Femme.ee / Aktiivne / Foorum / Femme kultuuriklubi / Miski pole tõeline, kõik on võimalik\nEsileht > Aktiivne > Foorum > Femme kultuurik ... > Miski pole tõe ...\nMiski pole tõeline, kõik on võimalik\nTegu on mõtlemapaneva ning mitmetahulise linateosega, pärliga filmifanattidele. Loosime fännide vahel 2x5 piletit! Loe edasi ›\nÄsja Tallinnas toimunud Euroopa filmiauhindade galal viis vaatajate lemmiku preemia (People's Choice Award 2010) koju Jaco Van Dormaeli lavastatud "Mr. Nobody". Tegu on 2009. aastal Kanada, Belgia, Saksamaa ning Prantsusmaa koostöös valminud filmiga, mille liigitamine ühe konkreetse žanri alla läheb keeruliseks - selles on parajalt nii draama- kui fantaasiafilmi elemente ning vürtsiks muidugi ka romantikat.\nJaco Van Dormael panustas filmi tegemisse kaheksa aastat ning ilmselgelt tasus see ära, sest lisaks vaatajate lemmiku preemiale on film võitnud ka Veneetsia filmifestivali parima fantaasiafilmi auhinna ning Stockholmi filmifestivali preemia parima kaameratöö eest.\n"Mr. Nobody" tegevus toimub meie jaoks kauges tulevikus - aastas 2092. Filmi peaosaline - Nemo Nobody - elab tavalist elu koos oma naise Elise'i ja nende kolme lapsega, kuni ühel päeval toimub kummaline reaalsuse nihe ja ta ärkab vana mehena aastas 2092. 120aastane härra Nobody on maailma vanim mees ning ühtlasi viimane surelik uues, surematus inimkonnas. Siiski mitte see tõik ei huvita ega häiri teda: ainus, mis talle peamurdmist valmistab, on küsimus, kas ta elas oma elu õigesti - armastas naist, keda oli määratud armastama, ja sai lapsed, kelle pidi saama. Tema elu eesmärgiks saab õige vastuse leidmine.\nLinateose peaosas mängib lummav Jared Leto, kelle pilgust kiirgab parajal hulgal ebamaisust ning olemusest ja liigutustest meisterlikkust, mis naelutab vaataja hüpnotiseeritult ekraani ette. 38aastane Leto on varem löönud kaasa sellistes kassahittides nagu "Fight Club", "Reekviem unistusele", "American Psycho", "Lord of War" ning "Alexander." Lisaks näitlemisele mängib Jared ka kitarri ning laulab rokkbändis 30 Seconds to Mars, mis hiljaaegu üllitas koostöös Kanye Westiga loo "Hurricane".\nKuna tegu on tõeliselt mõtlemapaneva ning mitmetahulise linateosega, pärliga filmifanattidele, aitab ka Femme omalt poolt kaasa, et just Sinul avaneks võimalus antud filmi näha. Selleks kirjuta meile, kes mängib filmis naispeaosalist. Vastuseid ootame hiljemalt neljapäevaks, 23. detsembriks aadressile silvi@femme.ee. Loosimisele läheb 5 x 2 kinopiletit.


Euroopa keemiatööstus jätkab REACH-registreerimistoimikute andmete kvaliteedi parandamist | Eesti Keemiatööstuse Liit\nEuroopa keemiatööstus jätkab REACH registreerimistoimikute andmete kvaliteedi parandamist\nEuroopa Kemikaaliameti (ECHA) ja Ceficu vahelise katseprojekti tulemused aitavad ettevõtetel paremini mõista ECHA nõudeid testimisstrateegiatele ja ajakohastada vastavalt nende REACH-toimikuid. Projekt uuris erinevaid testimisstrateegiaid, et aidata ettevõtetel parandada registreerimiste vastavust REACH-määrusele.\nEuroopa keemiatööstus toetab täpse, täieliku ja selge teabe olemasolu kemikaalide ohtude, kokkupuute, riskide ja ohutu kasutamise tingimuste kohta. Pilootprojekt, mis kestis 2019. aasta detsembrist 2020. aasta oktoobrini, viidi läbi käimasoleva REACH-i tegevuskava raames, mille eesmärk on aidata liikmetel varem esitatud REACH-registreerimistoimikute andmeid üle vaadata ja ajakohastada. Registreerimistoimikud on REACH-i nurgakivi ja Cefic julgustab oma liikmeid liituma tegevuskava algatusega.\n„Pilootprojekt näitas, et iga ainerühm on keeruline juhtum ning teabe ajakohastamine ja uute ohutusandmete genereerimine nõuab lähenemist igale keemiatüübile. Seetõttu jätkame tihedat koostööd ECHA-ga, et aidata ettevõtetel oma uute testimisstrateegiate kohta varakult tagasisidet saada. Sel aastal saavad mitmed osalevad ettevõtted agentuurilt ka juhtumipõhist tagasisidet. See võimaldab nendel ettevõtetel ajakohastada oma ohutusandmeid vastavalt ECHA ootustele, ”ütles Ceficu tootejuht Sylvie Lemoine.\nTegevuskava loob REACH-registreerijate jaoks raamistiku ohutusandmete järkjärguliseks hindamiseks. Plaan selgitab, kuidas edusammudest teavitatakse, kirjeldades ajakava, kriitilisi küsimusi ning rolle ja vastutust. Tegevuskava rakendamine kestab ning ligi 200 ettevõtet on juba ametlikult väljendanud kavatsust oma toimikud vajaduse korral ümber hinnata ja täiendada.\nPilootprojekti täismahus aruanne dokumendis.


Emad on lapse saabumisega kõige rohkem unes - kohal - 2021\nPõhiline - kohal - Emad on lapse saabumisega kõige rohkem unes\nLapse saabumine hõlmab palju ohvreid. Mitte ainult majanduslikul tasandil Kõikide eeldatavate kulutustega kaasneb ka hooldusse palju aega investeerimine ja mõnikord on need ajad, mis varem olid ette nähtud magama. Aga kes ohverdab rohkem puhkust ja läheb lapse eest hoolitsema? Hiljutine uuring näitab, et ema on kõige enam puudulik magama.\nOmalt poolt ohverdavad mehed vaevu tundi magama öösel oma laste eest hoolitsemiseks. See on järeldus Ameerika Neuroloogia AkadeemiaAnalüüsides, kuidas see mõjutab ülejäänud mõlemat vanemat pärast lapse saabumist kodus just pärast seda, kui laps on haiglast välja viidud.\nSelle järelduse saavutamiseks on see asutus korraldanud telefoniuuringu, milles nad osalesid 5 805 inimest kes on vastanud ülejäänud küsimustele, mis neil oli. Selles uuringus püüti välja selgitada, kes oli vastutav väikeste eest hoolitsemise ja tähelepanu eest, kui öösel juhtus midagi.\nPärast selle uuringu läbiviimist leiti, et laste une puudumise peamine põhjus on lastel 45 aastat vana See on lapse saabumine kodus. Mida suurem on laste arv, seda suurem on tõenäosus, et puhkuse kaotamine naistel suureneb. Selle olukorra peamiseks tagajärjeks on see, et emad tõmbavad kogu selle väsimuse päeva jooksul.\nSelle uuringu eest vastutavad isikud märkisid ka, et ükski teine tegur ei selgitanud seda väsimuse tunnet nagu ka lapse saabumine. Mitte isegi väsimus, mis on tekkinud pärast seda, kui mõned füüsiline aktiivsus. Meeste puhul ei mõjutanud lapse eest hoolitsemine nende puhkust.\nIsa on üks neist arvudest, mis kõige tähtsam on lapse arengus. Nagu ema, peab ta olema kaasatud hooldusse ja tähelepanu. Tegelikult isa roll selle ülesande täitmisel on väga oluline järgmistel põhjustel:\n- Kõik lapsed peavad arendama oma seksuaalset identiteeti selleks vajavad nad mehelikku figuuri ja naiselikku figuuri, mis suudaks neile edastada meeste rolli ja naissoost rolli.\n- isa näitaja kipub suhtlema ema näitajaga erinevaltvastavalt erinevatele uuringutele. Mõlemad suhtlemisviisid täiendavad teineteist, võimaldades väikeste jaoks väga palju kogemusi ja kogemusi.\n- suhtlemine isa näitajaga kipub arenema aktiivse mänguga, mis võimaldab teil uurida ja õppida. See on suhtlemisviis, mis soodustab arengut ja aitab tugevdada emotsionaalset sidet.\n- Isast saab tema poegade ja tütarde kõige imetletud mees, teie eriti superkangelas. Sellepärast tuleb vanematena tähelepanu pöörata sellele kõrgele baarile: poegade ja tütarde silmadele.\n- isa näitaja aitab saavutada tasakaalu ema suhetes poegade ja tütardega. Kuna ema näitaja aitab kaasa suhetes isaga.\n- isa näitaja puudumine, tagasilükkamine või ebapiisav suhe see avaldab negatiivset mõju laste arengule (ebakindlus, ärevus, stress jne).\nLisateave raamatus: Isa isa, of Osvaldo Poli.\nKui soovite lugeda esimest peatükki, vajutage siin\nKui hea meel võita, aga kuidas kibe on lüüasaamine. Kuid kaotamine on osa elust ja te ei peaks neid kordi nägema ebaõnnestumisena, vaid ...


Kaks kalambuuri kahes vaatuses - Teater - Kultuur\n22. jaanuar 2018, 22:30\nEV100 ooperi arvustus\nMati Turi (Gustav Ernesaks) ja Priit Volmer (Manfred MIM). FOTO: Gabriela Liivamägi\nTeatriprojekt EV100, mis kujutab enesest teatrite jaoks loosiga pealesunnitud loomingulist partnerlust, on oma loomult natuke nagu telesaade «Naistevahetus». Mõlemat kandev idee näib põnev ja otsapidi isegi üllas, kuid praktikas (ehk vastavalt elus ja laval) vist erinevatel põhjustel siiski eriti ei toimi.\nRahvusooper Estonia ja Kanuti SAAL, keda suur saatus selle projekti raames üksteise embusesse tõukas, näisid potentsiaalsete partneritena algusest peale ülimalt ebaloogilised ja ebausutavad. Pisut utreeritult võib väita, et Eesti teatrimaastiku tegijate hulgas hakkasid ühiselt loomingulist lahinguülesannet täitma kõige suurem, vanem, rikkam ja konservatiivsem ning kõige väiksem, noorem, vaesem ja avangardsem. Etteantud ülesandeks oli kujutada eelmise sajandi kuuekümnendaid Eestis.\nTeose loominguline kollektiiv, kes varjub (ehkki just mitte eriti hoolikalt) nime Manfred MIM taha, on valinud selle teemaks Kaali meteoriidikatastroofi rolli Eesti ja eestlaste kujunemisel. Estonia ohverdas ühisürituse altarile oma suure saali, orkestri ja trupi, Kanut teose ning lavastusmeeskonna.\nTulemus sai üllatav. Aga minu jaoks natuke valedel põhjustel. Nimelt on kaks mitte-sõnateatrit teinud kahepeale pika muusikalise draama, riskides sealjuures oma liistudest kaugenedes ohuga langeda kooliteatrite tasemele. Tunnistan, et ma polnud selleks päris valmis. Tunnistan, et eeldasin ja ootasin midagi muud. Tunnistan, et olen juba ainuüksi seetõttu pisut pettunud. Igasuguse pettumuse põhjused peituvad enamasti pettujas eneses, tema eeldustes ja ootustes. Ning sealjuures sageli mitte niivõrd liigsetes, vaid peamiselt valedes ootustes.\nMinu seekordsed eeldused ja ootused on otsapidi objektiivsed, sest pärinevad eelreklaamist ja esitlustelt, mida toimus selle kolm aastat küpsenud projekti raames koguni kaks. Mullu aprillis käisin Kanuti saalis avalikul üritusel tutvumas loodava ooperi muusikalise ja koreograafilise materjaliga, mis oli oma isikupärases avangardsuses päris paljulubav (nt tants trükimasina helide saatel). Kuid esietendusel pidin tõdema, et «Ehmatusest sündinud rahvas» jäi tervikteosena omaenese treilerile selgelt alla. Lavastuse ideid Pikalt tänavalt Estonia puiesteele kolides on nendega tee peal midagi juhtunud.\nSuur grupikas kitsas voodis\nLisaks avangardsete kunstiliste ideede vähesusele (või vähesele julgusele neid Estonia suurde saali tuua) sai teisipidi ilmselt takistuseks tegijate paljus. Seda iseloomustas kujundlikul ja pisut koomilisel moel esietenduse lõppedes laval tekkinud segadus, kui loomingulise koosluse MIM 14-liikmeline seltskond kollektiivselt publikule kummardama tuli, ent selle ülesandega sünkroniseeritud moel kuidagi toime ei tulnud. Samasugune ja ilmselt suuresti samadel põhjustel tekkinud segadus määratleb kogu lavastust – selle eri pildid pärinevad justkui eri teostest, ilma et miski neid mõttekal moel tervikuks seoks.\nKanuti seltskonna tehtud lavastuses leidub eraldivõetuna korralikke stseene, millest osa võiks suurepäraselt toimida iseseisvate sketšidena (nt Meri ja Raukase telefonikõne, Ernesaks Moskvas, eelsalvestatud teksti ja leidliku videograafikaga intermezzo Karja kiriku ehitamisest), kuid nende liitekohtadest puhub tuul läbi. Nii selle ooperi dramaturgias, muusikas kui ka lavastuses puudub õige kese, üldmulje on kõike muud kui monumentaalne.\nPythea (Juuli Lill). FOTO: Gabriela Liivamägi\nLoomingulise koosluse MIM tegevus selle «ooperiks» nimetatud ooperilaadse toote tegemisel näib olevat olnud nagu suur grupikas kitsas voodis: kutsutuid on palju, aga valituid vähe, kõik lihtsalt ei mahu tegutsema, pealegi on igaühel oma fantaasiad, tempo ja lähenemisnurk.\nSelles loomingulises ellujäämisvõitluses on dramaturgid ja heliloojad saanud oma tihid kuidagiviisi tehtud, kuid videograafikud on peale lastud üksnes siis, kui teised vahepeal rõdule suitsetama läksid. Koreograafid said oma võimaluse alles ürituse lõpus, mil aktiivselt alustanute väsimus ja tüdimus selleks võimaluse andis.\nRohkem ooperi paroodia kui ooper\n«Ehmatusest sündinud rahvas» on järjekordne teos, mis paneb mind soovima, et žanrimääratluse «ooper» eksitav kasutamine oleks saja-aastaseks saavas Eesti riigis kriminaliseeritud. Klassikalise määratluse kohaselt pole Estonia ja Kanuti koostöö isegi mitte semi-ooper, pigem kümnendik-ooper. Sõnalise draama ning muusika ja lauldud sõna vahekord on siin lootusetult esimese poole kaldu, pealegi pole muusika enamasti dramaturgilises funktsioonis.\nSelle teose semantilised ja esteetilised kulminatsioonihetked leiavad aset pigem kõnedialoogides ja visuaalis, emotsionaalsed kulminatsioonid puuduvad peaaegu täielikult (viimaseks võinuks olla Werneri pildis lava tagant kõlanud kaasakiskuv koorilaul, mis paraku täielikult saali kohale ei jõudnudki).\nSeega näib «Ehmatusest sündinud rahvas» rohkem muusikaliselt ülekujundatud draama kui ooper. Muusikat on palju, ent end peaaegu igas stseenis sõnalavastusena väljapakkuva teose üldtervikus jääb see tagaplaanile, umbes nagu soundtrack filmis. Meloodia või rütmi asemel teenib muusika eelkõige kõla, kasutab loovalt ebakonventsionaalseid instrumente ning nende pakutud tämbrivärve.\nKuid tegijate soovimatus või suutmatus panna see riimuma sõnalise dramaturgiaga jätab muusika heliefektide staatusesse. Mõjusa terviku tekkimisele töötab vastu ka helikeele taotluslik eklektilisus (nt ooperiaariad, salongidžäss, platnoiromanss, koorilaul, neo-antiik).\nStseen lavastusest «Ehmatusest sündinud rahvas». FOTO: Gabriela Liivamägi\nSealjuures mõjusid vähesed ooperlikus esteetikas lahendatud stseenid rohkem ooperi paroodia kui ooperina (näiteks Mati Turi esitatud aaria «Ei!» ning Priit Volmeri tegelaskuju ühel noodil laulmine). Muusikaliselt oli hästi õnnestunud meteoriidi langemise aaria (Kristel Pärtna lummavas esituses), kuid tegijate otsus paigutada see kohe teise vaatuse algusesse nullis ära võimalused vääriliselt mõjule pääseda.\nDramaturgias puudub intriig ja dramaatilisus\n«Ehmatusest sündinud rahvas» on nii teose kui lavastusena väljapeetult aeglane. Mis mulle isiklikult väga meeldis. Küll aga ei saa kuidagi voorusena esitada asjaolu, et selle dramaturgias puudub peaaegu täielikult igasugune intriig ning seega ka dramaatilisus.\nTeose dramaturgiliseks vundamendiks on kaks anekdootlikku ja kalambuurset väidet (et eestlased on sündinud Kaali metoriidikatastroofi esilekutsutud ehmatusest ning Tallinna lauluväljaku kaare näol on tegu Suure Depressaatoriga). Paraku on seda kahevaatuselise ooperi jaoks natuke liiga vähe.\nLennart Meri (korraliku draamanäitleja närviga René Soom) liin on dramaturgilises plaanis surnult sündinud, kuna selle lahendus selgub juba avastseenis, Antiik-Kreeka maadeavastaja Pythea (võluv ja võimekas Juuli Lill) lugu ei haaku eriti teose üldise fookusega ning on esitatud ülejäänuga võrreldes täiesti ühismõõdutus esteetikas.\nManfred MIM (Priit Volmeri meisterlikus kehastuses), on ühtaegu nii teose fiktsionaalne autor kui ka peategelane. Mis tundub asjaoluna mitte niivõrd segane kui lihtsalt ebahuvitav. See mefistoofelike võimete ning faustlike huvidega poeetiline tegelane on paraku dramaturgiliselt täiesti staatiline. Tema isikuga seonduv maagiline realism töötab lavastuses suuresti tühikäigul ega tooda mingit intellektuaalset või emotsionaalset lisaväärtust.\n«Ehmatusest sündinud rahvas» suutis peale pettumuse pakkuda mõned mällu salvestunud poeetilised tajupildid. Nende hulgast on kolm päeva pärast suurte ovatsioonidega lõppenud esietendust mul siiani kõige eredamalt meeles lavastuse lõpustseenis laval vaimukalt ja fantaasiarikkalt esitatud pildike eelajaloolisest boreaalsest pimedusest, mida valgustasid toimekalt siblivate koerakoonlaste punased lasersilmad.\nMati Turi (Anto Raukas) FOTO: Gabriela Liivamägi\n«Eesti ajalugu. Ehmatusest sündinud rahvas»\nMIMprojekt: Tatjana Kozlova-Johannes, Andrus Laansalu, Andrus Aaslaid, Karl Saks, Raul Keller, Taavet Jansen, Maike Lond Malmborg, Oksana Tralla, Mart Koldits, Henri Hütt, Kalle Tikas, Andres Tenusaar ja Evi Pärn.\nRahvusooper Estonia solistid, orkester ja koor\nEsietendus Estonia suures saalis 19. jaanuaril


