Eelinformatsioon reedeks, 11. jaanuariks - Riigikogu\nEelinformatsioon reedeks, 11. jaanuariks\n10.01.2013 / Eelinfo\n1. Informatsioon ja seisukohad Portugali finantsabiprogrammi 6. ülevaatuse ja vastastikuse mõistmise memorandumi muudatuste kohta.\n2. Informatsioon ja seisukohad Iirimaa finantsabiprogrammi 8. ülevaatuse ja vastastikuse mõistmise memorandumi muudatuste kohta\n3. Seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõule, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (COM(2012)595). Kutsutud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi säästva energia talituse peaspetsialist Siim Meeliste.\n4. Arvamuse küsimine majanduskomisjonilt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu kohta, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (KOM(2012)614).\nKell 14 – konverents “Eesti muinsuskaitseliikumine: järgmised 25 aastat”\nKonverents on pühendatud Eesti Muinsuskaitse Seltsi 25. aastapäevale ning sellega tähistatakse Eesti Kultuuripärandi aasta algust. Konverentsi lõppdokumendina võetakse vastu esialgsed soovitused (“roheline raamat”) mittetulundusühingutele, seltsidele ja sihtasutustele ning nende rahastajatele muinsuskaitselise tegevuse edendamiseks. Lõplik soovituste kogum vabakondliku muinsuskaitseliikumise laiendamiseks ning edendamiseks (“valge raamat”) on kavas vastu võtta jätkukonverentsil 13. septembril 2013 Euroopa Muinsuskaitsepäevade raames.\nKonverentsil esinevad Eesti Muinsuskaitse Seltsi auesimees Trivimi Velliste, Eesti kultuuripärandi aasta koordinaator Riin Alatalu, Nõmme Muuseumi juhataja Piret Loide, Telliskivi Seltsi juhatuse liige Juho Kalberg, Tallinna linnaarhivaar Küllo Arjakas, Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht Hannes Rumm ja Riigikogu Muinsuskaitse ühenduse esimees Liisa-Ly Pakosta, kes on ka konverentsi moderaator.\nKonverentsil osalemine on tasuta, ent vajab eelnevat registreerimist telefonil 6316 300 või e-posti aadressil teabekeskus@riigikogu.ee\nKonverents toimub Riigikogu teabekeskuses, Toompea 1.\nKell 14.30 – Riigikogu esimees Ene Ergma osaleb Eesti-Läti Noorte Teadusparlamendi istungil Riigikogu konverentsisaalis.


Ibis Styles Berlin an der Oper Berliin Saksamaa - Hotellide suurimad allahindlused\nBismarckstrasse 100, Charlottenburg, Berliin, Saksamaa, 10625 - Vaata kaardil\nSaid küsimuse Ibis Styles Berlin an der Oper kohta?\nStandard - Queen-voodiga (Standard Room with Queen size bed)\nRohkem majutuskohast Ibis Styles Berlin an der Oper\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Ibis Styles Berlin an der Oper on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Berliin. Vaid 5 km kaugusel, on pääs lennujaamast sellesse 3-tärni hotelli väga lihtne. Käeulatuses on ka Trinitatis Kirche, Berliner Musikantiquariat, Wilmersdorfer Arcaden.\nIbis Styles Berlin an der Oper teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, peretuba, ajalehed.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida lameekraanteleviisor, vaipkatted, internet access – wireless, konditsioneer, küte. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu Berliin külastuse põhjus, on Ibis Styles Berlin an der Oper perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.\nBrandenburgi värav (Brandenburger Tor) - 4,46 km\nHolokausti memoriaal - memoriaal Euroopas tapetud juutidele - 4,54 km\nBerliini müüri memoriaal - 5,86 km\nMuuseumisaar - 6,08 km\nAgoda arvustused (5)Booking.com arvustused (797)\nKõik reisijate tüübid (5)Ärireisijad (1)Paarid (2)Pered suuremate lastega (2)\ntosiko alates Jaapan


Jaak Allik: Eestis peaks president olema põlvkonna võrra vanem kui peaminister - Maaleht\nLavastaja ja teatrikriitiku Jaak Alliku sõnul on õige koht Estonia ooperiteatri laienduse jaoks see, kus praegu asub Solarise keskus.\nJaak Allik: Eestis peaks president olema põlvkonna võrra vanem kui peaminister\nOmaaegne Koonderakonna kultuuriminister Jaak Allik (74) pakub Maalehe usutluses välja rea sobivaid presidendikandidaate, kes esindavad meie poliitikute ja ühiskonnategelaste eakamat generatsiooni.\n“Kui rääkida presidendi otsimisest, siis minu meelest käib see praegu täiesti valest kohast. Ja see kõik algas 2006, kui valiti presidendiks Toomas Hendrik Ilves, kes oli siis 52aastane. Oli õnneks kolm aastat vanem kui peaminister Ansip. Aga samal ajal oli selge, et tema presidendiamet lõpeb ja ta pole veel pensionieas. Ta oleks võinud olla edukalt veel pikalt Eesti välisminister.\nJärgmiseks presidendiks valiti toona 46aastane Kersti Kaljulaid, kes oleks samuti võinud olla ju huvitav peaminister Eestile – nii praegu kui ka tulevikus.\nJa nüüd räägitakse 42aastasest Jüri Ratasest. Tal võiks karjääri täitevvõimu juures olla ees veel 20 aastat. Aga üldiselt presidentuuriga inimese poliitiline karjäär lõpeb, kuigi on ka erandeid, nagu Leedus peaminister Algirdas Brazauskas.\nMinu meelest peaks sellises parlamentaarses vabariigis nagu Eesti olema president põlvkonna võrra vanem kui peaminister. Presidendi roll on mängida sellist poliitilist ülemkohtunikku, rahva isa või kuidas soovite nimetada. See oli omane Lennart Merile ja Arnold Rüütlile, kui oli põlvkonna vahe peaministriga.”


Hotellid orientiiri Sanyang Parksoni ostukeskus lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Sanyang Parksoni ostukeskus läheduses\nSanyang Parksoni ostukeskus hotellid – Wuxi\nWuxi – veel vaatamisväärsusi\nParksoni ostukeskusKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema Parksoni ostukeskus (asukoht – Liangxi). Osturõõme tõotavad pakkuda ka Wuxi Grand Orienti kaubamaja, Center 66 ostukeskus ja Suning Plaza ostukeskus.\nSanyang Parksoni ostukeskus – rohkem teavet\nKus on Sanyang Parksoni ostukeskus?\nPiirkond – Liangxi. Ümbruskonna vaatamisväärsustega ja huvitavate paikadega tutvumisele võib julgelt kulutada terve päeva.Kes tahavad ümbruskonnas asuvate huviväärsustega lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Wuxi Grand Orienti kaubamaja ja Wuxi Museum.\nSanyang Parksoni ostukeskus ja lähikond. Kus ööbida?\nMeie valikust leiad 20 hotelli lähiümbruses, vähem kui 2 km kaugusel. Meie klientide sagedasemad valikud on järgnevad:\n• 3,5 tärni hotell • tasuta wifi toas • 2 restorani • saun\n• 5 tärni hotell • tasuta parkimine • tasuta wifi • restoran • ostuvõimalused lähiümbruses\nSanyang Parksoni ostukeskus ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Wuxi kõrgtehnoloogia tööstus- ja arendustsoon\n• Center 66 ostukeskus\n• Suning Plaza ostukeskus


südamelähedaselt: Regina Spektori kontsert Kadrioru lossi lilleaias\nRegina Spektori muusika kuulamiseks suvises Tallinnas on raske leida Kadrioru lossi lilleaiast paremat kohta. Eks ilusaid kohti ole teisigi, aga esialgu uskumatuna tunduv kontserdipaik mõjub soojal suveõhtul nii kaunilt, et sellesse õhtusse näib tõepoolest sobivat veel üksnes külm valge vein ja/või La Muu jäätis ning just niisugune muusika, nagu teeb Regina Spektor. Päike siras augustiõhtuses taevas ja paar tundi peaesinejat oodates kulgesid vaikses jutuvadinas. Igatahes sai sellel õhtul minu jaoks veelgi selgemaks, et Õllesummerile ei vea mind (lähiaastatel) mitte üks vägi. Minu muusika ja kontserdid on sellised, kus kaunis muusika muudab Eesti suve muusikaks, mitte alkoholi- või grillilõhnaliseks.\nMuide, Regina Spektori nime polnud ma kunagi varem kuulnud. Jõuad sa siis kõigest kõike teada. Seetõttu tuleb korraldajaid kiita, et nad panustasid julgelt meediakajastusse. Eelnevalt ajakirjanduses avaldatud artiklid, milles räägiti nii artisti seostest Eestiga kui ka üldiselt kontserdi toimumisest, olid minu kui võhiku jaoks tänuväärne materjal, tänu millele ma sellele suurepärasele kontserdile üldse jõudsin. Kontserdipaiga olin enda jaoks teadvustanud juuli alguses samas kohas toimunud Efterklangi kontserdiga. Sinna tahtnuks küll täitsa omaalgatuslikult minna.\nKuna ma lauljat ei teadnud, siis kuulasin nii igaks juhuks Youtube'ist enne paari-kolme laulu ja leidsin, et selline muusika peaks mu meeleoluga kenasti sobima. Kui nüüd keegi paluks mõnda laulu nimetada, siis ega ma ikka oskaks ühtegi nimetada. Otsiks jälle Youtube'ist. :) Aga tore oli, kuidas artist "tänan" püüdlikult välja hääldas, ja ühe laulu vene keeles laulis. Eks ta kohandas kava vast kontserdi toimumiskohale ja arvatavasti tuli sama kava ettekandele ka järgmisel õhtul Riias toimunud kontserdil. See pidi küll olema eelkõige plaadiesitluskontsert, aga väidetavalt oli lugusid ka varasemast ajast ja eelmistelt plaatidelt.\nPublik näis lugusid teadvat, sest nägin ja kuulsin mitut enda läheduses seisjat kaasa laulmas. Mul tekitas see muusika aeg-ajalt kergeid külmavärinaid. Heas mõttes. Iseäranis meeldivad mulle aga kontserdid, kus kõik on kuidagi tasakaalus, see tähendab muusika pole ülevõimendatud ja pillid ei kostu üle artisti hääle. Regina Spektoril oli kõike täpselt õiges koguses. Liiga ruttu sai otsa ainult. Hoolimata sellest, et lisalugusid oli mitu-mitu. Kadriorg varjus õhtupimedusse ja tasakesi hakkasid kõik teed kodu poole otsima. Justkui muinasjutus olnuks.\nPosted by merleke at 23:20