Reaktor :: Filmiarvustus: Pimeduses sosistaja\nFilmiarvustus: Pimeduses sosistaja\nEnamik teist, kes seda ajakirja sirvima on sattunud, teavad tõenäoliselt 20. sajandi esimesel poolel elanud Ameerika õuduskirjaniku Howard Phillips Lovecrafti nime, kui mitte loomingut. Tema juttudega tuttavad isikud oskavad öelda ka seda, et autori teosed ei ole üldjuhul sobilikuks materjaliks, millest filme vändata. Ometi on Lovecrafti looming üheks põhiliseks allikaks, millest toitub B-kategooria-õudusfilmitööstus – kõik te olete õudukaid vaadates kohanud viiteid „Necronomicon“'ile, võib-olla „Cthulhu“'le ja teistele võõrapärase kõlaga terminitele, mille algallikas on just nimelt selle kirjaniku teostes.\nEnt nii filmidel, mis kasutavad vaid mõningaid elemente lovecraftiaana varamust, kui ka neil, mis tõsimeeli üritavad mõnd autori juttu ekraanile tuua, on üks ühine läbiv joon – peaaegu alati osutuvad nad täielikuks saastaks. On küll üksikuid linateoseid, mille kohta aeg-ajalt positiivsemaid arvamusi kuuleb – mainiks nimesid „Re-Animator“ (1985), „Dagon“ (2001) ja telesarja „Masters of Horror“ kavas näidatud „Dreams in the Witch-House“ (2005) – aga allakirjutanu arvates ei ole needki säärane kultuur, mida tingimata kogema peaks. Üleüldse on allakirjutanu arvamusel, et režissöörid, kes labastavad Lovecrafti algmaterjali sinna absoluutselt mittesobivate tänapäevase horrori stampvahenditega nagu gore, seks ja tongue-in-cheek-huumor, tuleks seina äärde panna ja maha lasta.\nSiiski on olemas erand H. P. Lovecraft Historical Society (HPLHS) näol, mis on kunagisest rollimängurite klikist välja kasvanud organisatsioon, kes juba üle kahekümne aasta „Lovecrafti asja ajab“. Igasugustest asjaajamistest enim huvitab meid sel korral nende tegevus kinokunsti vallas; ning on, millest rääkida. HPLHSi nimi jõudis minu kui filmisõbra kõrvu seoses nende esimese arvestatava teosega „The Call of Cthulhu“ (2005), mis on samanimelisel jutul baseeruv mustvalge tummfilm. Seda filmi ei tehtud suure eelarvega, küll aga tehti seda armastusega ning tulemuseks oli esimene tõeliselt originaalitruu lovecraftiaana-aineline linateos; seda mitte ainult loo, vaid ka atmosfääri mõttes – elasid ju Lovecraft ja tema tegelased mustvalge kinokunsti ajastul. Igal juhul on „The Call of Cthulhu“ senini üks mu lemmikfilme.\nPärast pikka sissejuhatust jõuan ma lõpuks siiski ka tänase arvustusobjekti juurde, milleks on HPLHS'i teine teos „The Whisperer in Darkness“ („Pimeduses sosistaja“, eesti keeles ilmunud samanimelises Öölase sarja kogumikus aastal 1996) , järjekordne interpretatsioon ühest Lovecrafti tuntumast jutust, ilmunud möödunud aasta lõpul. Ütlen kohe ära, et eelmise filmi väntamise ajast saadik on toimunud selgeid muutusi, põhiliselt nähtavasti organisatsiooni rahakassas – uus üllitis on täispikk (kestusega umbes tund ja kolmveerand) ning sisaldab kõike (inimesi, lavakujundust) palju suuremas koguses.\n„Pimeduses sosistaja“ peategelast Albert Wilmarth'i mängib sama näitleja, kes ka Cthulhu-filmi peategelast kehastas ning jah, talle on peale plätserdatud seesama aneemilise välimusega grimm, mis stoori arenedes üha enam meelemõistluses kahtlema hakkavale tegelasele äärmiselt pasliku näoilme annab. No ja hulluks minemiseks on tal põhjust ju küllalt, sest nagu me loost mäletame, astub skeptikust teadusemees Wilmarth kirjavahetusse Vermontis paikneva eraku Henry Akeley'ga, kes teadlast osariigi mägedes väidetavalt elutseva kummaliste tulnukolendite rassi olemasolus veenda üritab ja selles ka edu saavutab.\nHPLHS'ile tuleb au anda, et järjekordselt on nad suutnud ühe Lovecrafti jutu optimaalse originaalitruudusega linale tuua. Loomulikult on filmiloojad pidanud kasutama kõvasti loomingulist vabadust – nagu algul mainitud, on lovecraftiaanat pagana raske filmiks muuta – aga seda on tehtud maitsekalt ning täie austusega algmaterjali suhtes. Siin on aga üks suur konks, sest algmaterjalist jätkus vaid umbes tunniks; "The Whisperer in Darkness" on aga täispikk film. Niisiis on teose teine pool tegijate omalooming.\nJah, lugesite õigesti, algne "Pimeduses sosistaja" on täiesti olemas, ent kestab vaid tunni; selle lõpus aga ei satu Wilmarth mitte paanikasse ega keera otsa kodu poole nagu raamatus, vaid otsustab Vermonti mägedes toimuvate kahtlaste sündmuste saladuse lahendada. Peab ütlema, et see lisamaterjal ei olegi nõnda halb, kui paberil paista võiks. Filmi lõpuosa on küll suhteliselt tempokas ja märulirohke, aga säilitab vanaaegse kinokunsti väärikuse ning lovecraftiliku atmosfääri. Vastus ilmsele küsimusele on "JAH" – Mi-Go'sid saab ekraanil näha küll ning tegelikult on neid üsna hästi kujutatud (niivõrd, kuivõrd Mythose kolle üldse visuaalselt näitama peaks). Efektid on igatahes lahedalt tehtud.\nRohkem ma sisu reetma ei hakka. Ütlen lihtsalt, et julgen seda filmi soovitada küll, isegi niisugustele paadunud fännidele nagu ma ise. "The Call of Cthulhu"'t jään ma küll paremaks teoseks pidama, ent "The Whisperer in Darkness" võtab omale auväärse teise koha Lovecrafti-aineliste filmide edetabelis. Kõik need B-õudukad jäävad kaugele maha. Soovitan soojalt nii kirjaniku fännidele, ulmesõpradele kui muidu intelligentsetele inimestele. Ise jään HPLHS'i järgmist ettevõtmist ootama.


Peasekretär Seil: murdmasuusatamine pole jumal - alad peavad ühtlustuma - Tänane leht\n9. märts 2016, 9:02\nSuusaliidu peasekretäriks nimetatud Tõnu Seili ootab ees raske töö. Aastaid Eesti edukaimaks alaliiduks olnud organisatsioon on viimastel aastatel viselnud sisetülides ja intriigides. Pikka aega kultuuriministeeriumis spordi asekantslerina töötanud Seil usub, et olukorda on võimalik parandada.\n«Ma ei ütleks, et suusaliit on kriisis, aga keerulises seisus kindlasti. Olukord pole aga selline, kust ei saaks edasi minna. Pinged ikka tekivad ja see on loomulik,» nentis Seil. «Mingeid lähteülesandeid mulle juhatuse poolt ei pandud. Vajalikud töösuunad tulevad alaliidu ja eraldi iga üksuse arengukavast.»\nSinu eelkäijale Jaak Maele sai saatuslikuks soovimatus vabaneda nii-öelda Mati Alaveri inimeseks peetavast büroojuhist Ülle Viinapuust. Nüüd pead selle käigu ise ära tegema.\nNii räägitakse, kuid täna on olukord teine… Praegu jääb Viinapuu ametisse! Mul on Jaagu ja Ülle suhtes suur respekt ning mul pole soovi hakata kohe tegema suuri muudatusi. Samas ei saa anda praegu selget vastust, kes jäävad lõplikult meeskonda ja millise positsiooni keegi saab.\nVanasti nimetati suusaliitu murdmaasuusatamise liiduks. Tänaseks on organisatsioon erinevate alade vahel killustunud. Kuidas leida tasakaalu?\nElu paneb ise piirid paika. Murdmaasuusatamine on kõige kuulsusrikkama traditsiooniga, kuid ajad muutuvad ning alaliidu sees võiks liikuda ühtlustamise suunas. Mingid muutused on elust tingituna vajalikud, sest vigursuusatamine, kahevõistlus ja hüpped on murdmaasuusatamisest mööda minemas.


Vapustavalt aus kirjanik Äripäeva raadios: 30aastaselt olin ma ilges jamas!\n1. jaanuar kell 12:00\nÄripäeva saates “Edukad naised” rääkis luuletaja ja proosakirjanik Kristiina Ehin avameelselt üksikvanemaks jäämisest ja sellega kaasnenud proovikividest.\n“Sellist saatust ma kindlasti endale ei soovinud ega olnud kunagi ette kujutanud, et see võiks juhtuda,” märkis Ehin. Ta kirjeldas, kuidas ta pärast lapse sündi elu eest võitles ja kohtus õiglust jalule seadis.\n“Ma arvan, et siinkohal võiksid oma lugu jagada tuhanded naised, kellel on läinud samamoodi. Kindlasti on ka selliseid mehi,” arvas ta.\nEhin rääkis ka sellest, kuidas ta on katsumuste kiuste jäänud truuks loomingule ja pere kõrvalt selle jaoks omale aega võtab. Samuti rääkis ta ühest oma suurimast needusest, kuid ka esivanematest naiste kannatustest ja sellest, mida tänapäeva naistel on sellest õppida.\nLuuletaja ja kirjaniku Kristiina Ehini luulekogud on selle aasta raamatupoodide müügiedetabelite eesotsas. Tänavu ilmus tema sulest kaks luulekogu: “Janu on kõikidel üks” ja tema isa Andres Ehini sünniaastapäevaks pühendatud luuletuste kogumik “Kimbuke sinilolli”.\nLisaks on Ehin ühiskondlikult aktiivne ja tema sõnavõtud on mõjukad. Hiljuti sunniti tema eestvedamisel kirjanike liidust lahkuma kirjanik Peeter Helme, kes mõisteti kohtus süüdi alaealise lapse ahvatlemises.


Alkoholismi avastamise programmi küsimustiku katsemeetodid\nallalaadimine, kuidas lõpetada joomise sepatööd\nalkoholismist proovitükid ilma juuaja teadmata\nalkoholismi roll inimelus\nlöök alkoholismi ja selle tagajärgede pärast\nStart Page Alkoholismi avastamise programmi küsimustiku katsemeetodid\nAUDIT (The Alcohol Use Disorders Identification Test) nimelise küsimustiku on välja töötanud Maailma Terviseorganisatsioon ning seda küsimustikku kasutavad Tänaseks on Tervise Arengu Instituudi korraldatud alkoholi liigtarvitamise varajase avastamise ja nõustamise koolitusel osalenud ligi 300 pereõde ja perearsti.aastal koostatud “OP varase avastamise pro- saadavus ning sõeluuringu programmi erineva küsimustiku, neist enam on levinud.Quick search: insert free text, CELEX number or descriptors. Use "" for exact matches.Many translated example sentences containing "pikk" – English-Estonian dictionary and search engine for English translations.Siin on nimekiri meie osakonna töötajate poolt 3+2 bakalaureuseõppes juhendatud küsimustiku struktuuri ning AVASTAMISE EFEKTIIVSUSE.Salakirja/vihjete avastamise füüsikalised ja keemilised vahendid; et küsimustiku alguses oli Olen kasutanud vabavaralist 3D programmi Sculptris.c. jätkame lasterikaste perede kodutoetuse programmi, alkoholismi, tubaka ja Arendame välja alkoholi liigtarvitamise varajase avastamise.\nAlkoholismi ja narkomaania • Euroopa Nõukogu 1990. aasta rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, Programmi põhieesmärk on alkoholi.Readbag users suggest that Microsoft Word - 447AB17E-395C-283451.doc is worth reading. The file contains 75 page(s) and is free to view, download or print.ÕIGUSTEADUSKONNAS on 2 teadustöö teemat ja 4 projekti ning 3 rahvusvahelist programmi/projekti. kroonilise alkoholismi markeri väljatöötamine.Testimine on programmi täitmine eesmärgiga et vigade avastamise protsent on mõlemal programmeerimisele orienteeritud küsimustiku struktuur.D. Nicolas (2000) annab soovitusi hea infovajaduste küsimustiku koostamiseks. Üha enam levib ka e-küsitluse vormide kasutamine, millega kogutud andmed on standardselt analüüsitavad juba vastuste laekumise käigus. Teine küsitluste probleem on tagastatavate ankeetide kesine hulk. Täitmist ja tagastamist mõjutavad .AUDIT küsimustiku sobivust meie liigtarvitamise varajase avastamise ja nõustamise Euroopa Sotsiaalfondi programmi "Tervislikke.aasta Rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, elluviimise korraldamine alusel viis programmi mille ülesandeks on koordineerida alkoholismi.\nIn this Act, the following definitions are used: 1) local sub-loop means the physical circuit connecting the termination point to an intermediate.Programmi tulemuslikkust ei 1 Tervisehäirete ennetamise ja varajase avastamise on eesmärgiks seadunud ka seid küsimustiku koondanalüüsi.Komponent B. Kütusekvaliteedi seiresüsteemi riikliku programmi üksikasjalik kirjeldus 93. 4.1 Tegevus B1. 7.2.1 Ülesanded ja meetodid: töötada välja standardsed katsemeetodid ja standardsed Keskkonnaministeerium on projekti ekspertide soovitusel välja töötanud küsimustiku tanklate kohta ning saatnud .Riikliku programmi eesmärkidest üks seisneb Küsimustiku ülesehitus seejärel andmekogumeid võrreldi sisestamisel tehtud vigade avastamise.avastamise, teaduslike nõuannete andmise, küsimustiku koostamisel valmisoleku tagamise Programmi EPIET ja selle partnerprogrammi.Tunduv tõus HIV-positiivsete isikute avastamise osas algas Alkoholismi ja narkomaania ennetamise riikliku programmi eelarve on selleks.SISEKAITSEAKADEEMIA AJALEHT • 1.02 – üliõpilasvahetuse raames toimub Murastes Saksamaa Mecklenburg-Vorpommerni Politsei- kolledži, Leedu.\n-> alkoholismist surmav faas\nReidi on mitmetel aastatel olnud Pärnu Raamatupidamiskonverentsi programmi hindamine küsimustiku kitsaskohtade avastamise.Nendel pole sageli vaja abivahendeid ning selle suure 23-lehelise küsimustiku programmi tegevused varase avastamise.2016. aasta kevadel kaitses kapten Tanel Rattiste KVÜÕA-s magistritöö „Eesti Kaitseväe tegevväelaste alkoholikäitumine ja seda mõjutavad tegurid.Küsimustiku usaldusväärsuse kui ka mujalt tulnud praktikantidele programmi, hästi säilinud ning patsiendid on avastamise hetkel.kõik soovijad peaksid jõudma küsimustiku e-loendusel täi-detud. eluviisi programmi ja Gunnar Mein- lengu avastamise kiirusest.Antud programmi raames saab Antud põhjusel sai ka küsimus brändi avastamise kohta lisatud töö Antud küsimus lisati küsimustiku.Uurimus kuulub Tallinna kuritegevuse ennetamise programmi raames teostud kuritegude avastamise ja Kuna mõlema küsimustiku kohta.\n-> tervishoiuministeeriumi tellimus 1988 alkoholism\nReidi on mitmetel aastatel olnud Pärnu Raamatupidamiskonverentsi programmi hindamine küsimustiku kitsaskohtade avastamise.hinnangute küsimustiku, mida seostatakse erinevuse avastamise keskkonnas, läbi kolmanda taseme õppe kvaliteedi arendamise programmi PRIMUS.Veebilehel Alkoinfo.ee on saadaval test, mille abiga saab inimene kiire ja usaldusväärse hinnangu oma alkoholitarvitamisega seotud terviseriskide kohta.30 mär. 2016 70. Lisa 2. Magistritöö uuringu kaaskiri ja küsimustik „Alkoholi reklaamide mõju tarbijatele“ telereklaam Eestis mõjutab tarbijate ostuotsustusprotsessi alkoholi tarbimisel. Ning teiseks, kas tarbijate Autor koostas uuringu küsimustiku iseseisvalt ning enne küsitluse alustamist viidi läbi testimised autori .Sigade klassikalise katku ja sigade Aafrika katku tõrje eeskiri - sisukord. 1 ÜLDSÄTTED § 1 Reguleerimisala § 2 Sigade klassikalise katku ja sigade.Programmi täisteksti saad lugeda Pakkuda alkoholi liigtarvitamise varajase avastamise ja lühisekkumise teenust ning alkoholitarvitamise häire.NARKOMAANIA ENNETAMISE RIIKLIK STRATEEGIA AASTANI 2012. SISSEJUHATUS Eestis on narkootikumide kuritarvitamisega seonduv problemaatika suhteliselt.\nAUDIT küsimustiku sobivust meie perearstisüsteemis hinnati esmakordselt 2010. aastal. Pilootprojekti tagasiside oli küllalt julgustav - enamus patsientidest oli huvitatud testi täitmisest, kuid arstide ja õdede hinnangul vajasid nad enam koolitust edasise nõustamise.Kuidas valisid vastajad või kuidas nendega ühendust võtsid? Milliseid eetilisi kriteeriume järgisid? Vastajaid iseloomustav info. Peaksid esitama demograafilised andmed (sugu, vanus, vastajate taust). Küsimustiku ülesehitus. Peaksid kirjeldama küsimustiku ülesehitust ja loogikat ning esitama lisas küsimustiku näidise.Eestis ravimi kõrvaltoimete avastamise Küsimustiku väljatöötamisel kasutati ühe misjuhend ja andmed sisestati programmi.Kuigi vaat et ülepäeviti tuleb maailma eri paigust teateid kas religiooni, homoseksuaalsuse, maitsmise, suitsetamise või muu taolise geeni avastamise.•1997-2003 Riiklik alkoholismi ja narkomaania •Arendada alkoholi liigtarvitamise varase avastamise ja pilootprojekt Norra programmi rahastusel.Küsimustiku vorm Programmi eesmärgiks on varroatoosi õigeaegse avastamise ja tõrje raskemaks ning soodustab haiguse süvenemist.Hea küsimustiku kavandamine sõltub selles sisalduvatest Seejärel tuleb mõne CIP programmi vahendiga välja selgitada konkureerivad tooted.\nKui ennist kirjutasin oma suvetööst, siis oli nii, et järgmisel päeval sai see töö otsa. Ühe päeva trükkisin veel artiklite nimesid andmebaasi.Sõltuvusest (külalisartikkel Svenilt) by Heidi Plumberg | 11.mai 2017. Ma olen alkoholi- ja teistest keemilistest sõltuvushäiretest kirjutanud palju.9.–27. jaanuarini peeti akadeemias Erasmus-programmi küsimustiku aktiviseerimine • 13.–17.02 – Frontexi varastatud autode avastamise.Projekt „Murdepunkt“ on rahastatud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) toetuste programmi „Riskilapsed ja –noored“ avatud taotlusvoorust „Tõrjutud noorte sotsiaalne oma piirkonnas. Programmiga liitus 215 noort, kes täitsid enne programmi või selle alguses küsimustiku. 5 Tarvitanud alkoholi avalikus kohas.Valitsus kinnitas 25. novembril ka alkoholismi ja narkomaania ennetamise programmi ning uimastipoliitika See oli selle küsimustiku.Kolm kõige ägedamat eestlast — mina, Joosep ja Jaan, sssõitsime Ssserbiasse ssseiklema, osa võtma Erasmus+ koolitusest “Digital Youthquake”.Saabuva kalendriaasta lõpuga jõuab enamiku Eesti ettevõtete ja raamatupidajate jaoks lõpule ka järjekordne majandusaasta ning praegu on hea aeg aasta.\nAlkoholismi avastamise programmi küsimustiku katsemeetodid:\nalkoholisõltuvus sotsiaalse probleemina\nmaailma tervishoiuorganisatsioon kõige tõhusam vahend alkoholismist vabanemiseks.\nalkoholismi ületamise viis


Lugeja: mida vähem saab vanavanematega koos olla, seda suurem on kohtumise rõõm! - DELFI Naistekas\nLugeja: mida vähem saab vanavanematega koos olla, seda suurem on kohtumise rõõm!\nMul endal ei ole vanavanematest erilisi mälestusi, kuna nad surid, kui ma olin alles pisike. Aga nüüd vaadates kõrvalt seda suhet, mis mu lapsel minu vanematega on, saan väga hästi aru sellest, millest kahjuks ilma jäänud olen.\nMinu tütar, Retti, on 4-aastane. Vanaema kutsub ta ammaks ja vanaisa aissaks — need hüüdnimed pani ta neile ise ning nii on see siiani jäänud. Eriline lemmik on tütrele vanaisa — tema on A&O ning maailmanaba. Kuna mu vanemad elavad meist 100 kilomeetri kaugusel, siis me kogu aeg koos olla ei saa, kuid seda suurem on kohtumisrõõm! Seda kallistamist ei saa siis iial küllalt ning ükskõik, mis tegevus parasjagu käsil on, terve päev on väike sabarakk vanavanematel kannul!\nViimati ladusid tirts ja aissa puid riita — vanaisal läks selle võrra töö peale kauem aega, sest kogu aeg kutsuti ju vaatama, kui suur ja uhke plikatirtsu laotud riit juba on.\nKui Retti saab vanavanemate juures külas olla, siis ma ei jõua neid imelugusid pärast äragi kuulatas. Küll oli seal nii suur kiil, et talle sai suisa selga hüpata ning lennata, küll käisid nad keset talve järves ujumas, küll olid elevandid metsa all söömas ja küll oli seen nii suur nagu maakera.\nVanavanemad on kallid!\nLugeja: kas vanainimesed on armsad või tüütud?


Boutique linnastuudio pööninguvoodiga - Airbnb\nBoutique linnastuudio pööninguvoodiga\nKogu lisateenustega korter, mille majutaja on Nicole\n90% hiljutistest külalistest andis majutaja Nicole suhtlusele viietärnihinnangu.\nSelles stuudios on laia kaheinimesevoodi suurepäraste vaadetega ning kööginurk ja ainulaadne Euroopa foldaway stiilis vannituba.\nSeal on 4 stuudio stiili, kõik veidi erineva sisekujunduse ja vaadetega igaühe kohta. Me ei saa garanteerida konkreetset stiili, kuid tervitame taotlusi põhimõttel „kes ees, see mees“.\nHillcrestis❤ , San Diegos! Lühike jalutuskäik või Uber kõikjal! Jalutuskäigu skoor 81 (jalutaja paradiis), jalgrattaskoor 59 (väga jalgrattaga sõidetav). 7-minutiline sõit sihtkohta. Turvaline naabruskond, kesksel kohal.\nSelles stuudios on redel pööninguvoodile. Korterist on suurepärased vaated ja väike kööginurk.\nAbpopa Hillcrest on ainulaadne koht mikro pööningukorteritega San Diego südames. Mugavalt jalutuskäigu kaugusel paljudest poodidest, söögikohtadest ja lühikese vahemaa kaugusel Balboa pargist ja kesklinnast. Igas toas on kaasaegse sisekujundusega isikupärane stiil. Hoones on vabaõhu fuajee, et nautida vinüülplaatide ja vintage riietega jaemüügipoodi. Restoran tuleb varsti!\n4,60 · 242 hinnangut\nHillcrest on tuntud oma kohalike ettevõtete, restoranide, kohvikute, baaride, klubide, trendikate säästupoodide, plaadipoodide, muusikakohtade ja muude iseseisvate erikaupluste poolest. Mitmekesine naabruskond on igati aktsepteeritav ja on pikka aega olnud edukas LGBT kogukond.\nValida on rohkem kui 200 restorani vahel, alates viie tärni söögikohast ja lõpetades tükikese hilisõhtuse pitsaga. Vintage shopping, rekordiline shopping, linna suurim\nPõllumehed turustavad igal pühapäeval. Hillcrestil on tõesti kõik olemas. Ja selle lähedus kõigele muule teeb ringi liikumise nii lihtsaks. Me asume Mission Hillsi, Balboa pargi, San Diego loomaaia ja North Parki vahel. Lennujaam on 10.\nMinuti autosõidu kaugusel.\n* Pange tähele~ Kui olete pärit teisest riigi või maailma osast, kus ei ela kodutuid. San Diego ja suur osa Läänerannikust kogevad kodutute epideemiat. Covid on olukorra palju halvemaks muutnud. See võib olla väga segadusttekitav, hirmutav ja ärritav. Meile meeldib külalisi eelnevalt ette valmistada, et saaksid olukorra suhtes tundlik olla ja veenduda, et võtad arvesse oma ohutust. Suur osa kodututest on äärmiselt haiged ja/või uimastisõltlased. Ole ettevaatlik, kui otsustad kaasata (st: anna raha või üleliigset toitu).\nHoonete juhid elavad kohapeal ja on kättesaadavad kõigeks, mida vajad.\nTeie mugavuse huvides on need saadaval ka jaekaubanduses.\nTutvu teiste võimalustega linnas San Diego ja selle ümbruses