Must Elab Asja | Juuni 2022\nMiks Ben Affleck nii kurb on?\nTervishoiutrend 'Butthole Sunning' ajab Interneti segadusse\n'Inimesed siinpool päikest tagumikku kiskuvat.'\nG-Eazy tunnistab armastust Ashley Bensoni vastu\nRäppar postitas näitleja sünnipäeval magusad fotod.\nSee 5SOS-i kaup tuleb kasuks Marsha P. Johnsoni Instituudile\n'Seisame mustanahaliste transseksuaalide kogukonnaga nende võitluses võrdõiguslikkuse nimel.'\nPamela Anderson Pens Op-Ed, miks me ei peaks pornot vaatama\nPamela Anderson on kuulsa rabi kõrval kuulsate rabidega tähtedele Shmuley Boteachile kuulutanud välja kuulutava Wall Street Journali, kuulutades sõja pornograafiale ja selle psühholoogilistele mõjudele. Pealkirjaga 'Võta pant: enam ei anta pornole' taunib tükk innukaid pornotarbijaid - eriti aastatuhandeid ...\nRyan Reynolds ja Blake Lively vabandavad istanduste pulmade pärast\nNad abiellusid Lõuna-Carolinas Boone Hallis 2012. aastal.\nKuidas Dana Scully on X-Filesi stiilivastane kangelane\nGillian Andersoni Dana Scully - popkultuuri peamine tulnukakütt - on kohutava stiiliga. Pikkade mantlite, ülisuurte sobimatute ülikondade ja prismaatilise beežide toonide valikuga Scully on naine, kellel on vaja tegeleda äritegevusega ja pole aega kentsakate rõivastuste jaoks. X-failides on Scully stiil ...\nMustad mudelid tulevad rassismi vastu moes edasi\nJoan Smalls, Aaron Philip ja Anok Yai süsteemirassismi kohta tööstuses.\nImelikud asjad, mida valged inimesed praegu teevad\nPharrell Williams nõuab tulistamises tapetud nõbu õiglust\nTa asus Instagrami, et postitada Virginia Beachi tulistamist.\nPolitsei tulistas Daunte Wrighti teel autopesulasse\n20-aastane Minneapolise elanik suri pärast seda, kui ohvitser liikluspeatuse ajal tule avas.\nLudacris korraldab MTV taaselustust 'Hirmutegur'\nMis on parem kui vaadata, kuidas inimesed söövad silmamune ja hüppavad madudega täidetud aukudesse, samal ajal kui Joe Rogan hüüatab fraase? Vaadates, kuidas inimesed söövad silmamune ja hüppavad madudega täidetud aukudesse, samal ajal kui Ludacris neid karjub. Usaldus. MTV toob tänavu mais tagasi oma ikoonilise tõsielusaate 'Hirmutegur' ...\nKas muusikud peaksid kohtumiste ja tervituste eest maksma?\n500 dollarit on uue lukustuskuva eest palju maksta.\nNancy Pelosi oli halvim vastus George Floydi kohtuotsusele\nKoja esimees tänas George Floydi selle eest, et ta 'ohverdas oma elu õigluse nimel'.\nTutvuge kunstnikuga, kes teeb sidrunitest orgasmi\nStephanie Sarley lööb kõrvitsaid, rusikad puuviljasalateid ja hoiab tsitruselisi.\nStseenid New Yorgi kanepiparaadilt\nKohalviibijad olid sama erinevad kui umbrohutüved.\nKümme parimat halva maitse riietajat läbi aegade\nMaitse on vaataja silmades, mistõttu osutusid mõned legendaarsed meelelahutajad, keda süüdistati kohutavas maitses, moevisionäärid, kes kõndisid chutzpa ja klassi reklaamtahvlitel. Siin on minu lemmiktähed, kes on pööraselt pööranud suurepärasteks: PHYLLIS DILLER (1917-2012) Hilar ...\nKuidas jätkata Breonna Taylori õigluse nõudmist\nVõitlus pole veel kaugeltki lõppenud.\ntekst kesha ja lady gaga vahel


Hotellid sihtkohas Chicago alates 16€ – Leia momondoga odavaid hotelle\nHotellipakkumised Ameerika Ühendriigid Illinois Chicago\nLeia parimaid pakkumisi 2 522 hotellis sihtkohas Chicago, Illinois\nParimad hotellid sihtkohas Chicago\nChicago – leia ideaalne hotell puhkuse- või ärireisiks\nChicago: mida seal teha\nMagnificent Mile – kas läheduses on hotelle?\nKui otsid linnas Chicago hotelli, mis asuks huviväärsuse Magnificent Mile lähedal, siis sul vedas. momondo soovitab 12 hotelli huviväärsuse Magnificent Mile lähedal ja keskmiselt maksavad piirkonna hotellid 133€/öö. See hind võib erineda sõltuvalt aastaajast. Hotellid huviväärsuse Magnificent Mile ümbruses on enamasti 1% odavamad kui keskmine hotell sihtkohas Chicago, mis maksab 134€.\nMagnificent Mile: lähimad hotellid\nWrigley Field – kas läheduses on hotelle?\nAllpool on 12 kasutajate soovitatud hotelli linna Chicago piirkonnas, mis on huviväärsuse Wrigley Field lähedal. Keskmine hind huviväärsuse Wrigley Field lähedal on 133€/öö ning hinnad võivad erineda sõltuvalt paljudest teguritest, sealhulgas aastaajast. Hotellid huviväärsuse Wrigley Field ümbruses on enamasti 1% odavamad kui keskmine hotell sihtkohas Chicago, mis maksab 134€.\nWrigley Field: lähimad hotellid\nSoldier Field – kas läheduses on hotelle?\nHotellid huviväärsuse Soldier Field ümbruses on enamasti 1% odavamad kui keskmine hotell sihtkohas Chicago, mis maksab 134€.\nSoldier Field: lähimad hotellid\nKuna broneerida hotell sihtkohas Chicago\nVaata allolevat teavet, et sihtkohas Chicago parim hotellitoa pakkumine leida\nOdavaim aeg sihtkohas Chicago hotelli broneerimiseks on: 1-2 tärni, samal päeval, mil su peatumine algab. 3 tärni, samal päeval, mil su peatumine algab. 4-5 tärni, samal päeval, mil su peatumine algab.\n130€ - 151€\n171€ - 190€\nChicago – kui palju maksab öö hotellitoas?\nKasuta allolevat teavet, et sihtkohas Chicago soodsalt hea kvaliteediga hotellitube leida\nHostelid ja odavad hotellid sihtkohas Chicago\nNeed hotellid ja hostelid sihtkohas Chicago on tavaliselt soodsad peatumispaigad\nLeia parima hinna ja kvaliteedi suhtega hotell sihtkohas Chicago\nChicago – reisiteave\nChicago – kui pikalt seal peatutakse\nSihtkohta Chicago külastades broneeritakse öömaja keskmiselt 4 ööks.\nChicago – kui palju maksab hotellituba\nKasutajad otsivad sihtkohas Chicago tube keskmiselt 212€/öö eest, siiski kõigub hind aastaegade, asukohtade ja mugavuste lõikes märkimisväärselt.\nChicago – parim aeg hotelli broneerimiseks\njaanuar on sihtkohas Chicago hotelli broneerimiseks kõige soodsam. Kuna on hinnad võivad olla 25€% odavamad kui muidu, on see suurepärane aeg hea pakkumise leidmiseks.\nChicago – odavaim päev peatumiseks\nlaupäev on päev, mil leiad sihtkohas Chicago enamasti kõige odavama hinnaga toa, esmaspäev aga on kõige kallimate hindadega päev.\nMillised huviväärsused on sihtkohas Chicago populaarsed kuus september, arvestades kohaliku ilmaga?\nKuna sooja on 18 °C ja saju tõenäosus on mõõdukas, peaksid sihtkoha Chicago hotellides peatujad külastama populaarseid paiku sihtkoha Chicago lähedal.\nChicago: teised selle sarnased populaarsed linnad\nInimesed, keda huvitas Chicago, vaatasid ka\nChicago jätab külmaks? Otsi parimaid hotellipakkumisi järgnevates sihtkohtades:


JUHTKIRI: Rohelisem mõtteviis - Saarte Hääl\nSelleks, et säästa, tuleb kulutada. Paradoks küll, aga teatud juhtudel öeldakse see paika pidavat. Summa, mis kulub Kuressaare linnavalitsuse keskkonnamõju vähendamiseks, pole tavainimese silmis ilmselt just pisike, ligi 8000 eurot.\nSelle eest soetatakse leedvalgusteid, osale elektrit tarbivatest seadmetest paigaldatakse taimerid, jäätmete liigiti kogumise edendamiseks seatakse üles sorteerimiskastid, õue ja fuajeesse paigaldatakse aga rattaparkla. Ehk aitab ka spetsiaalne koolitus kaasa sellele, et linnavalitsuse tegevus oleks keskkonnasäästlikum. Ja kui juba linnavalitsus näitab eeskuju, ehk võtab ka mõni linnakodanik vaevaks oma harjumusi pisut korrigeerida.\nKa volikogu võiks mõelda sellele, kuidas oma tööd tehes keskkonda säästa – kindlasti väheneks paberikulu tunduvalt, kui volinikud tutvuksid dokumentidega arvuti või nutiseadme vahendusel, selmet neid välja printida.