Mis On Kaasaegse Kujunduse Stiil? 💡 Sisekujundus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Sisekujundus Mõistmine "kaasaegse" stiili kujundusele\nSõna "kaasaegne" on üks kõige väärkasutatud lauseid dekoreerimiseks. Tänapäeva stiil on sageli segaduses tänapäeva tänapäevase stiiliga, mis põhineb tegelikult 20. sajandi teisel poolel sündinud disainide liikumisest.\nIda sajandi esimesel poolel arenes tänapäevane stiililiikumine populaarsuse kasuks, ja selle stiili hiljem tuletatud derivaadid on tuntud kui keskküttesadamad ja postmodernistlikud.\nSaksa ja Skandinaavia arhitektuuri ja disaini juurtega kaasaegne stiil on lihtne ja unikaalne. Tegelikult on see seotud ajaplaneerimise ajaga ja seda nimetatakse tihti 1920.-1950. Teisest küljest ei ole kaasaegne sündmus kindlast ajastust sündinud. See muutub, kui aeg areneb ja võib sisaldada kaasaegseid elemente. Näiteks mõne aastakümne vältel nimetatakse uut stiili tänapäevaks, sest see on stiilne.\nKaasaegses stiilis sisustus ja kaunistused tähistavad looduslikke materjale, neutraalseid või musta värvi ning tarbetute detailide kõrvaldamist. Kuigi tänapäeva stiilides võib näha erinevaid värve, on tänapäevased stiilid monokromaatilised värvid - mõelge näiteks valgetele pindadele.\nMoodsa disaini liikumise taga on üks idee, et "vorm järgib funktsiooni." Teisisõnu peaks kõigi sisustuste ja dekoratiivsete esemete disain peegeldama selle kavandatud eesmärki ja kui mööbli, dekoratiive või kaunistus detailid ei ole praktiline eesmärk, siis saab seda kaotada.\nKaasaegses sisustuses on rohkem eristavaid vorme ja sageli võib see sisaldada kaarjas sisustust.\nSee kaasaegse stiili taga olev filosoofia muudab selle suurepärase kaunistusvaliku neile, kellele meeldivad lihtsad, lainetamata ruumid puhaste joontega ja väsitavate ehitiste puudumine.\nTänapäeva ruumi tüüpilised omadused\nKui mõtlete kaasaegse stiili ruumi kaunistamiseks, on siin mõned asjad, mida peaksite teadma.\nKonstruktsioonielemendid (nt betoon või talad) jävad sageli välja\nHorisontaalsete ja vertikaalsete joonte rõhk - vähem kõveraid\nVäsimuse või põlve puudumine\nMadal horisontaalsed sisustused puhaste joontega\nLoodusliku valguse ja unikaalsete akende pidamine\nLooduslikud materjalid, nagu värvimata puit, metallid, nahk ja looduslikud kiud\nNeutraalne või "looduslik" värvipalett\nPeegeldavad pinnad nagu teras, kroom või klaas\nLooduslik puit ja puitpoonid\nLahing tänapäevase stiili määratlemiseks jätkub tõenäoliselt, sest seda on laialdaselt arutatud, kui teete vähe uurimusi võrgus. Kuid selle juurest peegeldab tänapäevane stiil teatud ajastu. See tähendab, et paljud inimesed kaasavad oma kodudesse ja kontoritesse tänapäevase stiili, kuna see on lihtne ja funktsionaalne. Kuna paljud inimesed püüavad elus lihtsustada ja rõhuasetuse avaldamine on - võib-olla tulevad nad kaasaegsele stiilile, kuna see kõik lihtsustab. See läheb koos avatud kontseptsioonialade disaini suundumusega.\nEelmine Artikkel 5 Asjad, mida meeles pidada, kui kihtriide\nJärgmine Artikkel Disaini geek: Chesterfieldi diivanil olevad lahustumatud müsteeriumid\n7 Näpunäited Hämmastava Retro Stiili Kaunistamiseks


Miski ei inspireeri kujutlusvõimet üsna nagu linnus, eriti kindlus, millel on mitu mänguruumi ühes. Toidupoe nukuteater, Pacific Play Tents, on 2-ühes mängumaja telk, mis avab ukse (või telgi klappi) lugematute tundide mängimiseks.\nTelgi üks külg on toidupoodide teemaline, koos kunstiga, millel on kujutatud varude riiulid ja aknaga silt "Toiduained". Lapsed saavad oma südame sisu järgi toidupoes käia, nagu nad näevad oma vanemaid, või olla oma kaupu müüva leti teisel küljel. Aknal on rulluv kardin, nii et kui on aeg toidupood sulgeda (või kui telk muutub teist tüüpi mänguruumiks), saab selle hõlpsalt vabastada. Telgi ühes siseseinas on kassa kontuur, rohkem riiulid, aken ja väike ümmargune sissepääsuks, et mängukogemust veelgi dünaamilisemaks muuta.\nTelgi teisel küljel öeldakse: "On show Time", nii et lava on seatud tundide pikkuseks nukunäituse lõbustamiseks. Publik võib koguneda telgist väljapoole ja saada etenduseks esireas istekohti, telgi siseküljel olevad lapsed saavad aga lavakujulist avaust kasutada omaenda nukuetenduste loomiseks. Sellel küljel on ka telgiklapp, nii et kui show on kardina kohal, võib see järgmise korrani kukkuda.\nSee telk on piisavalt avar, et toidupoes ja nukunäitusel korraga toimuda, pluss mõlemat tüüpi mängu jaoks mõeldud rekvisiite saab hõlpsasti sees hoida.


Pärnu Lasteaed Pillerpall - Õppetöö\nÕppe-ja kasvatustöö põhimõtted\nPärnu Lasteaed Pillerpall juhindub koolieelse lasteasutuse seadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest õigusaktidest ning lasteaia põhimäärusest.\nÕppe-ja kasvatustegevused planeeritakse lasteaia õppekava alusel, mille aluseks on Koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava. Õppekava on dokument, mis on pidevas uuenemises, kaasates sellesse protsessi nii lapsevanemaid kui ka õpetajaid.\nLasteaia õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust. Pärnu Lasteaia Pillerpall õppekava üldosa leiad siit


08-04-2005, 15:10 PM Äkki tõstaks selle teema Eestimaal ehitatud alla?!\nShander Sõidan Hondaga\n12-04-2005, 17:46 PM Kes ei viitsi Stemugramilt filmi tirida ja on nõus 12 eeku välja käima võib vaadata pealtnägija tervet osa, lihtsalt mõtlesin et vb. keegi tahab\n12-04-2005, 18:47 PM Stemugram Kirjutas:Kes ei näinud siis, salvestasin selle saatelõigu \_"Pealtnägijast\_"\n12-04-2005, 19:06 PM kalevpoeg Kirjutas:Stemugram Kirjutas:Kes ei näinud siis, salvestasin selle saatelõigu \_"Pealtnägijast\_"\nEi võtnud maha. Täitsa olemas on. Proovi veel\n23-04-2005, 14:33 PM Stemugram Kirjutas:Kes ei näinud siis, salvestasin selle saatelõigu \_"Pealtnägijast\_"\n26-04-2005, 15:38 PM (Seda postitust muudeti viimati: 28-04-2005, 14:06 PM ja muutjaks oli emsa.)\nIsikuraamat kunagisest Westholmi kasvandikust, hilisemast autokonstruktorist Roman Bertelovist (sünd. 1930), legendaarse võidusõiduauto Estonia-5 loojast. Autotehnika professor Jüri Lavrentjev:\n„Roman Bertelovi raamat kirjeldab ühe inseneri kujunemist läbi traagilise pöörde saanud noorusaastate, visa hariduse omandamise ja edukate tööaastate. Eestis ilmunud memuaaride hulgas erinevad need mälestused selle poolest, et tegemist on eelkõige inseneri mälestustega. Juhtiva konstruktorina võidusõiduautosid, unikaalseid tõstukeid ning rataskonteinereid projekteerinud Bertelovi loomingu kõrgest tasemest annavad tunnistust rida auhindu erinevatelt näitustelt. Raamat on tänuväärne materjal Eesti inseneriajaloo mõistes ja miks mitte ka eeskujuna tänastele noortele, kuidas väliste tegurite kiuste võib jõuda oma eesmärkide täitumiseni.” Raamatu teemaks on ka põlvkonnakaaslaste käekäik. Sõprus, armastus, reetmised. Avameelsed on kirjeldused oma pereelu krahhidest 1961 kuni 1991. Ta ütleb: keegi ei pääse oma saatuse käest.\n09-05-2005, 21:55 PM No sai ka Bertelovi mälestused ostetud-loetud (Viru Rahva Raamatus 225 EEK).Üldmulje-väga hea!Pikalt juttu ka ET-600-st (see,mis TMis kirjutatud,on vaid väga väike osa).Pikalt on juttu just sellest 27-päevasest katsesõidust Venemaal,Kaukaasias ja Ukrainas,samuti ka ET-800 loost.Viimast käsitleti ET-600 edasiarendusena ja kogu töö tehti ära 14 kuuga.Kahjuks jah pani sm.Klauson (kes elas muide Bertelovi vanematelt äravõetud majas),asja edasiarendamisele veto.\n09-05-2005, 22:12 PM (Seda postitust muudeti viimati: 09-05-2005, 22:14 PM ja muutjaks oli emsa.)\n09-05-2005, 22:14 PM Palju ET-sid säilinud siis säilinud on ?\n10-05-2005, 20:36 PM Seni teadaolevalt küll. Üksikuid koostisosi on veel (nt. kabiine on veel 2 tk.) ja Venemaalt pärit info kohaselt olevat seal Elektra kere alles (aga selles infos ei või väga kindel olla). Kontsruktor Bertelovi loominut on aga alles ka Tartu busside tagaluuktõstukite näol ja ilmselt on kusagil veel ka mõni GAZ-53 ETKVLis ehitatud laadeseadmetega alles. Aga kahjuks vähe...\nCORRADOg60 Paadund töönarkomaan\n24-04-2008, 21:24 PM Ühe sellise masina (vähemalt kabiini) maised jäänused avastasin täna mitte just väga kaugelt Roelast. Vedeleb põllu äärses kivihunnikus puude all. Kahjuks otsustas mu fotokas töölepingu varahommikul lõpetada... Ligemalt uurima polnud aega minna, sest graafik oli täna väga tihe...\n20-09-2008, 23:36 PM CORRADOg60 Kirjutas:Ühe sellise masina (vähemalt kabiini) maised jäänused avastasin täna mitte just väga kaugelt Roelast. Vedeleb põllu äärses kivihunnikus puude all.\n04-08-2012, 12:11 PM Harju tänava vana-raamatupoes on aknal nimet kaunitar lausa välja pandud. Jõukohase 11 eur eest saab vanatehnikahuviline lunastada endale tõelise Eesti loo!\n23-05-2014, 18:41 PM (Seda postitust muudeti viimati: 23-05-2014, 18:42 PM ja muutjaks oli Regardman.)\nKüll üldisem teema, kuid igati siia, paraku. In Memoriam Roman Bertelov\n22-05-2017, 08:15 AM (Seda postitust muudeti viimati: 22-05-2017, 09:14 AM ja muutjaks oli dad.)


Aloe ja kalli juuste mask - Soengud\n1 Aloe ja mesilaste juuste eelised\n2 rakenduse nõuanded\n3 pinguldav mask\n4 taastav mask\nAloe ja mesi juuste väljalangemise mask kodus\nAloe juuste mask on suurepärane vahend, et muuta juuksed paksuks, läikivaks ja kõige tähtsamaks tervislikuks. Tänu kasulikele ainetele, mis on selle taime lehtedes, võite mõnel protseduuril juuste väljalangemisega vabaneda. On oluline valida lehed ja valmistada mahl.\nValige infolehed paksemad\nMilliseid teisi toimeid teeb aaloe teie juustele?\ntoidab, küllastades oluliste vitamiinidega karva;\nniisutab peanahka, hoiab ära kõõma;\nparandab struktuuri, muutes need kuulekamaks;\nrahustab peanahka, nii sageli on sellised protseduurid soovitatavad inimestele, kellel on pea ekseem;\nKõige efektiivsem on kosmeetika - agaave, mis on vähemalt kolm aastat vana. Ükskõik millise protseduuri puhul on kõige parem kasutada madalamaid "rasvaseid" infolehde, nii et nende pikkus oleks vähemalt 15 sentimeetrit. See tagab, et taim on kogunud piisavalt toitaineid. Pärast lehtede lõikamist ärge kiirustades mahl välja tõmmates. Parim on panna need külmkapi alumisse sektsiooni pärast pesemist ja pakkimist naturaalsesse kangasse. Külmikus lasta neil magada vähemalt 5-7 päeva, et toitained saaksid aktiivsed.\nMillised kasulikud mikroelemendid on selle taime mahl?\nB-rühma vitamiinid eemaldavad nahalt põletikku, desinfitseerivad ja neil on põletikuvastane toime. Sellepärast on aeroe seborreas tõhus.\nC-vitamiin, mis parandab vereringet ja kaitseb negatiivsete keskkonnategurite eest.\nE-vitamiin, mis muudab juuksed sile ja säravaks.\nAllantoiin, mis loomulikult niisutab juukseid ja normaliseerib rasvade näärmete aktiivsust. See aine on ainult osa aleues.\nBeeta-karoteen, mis vastutab järelejäänud kasulike mikroelementide assimilatsiooni eest.\nAntioksüdandid, mis annavad lokke elastsuse ja sära, ja isegi dimmest kiud muudavad selle säravaks.\nVaiguosad, mis kaitsevad näpunäiteid kahjustuste eest.\nOrgaanilised happed, mis eemaldavad õline sära ja vähendavad rasva.\nPhytoncides, mis tugevdavad juured ja kaitsevad juuksed välja langema.\nAloe maagiline mõju seisneb selles, et kõik need vitamiinid ja mikroelemendid suudavad taastada isegi kõige igavamad ja kahjustunud kiud.\nLisage sinepi või kastoori efektiga\nKõige sagedamini on juuksemaskid kas mahlaga või agaava mulli viljalihaga. Tselluloosi saab kergesti valmistada segistis ja mahl on sellest kastmest juba pressitud marli abil. On väga oluline kasutada kohe pärast selle ettevalmistamist. Mõnedel ainetel on lenduvad omadused ja need võivad aurustuda. Pöörake tähelepanu täpselt, milliseid koostisaineid te ühendate aloe mahlaga. Seal on tooteid, mis kattuvad taime positiivsete omadustega. Need hõlmavad järgmist:\nAloe heleroos on palju häid juuksemaskisid, kuid kui teil pole soovi või aeg nende toodete valmistamiseks, võite kasutada puhast aaloe mahla. Lihtsalt hõõru see peanaha ja juured. Seda saate teha enne magamaminekut ja pesta juukseid hommikul. Arstid määravad sageli patsientidele nende retsepti, kui nende juuksed kukuvad välja.\nMillised aloe juuste maskid on kõige tõhusamad? On mitmeid võimalusi. Nendest võib iga naine valida oma juustele optimaalseima koostise.\nToitev - koos sinepiga ja kreemiga. Pärast seda protseduuri saavad lokid paraneda ja omandada loodusliku läige, aga ka tugevamaks muutuda. Selle maski jaoks peate segama 2 munakolonni, art. l sinepipulber, art. l aloe mahl ja 2 spl. l kreem Parim on kasutada seda ravimit kuivas peas 20 minutit. Seejärel pesta šampooniga.\nRavimid - koos küüslaugu ja meega. Enne preparaadi alustamist vali hea ja kvaliteetne mee, sest see annab 50% efektiivsuse. Nii segage 2 tl. kallis, 2 tl. aloe mahl, mahl 2 küüslauguküünt. Kandke see mass juuksejuurtele ja masseerige oma peaga. Kui soovite saada siidjaravade mõju, võta 3 spl. l kallis, sama mahl agaav ja lisage veidi keefirit, umbes 2-3 spl. l See retsept on väga populaarne, sest see aitab kiireid tulemusi saavutada lühikese aja jooksul. On väga soovitatav seda kasutada tüdrukutele, kes eelistavad kõndida lõdvalt lokke. Pärast sellist maskat näevad teie kiud ette hoolitsetud, nagu näiteks pärast protseduuri ilusalongis. Pärast protseduuri on soovitatav loputada juukseid veega äädika või kummeli ekstraktiga. Seda tuleks teha, et vabaneda küüslaugu lõhnast ja parandada juuste maskide mõju aaloe ja meega.\nMask juuste kasvatamiseks koos aaloe mahla ja kastoorõliga. Et saada kvaliteetset toodet juuste hooldamiseks, segage 3 spl. l soe piim, 2 tl. riitsinusõli, 3 tl. aloe mahl Loputage vedelikuga juukseid ja jäta 20-30 minutit. Juuste kasvu edasiseks stimuleerimiseks valmistage spetsiaalne puljong. Võtke 2 spl. l takjas ja 1 spl. l kummel. Valage ürtide segu liitri keeva veega ja loputage selle vedelikuga juuksed pärast kõiki protseduure. Kastmisel on ka rahustav mõju. See tööriist koos maskiga mitte ainult suurendab kasvu, vaid ka kõrvaldab lõhenenud otsad hästi.\nTalvel söödakoogid agaavaga\nVitamiin See mask koos aaloe juuksed sisaldab väga erinevaid elemente, kuid kõik koos nad annavad hea tulemuse. Pärast selle maski rakendamist ei lase juuksed ronida, muutuvad säravaks ja terved. Vitamiinikompleksi jaoks segage järgmisi tooteid: tsp. aloe mahl, tsp takjasõli, munakollane, art. l keefir ja paar tilka vitamiine A ja E. Mask kestab 30 minutit, pärast seda tuleb see pesta sooja veega ja šampooniga.\nRasvade juuste korral. Selle protseduuri mõju on üllatav, kui teete seda regulaarselt, vähemalt 1-2 korda nädalas 2-3 kuud. Selle maski abil saate normaliseerida nahaaluse rasva sekretsiooni. Teie juuksed muutuvad tervena, läikivad ja paksemad. See mask reguleerib rasvade näärmete sekretsiooni täiuslikult. Selle valmistamiseks segage 2 spl. l aloe mahl, st. l brändit, 2 munakollast ja 2-3 tilka mandliõli. Massaaž segu hõõrutakse peanaha ja juured ning rakendada kõverad kogu pikkuses. Termiline efekt tekitamiseks on oluline, et peas oleks korralikult mähitud spetsiaalne kile ja rätik. Tunnis hiljem pesta mask sooja veega ja šampooniga.\nAloe pinguldav juuste mask koos eeterlike õlidega. Selle tööriista puhul, kõige tähtsam, ärge ületage seda. Peate segama õlisid, mis sobivad peanahal kasutamiseks. Nii et kõige parem on segada 3 spl. l aloe mahl 3-5-minutiks kadakamõli ja 3 tilka ylang-ylangi. Segage kõik koostisosad ja kandke juurtele. See protseduur hoolitseb hoolikalt juuste naha seisukorra eest, nii et lokid kasvavad kiiremini.\nPärast mis tahes maski koos aaloega kasutage palsamit, mille abil saate lisada ka mõne tilga taime mahla. See suurendab eelnevate manipulatsioonide mõju. Nagu iga muu kosmeetiline protseduur, nõuab see ka korrapärasust. Muidugi, agave on hämmastav taim ja selle põhjal valmistatud maski esimene kasutamine näitab positiivset tulemust. Kuid kui te neid maske ei tee, siis kaob see efekt niipea kui see ilmub.\nAloe on juuste hooldamise ökonoomne valik, mis isegi toidab ja taastatab kiudusid paremini kui ostetud mask. Ärge mingil juhul pettke reklaamimärgistega, usu mind, kõige looduslikum aloe mahl on see, mille olete ise valmistanud. Peaasi, et pole laisk! Kui teie kodu kasvatab aaloe, on sul juba õnn. Parem on taim istutada erinevates potides ja hoolitseda selle eest, sest ilu saladus on lehtedes peidetud! Tehke maskeid aaloega juustele ja kauniteks.\nNaturaalse juuksevärvi muutmine, hallid juuksed, mis annab moes varju varju, on juba ammu olnud paljude naiste iluprogrammi atribuut. Pärast värvimist muutuvad isegi tuhmid, õhukesed kiud terveks, tugevaks ja paksuks.


Right( string, pikkus )\nFunktsiooni Right süntaksil on järgmised argumendid.\nNõutav. stringavaldis, millest tagastatakse kõige parempoolsemad märgid. Kui string sisaldab väärtust Null, tagastatakse Null.\nNõutav. Variant (Pikk täisarv). Arvuline avaldis, mis näitab tagastatavate märkide arvu. Kui see on 0, tagastatakse nullpikkusega string (""). Kui see on stringi märkide arvust suurem või sellega võrdne, tagastatakse kogu string.\nMärkus.: Saate funktsiooni RightB kasutada stringis sisalduvate baitandmetega. Tagastatavate märkide arvu määramise asemel määrab pikkus baitide arvu.\nValige FromRight (ID; 3), nagu on toodud ProductSales;\nAnnab veeru FromRight välja "" tooteid "tabelist" ProductSales "väärtusest" 3 ".\nSelles näites tagastatakse funktsiooni Right abil määratud arv märke stringi paremast poolest.


Täna Radaris: mis oleks, kui võtaksime vabadussambalt klaasi ümbert ära? - DELFI\nTäna Radaris: mis oleks, kui võtaksime vabadussambalt klaasi ümbert ära?\nVabadussammasFoto: Vallo Kruuser\nKaheksa aastat tagasi andis üle seitsme tuhande inimese allkirja selle vastu, et Vabaduse väljakule praegusel kujul sammast ei püstitataks. Aastatega on kired vaibunud, aga üleüldist vaimustust samba vastu pole tekkinud. Nüüd on arhitekt Karli Luik pakkunud välja idee: mis oleks, kui eemaldaksime sambalt klaaspaneelid ja kasutaksime ära nende all olevat betoonsammast?\n“Mis oleks, kui eemaldaksime monumendilt tema kõige rohkem negatiivset poleemikat - nii tehnilist kui ideoloogilist - tekitanud osa ning asendaksime selle millegi uuega? Kui võtaks ära kogu klaasist kõrguva ja ümbritseva ning avaksime aluskonstruktsiooni, mis saaks olla kandjaks uutele ideedele ja tõlgendustele?” küsib Luik.\nTa leiab, et uus kunstiteos ei peaks pretendeerima igavikulisusele, mis paratamatult tekitaks lõputuid vastuseise. “Seega võiks olla Eesti tänapäevane vabaduse monument pidevas muutumises, kus olemasolevale monumendi infrastruktuurile tekib uus monument igal aastal. Sarnaselt Londoni Trafalgari väljaku neljandale postamendile, mis rahapuudusel pärast rajamist 1841. aastal üle 150 aasta tühjana seisis. Alates 1999. aastast on sinna rajatud ajutisi kaasaegseid skulptuure, mis pärast kuni paariaastast paiknemist pidevalt uue skulptuuriga asendatakse,” selgitab Luik.\nKui reaalne Luige idee vabadussamba uuendamiseks on ja mida arvavad sellest teised arhitektid ja kunstnikud, näed täna Radaris, kell 20 Kanal 2-s.


VANA KULD: Pohlak jahib kurikuulsaid kaksikvendi\nEkspress kirjutas juba üle aasta tagasi (15.08.2013) jalgpalliringkondades liikuvatest väidetest, et kihlveopettuste olulisemate korraldajate seas on kaksikvennad Andres ja Indrek Siska. Pikka aega väldanud uurimine päädis vennastele, kellest üks on viimaste aastate parimaid rannajalgpallureid, jalgpallis tegutsemise keeluga.\nKelle mahitusel riskivad noored jalgpallurid oma karjääriga ja löövad kaasa kihlveopettuste afääris?\n7. juuli. Kadrioru staadionil peaks õhtupoolikul algama Eesti meistriliiga kohtumine kahe Tallinna jalgpalliklubi vahel. Tiitli pärast võitlev Levadia võõrustab liigatabeli alaosas figureerivat Kalevit. Mängijad teevad murul sooja, saabuvad esimesed fännid, kuid siis teatatakse, et mäng jääb ära …\n“Miks?” laiutavad mängijad käsi.\nMõned tunnid enne mängu saabub Kalevi treeneri juurde üks meeskonna mängijatest. Tema südant vaevab paar päeva varem kuuldud vestlus. Nimelt pakuti ühele Kalevi põhikoosseisu mängijale 4000 eurot, et ta aitaks Levadiale vähemalt kolme väravaga kaotada.\nTreener võtab pärast mängijaga kohtumist ühendust klubi presidendi Raimo Nõuga, tema omakorda jalgpalliliidu presidendi Aivar Pohlakuga. Jalgpalliliidul on ligipääs kurikuulsale süsteemile Betradar. See mõne aasta eest rakendatud süsteem annab märku, kui mõne jalgpallimängu peale hakatakse suuremates kihlveokontorites panustama ootamatult suuri rahasummasid.\n“Ma olin paanikas”\nLevadia ja Kalevi mäng annab Betradaris punase märgi – kontorites käib aktiivne panustamine Kalevi vähemalt kolmeväravalisele kaotusele. Pohlak teeb otsuse mäng edasi lükata. Kiirelt käiakse välja kahtlusalused: Elvis Liivamägi ja Sander Karu.\nLiivamägi on alla 21aastaste koondise paremkaitsja ja Kalevi põhimängija, kaitsemängija Karu on enamasti varumeeste pingil. Mõlemad on Kalevis mänginud alates uuest hooajast.\nLiivamäe palgaks või jalgpalli keeli stipendiumiks on klubis 400 eurot pluss 30 eurot iga saadud punkti eest. Pole just palju, aga lisa teenimiseks käib Liivamägi tööl ettekandjana. Ta räägib kiiresti ja närviliselt. “Ma ei võta süüd millegi eest, mida ma pole teinud,” teatab ta mitu korda.\nLiivamägi sai süüdistustest enda sõnul teada, kui oli tüdruksõbra vanemate juures Ihasalus. Vaatas pühapäeval telefoni, kus oli sõnum sõbralt, selles link Postimehe spordiküljele, kus oli suures plaanis tema pilt. “Helistasin Raimole. Ma olin paanikas. Tahtsin teada, mis toimunud on. Ma palusin, et nad otsiksid välja need vennad, kes selle teinud on,” räägib Liivamägi.\nEnt jalgpalliliit leiab Kalevist esialgu veel ühe tunnistaja. Tema identiteeti hoiab liit saladuses, ent just tema oli lõpuks see, kes asja veerema lükkas – ta annab jalgpalliliidule üksikasjaliku tunnistuse. Ta tunnistab, et Liivamägi ja Karu üritasid mängule õiget tulemust korraldada, kuid mitte ainult.\nLiit jahib eestlastest kaksikvendi\nUurimine käib, kuid see salapärane tunnistaja võis lükata käima sündmuste ahela, mis toob Eesti jalgpallis Narva Transi endiste mängijate ja tänaseks eluaegse mängukeelu saanud Maksim Gruznovi kõrvale veel ühe kihlveopetturite grupi.\nTunnistaja viitab pettuse võimalike korraldajatena kahele avalikkuses vähetuntud isikule, kaksikvendadele Andres ja Indrek Siskale. Indrek valiti veel mullu aasta parimaks rannajalgpalluriks. Juba enne autasu saamist jälgisid liidu ametnikud tema tegemist ka mujal kui jalgpalliliival. Liidule oli tulnud nende tegevuse kohta teateid varemgi, kuid esmakordselt olid need nii vettpidavad.\nNädalapäevad pärast ärajäänud Levadia mängu ilmus Liivamägi distsiplinaarkomisjoni istungile, koos advokaadiga. Süüdi noor mees end ei tunnistanud. Päev hiljem helistas Liivamäele Pohlak ja soovis rahulikult rääkida. “Ta ütles, et tule kohale, teeme need apellatsioonid rahulikult läbi ja saad 2015 taas mängima. Et Siskad olla niigi kõrvuni sees ja et ta saab aru, et ma kardan. Ma keeldusin, sest süüdlasele oleks ju hea eluaegse asemel saada paar aastat, aga mina pole süüdi. Ma ei ole Siskadega seotud, ma ei tee neil isegi vahet. Karu oli küll nendega sõber, aga mina polnud.”\nJalgpallipettused ei toimu ainult väljakul. Mängijad on seal ainult tööriistad. Palju olulisemad on need, keda inglise keeli nimetatakse runner’iteks. Nende ülesandeks on leida mängijate nõrku kohti – kellel on palk saamata, kellel on võlad või muud probleemid – ja seejärel nendega suheldes jõuda kokkuleppeni, kus õigel hetkel õige skoor saada.\nSeejärel võib runner müüa info juba mõnele välismaa tegijale või selle ise sõpruskonnaga rahaks teha. Runner’itel on vaja meeskonnas põhikontakti, kelleks jalgpalliliit peab Ekspressi andmeil Sander Karu, ning sealt edasi tulevad järgmised kontaktid, kes peaksid väljakul asjad korda ajama.\nSiskade tegevus on silma jäänud peaaegu kõigile Eesti jalgpalliga kursis olevatele inimestele. Nii tunnistas juba eelmisel aastal üks Ekspressiga suhelnud väiksemat sorti jalgpallitegelane, et ka temaga käisid kaksikvennad lõunal ja uurisid meeleolusid klubis. Sellistest kokkusaamistest võibki suhtlus minna sügavamaks ja lõpuks kihlveopettusteni välja.\nSoccerneti jalgpallifoorumis tekitas eelmisel aastal poleemikat ühe foorumlase kirjeldus kahtlust äratanud Viljandi ja Nõmme Kalju 1 : 9 mängust, kus väljakul väga kehvasti tegutsenud Karu läks kohe pärast väljavahetamist vendade juurde istuma. Seltskond vaatas mängu närviliselt, kuni Kalju läks viie väravaga juhtima. Hiljem tekkis jalgpalliliidus kahtlus, et mängus panustati suuri summasid suurele kaotusele. Liit lõpetas selliste juhtumite tõttu Viljandi klubi tegevuse, kuid kaugemale tookord ei jõudnud. Kindlaid tõendeid polnud.\nSeda teab ka Karu, kes vastas sama intsidenti kommenteerides Soccerneti jalgpalliportaalile, et suhelda võivad omavahel kõik ja samamoodi võidakse foorumitesse igasugu asju kirjutada.\n“Karu eest hoiatas liit meid ka enne temaga lepingu sõlmimist, kuid siis lubas klubi peatreener tal silma peal hoida,” osutab Raimo Nõu.\nKihlveopettustega võitlemiseks peabki kätte saama vahemehed. Eesti jalgpallimängijate seast leiab ikka kellegi, kes on valmis raha jõule alla andma. “Tunnistan, et me olime Liivamäele võlgu. Aga asi pole ainult rahas, vaid kasvõi publikuhuvis – kui staadionil oleks fänne, siis mõtleksid mängijad pikemalt järele, millega nad riskivad,” arutleb Raimo Nõu.\nNõu sõnul pole avalikkuse ette tulnud juhtumitest hoolimata olukord kihlveopettustega järsult hullemaks läinud. Lihtsalt avastusmehhanismid on paremaks saanud. “Need on ikkagi üksikjuhtumid, millest palju räägitakse,” arvab ta.\nNõu teab, kui keeruline on ühte jalgpalliklubi juhtida. Eriti Eestis ja eriti sellist, mis kõige kõrgemale ei jõua. Staadioni kõrvalhoones asuvas kontoris tegutsedes peab ta leidma sponsoreid. Argument “teie toetus võib aidata meil liigasse püsima jääda” ei ole just eriline rahakotisuude avaja. Eriti, kui staadionil väga tihti suuri fännihulki ei näegi ja klubil endal on pidevalt rahalisi probleeme.\nLiivamägi otsib süüdlast. Süüdistuse järel palus ta mitmelt klubikaaslaselt enda toetuseks allkirja. Kokku sai ta kuus klubikaaslast: “Rohkem ma ajaliselt ei jõudnud.”\nLiivamägi näitab ennast kaitstes ka kolme türklasest jalgpalluri poole, kes olevat enne hooaega oma eelmiste pettustega kaasmängijate ees uhkeldanud. Ükshaaval nad klubist ka lahkusid. Viimane mängija läks paar päeva pärast Liivamäele ja Karule kahtluse toonud mängu.\n“Tal hakkas korraga väga kiire. Ma võin ainult spekuleerida, aga mulle tundub see kahtlane ja ma olen siin mõeldes hakanud igasugu otsi kokku toppima,” arvab Liivamägi. “Äkki tahtis klubi neid maha müüa, et enda võlgu maksta, ja neil oli vaja lihtsalt süüdlast? Ma olin palkade pärast neile pinnuks silmas ka, et äkki seepärast?”\nLiivamägi võitleb edasi\nNõu peab Liivamäe vandenõuteooriaid uskumatuteks. “See oleks liiga keeruline vandenõu, et hakata niimoodi skeemi üles ehitama. Mina sain jalgpalliliidust andmed, mis ei jätnud mulle kahtlust, et Liivamägi on ka süüdi. Ta võis olla tõesti esimest korda asjaga seotud, aga ma soovitaks tal ausalt üles tunnistada ja äkki saab ta siis kergema karistuse,” ütleb Nõu. “Türklastel tekkis lihtsalt motivatsiooniga probleem ja kui viimane neist üksi jäi, siis tahtis ka tema ära minna.”\nLiivamägi aga ennast sellest mõjutada ei lase, vaid tahab edasi võidelda – nii Kalevi kui ka liidu vastu. “Ma tahan veel jalgpalliga raha teenida, tahtsin Kreekasse (madalamatesse liigadesse – DL) mängima minna. Ma olen lapsest saati trenni teinud ja ma ei suuda uskuda, et nüüd võib korraga kõik olla,” ütleb ta.\nKa Sander Karu on teada andnud, et kavatseb eluaegse võistluskeelu edasi kaevata. Jalgpalliliit teatas kohe vastu, et uurimine on viinud tulemusteni, mis ulatuvad üle Liivamäe ja Karu pea.\nVennad Siskad jäid enne loo valmimist kahjuks Ekspressile tabamatuks. Varem kinnitasid nad, et kihlveopettustest ei tea nad mitte midagi.\nTunnistajate kaitsmiseks on jalgpalliliidule antud tunnistused anonüümsed. Ekspress jätab samuti seetõttu nende nimed avalikustamata.\nKui suured summad liiguvad?\nJalgpalliliidu president Aivar Pohlak on varem tunnistanud, et pettustes võivad summad ainuüksi ühe mängu puhul ulatuda sadade tuhandete eurodeni. Kõigi eelduste järgi võib ka kalevlaste skandaalis rääkida samast suurusjärgust.