Fabienne Cazalis: naised, kes ei tea, et nad on autistid - Arvamus\n28. oktoober 2017, 21:22\nNaisterahvas. Pilt on illustratiivne\nArtikli teine autor on Adeline Lacroix, kes töötab koos Fabienne Cazalis'ga ja kel hiljaaegu diagnoositi Aspergeri sündroom. Psühholoogia alal magistriõpet lõpetav Lacroix tegeleb hästifunktsioneerivaid autistlikke naisi kästileva teaduskirjanduse ülevaate kallal.\nNimetagem teda Sophieks. Kirjeldus, mida kasutan, sobib iga autismispektriga naisega, kes ise ei tea oma olukorda. Kuna nad on intelligentsed ja harjunud kompenseerima kommunikatsioonitõrkeid, millest nad võib-olla ei ole isegi teadlikud, on need naised jäänud varjule meie seniajani mitte kuigi tõhusate diagnostiliste protseduuride eest.\nUuringud on näidanud, et iga üheksa mehe kohta diagnoositakse ühel naisel nõndanimetatud hästifunktsioneeriv autism, see tähendab intellektuaalse puudeta autism. Kui tuua võrdluseks, et iga nelja mehe kohta diagnoositakse ühel naisel märksa paremini tuvastatav «halvastifunktsioneeriv» autism, siis võib ainult kujutleda, kui paljudel naistel jääb autism diagnoosimata.\nTäna seisab Prantsusmaal elaval Sophiel ees töövestlus. Kui näeksite, kuidas ta närviliselt juukseid sõrmitseb, võiksite arvata, et ta on ähmis, nagu sellistel puhkudel ikka kiputakse olema. See oleks vale.\nTegelikult on Sophie paanika veerel. Ta on 27-aastane ja kaotas äsja müüjaameti korduvate eksimuste tõttu kassas – ja see töökaotus on tal viimasel kolmel aastal juba kaheksas. Ülikoolis talle matemaatika meeldis ja ta tunneb sügavat häbi. Ta loodab, et töövestlusel seda teemat üles ei võeta, sest ta ei saa kuidagi neid eksimusi õigustada ja teab, et ei suudagi seda.\nSophie soov läheb täide: intervueerija tunneb huvi hoopis tema ülikooliaja vastu. Kergendatult asub ta innuga pajatama oma magistritööst, mis käsitles meteoroloogilisi mudeleid, aga teda katkestatakse järsult.\nIntervjueerija on ilmselgelt ärritunud. Ta tahab teada, miks Sophie taotleb ajutist töökohta raamatupidaja abina, kui tal pole vastavat haridust ega töökogemust. Ehkki Sophie süda peksab metsikult, suudab ta siiski säilitada rahu ja ütleb, et õppis raamatupidamist õhtuti kodus omal käel.\nSophie kõneleb suurepärasest vaba juurdepääsuga e-kursusest (MOOC), mille leidis Prantsuse kunsti- ja käsitöökonservatooriumi (Conservatoire National des Arts et Métiers) veebilehelt. Ta räägib, kuidas ühest küsimusest, mille ta foorumil esitas õppejõule, kasvas välja vaimustav mõttevahetus amortisatsioonikulude teemal.\nSophie ei oska kuigi hästi arvata, mida teised inimesed mõtlevad, aga sellest, kuidas mees teda jõllitab, saab ta aru, et too teda ei usu. Aina enam närvitsedes väheneb Sophie enesekindlus iga hetkega. Ta näeb, kuidas mehe huuled liiguvad, aga ei mõista, mida too ütleb.\nKümme minutit hiljem leiab ta end tänavalt ilma vähimagi mälestuseta, kuidas vestlus lõppes. Ta väriseb ja hoiab vaevu pisaraid tagasi. Ta neab ennast: kuidas küll saab keegi olla nii rumal ja armetu!\nTa astub rahvast tulvil bussi, õõtsudes lõhnade saatel, mida eritavad inimesed, kes pressivad end tema vastu. Kui buss äkitselt pidurdab, kaotab ta tasakaalu ja lendab kaasreisija vastu. Sophie vabandab ohtrasõnaliselt ja kiirustab bussist välja. Tõtates komistab ta uuesti ja kukub kõnniteel pikali.\n«Pean püsti tõusma, kõik vahivad mind,» mõtleb Sophie, aga keha ei allu käsklustele. Tal on hakanud silme ees virvendama ja ta ei saa isegi aru, et need on tema enda pisarad, mis vaatevälja ähmastavad. Keegi kutsub kohale kiirabi.\nSophie ärkab üles psühhiaatriahaiglas. Tal diagnoositakse täiesti valesti vaimuhäire ja antakse ravimeid, mis ei lahenda kuidagi tema probleeme.\nAinulaadne mõtlemine, üksinduseiha, tugevad tunded\nSophie lugu kirjeldab ilmekalt nende naiste kaootilist elu, kelle autism on jäänud diagnoosimata, sest nad kuuluvad spektri sellesse ossa, milles sümptomid ei ole nii selged.\nHoolimata muljet avaldavatest kognitiivsetest võimetest – näiteks suutlikkus omandada omal käel teadmised täiesti uuest eluvaldkonnast – ei ole Sophiel enda annetest aimugi ja neid ei mõista teisedki või mõistavad ainult harva. Sotsiaalses keskkonnas, kus suhtutakse äärmiselt kriitiliselt kõigesse, mis muudab ta unikaalseks – näiteks ainulaadne mõtlemine, üksinduseiha, tugevad tunded –, tunnetab Sophie seda äärmise teravusega hoopis oma puudusena.\nKui Sophiel oleks aegsasti diagnoositud hästifunktsioneeriv autism, suudaks ta vähemalt mõista, kuidas tema enda mõistus töötab. Ta võiks kohtuda teiste autistlike täiskasvanutega ja õppida nende kogemuse põhjal jagu saama enda ees seisvatest raskustest.\nAutismi iseloomustavad sotsiaalsed ja kommunikatiivsed raskused, erihuvid, millest autistid on võimelised kõnelema tundide kaupa (näiteks Sophie meteoroloogilistest mudelitest), ja sterotüüpne käitumine. Tihtipeale on autistile omane ka teistsugune taju, näiteks ülitundlikkus lõhnade või helide suhtes või siis tuntavalt väiksem valulävi. Arvatakse, et autismi leidub umbes igal sajandal inimesel.\n70 protsenti autistidest on intelligentsi poolest tavalised või keskmisest üle. Seda tüüpi autismi nimetataksegi tavaliselt hästifunktsioneerivaks autismiks – nii teeb seda näiteks psüühikahäirete «piibli» uusim versioon DSM 5 («Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders» – eesti keeles «Vaimsete häirete diagnostiline ja statistiline käsiraamat»). Selles versioonis on eemaldatud kõik varasemad kategooriad, kaasa arvatud Aspergeri sündroom.\nAspergeri mõistet kasutatakse siiski mõnes riigis tänini, ehkki kõik autismi liigid on nüüd koondatud ühe spektri alla ja liigitatud vastavalt sümptomite ägedusele.\nSobiv toetus kooli ajal\nIdeaaljuhul oleks Sophie saanud õige diagnoosi juba lapsena. Sel juhul oleks talle tulnud kasuks spetsiaalne toetus kooli ajal, mida näevad ette Prantsusmaa ja teistegi riikide seadused. Selline toetus oleks tugevdanud tema vaimu, lubanud tal leida viise, kuidas pääseda kiusamise eest, ja võimaldanud teadmisi omandada viisil, mis on juba kohandatud autisti mõtlemisviisiga.\nKooli lõpetamise järel oleks diagnoos aidanud teda edasi tööturul, kindlustades näiteks puudega töötaja staatuse, mis tähendab ka vastavalt kohandatud töökeskkonda. Sophie elu oleks olnud lihtsam ja ta oleks tundnud ennast õnnelikumana.\nKuid Sophie probleem on tegelikult kahekordne: ta ei ole lihtsalt autist, ta on ka naine. Kui juba mehel on õige diagnoosi saamine keeruline, siis naisel on see veel palju raskem.\nKunagi arvati üldse, et naistel esineb autismi haruharva. Seda väärideed, mis sai alguse Leo Kanneri (esimene psühhiaater, kes kirjeldas sündroomi) 1943. aasta uuringust, aitas süvendada pikka aega jõuliselt tooni andnud psühhoanalüütiline paradigma. Autismi sümptomite kriteeriumid tuginesidki poiste seas tehtud vaatlustele.\nHiljem, kui domineeriva mudeli kohal tõrjus psühhoanalüüsi välja loodusteaduslik käsitus, jätkus uuringute korraldamine valdavalt poisslaste seas, mis juba loomu poolest kahandas võimalust ära tunda autismi tüdrukute ja naiste seas. Sel teisteski teaduse ja meditsiini valdkondades esinenud ilmingul on tugev mõju veel tänapäevalgi.\nPoiste ja tüdrukute ühesugused testitulemused\nAutismispektri häire (ASH) diagnoosimisks kasutavad arstid ja psühholoogid kvantitatiivseid kriteeriume, mille aluseks on testid ja küsimustikud, aga ka kvalitatiivseid kriteeriume, näiteks huvid, stereotüüpsed liigutused, raskused silmside loomisel ja kõnelemisel ning isolatsiooni tõmbumine. Aga kui ka testitulemused on autistlikel tüdrukutel ja poistel sarnased, siis seisundi kliiniline väljendumine erineb, vähemalt keelt puudutavas osas.\nSotsiaalse imiteerimise strateegiate puhul on näiteks autistlikel tüdrukutel vähem raskusi sõprade leidmisel kui autistlikel poistel, neil on vähemalt pealtnäha tavapärasemad huvid kui poistel (näiteks hobused metrookaartide asemel), nad ei ole küll nii rahutud kui poisid, aga samal ajal vaevab neid raskemini märgatav ärevushäire ning nad suudavad paremini maskeerida oma stereotüüpset ja leevendust pakkuvat rituaalset käitumist. Sõnaga, nende autism ei paista nii selgelt välja, mistõttu ka pereliikmed, õpetajad ja arstid märkavad sümptomeid havemini.\nSelliseid erinevusi saab seletada bioloogia ja keskkonnaga, kusjuures antud juhul on neid üsna raske eristada. Kaasa sündinud omaduste kohta on pakutud välja hüpotees, et tüdrukute sotsiaalne kognitsioon on parem ja nad sobivad paremini teiste eest hoolitsema. See seletaks, miks nad tunnevad rohkem huvi elavate (kassid, kuulsused, lilled) kui mitteelavate (autod, robotid, raudtee) vastu.\nMis puudutab kasvatust, siis tüdrukuid ja poisse ei kasvatata ühtmoodi. Sotsiaalselt vastuvõetav käitumine on sooti erinev. Autistlikud lapsed ei allu küll nii hästi sellele, aga surve kindlaid reegleid järgida on siiski nii tugev, et see mõjutab ka nende käitumist, nagu on ilmekalt näha Gunilla Gerlandi juhtumi pealt.\nSee rootslanna ei kandnud väiksena sõrmuseid ega käevõrusid, sest ei talunud metalli puudet naha vastu. Mõistnud aga, et täiskasvanud ei suuda kuidagi aru saada, et ühele pisikesele tüdrukule sellised asjad ei meeldi, andis ta nii palju järele, et hakkas kingitud ehteid vastu võtma ja isegi kinkijat tänama - ehkki kiirustas seejärel kohe kingitust eest ära karpi panema.\nKui autistlikud tüdrukud sirguvad, süveneb erinevus nende ja poiste tingimuste manifesteerumise vahel veelgi. Mõnigi autistlik naine suudab täiskasvanuna end äärmiselt osavalt maskeerida, mistõttu kasutatakse teatavat laadi hästifunktsioneeriva autismi kirjeldamisel mõistet «nähtamatu häire». Muide, just sedasama väljendab ka Julie Dachez' 2016. aasta koomiksi «La différence invisible» pealkiri.\nÜha sagedamini avastavad naised oma olukorra alles hilisemas elus ja jagavad seejärel kogemusi. Frankofoonne Autistlike Naiste Ühing (Association francophone des femmes autistes, AFFA) on alates 2016. aasta septembrist võidelnud spetsiifiliselt naistel avalduva autismi vormide tunnustamise eest.\nSamuti on Prantsusmaal loomisel naiste autismiga tegelev teadusselts, mis peaks ühendama avalikkuse ja teadlaskonna sihiga süvendada dialoogi uurijate ja autistlike naiste vahel.\nSpetsiifiline küsimustik tüdrukutele\nAjalooliselt on mõned autismiuuringute suurkujud olnud arvamusel, et seda leidub naistel tunduvalt enam. Austerlane Hans Asperger (kelle järgi sai sündroom nime) käis selle mõtte välja juba 1944. aastal ja 1981. aastal tegi seda Briti psühhiaater Lorna Wing. Aga alles viimastel aastatel on teadlased asunud tõsiselt vastavat tõendusmaterjali uurima.\nOsa uurijaist püüab paremini mõista naiste autismi spetsiifikat. Selle aasta algusest peale on kutsutud vabatahtlikke osalema uuringus «Naiste autism», mida korraldavad Montreali Ülikooli (Kanada) psühhiaatriaosakonna professor Laurent Mottron ja neuroteaduse doktorant Pauline Duret koos minu ja Adeline Lacroix'ga Pariisi Sotsiaalteaduste Kõrgkoolist (École des Hautes Études en Sciences Sociales, EHESS). Lacroix on psühholoogia magistrant ja tal on samuti diagnoositud autism.\nMõned uuringud püüavad kohandada diagnostikameetodeid naistele sobivaks. Austraalia teadlastest Sarah Ormondist, Charlotte Brownlow'st, Michelle Garnettist ja Tony Attwoodist ning Poola teadlasest Agnieszka Rynkiewiczist koosnev grupp viimistleb praegu spetsiifilist tüdrukutele mõeldud küsimustikku Q-ASC («Questionnaire for autism spectrum conditions»). Nad esitlesid seda 2017. aasta mais San Francisco konverentsil.\nEhkki esialgu pakkusid need uuringud rohkelt huvitavaid tulemusi, on viimase aja uurimistöö naiste autismi spetsiifika kohta tekitanud rohkem küsimusi, kui suutnud anda vastusi. Küllap võib aga niisugust segadusteperioodi pidada hädavajalikuks sammuks meie teadmiste täiustamise teel, eriti kui asjaomased naised annavad ise uuringutesse panuse ja osutavad ehk suundagi, kuhu see peaks liikuma.\nAga ka tavalised kodanikud saavad kaasa aidata sellele, et autistlikel tüdrukutel oleksid samasugused õigused nagu poistel. Kui mõistame paremini autismi eri vorme, suudame üheskoos luua maailma, milles leiavad oma koha ka autistlikud lapsed ja täiskasvanud – maailma, kuhu kõik inimesed oleksid sisse, mitte välja arvatud.


Eesti muusika kuulsuste kohtumisõhtute sari alustab Els Himma, Helgi Sallo ja Heidy Tammega - Eesti Muusika Kuulsuste Koda\nEesti muusika kuulsuste kohtumisõhtute sari alustab Els Himma, Helgi Sallo ja Heidy Tammega\n28. aprillil kell 19.00 toimub Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis Eesti Muusika Kuulsuste Koja korraldatavate kohtumisõhtute avasündmus: Eesti muusika kolm graatsiat – Els Himma, Helgi Sallo ja Heidy Tamme. Kolme külalise juttu ja muusikat suunab Silver Kuusik. Piletid 15/10 EUR müügil Piletilevis ja Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis.\nKui mõelda kuulsatele naistele Eesti levimuusikas, siis just nemad väärivad fookust Eesti muusika Kuusluste esimesel kohtumisõhtul. Nende parimate laulude sõnad on peas mitmel generatsioonil, nende lavatee pikkust võib mõõta aastakümnetega. Mis tunne oli naisena tol ajal kuulsuse tipus olla? Kuidas selles karussellis endaks jääda? Mida ütelda tänastele noortele muusikutele? Vastused nendele ja paljudele teistele küsimustele saab 28. aprillil.\nAprillis 2016 alustab Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis Eesti muusika kuulsuste kohtumisõhtute sari, mis toob publikuni Eesti levimuusika legendaarsemad tegelased. Fookuses on inimesed, kelle tegevus on kõige rohkem mõjutanud Eesti levimuusikat. Igal kohtumisel saab otsestest allikatest kuulda seda, kuidas on sündinud legendid, laulud, ansamblid, tähed meie muusikataevas ja mis tegelikult Eesti levimuusika tagatubades toimus. Lisaks kuuleb eri generatsioone ühendavates esitustes nende muusikute loomingu paremikku.\nKohtumisõhtute eesmärgiks on Eesti Muusika Kuulsuste Koja idee tutvustamine ja Eesti levimuusika näituse tarvis eksponaatide kogumine nii tuntud muusikute kui ka kõigi teiste muusikahuviliste käest. Kuulsuste koda ja näitus avatakse kingitusena Eesti Vabariigi 100. juubeliks, eesmärgiga säilitada ja näidata rahvale Eesti muusika kultuuripärandit ja hoida au sees neid levimuusikuid, kes meie rahvale nii kodumaal kui väljaspool kuulsust on toonud. Muuseumisse on juba jõudnud esemed, kostüümid ja fotod Anne Veskilt, Tõnis Mägilt, Ivo Linnalt, Vello Salumetsalt ja Uno Loobilt aga ka Ott Leplandilt ja teistelt noorema generatsiooni tegijatelt.\nMeie plaanide ja kogumiskampaania kohta leiab lisainfot siit veebilehelt ning www.facebook.com/kuulsustekoda.\n28. aprill 2016 – Els Himma, Helgi Sallo ja Heidy Tamme\nMeediapartner Delfi, õhtut toetavad EV100, Eesti Kultuurkapital, Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool ja Eesti Rahvusringhääling.


Kommentaar: tööstuste kõrval on tabanud insenerinappus ka ehitusettevõtteid - Uudised - Tehnika\nKommentaar: tööstuste kõrval on tabanud insenerinappus ka ehitusettevõtteid\n9. detsember 2016, 11:07\nTööstuste kõrval on inseneride ja oskustööliste põud tabanud ka ehitusvaldkonda ning selle põhjused peituvad nii demograafilises olukorras, maines kui riigi tegematajätmistes, kirjutab Tallinna Tehnikakõrgkooli nõunike kogu ja asfaldiliidu esindaja Sven Pertens kommentaariks täna avaldatud Postimehe artiklile.\nProbleem ehitusettevõtjate seisukohalt on ilmnenud just selles aspektis, et kvalifitseeritud tööjõudu ei ole piisavalt, seda just ehituse alal.\nKui uurida statistikat, siis tegelikult võiks ehitusspetsialiste igal aastal tulla kõrgkoolidest 400 inimese järgus. See number pole aga kaugeltki nii kõrge ja ehitusinsenere napib – pole inimesi, kes projekteeriksid, ehitaksid või teeks järelevalvet.\nTeedeehituse erialale sisseastujate hulk Eesti kõrgkoolides, kes seda õpet pakuvad, on oluliselt väiksem kui kohtade arv.\nSee, et pole piisavalt üliõpilasi, on muidugi laiem probleem – demograafiline aspekt ehk inimeste hulk väheneb ja rahvastik vananeb. Samuti on kitsamalt küsimus ehitus- ja insenerierialade populaarsus ühiskonnas.\nMure on ka see, et pole näha õppejõudude järelkasvu. Praegu on õppekvaliteet küll veel rahuldaval tasemel, kuid küsimus on selles, kes hakkab õpetama, kui need inimesed pensionile lähevad?\nRiigil on siin veel selline tegematajätmine, et ei ole loodud kompleksset arusaama, milliseid kõrgesti haritud spetsialiste meil on üldse vaja ja kui palju? Tasakaal on paigast ära.\nNoored tahaksid kõik administreerivat tööd teha, kuid sisulist lisaväärtust luua tahavad vähesed. Riik peaks siinkohal oma haridustellimusega käesolevat protsessi paremini suunama.\nKa meediakuvand mängib siinkohal palju rolli – ehitajatest räägitakse pigem kui toore jõuga Kalevipoegadest, mitte inimestest, kes teistele kvaliteetseid elamustingimusi loovad.\nEhitus ei võrdu ammu enam pelgalt porise objektiplatsiga. Võrdluseks võib tuua IT-valdkonna, mida pidevalt esile tõstetakse ja mille erialakuvandit kergitatakse.\nOma tööst rääkides ütleb Pertens, et enamiku aega ongi ta tegelikult juhtinud Lemminkäinen Eesti ASi, mille põhiliseks tegevusvaldkonnaks on teedeehitus, kuid ta kuulub ka ehitusettevõtjate liidu juhatusse.


Grafiit Die puhastamine ettevaatusabinõud - Uudised - Yantai Ted Machine Co., Ltd\nGrafiit Die puhastamine ettevaatusabinõud\nGrafiit Die puhastamise ettevaatusabinõud\nGrafiit Die puhastamine on grafiit Die hooldus ja säilitamine oluline protsess, kuid takistab ühtlasi grafiit Die hooldus kitsaskoht. Kuna grafiit surra, tootmise kiirust on palju kiiremini kui grafiit Die puhastamine ja grafiit sureb pärast kiiret puhastamist kohe ülejärgmisel ettevalmistamiseks järgmise, nii et jäta grafiit Die Puhastusaeg on üsna piiratud. Siin võtame pilk grafiit Die puhastamine ettevaatusabinõud mis on.\nGrafiit Die puhastamine Märkus:\nSüstemaatiline pidamise grafiit Die põhineb jätkumise hooldusnõudeid ja hooldust. "Tasuv" eesmärkide saavutamiseks tuleb märkida puhastamine grafiit sureb: üksikasjalikud grafiit Die puhastus programmi väljatöötamist. Erinevates osades grafiit Die puhastamine, nagu ajakirjandus sisepuhastus, lapp, tavapäraseks pesemiseks, puhastamiseks, põhiosas servas puhastamise meetod on ka erinev.\nPärast seda, kui grafiit surra on kestnud pikka aega ja läbima plaadistuse testid nagu plaadistuse kulumine, märgistamise ja grafiit sureb tuulutusavade ja ventilatsioonita aladel, tehnik saab määrata kord ja sagedus grafiit Die puhastus visuaalselt The seetõttu, on oluline mõista ohutut kasutamist grafiit Die perioodi ja hoia jääk buildup hulk tähelepanekuid ja kanda grafiit sureb.\nPõhineb grafiit surra on saanud teatava tegevusabi tsükkel, kõik grafiit Die peaks kaasnema asjakohane korrashoid ja hooldus töötsükli faili kirjeid. Üldjuhul sisemise rasva tase ja käik kammlõikamiseks, liugurid, sisemine võlli pins puksid ning muude liikuvate osade kontroll on oluline, et tagada stabiilne tootmine. Muud tegurid, mis mõjutavad tootmise sisaldada vesimärgid ja veekindlad müügikohti, mis on saastunud või ummistunud, armatuur lekkeid, rooste ja korrosiooni lekib või kondensatsiooni tõttu.\nDiamond grafiit surra on hea temperatuuri, kõrge temperatuuri saab säilitada stabiilset tulemuslikkust, vähem termiline paisumine nähtus, et on erinevaid lõikeriistad parim hallituse tootmine.\nEt tagada kõrge kvaliteediga toodete ja toote omadused tervikliku, Dongguan Jie Cheng grafiit täiustatud tootmise ja töötlemise seadmed vastavalt range juhtimine, ja kvaliteedi parandamiseks pakkuda klientidele kvaliteetset turvasüsteemi, täielik grafiidist tooted ja grafiit surra. Toodetud tooteid kasutatakse laialdaselt keemilise, mehaanilise, metallurgia, elektroonika ja muude ja saada hea kliendi tagasiside.\nGrafiit Die töötlemise pinnatöötlus tehnoloogia, pinnakate, pinna muundamis-või kombineeritud töötlemise tehnoloogia, muuta grafiit Die pinna morfoloogia, keemilise koostise, struktuuri ja stress riigi, et saada selle nõutava pinna tulemuslikkuse süsteemi insener. Praegu tootmises grafiit sureb rohkem taotlusi on peamiselt nitreerimine, Karboniseerimine ja kõvenemise film sadestamise.\nNagu nitreerimine tehnoloogia võib moodustada väga hea pind ja nitreerimine protsessi ja grafiit Die summutab protsess on hea koordineerimise, nitreerimine temperatuur on madal, pärast intensiivse jahutuse nitreerimine vajadust, grafiit Die deformatsioon on minimaalne, nii et Grafiit Die pinna tugevdamine on nitreerimine tehnoloogia kasutamist, kuid ka enim kasutatud.\nHallituse grafiit Karboniseerimine on üldist jõulisust ning grafiit surevad, s.t. grafiit Die tööpind kõrge tugevus ja kulumiskindlus. Praegune tehnilistel nõuetel, kõva film sadestamise (peamiselt seadmed) maksumus on kõrge, alles aastal täpselt, pika eluea taotluse grafiit surra kui loomist kuumtöötlus kasutamine keskjoondamiseks kate kulud karastatud film on võimalik oluliselt vähendada, rohkem grafiit surevad selle tehnoloogia kasutamisel saate parandada Hiina grafiit Die tootmise üleüldine.\nTööpingid ja lõikeriistad parandamisega kiirendatud grafiit Die materjali eelnevalt kõvenemine tehnoloogia areng. 1980ndatel jõudis eelnevalt karastatud moodulid tööstus vormid osakaal 30%.\nPaari: Sama hinnaga kasutaja nägu külma Pilger Mill valimiseks\nJärgmise: Traat joonistus masina kiirus on ka tõhus paranemine samadel tingimustel\nSepistatud võllid ekspordi Euroopasse\nAhju terasest alusplaadi ekspordi