VNT september 2012 by Viru-Nigula Vallavalitsus - issuu\nnr 08 (166) september 2012\nJälle kooli ! Käes on september – koolikuu. Sel aastal alustavad meie vallast kooliteed: 1. Triinu Helme 2. Raiko Seene 3. Andris Tauer 4. Merike Ilves 5. Madis Järvepere-Luik 6. Margo Jagant 7. Mairon Nukk 8. Pille-Riin Kajar 9. Helve-Krisdelle Vaik 10. Johanna Selder 11. Mattias Sander Küngas 12. Mihkel-Krister Kriisa 13. Geitlin Mihkelson 14. Sten Tof 15. Kirill Nosov Sel õppeaastal alustab Vasta Koolis õppetööd 103 last. Pedagooge on septembri seisuga 19 - direktor Ülle Viller, õppealajuhataja Marge Oruste, õpetajad Tiina Rikkolas, Eva Tingas, Maret Salk, Eevi Laidinen, Lende Saluvee, Heidi Johanson, Jane Veiper-Rambi, Anu Laidinen, Marina Klimenko, Liilia Sepp, Maarika Kivi, Viive Viller, Grete Salk, Pekka Laidinen, Vahur Liivak, Ene Noormaa, Kaja Sander\nTraditsiooniliselt toimusid kooliminevatele lastele ka suvepäevad. Külastati raamatukogu, spordisaali, tutvuti koolimajaga ning käidi Tallinnas Skypargis ja loomaaias. Suvepäevade lõpetamisel said kõik tulevased koolijütsid nimelise tassi.\nLapsed raamatukogus ja spordisaalis. Fotod: E. Lember\nVALLAVALITSUSES 20. juulil Toimetulekutoetuse ja täiendava sotsiaaltoetuse maksmine Maksta toimetulekutoetust 1017.27 € eest üheksale avaldajale. Maksta täiendavat sotsiaaltoetust 231.69 € eest viiele avaldajale Ehitusloa väljastamine Anda välja ehitusluba Elektrilevi OÜ-le Kunda Nordic Tsement AS-i võrkude võõrandamisega seotud töödeks Ojakülas 6. augustil Projekteerimistingimuste saamise taotluse läbivaatamine Väljastada Eesti Energia Võrguehitus AS-ile proj. tingimused Ardi mü elektrivõrguga liitumise ehitusprojekti koostamiseks Linnuse külas Ehituslubade väljastamised Anda välja ehitusluba AS Merko Infrale puurkaevu koos pumbamajaga ehitamiseks Viru-Nigula alevikus Kunda tee 2a * * * Anda välja ehitusluba AS Merko Infrale biopuhasti hoone rekonstrueerimiseks Viru-Nigula alevikus, Biopuhasti mü-l * * * Anda välja ehitusluba AS Merko Infrale tiigi\nlammutamiseks Viru-Nigula alevikus, Biopuhasti mü-l * * * Anda välja ehitusluba AS Merko Infrale tiigi rekonstrueerimiseks Biopuhasti mü-l Katastriüksuse jagamine, sihtotstarbe määramine ja katastriüksuse nime muutmine Nõustuda Flexa Eesti ASile kuuluva Sinimäe katastriüksusest ( kinnistu registriosa 78331, kat.tunnus 90202:004:0090, pindala 7,087 ha) kahe eraldi kat. üksuse moodustamisega: Moodustada Sinimäe katastriüksus suurusega 4,81 ha Moodustada Kuivati kat. üksus suurusega 2,31 ha. Mõlema maatüki sihtotstarve tootmismaa, asukoht Vasta küla 15. augustil Vevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna kehtestamine Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hind veemõõtja olemasolu korral Viru-Nigula alevikus on alljärgnev: Tasu võetud vee eest 1,02 €/m³, millele lisandub käibemaks. Tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest 0,77 €/m³ millele lisandub käibemaks. * * * Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hind veemõõtja puudumise korral\nViru-Nigula alevikus on alljärgnev: Tasu võetud vee eest 4,60 € inimese kohta kuus, millele lisandub käibemaks. * * * Tunnistada kehtetuks ViruNigula Vallavalitsuse määrus nr 2 “Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna kehtestamine” Määrust rakendatakse 1. novembrist 2012. a. Tuleohutuskorraldus ViruNigula valla hallatavates asutustes Määrata valla hallatavates asutustes tuleohutuse eest vastutavateks ja enesekontrolli tuleohutusaruandeid esitama kohustatud isikuteks: Vasta Kooli hoonetes – Ülle Viller, Vasta Kooli direktor Vasta Kooli lasteaia hoones – Guido Reimer, abivallavanem Viru-Nigula rahvamaja hoones – Ervin Lember, rahvamaja kunstiline juht Ehitusloa väljastamine Anda välja ehitusluba Sevengroup OÜ-le laut-kuuri täielikuks lammutamiseks Samma külas, Teelahkme maaüksusel Projekteerimistingimuste saamise taotluse läbivaatamine Väljastada Nugeri Agro OÜle projekteerimistingimused töökoja ehitusprojekti koostamiseks Nugeri külas, Rabaveere maaüksusel\n22. augustil Projekteerimistingimuste saamise taotluste läbivaatamine Väljastada Eltel Networks ASile projekteerimistingimused ELA024 kaevu nr 024K23 ja Impresti kontori vahelise valguskaabli ehitusprojekti koostamiseks Ojakülas. Projekteerimistingimused väljastada Eltel Networks Asi nimele. * * * Väljastada Eesti Energia Võrguehitus ASile projekteerimistingimused Niiduvere mü elektrivõrguga liitumise ehitusprojekti koostamiseks Villavere külas Kasutuslubade väljastamised\nTunnistada Samma külas, Teelahkme maaüksusel asuv laut-kuur lammutatuks. * * * Tunnistada Letipea külas, Kiviranna maaüksusel asuv spordiväljak valminuks.\nKasutusluba väljastada Kalev Sädeme nimele Ehituslubade väljastamised Anda välja ehitusluba Nugeri Agro Oüle töökoja ehitamiseks Nugeri külas, Rabaveere maaüksusel * * * Anda välja ehitusluba Sevengroup Oüle elamu rekonstrueerimiseks Samma külas Teelahkme maaüksusel * * * Anda välja ehitusluba Sevengroup Oüle sauna ehitamiseks Samma külas Teelahkme maaüksusel * * * Anda välja ehitusluba Sevengroup Oüle peomaja ehitamiseks Samma külas Teelahkme maaüksusel * * * Anda välja ehitusluba Sevengroup Oüle katlamaja, pumbamaja ehitamiseks Samma külas Teelahkme maaüksusel\nToimetulekutoetuse ja täiendava sotsiaaltoetuse maksmine Maksta toimetulekutoetust 9697.21 € eest üheksale inimesele Maksta täiendavat sotsiaaltoetust 691.72 € eest 12-le avaldajale Maksta kooliminekutoetust meie valla I klassi minevatele lastele 100 € lapse kohta. Kõigi pakkumuste tagasilükkamine Lükata tagasi riigihanke “Viru-Nigula-Vasta kergliiklustee ehitustööde tellimine” kõik pakkumused (AS Eesti Teed, AS Järva Teed ning AS Merko Infra ja AS Merko Ehitus Eesti ühispakkumus) põhjusel, kuna kõigi vastavaks tunnistatud pakkumuste maksumused ületavad hankelepingu eeldatava maksumuse.\nMis meie lastega küll lahti on ? Praegu tunduvad kõige põnevamateks atraktsioonideks seoses veemajandus Millega küll seletada pargis lõhutud lilli, laialisülitatud sivkakoori või surnuaias söödud projektiga tekkinud liivakuhilad ja pooleli olevad kaevetööd. Vaatamata korduvatele ja laialiloobitud hernekaunu ? Terve suvi otsa said haljastustöötajad ja muud keeldudele ronivad lapsed ikka liivahunnikute otsa, kuigi see on väga eluohtlik. Rikutakse ka hoolsad inimesed koristada muuseumitrepile nädalavahetuseks seismajäänud kaevetöid. laialisülitatud prahti, kohendada lõhutud lilli ja nagu sellest veel vähe oleks, ette on võetud Meil on väike koht, üldiselt on enamus juba kalmistu. Milleks on vaja maa seest välja lagastajaid ja rikkujaid teada ( kenad poisidkiskuda silte, mis märgistavad prügi asukohta tüdrukud, aga tumedad teod) või laiali loopida hernekaunu ? Prahti on Suvi on selleks korraks läbi ja uus kooliaasta loobitud isegi haudade peale ... alanud – jääb soovida, et koolikohustuste Meil on küllalt palju võimalusi enese kõrvalt jääb lollusteks vähem aega. väljaelamiseks – spordisaal, korvpalliplats jpm. Miks ei elata seal oma energiat välja ?\nVelda Šumanov – 75 Igas päevas on alati millegi ootust peab vaid varuma usku ja kannatust; kui on laule ja lauljaid, siis on ka lootust leida, hoida ja jagada armastust .... (Virve Osila)\nVelda Šumanov on jaganud sellist armastust nii laulude kui tantsude kaudu peaaegu kuuskümmend aastat. Ta on esinenud sadu kordi oma kodulaval, käinud laulmas ja tantsimas sõprade juures Virumaal ja Soome sõprusvallas Karvias. On osalenud mitmetel konkurssidel ja tulnud koju võitudega. 2004. aastal võitis Velda Viru Memme tiitli. Nii võikski jätkata, arvan, et ta on staažikam laulja ja tantsija Viru-Nigula rahvamaja ringides. Sügav kummardus Sulle, hea Velda ! Meil on Sinuga koos tore olla, sest Sa oled mõnus ja vahva seltsiline. Imetlusväärne on Sinu osalemine meie kodukoha kultuurielu edendamisel, Sinu tegutsemisrõõm.\nSPORDIST Viru-Nigula Spordiklubi ja Kunda Külaseltsi spordipäeva võistlusi jagus nii väikestele kui suurtele. Kahju, et samal ajal toimus Kundas uue trikiraja avamine, muidu oleks kohalikke võistlejaid saanud veelgi rohkem. Päeva parim võistleja laste vanuseklassis oli Marju Linda Peek, kes võitis kolm individuaalesikohta. Võistkondade vahel olid väga tublid kolm Kunda Jaaganti pere noort tüdrukut. Petanki võitis Taavi Elvest Viru-Nigula Spordiklubist. Võrkpallis tulid seekord võitjateks ViruNigulast: Jaanus Soolep, Ahto Kruusimaa ja Taavi Elvest. Aga juba ilus ilm, tore seltskond ja väga hea vastuvõtt Kunda külaseltsi poolt andis uue energiasüsti kõikidele osavõtjatele.\nEdu, jõudu, jaksu, tervist ja rõõmu soovivad Sulle Viru-Nigula “Maarjaheina” laulu- ja tantsunaised, juhendajad Ervin ja Tiia-Haida.\nFoto: Ervin Lember\n18. augustil toimus meil kuuendat korda rahvusvaheline Novus koroona turniir, kus osalesid võistlejad Lätist, Leedust, Sankt Peterburist ja Eestist, kokku 30. Tulemused olid järgmised: I Aleksander Subacs – Läti II Gert Müil - Eesti III Arnis Jaunbrüns - Läti 4. Hillar Elva - Eesti 5. Tauno Jõgisto - Eesti 6. Arturs Žilits - Läti naised I Gerli Aver - Eesti II Annele Lello - Eesti III Urve Enn - Eesti I Viru-Nigula Novus koroonaturniir toimub 22. septembril kell 10.00\nXIII Viru-Nigula rahvajooks\nugustikuu esimesel pühapäeval, 5. augustil toimus XIII Viru-Nigula Rahvajooks. Päeva esimene start anti kõige pisematele – kuni 5-aastastele lastele. Võistluse korraldajatele pakub palju rõõmu viimastel aastatel märgatavalt kasvanud „Tillujooksu“ osavõtjate arv. Käesoleval aastal lõpetas antud distantsi 44 pisikest jooksusõpra. Noorim jooksul osaleja oli kõigest ühe aasta ja kolme kuu vanune Roman Järvepere. 300 meetri jooksus tulid starti aastatel 2003-2006 sündinud tüdrukud ja poisid. Tüdrukute arvestuses oli esikolmik järgmine: 1. koht Anni Ehrenpreis (Tallinn, aeg 53.4), 2. koht Kaili Jagant (Viru-Nigula, aeg 54.9) ja 3. koht Nora Aron (Kunda, aeg 1:03.6). Viru-Nigula arvestuses võitis esimese koha üldarvestuses teise koha saavutanud Kaili Jagant. Poiste samal distantsil saavutas esimese koha Uku Renek Kronbergs (Vinni, aeg 47.8), teisena lõpetas Aserist pärit Maksim Jakovleva (aeg 51.0), kellest vaid poole sekundi kaugusele jäi üldarvestuses kolmanda koha ja Viru-Nigula arvestuses esimese koha võitnud Carl Henrig Järvepere. 300 meetri jooksu osalejate üldarv käesoleval aastal oli 37 last (16 tüdrukut ja 21 poissi), mis on kümne võrra enam kui eelmisel aastal. Kui võrrelda kahe viimase aasta Tillujooksu ja 300 meetri jooksu osalejate üldarvu, siis võrreldes 2011. aastaga on see kasvanud 72-lt 81 osalejani. Järgmises vanusegrupis võistlesid omavahel aastatel 2000-2002 sündinud tüdrukud ja poisid. Ühe kilomeetri distantsil võtsid kaksikvõidu Kunda tüdrukud Diana Ivanova (aeg 4:08.3) ja Anastassia Fjodorova (aeg 4:12.9). Üldarvestuses kolmanda ja Viru-Nigula arvestuses tüdrukute esimese koha saavutas Janelle Heinmets (aeg 4:18.5). Poiste samal distantsil saavutas esimese koha Rakverest pärit Alo Koppel (aeg 3:29.8). Üldarvestuses hõivasid poodiumi teise ja kolmanda astme Viru-Nigula poisid Germo Mäitse (aeg 4:04.9) ja Reimo Luhaste (aeg 4:43.9). ViruNigula kiireim poiss ühe kilomeetri distantsil oli Germo Mäitse. Päeva viimases jooksus asusid stardijoonele aastatel 1996-1999 sündinud noored, kes võtsid mõõtu 3,3 kilomeetrisel distantsil ning 1995. aastal ja varem sündinud naised ja mehed võistlesid kaheksa kilomeetrisel distantsil. Lisaks jooksjatele oli stardijoonele tulnud viis kepikõndijat.\nTüdrukute 3,3 kilomeetrisest distantsist võttis osa vaid kaks Viru-Nigula tüdrukut, kellest esimese koha saavutas Merge Abel (aeg 19:18.0) ja teisele kohale tuli Marje-Liisa Sillat (aeg 25:02.8). Poiste samal distantsil võitis esimese koha Martin Himma (Tamsalu AO SUKL, aeg 14:06.7), teisele kohale tuli Sten Nurmla (Kunda, aeg 14:42.9) ning kolmas oli Egert Lepiksaar (Kadrina, aeg 15:13.1). Viru-Nigula kiireim poiss 3,3 kilomeetrisel distantsil oli Jaano Oras (aeg 16:48.8), kes saavutas üldarvestuses viienda koha. Põhidistantsi kaheksa kilomeetri jooksu võit läks taas sillamäelasele Vjatšeslav Košelevile, kes võitis ajaga 25:18.3. Teise koha saavutas Andrus Lein (Ööjooks Adidas Team, aeg 26:25.7) ning kolmandale kohale tuli Jaanus Kallaste (Kuusalu, aeg 26:41.0). Naiste põhijooksu võit läks samuti Sillamäe jooksjale. Esimese koha võitis Julia Bulina (aeg 29:56.2), poodiumi madalamad astmed hõivasid läänevirulased Janelle Tarum (Sõmeru, aeg 30:02.0) ja Laura Rohtla (Vinni, aeg 30:34.6). Viru-Nigula ainus naisvõistleja ja seega parim naine kaheksa kilomeetrisel distantsil oli Viive Viller (aeg 47:40.9), meestest saavutas esimese koha Kristjan Kokk (aeg 33:25.2), kes üldarvestuses saavutas 11. koha. Naisveteranide arvestuses oli esikolmik järgmine: 1. koht Liia Koppel (Rakvere, aeg 41:36.6), 2. koht Maie Alaots (Rakvere, aeg 43:46.7), 3. koht\nReet Treial (Rakvere, aeg 55:18.3). Viru-Nigula naisveterane sellel aastal stardis ei olnud. Kiireim meesveteran oli Rein Kriks (Kadrina, aeg 35:30.4), üldarvestuses teise ja Viru-Nigula arvestuses esimese koha saavutas Tiit Šumanov (aeg 36:28.4), üldarvestuses kolmandale kohale tuli Rein Kane (Loksa RSK, aeg 37:24.7). XIII Viru-Nigula Rahvajooksul võistles kokku 157 jooksjat. Eelmiste aastatega võrreldes on osalejate arv pidevalt kasvanud. Siinkohal soovin suured tänusõnad öelda kõikidele vabatahtlikele, kes andsid enda panuse XIII Viru-Nigula Rahvajooksu korraldamisse. On rõõm teha koostööd inimestega, kes peavad Viru-Nigula Rahvajooksu traditsiooni jätkumist tähtsaks ning annavad olulise panuse vallaelu turgutamisse.\nErilised tänusõnad soovin edastada kõikidele jooksu toetajatele. Suurimad toetajad olid ViruNigula Vallavalitsus, Jeld-Wen Eesti AS, OÜ Lammasmäe Puhkekeskus. Olulise panuse andsid XIII Viru-Nigula Rahvajooksu korraldamisse ka meie valla kohalikud ettevõtjad ja eraisikud: ML Meelelahutus, Rabaveere Talu, OÜ Kraavi Põllumajandus, OÜ Varudi Mõis, Viru-Nigula Spordiklubi, Kaks Grupp OÜ, OÜ Lemar-Auto, Mati Saarend, Ly Petrovits ja Kristo Saaremägi. Aitäh Teile kõigile! Kohtumiseni järgmisel aastal.\nMTÜ A&M Partners Ainar Sepnik\najaks purjeriidest katted. Siis tuli möldril veski tugeva palkidest pööra abil tuulde pöörata. See oli oskust nõudev töö. Olnud õnnetusi, kus mees ei suutnud käigumehhanismi talitseda ja sai veskitiibadelt hoobi. Ka Vasta mõisa tuulikus oli VASTA (UVASKAETHAE, mölder sel moel leidnud saatusliku elulõpu. WASCHEL ) Tuuliku vare on alles. Vasta külakool asutati 1867. a. Vana Viru-Nigula idne 8. adramaaga küla märgitud 1241 a LCD- – Iila tee äärde. Valgete aknaraamidega pikk, s. Kuulus 13. saj. nagu mitmed ümbruskonna madal tumepruun hoone hooldatud õue ja aiaga külad võimsale Albern de Kokael´ile (kellele erines omaaegsetest taluõuedest. 1897 a oli omistati eesti päritolu). tulekahi, õnneks hoone täielikult ei hävinud. “Esmateated Vasta mõisast pärinevad 1398. Taastatud maja pidas halvasti sooja, kõige aastast. Omanik oli siis Berthold Meckes von külmemal ajal kool seisis. Wasschele, 16. saj. kuulus mõis Lode´dele ja 17. 1870. aastani oli õpetajaks Jaan Timoleon, seejärel saj. Wrangell´idele. 18. saj algul läks Ritter´ite Mihkel Olem ning 1875. aastani Juhan Glassmann. valdusesse. 26. märtsil 1856. a sündis Liivi kubermangus tartu 1770. a. valmis 2-korruseline barokne kreisis Koduvere kihelkonnas Kadrina vallas kelpkatusega peahoone. Omanik oli siis Carl Punnikvere külas poisslaps Jakob Puusepp. Jakobi Ludwig von Ritter. 1797 – 1885 panditi mõis tädipoeg Jakob Otson oli Virumaal Viru-Nigula Knorring´utele. kihelkonnas Ulvi vallas Nõmmise koolis õpetaja. 1885. a ostis mõisa Erich von Samson J. Puusepp läks talle võersi, see oli 1875. a Himmelstjerna, 1895. läks Reinhold Heinrich von maikuus ja Otson rääkis, et Nigula kiriku juures Winkler´i kätte, kelle omanduses oli mõis tuleb kokku koolikomisjon, kuhu ta ise peab ka võõrandamiseni.” (Alo Särg “Lääne-Virumaa minema.. Kutsus Jakobi kaasa. Seal nad said mõisad ja mõisnikud 2007). kirikuõpetaja Fromhold Hunniuse ja khk. Koolide Karjamõisad asusid Nugeris (Nuggers) ja Pärnal revidendi, Pada mõisa rentniku, hr von Dehn´iga (Magonid). On teada, et mõisa opmanimajas pidas kokku. J. Puusepale anti kooliõpetajaks saamise Fr. R. Kreutzwald 1833. a oma pulmapidu Marie soovitus ning 15. mail läksidki kaks Jakobit Elisabeth Saedleriga, kelle õemees oli Vasta mõisa Vastale kaupa tegema. Koolitööd alustati oktoobri valitseja. lõpus. Vastal oli suur maakividest ehitatud tuuleveski. Nii algas mitmekülgsete võimetega J. Puusepa 20 Tuuleveskid tegid tavaliselt lihtjahu, kuid siin aastat väldanud õpetajatee. Olles ladusa jutuga toodeti nn “jahvatuskäikudega” ka – kroovjahu, kõnemees, kutsuti teda sageli peresündmustele. Ta tangusid ja kruupe. Tuule püüdmiseks tiirlesid luges palju ajalehti, tegi märkmeid ka kaugemal veskil võimsad tiivad, millele rehviti töötamise September on vaimuvalguse kuu, niisiis õige aeg kirjutada Vasta külast ja sel suvel 145. aastapäeva tähistanud Vasta Koolist\nViri-Nigula Teataja 7\ntoimunud sündmuste kohta, avaldades samal ajal oma arvamust. Koolipidamine läks hästi ja tal olid kuldsed käed tisleritöö peale. Samast ajast, mais 1875 hakkas Jakob “Päävaraamatut” pidama ja tegi seda 42 aastat järjest. Tüsedas päevikus on näiteks sellised tegemised ja mõtted kirjas: “Kooli sai 5 päeva nädalas peetud. Laupäeval oli vallakohus, see tuuris tihtipeale kella 6.00 õhtul, siis pidi minema vaestele palvetundi pidama. Hilja, vahel ka 1.00-ni öösel sai noortega laulu harjutatud. Seda isegi pühapäeva õhtul. Õpetaja palgaks oli 80 rubla. 1876. a anti ka maad. Vasta mõisas sel ajal pärishärrat ei olnud. Knorring elas Liivimaal, siin toimetas valitseja Dinas. 1877. a arvas ema, et mul peab naine olema. Kosisingi Selma Josephine Rosemanni, Nigula kiriku juures kaupmees Samuel Rosemanni tütre. Tänavu suvel käib Vene-Türgi sõda. Ka Vasta vallast viidi tagavaramehi sõtta. Mind kui kooliõpetajat ei võetud. 1878. a tuli mõisa elama Knorringute vanem poeg. Ta andis mulle ülesandeks mõisa mööbli paranduse. 1881. a 1. märtsil sai keiser Aleksander II vägivaldselt surma, troonile tuli Aleksander III. Kohe peale seda aeti kõik täieealised mehed kirikusse uue keisrile truudusevannet andma. 1882. a koolitöö läks hästi. Mineval aastal toimus maade mõõtmine – kõik Vasta küla maad läksid mõisa külge. 1883. a 15. mail oli keisri kroonimine. Tegin Hunniusele tisleritööd. Sain abiõpetaja Pärna külast Toomas Perni poja Johannese. Johannes töötas Selja koolis, kus ta tahtis ameti maha panna. Malla krahv Tiesenhausen sai sellest teada Kunda mõisniku G. Soucantoni käest ja nõudis, et Pern peab minema Vastale koolitööd jätkama või muidu läheb soldatiks. Baron Girard S. ja Tiesenhausen olid vaenujalal Vasta mõisa Knorringuga, kes kaitses Perni. Pika jagamise peale saadeti Pern Novgorodi kubermangu Kruusina valda (aasta pärast sai Pern valge passi ja tuli koju tagasi). 1884 a 6. märtsil läks C. Von Knorring oma naise venna parun Schillingiga kahevõitlusele ja Schilling laskis Knorringu Tallinnas Kadriorus maha. Vasta mõis läks müüki, härra Erich von Samson Himmelstjern ostis mõisa ära. 1888. a suvel ehitati kooli eluruumide uus järk juurde. 1889. a 3. juulil käisime rätsep Lassiga\nMuinsuskaitseameti arhiiv. Vaade seestpoolt Malla rannas üht vana laeva vaatamas. See laev olla peale 80 aasta eest Eesti randa liiva jooksnud. Nüüd kaevab Malla toapoiss August Lass seda laeva välja. Ma käisin vaatamas, kas laeva küljest musta tammepuud saab tisleri jaoks. 13. juulil oli 2 tundi minu juures Tallinna härra J. Truusmann, kes reisib Tallinn-Narva-Peipsi järveni. Tahab polovernikuid vaadata. Reisi sihiks on rootslaste, venelaste, vadjalaste vanade jälgede uurimine meie maal. 1890. a 3. aprillil tulid sadulsepp Tross ja Nigulas Lillo mind Nigulase pulma kutsuma. Tross oli isameheks. Pulmas pidasin nooriku tanu pähe panemise kõne. Pärast nooriku ehitamist sai söödud ja nalja tehtud. Aga minu pulmapidu ei kestnud kaua, sest urjäädnik tõi kreisi ülema käsu minna varast otsima. Malla vallast pärit hobusevaras Hans Hansar oli laupäeva õhtul Rakvere kreisi politsei vangihoonest ära karanud. Õhtul läksimegi tallitaja (Jakob Tiitso) abimehega tallitaja juurde. Üks mees tuli veel ja neljakesi sai mindud Hansarit otsima. Ei leidnud me kedagi, kole pime öö oli ja vihma sadas kangeste. 1891. a 28 veebr. Kutsus köster Eichorn mind oma tütre Miina pulma. Miina läheb Iila H. Krikmannile mehele. 3. märtsil on pulmad. 1895. a sain ametist lahti, sest keeldusin vene keele kursustele minemast. Härra E. Von Samson müüs mõisa Ulvi mõisaomanik H. Von Winklerile. Uus omanik ei taha koolile midagi anda ega koolist teadagi. Hea, et minema sain ! Kool läks valla kätte, koolmeistriks tuli Johannes Greenberg. 1896. a kolisin perega koolimajast oma talukohta “Metskaevu”, mille ostsin juba 1892. a.\n1900. a pidas V-Nigula Põllumeeste Selts esimest väljanäitust 3. – 5. juunini Pikaristil. ( ... jätkub oktoobri V-Nigula Teatajas )\nViru-Nigula Pensionäride Klubi “Maarjahein” õnnitleb septembrikuus: VELDA ŠUMANOV - 75 FLOREIDA OTS - 87 EHA PIIRSALU - 65 HELVI JALASTO - 88 LEHTE NORMAK - 83 Palju õnne !\nOn ilmunud mälestusteraamat\n“Sild koduni” elu- ja olupildid Viru-Nigulast. Väljaandja: Viru-Nigula Hariduse Selts, toetas PRIA. Raamat hõlmab endas mälestusi, fotosid ja pilte kuni 1940. aastani. Raamatu esitlus 28. septembril 18.00 ViruNigula muuseumis. Kõik on oodatud !\nmajandustegevusena osutada kutsetunnistusega korstnapühkija. Üksikelamus, suvilas, aiamajas, taluhoones ja väikeehitises võib küttesüsteemi enda tarbeks puhastada ka korstnapühkija kutsetunnistuseta isik, järgides sealjuures tuleohutusnõudeid. Siiski, ka sel juhul peab üks kord viie aasta jooksul küttesüsteemi puhastama kutsetunnistusega korstnapühkija, kes annab kütteseadme puhastamise ja kontrolli kohta akti. Täiendavat infot korstnapühkimise ja teiste tuleohutusnõuannete kohta leiab kodulehelt www.kodutuleohutuks.ee või päästeala infotelefonilt 1524.\nHead valla elanikud ! Kõik, kes soovivad neljaviljahelbeid, saate need kätte sotsiaalosakonnast kuni käesoleva aasta lõpuni. Info tel: 32 29 639\nKüta korras ahju! Ongi läbi meie lühike suvi ja sügis on ukse ees. Ilmad jahenevad ja aina enam hakatakse kütmise peale mõtlema. Kütmisperioodi ettevalmistuste hulka kuulub tingimata ka kütteseadmete kontroll ja hooldus. Hooldamata või rikkis seadmete kasutamine võib muuta mõnusa sooja eluaseme tahmanud ja vinguhaisuseks saraks. Selle vältimiseks tuleb teha vaid mõned vajalikud liigutused. Vaata kriitilise pilguga üle kogu küttesüsteem, ega kuskilt suitsu sisse ei aja, et lõõrides, pliitides, soemüürides, ahjudes ja korstendes ei oleks pragusid. Samuti tuleb kontrollida, kas korsten pole pigitunud, kas tahmaluugid on kindlalt kinni jms. Ahju, kamina või pliidi ning korstna ja ühenduslõõri puhastamise teenust võib\nViru-Nigula Teataja * väljaandja Viru-Nigula Vallavalitsus * toimetab Marit Laast * tel. 32 29 631\nVNT september 2012\nViru-Nigula Teataja september 2012