Kõige rajum võistlussari läheb teenitud puhkusele - Võitlussport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKõige rajum võistlussari läheb teenitud puhkusele\n30. oktoober 2014, 8:44\nLisatud Raju statistika\nPeakorraldaja Ott Tõnissaar õnnitleb võidukat Alik Tseikot sõbraliku maadlusvõttega.\nÜks väga tähtis ajajärk Eesti võitlusspordi ajaloos on läbi. 18. oktoobril löödi hingekella juba legendaarseks kasvanud sarjale Raju, mis pakkus aastate jooksul väljundit kohalikele MMA-sportlastele, tõi huvilistele koju kätte tippklassi võitlusspordi ning vabastas loodetavasti paljud eestlased eelarvamustest, mis alaga kaasas on käinud. Peakorraldaja Ott Tõnissaare tööd on võimatu alahinnata, sama võimatu on hukka mõista ka tema otsust liigale punkt panna. Raju järjenumbriga 14 jäi viimaseks. Vähemalt praegu.\nTegu pole siiski Raju surmaga, vaid Tõnissaar kirjeldab olukorda «puhkusena määramata ajaks». Kategoorilist otsust ei tahtnud 29-aastane mees vastu võtta. Peakorraldaja tunnistab, et tema loomuses on olla töösõltlane ja ühel päeval võib ta ehk ka ametisse naasta, kuid mitte niipea. Ühtegi lubadust Tõnissaar ei anna, vaid kavatseb lähiajal leida endale mõistlikuma graafikuga töökoha, mis annaks aega rohkem spordile pühenduda ning ka oma elu elada.\nKõrvaltvaatajale võib tunduda arusaamatu, miks peaks keegi aastast aastasse vahetpidamata rügama tööd, mis sentigi sisse ei too. Tõnissaart on töös hoidnud aga missioonitunne ja võimalus ennast arendada. «Minu palgaks on olnud eneseteostus,» ütleb ta.\nTõnissaar oli 24-aastane, kui ta 2009. aastal Tartus esimese Raju korraldas. Sõbra ja hilisema toetajaga oli korduvalt jutuks tulnud idee, et Eesti vajaks võistlussarja, mis annaks kohalikele MMA-võitlejatele väljundi. Ühel hommikul helistas seesama sõber taas ning endalegi veidi ootamatult võttis Tõnissaar tookord vedu.\n«Plaan oli teha ülikooli spordihoones pisikene ja hästi korraldatud võistlus. Saali saabus aga 180 pealtvaatajat ning meie saime hoogu juurde. Veidi hiljem korraldasime juba teise võistluse ja saalis oli 300 inimest. Sama aasta lõpus hakkasime esimest puuri ehitama, enne seda võistlesime poksiringis,» meenutas Tõnissaar. Kusjuures enne puuri ehitust müüs ta maha endale kuulunud maatüki, et projekti rahastada.\nRaju muutus aasta-aastalt üha rajumaks, kuid seda raske töö ja vaevaga. Tõnissaar selgitas algusaegu, tuues võrdluse ärimaailmast. «Kui tavaliselt alustavad kõik ettevõtted nullist, siis meie alustasime miinusest,» arutles ta. «Mõned võitlusspordialade endised promootorid olid paraja s**a kokku keeranud. Meiega suheldes arvati pidevalt, et jätame raha maksmata ning pärast võistlust on spordihallid puruks pekstud. Need eelarvamused suutsime kummutada umbes Raju 6 ajaks. Siis saime lõpuks nullist alustada.»\nRaju aga kasvas ja kasvas. Pealtvaatajate arv jõudis kõigepealt tuhandeni, seejärel juba kahe tuhandeni. Ülikooli spordihoone asemel vallutati Saku suurhall. Meedia haaras härjal sarvist ning kommentaariumid kihasid diskussioonist: kas üksteise peksmine on ikka õige sport? Huvilisteni jõudsid videoeelvaated ja otseülekanded võistlustest. Postimehe naisreporter liitus MMA treeningutega ja pidas blogi, tõestamaks, et ala sobib harrastamiseks ka õrnemale soole.\nTõnissaar korraldas koos oma tiimiga heategevusprojekti, kus MMA-võitlejad loovutasid verd ja näitasid oma inimlikku poolt. Mitte et nad muidu seda peidus oleks hoidnud, kuid võitlussportlasi oli vaja tavainimeste jaoks kuidagi avada, et eelarvamusi peletada. «Doonorlus oli väga hea valik. See on heategevusviis, mis on rahvale kergesti arusaadav – kõik mõistavad, kuhu veri läheb ja mis sellest kasu on,» rääkis ta.\nPideva töö abil püüti rahvale üha selgeks teha, et MMA spordiala idee ei ole üksteisel nägu veriseks peksta ning peapõrutusi tekitada. Vabavõitlus seisab eelkõige julguse, sihikindluse, aususe, enesedistsipliini ja tervislike eluviiside eest. Tõnissaar loodab, et tänu suurele tööle pole paranenud mitte ainult vabavõitluse maine, vaid kasu on saanud ka näiteks maadlus ja teised alad.\nTänuavaldusi tehtud töö eest aga ülearu palju ei laeku. «Eestlane pole üldiselt selline, kes tänaval käe pihku surub ja aitäh ütleb. Pigem ongi eestlaslik kiitus see, kui vaikitakse. Samas, meie 10 000 fänni hulgast ikka vaikselt tilgub neid häid sõnu ka,» ütles peakorraldaja, vihjates Raju suurele toetajaskonnale sotsiaalmeedias.\nKuidas aga näeb täpsemalt välja ühe suure spordisündmuse korraldamine? Tõnissaar tegi lühikokkuvõtte. See on ajaliselt vähemalt sama, nagu kaks täiskohaga tööd, mille eest palka ei saa. Peakorraldaja on igasse suuremasse Eesti ettevõttesse helistanud vähemalt kaks korda. Sajast kõnest ainult kolmele-neljale järgneb mingigi sisuline arutelu, mis mõnel üksikul juhul umbes kolme aastaga ka reaalse sponsorluseni jõuab.\nKuu aega enne Raju kahaneb Tõnissaare unetundide arv keskmiselt kuuele, Raju nädalal kolmele-neljale. Kaks korda aastas kasvab peakorraldaja kehakaal kuus kuni kaheksa kilogrammi võrra. Normaalsesse elurütmi tagasi tulemine võtab nädalaid, kui mitte kuid. Selle kõige kõrvalt peab tegema ka piisavalt muud tööd, et oleks mingigi sissetulek. Tundub uskumatuna, aga Tõnissaar on seda kõike täiel rinnal nautinud. Nüüd kavatseb ta aga maksimumi võtta Raju nn puhkusest. «Otsin tööd. Sellist tööd, millel on kellaajaline algus ja lõpp, et enne või pärast tööd oleks võimalik võistlussporti teha; või vähemalt arusaadav ja ajaline struktuur, et jõuaks korra päevas trenni teha,» teatas ta.\nTõnissaar tunnistas, et Raju läks puhkusele õigel hetkel – inimesed pole liigast veel tüdinenud ning isu uue võistluse järele on olemas. Sellises olukorras on hea veel võimsama ja paremana tagasi tulla. Spordirahvas jääb uut tulemist igal juhul huviga ootama.\nPalusime Ott Tõnissaarel meenutada ühte eriskummalist seika, mis võistluste korraldamisest eriti meelde on jäänud. Veidraid olukordi juhtus Tõnissaare sõnul lademetes, kuid kõik neist tänasel päeval veel trükimusta ei taluks. Siin aga üks mahehumoorikam lugu:\nNimelt olime ühe Raju-sündmuse eel otsimas sobivat avalikku kohta kus õhtusel sündmusel võistlevaid sportlasi kaaluda - teadupärast tehakse võitlussporti kaaluklassides ning oluline on enne võistlusi vastaste kaal fikseerida, et asi oleks aus. Tavapäraselt teeme selleks koostööd võistluse toimumislinna kaubanduskeskustega ning samamoodi olime sobivat partnerit otsimas ka sel korral. Uurisime üldiste võimaluste ja sobivate kuupäevade kohta ning inimene teisel pool toru oli asjast vaimustuses - ent probleem oli kuupäevaga, mis neil juba täidetud oli. Pikka pausi pärast selle fakti avastamist ei tulnud ning koheselt pakuti meile ka lahendust - kuna võistlusele järgnev pühapäev oli neil kalendris vaba, siis pandi ette kaaalumine võistlusele järgneval päeval teha.\nKokku on peetud Rajul 242 matši:\n- 56 profimatši, millest:\n- 52 matši Eesti vs välismaa vastasseisuna, millest:\n- Eesti sportlased on võitnud 36\n- välissportlased on võitnud 16\n- viiki ei ole jäänud ühtegi matši\n- 4 matši Eesti vs Eesti vastasseisuna\n- 185 amatöörmatši, millest:\n- 82 Eesti vs välismaa vastasseisuna, millest:\n- Eesti sportlased on võitnud 46\n- välissportlased on võitnud 34\n- viiki on jäänud 2\n- 97 Eesti vs Eesti vastasseisuna\n- 6 välimaa vs välismaa vastasseisuna\n- 1 näidismatš kreeka-rooma maadluses, kus kohtusid kaks Eesti maadluskoondislast


Kanal 2 algas tõsielusari „Eesti tippmodell“. Kohe saate algul selgusid kümmekond õnnelikku, kes sadade modellide hulgast sobisid finalistideks. Neil seisis ees kaks hirmuäratavat fotosessiooni...\n„Eesti tippmodelli“ tänavusel hooajal otsitakse parimat kommertsmodelli. See annab võimaluse ka kurvikamatele ja seksikamatele neidudele, kes ei vasta „klassikalise kõrgmoe“ standarditele. „Otsime inimest, kes töötab väga hästi videokaamera ees, tekstiga ja ka fotol. Ta oskab suurepäraselt maha müüa tooteid, end presenteerida ja on hea esineja. Nagu igal aastal, otsime põnevat karakterit,“ selgitab „Eesti tippmodelli“ kohtunik Liisi Eesmaa.\nLiisi Eesmaa jätkab modellisaates nii saatejuhi kui ka kohtunikuna. Teda aitavad kohtunikutöös ka varasematest hooaegadest tuntud tippfotograaf Toomas Volkmann ja episoodiliselt moeekspert Urmas Väljaots. Uus meeskonnaliige on sel aastal moeportaali Catwalk toimetaja Mari-Liis Helvik, kes juhendab modelle nii võtteplatsil kui jälgib nende tegemisi modellimajas.\nEsmalt korraldatakse fotosessioon kõrgel Laulukaare serval, kus nii mõnigi modellidest elab üle kõva vapustuse. Edasi seisab ees pidulik moeshow ei kuskil mujal kui prominentide... söögilaual! Modellid kolivad täna sisse ka luksuslikku modellimajja ja kohe lahvatab konkurentide vahel ka armutu olelusvõistlus.\n„Eesti tippmodell“ on Kanal 2 eetris täna kell 21:30. Modellisaate telgitaguseid kajastab jätkusaade „Eesti tippmodell täiega“ Kanal 11 eetris algusega kell 22:30.


Majandusliku riski hindamine\nPlahvatuskaitse dokumentVastavalt majandus-, kunsti- ja sotsiaalpoliitika ministri 8. juuli 2010. aasta määrusele peab iga ettevõte töötama välja dokumendi "Töökohtade kindlustamine plahvatuse eest". See räägib tervishoiu- ja ohutusnõuetest koos plahvatusohtliku õhkkonnaga.\nKes peab selle standarddokumendi välja andma?Plahvatuskaitsedokument soovitakse esitada üksustele, kes juhivad tootmis- ja / või tehnoloogilisi protsesse, kasutades esemeid, mis võivad tekitada plahvatusohtlikke segusid ja ladusid, kus neid hoitakse. Kui riskianalüüs on positiivne, on vaja välja töötada plahvatuskaitse dokument.\nMilline on plahvatuskaitse dokumendi eesmärk?Sellisel dokumendil peaks olema täpsed andmed kaitsemeetmete ja plahvatuse mõju piiramise kohta konkreetsetes ohtlikes piirkondades.Samuti on soovitav, et tööandja esitaks avalduse reaalsete ja esteetiliselt meeldivate seadmete kohta ning riskianalüüsi koos plahvatusettepanekuga.Dokumendis tuleks samuti kinnitada, et nõud ja masinad vastavad kõigile nõutavatele ohutus- ja hooldusstandarditele. Ilmselgelt kehtivad tervise- ja ohutusnõuded ka töötajatele, mistõttu peab avaldus sisaldama teadmisi selle kohta, milliseid kaitsemeetodeid nad kasutavad ja kuidas ohutust töökohal rakendada.\nKes hindab plahvatuse riski?Plahvatusohu hindamist peaks selles osas tegema professionaal. Kindlasti peaks see olema näiteks ehitusekspert, dokument ise ja seda peab tegema valitseja, pidades silmas sertifikaate ja teadmisi tehnoloogilisest protsessist.\nVandetolgi hollandi keeles\nEraomandi omaniku kohustused


Janar Talts: Tiit mind moosima ei pidanud - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n8. juuni 2017, 15:43\nTalts sõnas, et peatreener Tiit Sokk vanameistreid moosima ei pidanud. «Ei, eks me Kristjani (Kangur) ja Gregoriga (Arbet) omavahel arutasime ikka, aga Tiit moosima küll ei pidanud. Mina andsin nõusoleku, et olen 27. juunil kohal, kui kogunemine algab. See koondisesuvi ei kesta nii kaua ka. Kui Tiit leiab, et meist on kasu, siis miks mitte. Eks siis ole näha, kuidas mu jalg paraneb ja kas üldse vormi saan,» viitas Talts hiljuti läbitud hüppeliigese lõikusele.\nHetkel Talts jalale koormust anda ei saa. «Saan kõndida normaalselt, aga jooksmisest pole veel juttugi, jõusaalis saan ka teha asju. Eks saab näha, kas saan jalad alla. Kui ei saa, siis on seal mehi küll ja ei usu, et minu puudumisest midagi hullu on,» lisas Talts.\nEesti korvpallikoondis peab tänavu suvel neli MM-valiksarja kohtumist. Esimene mäng peetakse 5. augustil võõrsil Makedoonia vastu. Alagrupi kolmas liige on Kosovo.


Teisipäev, juuni 21, 2016\nRandvere ja Tammneeme külaseltsi juhatuste pöördumine\nTammelaane detailplaneeringu algatamine\nAustatud Viimsi vallavolikogu liige,\n28. jaanuaril 2016 (kiri nr 10-10/452) ja 30. mail 2016 (kiri nr 10-10/2674) pöördusid Tammneeme ja Randvere külade alalised elanikud Viimsi vallavalitsuse ja Viimsi vallavolikogu poole seoses Tammelaane kinnistu omanikult laekunud detailplaneeringu algatamise taotlusega ja vallavolikogu otsuse eelnõuga detailplaneeringu menetlus algatada. Nimetatud pöördumistele pole tänaseni esitatud ühtegi kirjalikku vastust. 13. juunil k.a. väga lühikese etteteatamisega korraldatud koosolekul Randvere külakeskuses planeeringu arenguvisiooni tutvustamiseks veelkord tõstatatud küsimused planeeringu põhjendatuse ja väidetava avaliku huvi kohta jäid vastuseta ja vastused on senimaani saamata.\nMeile teadaolevalt kavandatakse nimetatud planeeringuga Läänemere ranna piiranguvööndisse, mis on ühtlasi ehituskeeluvööndiks, kuni 18 kinnistuga tiheasustusala rajamist. Vastavalt Looduskaitseseadusele on ranna ehituskeeluvööndis uute hoonete ja rajatiste ehitamine keelatud. Viimsi valla 2000. aastal vastu võetud mandriosa üldplaneering, 2005. aastal kehtestatud teemaplaneering „Üldiste ehitustingimuste määramine. Elamuehitamise põhimõtted“, 2009. aastal kehtestatud teemaplaneering „Miljööväärtuslikud alad ja rohevõrgustik“ ning 2014. aastal vastu võetud otsus „Viimsi valla üldplaneeringute ülevaatamine“ toetavad ühemõtteliselt seadusega kehtestatud ehituskeeluvööndi piirangute säilitamist. Seetõttu on arusaamatu ja ka põhjendamatu Viimsi vallavolikogu otsuse eelnõus uue elamurajooni rajamiseks planeeringu algatamise põhjendamine avaliku huviga, milleks on kahe asustusüksuse – Tammneeme küla ja Randvere küla – ühendamine ranna-äärse jalakäijate tee ja/või jalgrattateega. Sellist huvi pole keegi uurinud, samas toimib avalikes huvides praegugi läbitav kallasrada ja kinnistul asuv terviserada.\n17. juunil 2016 vastas Riigi Keskkonnaamet Viimsi vallavalitsuse päringule nimetatud detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi KSH) vajalikkuse kohta, et Keskkonnaamet ei toeta selle planeeringu realiseerimiseks ehituskeeluvööndi vähendamist. Samuti on Keskkonnaamet seisukohal, et uue tiheasustusala moodustamine või olemasoleva laiendamine ei saa toimuda üldplaneeringut muutva detailplaneeringu alusel. Keskkonnaamet on varasemates lahendites jõudnud ka ühtsele seisukohale, et kinnisvaraarendus ei kuulu erandolukordade alla, mis võimaldaks ehituskeeluvööndit vähendada.\nKa iigikontroll 2007. aastal valminud auditis „Ehitustegevus ranna ja kaldaalal on muuhulgas öeldud, et erinevalt üldplaneeringust tellib detailplaneeringu eraisik ning see koostatakse tema huvides. Seetõttu peavad detailplaneeringu lahendused arvestama varem välja selgitatud ning üldplaneeringus fikseeritud avalikke huve. Kaalutlusõigusest lähtuvalt peavad kohalikud omavalitsused hindama arendajate plaane kriitiliselt võimalikult vara ning vajaduse korral keelduma üldplaneeringuga selgelt vastuolus olevate detailplaneeringute algatamisest. On eriti oluline, et detailplaneeringute koostamisel lähtutaks ning ka jäädaks üldplaneeringus paika pandud lahenduste juurde nii elamuehituseks ette nähtud alade, ehituskeeluvööndi, täisehitamismahtude kui ka ehitistevahelise kauguse osas. See on võimalik ainult siis, kui omavalitsus rangelt juhib ning kontrollib planeerimist.\nKõike eeltoodut arvesse võttes kutsume Viimsi vallavolikogu liikmeid üles tänasel volikogu istungi päevakorras oleva Tammelaane kinnistu ning osaliselt reformimata riigimaa detailplaneeringu algatamise vajalikkust ja võimalikkust sisuliselt kaaluma ja planeeringut eeltoodud puudusi arvesse võttes mitte algatama.\nKristo Madrus Märt Puust\nRandvere külaseltsi juhatuse liige Randvere külaseltsi juhatuse liige\nJaan Väljaots Andres Jaanus\nRandvere külaseltsi juhatuse liige Tammneeme külaseltsi juhatuse liige\nMeelis Pallo Raivo Kaare\nPostitas Jaan Väljaots kell 15:31 0 comments\nRandvere küla koosoleku 10.04.2016 protokoll\nLubasin küll esialgu lausa stenogrammi, kuid kahjuks osutus salvestuse kvaliteet sedavõrd kesiseks, et selle sõna-sõnaline mahakirjutus võtaks liiga palju vaeva. Salvestus on iseenesest olemas ja kui kellelgi on huvi mõne konkreetsema koha vastu, siis võib proovida sealt seda välja kuulata.\nAga kirjutasin ka protokolli üsna täpse. Siin see on.\nRandvere küla koosolek 10. aprillil 2016\nRandvere koolis. Koosoleku algus 11.15. Registreerimislehel 123 osalejat.\n1. Ülevaade toimunust ja perspektiivid.\n2. Külavanema valimised.\n3. Viimsi kommunaalameti juhataja info 2016. a. töödest Randveres ja küsimuste vastused.\n4. Viimsi konstaabli info turvalisusest ja küsimuste vastused.\n1. Külavanema ülevaade toimunust ja perspektiivid.\nPriit Robas: Kui mind külavanemaks valiti, olid esil kaks probleemi: Muuga sadamaga seonduv ja kuidas kaasata kõiki elanikke?\nKaasamiseks oleme korraldanud 4-5 üritust aastas. Heakorrapäev, jaanipäev, vanakraamilaat ei hakanud tööle, aga selle asemel on toiminud sügisene sibulate toomine Peipsi äärest. Advendi tähistamine on soikunud ehkki selleks sai külakeskuse ette kuusk istutatud, mille tipu keegi järjekindlalt maha lõikab, aga kuusk kasvab. Koolimaja ehituse käigus sai rajatud küla lastele kelgumägi.\nKui ootus on, et külavanem teeb tänavad korda, siis seda võlukepikest ei ole, aga hoida mõistlikul määral survet meie probleemidel saab. Nii saime näiteks Randverre kooli, mille ümber võiks kujuneda kogukonna keskus. Aga puudub veel spordiväljak ja minu unistustes ka ujula.\nMida edasi - peaksime algatama ise küla üldplaneeringu. Praegu kasvab küla vaikselt ise, aga peaksime koos läbi mõtlema, milline võiks ta olla 10 aasta pärast. Praegune külaplats on näiteks eramaa. Kas peaksime selle liigutama kooli juurde?\nKüla arengukava on olemas ja see on olnud ka külavanema töö aluskava.\nSenised üritused võiks jätkuda. Lisaks olen mõelnud, et võiks teha külaõhtuid, kus oleks mõni päevakohane ettekanne ja arutelu. See aitaks ka rohkem üksteisega tuttavaks saada – mina tunnen teist paljusid, aga omavahel ei pruugi inimesed tunda.\n1800 elanikuga küla on suur, aga meil pole korralikke teenindusasutusi. Kooli juurde tuleva Schüdlöffeli tee alguses on 6000 m2 ärimaad, aga arendajail huvi pole.\nKallasraja arendamine. Oli planeering, kuid see takerdus. Saab edasi minna, kui külakogukond ise teeb uue lähteülesande. Tuleks teha töögrupp, et asi ei kisuks kiiva.\nKüsimus saalist: Möödunud aastal oli koosolekul palju küsimus, aga neist pole enam silpigi? Kas keegi üldse paneb midagi kirja?\nRobas: Jah palusin Jaan Väljaotsal teha protokolli ja ta lubas teha ka stenogrammi.\nSaalist: Eelmisel aastal oli jutuks, et Randvere tee on pikk ja vanematele inimestele oleks vaja selle äärde panna paar pinki. Neid pole.\nRobas: Poolel teel on bussipeatus ja seal on pingid olemas. Pidite ütlema, kuhu soovite.\nSaalist: See on teivaspeatus, seal ei ole pinki, tulge vaadake ise.\n2. Külavanema valimine.\nViimsi vallasekretär Kristi Tomingas tutvustab valimiste korda. Koosolekul osalejate nimekirjas on 123 inimest, seda rõõmustavalt palju. Külavanema valimiseks on vaja vähemalt 63 häält.\nVabatahtlikest moodustatakse viieliikmeline valimiskomisjon: Arvo Kundla, Eret Elen Viidakas, Leonard Pikhof, Raivo Niidas ja Anu Kaiv.\nValimiskast pitseeritakse. Vallavalitsus on ette valmistanud sedelid, mille saab nimekirja järgi, isikutunnistuse alusel. Kandidaate on üks: Priit Robas. Kes on poolt teeb tema nime juurde risti või linnukese. Kes on vastu, jätab kastikese tühjaks.\nTulemused: välja võeti 118 sedelit, valimiskasti jõudis samuti 118. Seitse sedelit oli täitmata, ühel sedelil ei olnud tahe üheselt arusaadav, Priit Robase poolt oli 110 sedelit. Külavanemaks on valitud Priit Robas.\n3. Varem kirjalikult esitatud küsimustele vastab valla kommunaalameti juhataja Alar Mik.\nFekaalivedu on pärast ümberkorraldusi Tallinnas läinud kalliks ja osad vedajad on tegevuse lõpetanud. Mida saab vallavalitsus olukorra parandamiseks teha, sest on majapidamisi, kuhu Viimsi Vee sõnul kanalisatsioonitrassi rajamine pole majanduslikult otstarbekas?\nReovee ära andmine ongi kallis. Senine odav hind tulenes sellest, et paljud lasid reovee lihtsalt loodusesse või purgisid ebaseaduslikult kusagile kaevu. Viimsi vallas on praegu vedajate nimekirjas 11 ettevõtet, nende hulgast saab valida. Võib-olla võiks mõelda reovee Muuga vastuvõtupunktis hinnaerisuse tegemist neile, kelle juurde trassi teha ei saa. Edastan ettepaneku AS-le Viimsi Vesi.\nKas külakeskuse ja lasteaia parklat ja sissesõiduteed saaks laiendada?\nOn võimalik, kuid hetkel on hoone haldaja OÜ Viimsi Haldus esindaja sõnul prioriteedid mujal.\nSaalist: Palun pikendage ka kõnniteed Kibuvitsa 3 juurde, üle muru käiakse. Edastan ettepaneku OÜ-le Viimsi Haldus.\nMillal tuleb kergliiklustee Hansunõmme ja Muuga vahele?\nSel aastal. Maanteeamet rajab tee esialgu kuni Mündi teeni ja teeb laugemaks ka täisnurkse kurvi, kus on palju õnnetusi. Vald rajab valgustuse. Millal saab teoks teine etapp Muugani, veel ei tea, sest pärast bussi nr 38 ümberpööramise kohta on probleem kehtivate kasutuslubadega puurkaevudega, mille ümber on sanitaartsoon. Seda osa ei taha ka Maanteeamet rahastada. Väga palju on II etapi puhul ka lahendamata maaomandi küsimusi – teemaa laienduste üleandmised ja pooleliolevad planeeringud.\nMillal tuleb Ritsika tee valgustus?\nProbleemiks on eraomandis olevad lõigud. Kuni need nii jäävad, ei tulegi.\nSaalist: Seal käib kaks klassitäit lapsi pimedas. Mis on järgmised sammud?\nVõin ka neljandat korda pöörduda, kuid praegu on mul vastus, et eraomanikud teed loovutada ei soovi.\nSaalist: Olen just vastupidi kuulnud, et selleks ollakse valmis.\nRobas: Kui te seda teate, äkki võtate inimesed kaasa ja arutate seda vallavalitsuses.\nSaalist: Millal saab Kibuvitsa tee valgustuse? 10 aastat ootame.\nPrioriteedid sõltuvad liiklustihedusest, kas tegu on tupikteega või kogujateega. Tänavate funktsioonid võivad ka muutuda ja järge ootav nimekiri on dünaamiline.\nKuidas piirata kiirust Ritsika teel? Märk on 30, aga kihutatakse.\nPeab teatama politseile.\nSaalist: kas ei võiks panna lamavat politseinikku?\nTeetõkendeid me sõiduteedele ei paigalda. Nad olid omal ajal odavad ja levinud, aga nende efektiivsus on 18%. Tekitab visuaalse turvatunde, aga tegelikult ei kaitse. Talihoolduse käigus lähevad ka katki.\nKas saaks piirata autode pääsu Kaevuaia tee lõppu, väravad pargitakse kinni ja sõidetakse muulile?\nMuuli ette saab panna kivid, nagu panime Niinepuu muulile. Kalamehed palusid ligipääsu, siis panime neile ka värava. Valesti parkijatest saatke vallavalitsusse pilt, teeme trahvi, küll see õpetab.\nMillal saab Kaevuaia tee tolmuvabaks?\nPindamine tuleb 2016 suvel.\nMillal tuleb Randvere-Tammneeme kergliiklustee?\nSellel aastal augustis-septembris hakatakse ehitama koos tänavavalgustusega, plaan sügisel tee valmis saada.\nKas tohib parkida Jugapuu ringteel?\nRingteel parkimine ei ole lubatud, kuna see takistab teistel sõidukitel liiklemist ja on seega vastuolus Liiklusseadusega. Valmistame vallas ette ka teisaldamist ja tasulisse parklasse viimist.\nKoralli teel on 20 märk, aga keegi kinni ei pea.\nKes seal kihutab? Võtke naabrid kokku ja rääkige.\nMilla tehakse korda Niinepuu tee tolmuvaba kate, mis teehöövliga ära lõhuti.\nTehakse korda. Talihooldega ikka juhtub.\nSaalist: See polnud talihoole, kuiva ilmaga lükati nädal tagasi.\nSaalist: Mis on tolmuvaba?\nKiht bituumenit, killustikupuru, bituumen, puru.\nÜldine ülevaade kommunaalvaldkonna töödest Randvere külas.\nRandveres on sel suvel pindamine plaanis Ritsika teel, Kaevuaia teel ja Koralli teel. Mujal, kus on freesipurust kate, tehakse hööveldust ja täiendavat freesipuru pealevedu ning samuti tehakse kaks korda suve jooksul kloriididega tolmutõrjet põhilisematel killustiku ja freespuru teedel.\nÜhistranspordist: V4 teeb jaanuarist lisaringi. Sügisel on V7 lisareis kella 19 ajal plaanis.\nKommunaalamet hakkab kooli juurde tehtud kelgumäge ja rattakrossi mägesid suvel niitma (sagedusega kord kuus). Sinna on viidud ka ehitusprahti, see koristatakse Viimsi Halduse poolt.\nKoera väljaheidete kaste paneme juurde. Võiks edastada infot, kuhu vaja.\nSaalist: Kooli ümber oleks vaja, sest siit läheb mööda jalutustee metsa.\nSaalist: Niinepuu muulile oleks vaja prügikasti. Kaevuaia tee muulile ka.\nSaalist: Kiriku juurde võiks tuua korraliku teisaldatava käimla. Praegune kuivkäimla ei sobi ja reostab.\nTeeäärte koristamine on plaanis. Talguseltskondadele jagatakse kotid, kindad ja korraldatakse prahi äravedu. Randveres on plaanis liituda Teeme Ära talgupäevaga 7. mail.\nSaalist: Suur kivi kraavis segab, selle taha kogunenud vesi on tükikese teest ära viinud.\nSee ei ole põletav probleem. Tee lagunemise põhjus ei ole. Kogu valla kõigi kraavide peale on eelarves 10 000 eurot.\nSaalist: Kui me kivi ise välja tõstame, kas vald korraldaks, kuhu panna?\nSaalist: Kivi on väga raske, kraana ei jaksanud välja tõsta. Kas oleks mõeldav koos rahastamine?\nKanalisatsioonitööde lõpptähtaeg on 31. mai.\nSademevee kohta koostame arengukava ja kaardistame sademevee probleeme – kel on murekohad teada, võivad selle info edastada kommunaalametile.\nSaalist: Mis saab Hansunõmme bussipeatuse taskusse koguneva veelombiga?\nSee on riigimaantee ja maanteeameti praak. On lubanud korda teha, aga võite ka ise Jaan Saia poole pöörduda. Kommunaalamet saadab uue kirja.\nSaalist: Prügikastid rannas on hea, aga oleks vaja ka lõkke keelamise märke.\nSaalist: Viimsi tervisekeskuse ümber on tasulised parklad eramaal tühjad. Ilma maksmata ei pääse arstilegi.\nPüüame leida lahendusi. Hr Tooliga ei ole kerge läbi rääkida. Need on pika vinnaga.\nSaalist: Tiitsu tee ja Suurekivi tee valgustus?\nMa ei tea peast, mitmenda kategooria tee on.\nSaalist: Postid on Imatra poolt olemas. Suurekivi tee upub, vajalik on esmalt sinna sademeveekraav rajada.\n4. Viimsi valla konstaabel Eret Elen Viidakas.\nHarjumaa taustal on Viimsi valla kuritegevus üsna väike (kurieod Harjumaal - 2698 neist Viimsis -241). Sama väärtegude osas (väärteod Harjumaal - 14 103 neist Viimsis - 882 neist Randveres 96). Randvere on rahulik. Peamised väärteod liikluses: kiiruse ületamine, joobes juhtimine.\nPidevat patrulli pole võimalik kiirust kontrollima panna. Kui kihutab naaber, rääkige temaga. Andke politseile number teada. Ritsika teele tuleme kiirust mõõtma lähikuudel ja võib-olla rohkem kui ühe korra. Mais-juunis on plaanis suurem reid Viimsi vallas.\nMuru niitmist pühapäeval seadus ei keela. Kui varem olid heakorra eeskirjad igas vallas kohalikud, siis nüüd on üleriigiliselt kehtiv korrakaitseseadus. See ei keela muru niita. Leppige lihtsalt naabritega kokku.\nSaalist: käivad jutud halli autoga kommionust.\nEi ole meie seda autot leidnud. Tegeleme sellega. Lapsevanemad, paluge lastel number meelde jätta, kui märkavad.\nSaalist: Meie külas on vabariikliku tähtsusega seeneväli.\nTeame, politsei teeb reide ja oleme neid seenelisi püüdnud. Kas oleks võimalik põldu hooldada, et narkoseened ei kasvaks?\nRobas: omanikule natuke suur koormus panna, aga peaksime koos mõtlema.\nÄkki sügiskünd aitab? Peaks uurima, kuidas seenetõrjet teha. Aga üldiselt on meil turvalisuse osas isegi liiga hästi. Oleme lohakaks muutunud. Pange rattad, lapsevankrid, muruniidukid jm ikka silma alt ära. Statistika näitab, et naabrivalve töötab.\nRandverest teated politseisse on peamiselt liiklus või joobes inimene magab bussipeatuses. Hoolime ja märkame.\nSaalist: Noored ja süstlad?\nKooli juures probleeme pole.\nSaalist: Külakeskuse juures suvel noorte peod autodega.\nKui vaja, kutsuge politsei välja. Öörahu ei ole õigust rikkuda – tööpäevade eel algab öörahu kell 22 ja kestab hommikul 6-ni, puhkepäevade eel 24 ja hommikul 7-ni.\nSaalist: Politseipatrull tuleb Lasnamäelt, reede või laupäeva õhtul võib ooteaeg olla kuni kaks tundi.\nTasub ka G4S helistada, neil on vallaga koostööleping. Politseil ei ole õigust enda väljakutseid ja ülesandeid erafirmadele delegeerida.\nIsikuvastane vägivald – perevägivald kasvav trend. Sellest on hakatud ka rohkem teatama.\n5.1. Rannaala planeeringu lähteülesande koostamiseks oleks vaja teie otsust, et võtame selle ette ja moodustame töörühma.\nKõik saali alles jäänud inimesed poolt.\nKuupäev, mil kõik asjast huvitatud võiks külakeskusse kokku tulla on 21. aprilli õhtul kell 19. Kõik, kes tahavad kaasa rääkida, tulge kohale.\n5.2. Kuidas kaasata Randvere rahvaga kaasa ka siin elav muukeelne elanikkond?\nRobas: Olen omal ajal pea kõik majad läbi käinud, kontakte mul on.\n5.3. Kuidas käib külakeskuse kasutamine?\nPäevakeskus tegutseb hommikuti, noortekeskus alates lõunast. Kui kellelgi on vaja pidada ühistu koosolekut või nt lapse sünnipäeva, siis on see väikse tasu eest võimalik. Noorte keskuse ruume saab kasutada hommikuti, päevakeskuse ruume õhtuti, kui seal põhitegevust ei toimu.\n5.4. Millal tuleb Randverre ujula?\nViimsil on vaja ehitada mitu kooli ja lasteaed. Ujula Randverre on unistus, koolistaadion on töös – järgmise aasta sügiseks 2017 on olemas staadion, mis rahuldab 1.-6. klassi kehalise kasvatuse nõuded.\n5.5. Randvere ja Tammneeme vahele metsaalale kavandatakse elamuid.\nHetkel asi seisab, sest kõik see vajab kooskõlastusi, sest seal on rohekoridor, rannakaitseala, juurdepääsuteid pole. Kui hakkab liikuma, siis jagan külaga infot.\nKoosoleku lõpp 13.50\nPostitas Jaan Väljaots kell 17:13 0 comments


Eesti Lugejauuringu esimese kvartali tulemused on olemas\nTallinn, 2. mai 2013. Eesti Lugejauuringu käesoleva aasta esimese kvartali tulemused on nüüd avalikud ja nende põhjal on kõige loetavamad ajalehed elanikkonna seas Postimees, Õhtuleht ja Maaleht, nädalakirjadest on loetavaim Kroonika+Nädal ning ajakirjadest Kodu ja Aed.\nEesti Lugejauuringu TOP 10 esimeses kvartalis:\nPostimees 218 000 lugejat, mis on 19,9% elanikkonnast\nÕhtuleht 176 000 ehk 16,1%\nMaaleht 129 000 ehk 11,8%\nEesti Päevaleht 103 000 ehk 9,4%\nKroonika+Nädal 97 000 ehk 8,9%\nLinnaleht 85 000 ehk 7,8%\nEesti Ekspress 79 000 ehk 7,2%\nKodu ja Aed 76 000 ehk 6,9%\nMK-Estonija 67 000 ehk 6,1%\nKodutohter 63 000 ehk 5,8%\nUuringutulemused on tellijatele avalikud. Eesti Lugejauuringu eesmärk on mõõta igas kvartalis trükimeedia väljaannete lugejaskonda Eesti elanike seas, kes on üle 15-aastased alalised elanikud. Eesti Lugejauuringu raames küsitles Turu-uuringute AS esimeses kvartalis 2200 inimest.\nUuring hõlmab enamikku Eestis ilmuvatest ajalehtedest ja ajakirjadest. Eesti Lugejauuringut viib läbi Turu-uuringute AS. Tellijaks on Eesti Meediaorganisatsioonide Liit (EMOL), kuhu kuuluvad Eesti Ajalehtede Liit (EALL), Eesti Ajakirjade Liit ja Eesti Meediaagentuuride Liit.\nEMOL ja Turu-uuringute AS allkirjastasid 2011. aasta detsembris lepingu, mis näeb ette, et järgmised viis aastat tellivad EMOLi liikmesorganisatsioonid trükimeedia sotsioloogilisi uuringuid Turu-uuringute ASilt.


Kursus: Meie salapärane “Kolmas Silm” ehk käbinääre | HOLISTIKA INSTITUUT\nKursus: Meie salapärane “Kolmas Silm” ehk käbinääre\nTaeva ja Maa koolituskeskus korraldab Holistika Instituudi ruumides esmakordselt laiemale Eesti publikule mõeldud kursuse: “Meie salapärane Kolmas Silm ehk käbinääre. Mis, miks ja kuidas?”\nTegu on 5-osalise kursusega, mis sisaldab õppematerjale, harjutusi, meditatsioone ja energiakanalite pühitsusi. Kursust juhendab parapsühholoogia PhD Teresa Mängel.\nAntud programm on koostatud Rahvusvahelise Intuitiivteaduste ja Energiateraapia Akadeemia professori ja presidendi poolt. Kursuse eesmärgiks on toetada käbinäärme puhastumist ja täiendavat aktiveerimist, et infovälja informatsiooniga oleks kergem töötada.\nI kursuse osa toimub juba 28. veebruaril kell 18-20.00. I osa teemaks on “Käbinäärme äratamine, puhastamine ja diagnostika. Mis, miks ja kuidas?”\nKursuse tervikprogrammi ja lisainfo leiad siit kursuse korraldaja kodulehelt!


Nädalavahetusel vaktsineeritakse Tallinnas, Tartus ja Põltsamaal riskirühma kuuluvaid inimesi – Pealinn.ee\nNädalavahetusel vaktsineeritakse Tallinnas, Tartus ja Põltsamaal riskirühma kuuluvaid inimesi (0)\n"Meie jaoks on väga oluline, et kõik inimesed suunaksid oma eesti.ee aadressi kasutusel oleva e-kirja aadressile, sest muul juhul ei jõua vajalikud teavitused inimestele kohale," sõnas Haigekassa juhatuse liige Maivi Parv.\nAlustatakse Tallinna ja Tartu linnadega\nParv ütles, et tegemist on pilootprojektiga, kus sel nädalavahetusel kutsutakse esimest korda teatud riskirühma perearstikeskuse väliselt vaktsiini saama. “Alustame Tallinna ja Tartu linnadega, sest need on suuremad piirkonnad ning kus ka meie hankepartner on kohapeal olemas,” rääkis Parv.\nHaigekassa juhatuse liige kutsus inimesi üles eesti.ee keskkonnas oma kontaktandmeid ka uuendama. “Meie jaoks on väga oluline, et kõik inimesed suunaksid oma eesti.ee aadressi kasutusel oleva e-kirja aadressile, sest muul juhul ei jõua vajalikud teavitused inimestele kohale. Teame, et hetkel kõik inimesed seda teinud ei ole, kuid hetkel ei ole ka