Linnapead loovutavad koha\nTänasel volikogu istungil selgub, kas rahuldatakse Isamaaliidu liikme, Tõrva linnapea Edgar Umblia tagasiastumispalve või vajalike häälte kokku saades avaldatakse umbusaldust. «Koht jääb vabaks ja isiklikult arvan, et oktoobrini tuleb ametisse kohusetäitja,» märkis Tõrva volikogu majanduskomisjoni esimees Argo Mehide. Umblia esitas tagasiastumispalve seoses suutmatusega linnavalitsust tööle panna.\nTõrva ainus abilinnapea Toomas Toots prognoosis, et linnapea kohuseid hakkab täitma tema. «See on odavaim lahendus ja kiiresti oktoobrini uut inimest leida on raske.»\nJõgeva abilinnapea Andi Einaste ütles, et tõenäoliselt rahuldab Jõgeva volikogu täna linnapea Kalev Lillo tagasiastumisavalduse. «Reformierakonna piirkondlik juhatus otsustas teha fraktsioonile ettepaneku, et valimisteni täidaks linnapea kohuseid abilinnapea,» ütles Einaste. Jõgeva teiseks abilinnapeaks on samuti Reformierakonda kuuluv Kalle Pint.\nKuna koalitsiooninõukogu nimetas Harju maavanema kandidaadiks praeguse Saue linnapea Orm Valtsoni, jääb tõenäoliselt enne valimisi tühjaks ka tema ametitool. Reformierakonna peasekretär Eero Tohver nentis, et linnapea kohuseid jääb täitma kohusetäitja. «Ent loomulikult on meil olemas uus suurepärane kandidaat sellele kohale,» ütles ta.\nEile määras peaminister Lääne maavanema kandidaadiks Ragn-Sellsi kvaliteedidirektori Jaanus Saha, kes varem on töötanud ka Lääne asemaavanemana.


Turba – Vikipeedia\nkoordinaadid: 59° 5′ N, 24° 14′ E\nEndine Turba jaamahoone, kus tänapäeval tegutseb hambaarst\n59° 5′ N, 24° 14′ E\nTurba on alevik Harju maakonnas Saue vallas.\nEnne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Nissi valda.\nElanike arv oli Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 1094.\nAlevikus asuvad lasteaed, põhikool, perearstikeskus, hambakliinik, pakiautomaat, kultuurimaja, Nissi trollide muusikakool, raamatukogu ja spordisaal. Asula suurimaks vaatamisväärsuseks on endine Ellamaa elektrijaama hoone (arhitekt Aleksander Vladovski), kus tänapäeval asub Eesti Mootorispordi Muuseum (MOMU). Lisaks on huviväärsed endine raudteejaama kompleks, muusikakooli hoone (kunagine elektrijaama kontor) ning 1920. ja 1930. aastatel ehitatud vanad tööstusasula hooned.\nTurbas on sündinud teadusajakirjanik Tiit Kändler. Seal on õppinud kergejõustiklane Ants Kiisa ja Eesti Raadio endine töötaja Einar Kraut.\nAsulat ümbritsevad põhjas Viruküla, edelas Lehetu, kagus Nurme ja kirdes Kivitammi.\nTurbas asuv endine Ellamaa elektrijaam, kus alates 2018. aasta aprillist tegutseb Eesti mootorispordi muuseum ehk MOMU\n8. detsembril 2019 taasavatud Turba raudteepeatus\nAlevik tekkis seoses Tallinna–Haapsalu raudtee ja kohaliku turbatööstuse rajamisega. Keila–Haapsalu raudtee lõiku ehitati 1902–1905 ja alevikus asus üks raudteejaam (Turba raudteejaam).\nAastatel 1922–1923 rajati Turbasse Ellamaa elektrijaam, mille katlaid köeti kohaliku kütteturbaga. Sealt edasi hakkas asula kasvama: ehitati mõned majad ja kontorihoone ning peagi avati ka esimene pood. 1936. aastal avati Turba rahvamaja, kus 1940. aasta sügisel alustas tegevust Turba 6-klassiline kool, mis kasvas hiljem gümnaasiumiks. Rajati eramuid. 1930ndateks aastateks oli kujunenud Turbast üks kenamaid ja heakorrastatumaid tööstusasulaid Eestis.\nTeise maailmasõja ajal lõhkas taganev Punaarmee 1941. aastal elektrijaama osaliselt puruks. Saksa okupatsiooni ajal rakendati turbatootmisel tööjõuna vange. Taastatud Ellamaa jõujaamal oli oluline osa Eesti varustamisel elektrienergiaga. 1950. aastatel automatiseeriti turbatootmist. Elektritootmine lõpetati Ellamaa elektrijaamas 1966. aastal.\n1960. aastatel ehitati viiekorruselisi elamuid.\n1995. aasta septembris otsustas Eesti Raudtee Haapsalu–Riisipere raudteelõigu sulgeda. Raudteelõik likvideeriti 2004. aastal ja raudtee Turbani taastati 2019. aastal.\n2014. aasta sügisest tegutseb Turba Kool põhikoolina, on varem olnud gümnaasium.\n2018. aastal avati Turbas endises elektrijaamas Eesti Mootorispordi Muuseum (MOMU).\nAleviku põhjakülge piirab Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Sealt saab alguse ka asulat läbiv Turba–Lehetu tee. Mõlemal mainitud teel liiguvad ka liinibussid. Kaugbussiliinidega Turbast Tallinna, Haapsallu, Kärdlasse, Kuressaarde ning maakonnabussiliinidega Lehetusse ja Ellamaale, Riisiperre, Sauele ja Tallinna.\nAsulat läbinud Riisipere-Haapsalu raudtee rööpad võeti üles 2004. aastal ning aastatel 2006–2007 rajati raudteetammile Läänemaa Tervisetee. 2017. aasta kevadel otsustas Vabariigi Valitsus eraldada 8 miljonit eurot Riisipere–Turba raudteelõigu taastamiseks. 2019. aastal sai valmis Riisipere-Turba vaheline raudteelõik. Reisirongiliiklus taastati 2019. aasta 8. detsembril.\nTurba tänavad: Aia, Jaama tee, Kivimäe tee, Kooli, Lasteaia, Lehetu tee, Lille, Läänemaa Tervisetee, Metsa, Pargi, Puiestee, Põllu, Raba, Rohuaia, Saare, Tiigi tee, Tehase, Tööstuse, Tööstuse põik, Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla maantee.\nTurba – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Turba&oldid=5961505"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:07, 14. september 2021.


Ostuinfo - Powerball® ametlik maaletooja & edasimüüja\nKui tekib küsimusi või soovite teada tellimuse kohta infot, pöörduge julgelt klienditeeninduse poole info@powerballs.ee\n1.1 Toodete tarneaeg on keskmiselt kuni 2 tööpäeva, erandkordades kuni 10 tööpäeva.\n2.1 Tooteid saate tellida meie e-kauplusest ilma registreerumiseta, kasutades Eesti pankade makselinke. Oleme teinud süsteemi, mida on turvaline ja mugav kasutada. Makseid võetakse vastu Eurodes\n3.2 Meie kodulehelt saate kiirelt ja turvaliselt tasuda kasutades järgmisi pangalinke: Swedbank, SEB, Nordea pank, Danske pank, LHV pank, Krediidipank, Pocopay\n3.3 Tellimusega tegeletakse kohe, kui Teie poolt tasutud makse on sajaprotsendiliselt Nofine OÜ arvelduskontole laekunud.\n5.1 Kliendil on õigus taganeda sooritatud ostust 14 kalendripäeva jooksul arvates toodete Kliendile üleandmisest ja saada raha tagasi täies ulatuses viivitamatult, kuid mitte kauem kui 14 päeva jooksul alates tagastatava toote jõudmisest kaupmeheni või kui tarbija on esitanud tõendi, et ta on asja tagasi saatnud. Kliendil on õigus taganeda sooritatud ostust igal hetkel kui tellimus pole kliendini jõudnud ja saada raha tagasi viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 14 päeva jooksul alates kliendi soovi avaldamisest. Selleks peab meile lihtsalt teada andma e-maili aadressile info@powerballs.ee\n5.3 Toote nõuetele mittevastavuse või puuduste korral on Teil õigus nõuda toote asendamist või taganeda tellimusest ja tagastada nõuetele mittevastav toode Nofine OÜ kulul.\n6.1 KLIENDIPOOLNE: Kui olete sisestanud vale tellimuse või soovite tellimust tühistada, saadke palun e-mail info@powerballs.ee Enne tellimuse tühistamist saadame Teie e-posti aadressile meeldetuletuskirja.\nKui tellitud toode osutuks ebasobivaks ja soovite tagastada, siis saate seda teha mugavalt, postitades see Eesti Posti teenust kasutades tavakirjana meile tagasi. Juhul kui sel viisil ei õnnestu, siis võtke meiega ühendust info@powerballs.ee ja koos leiame lahenduse!\n7.1 Kliendi isikuandmeid töödeldakse kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega.\n7.2 Nofine OÜ kogub Tarbija isikuandmeid kliendikonto loomisel ja/või tellimuse vormistamisel.\n7.3 Töödeldavad isikuandmed on Tarbija nimi, e-posti aadress, mobiiltelefoni number ja tarbimiseelistused.\n7.4 Nofine OÜ kasutab isikuandmeid Tarbijale teenuste osutamiseks, edasi arendamiseks ja personaliseerimiseks. Nimetatud teenuste all tuleb eelkõige silmas pidada powerballs.ee veebisaidil Tarbijatele kaupade müüki ja personaliseeritud pakkumiste korraldamist.\n7.5 Tarbija annab veebipoes andmeid sisestades ning vastava kinnitusega õiguse koguda ja töödelda Tarbija isikuandmeid ning edastada logistikapartnerile vajalikke andmeid kauba kohaletoimetamiseks.\n7.6 Nofine OÜ -l on õigus kasutada Tarbija elu- või asukoha aadressi reklaami ja muu informatsiooni edastamiseks Tarbijale.\n7.7 Tarbijal on igal ajal õigus keelata oma isikuandmete kogumine ning kasutamine, välja arvatud juhul, kui see on vajalik lepingust tuleneva nõude sissenõudmiseks või kauba kohaletoimetamiseks. Eelnimetatud isikuandmete kasutamise nõusolekut ei saa tagasi võtta tagasiulatuvalt.\n7.8 Elektrooniliste isikuandmete kasutamine otsepostituseks toimub ainult siis, kui Tarbija on selle jaoks andnud nõusoleku powerballs.ee veebilehel\n7.9 Krüpteeritud andmeside pankadega ostude eest tasumisel tagab Tarbija personaalsete pangatunnuste turvalisuse ja neile puudub ka powerballs.ee ligipääs.\n7.9.1 Nofine OÜ ei edasta Kliendi kohta saadud isikuandmeid kolmandatele isikutele.\n8.1.1 Nofine OÜ vastutab Teie ees ja Teie vastutate Nofine OÜ ees teisele poolele käesolevate tingimuste rikkumisega tekitatud kahju eest Eesti Vabariigis kehtivates õigusaktides sätestatud juhtudel ja ulatuses.\n8.1.2 Nofine OÜ ei vastuta Teile tekitatud kahjude eest või toote kohaletoimetamise viibimise eest juhul kui kahju või toote kohaletoomise viibimine on tingitud asjaolust, mida Nofine OÜ ei saanud mõjutada ning mille saabumist Nofine OÜ ei näinud ette ega võinud ette näha (vääramatu jõud).\n8.3.1Kui Nofine OÜ on kohustusi rikkunud, võib klient:\n8.3.3 Klient ei või tugineda kohustuse rikkumisele Nofine OÜ poolt ega kasutada sellest tulenevalt õiguskaitsevahendeid niivõrd, kuivõrd selle rikkumise põhjustas tema enda tegu või temast tulenev asjaolu või sündmus, mille toimumise riisikot ta kannab.\n8.4.2 Teie ja Nofine OÜ vahendusel toodete tellimise ja ostmisega tekkinud vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel. Kokkuleppe mittesaavutamisel on Teil õigus pöörduda oma õiguste kaitseks Tarbijakaitseametisse või kohtusse. Vaidluste lahendamisel lähtutakse Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest.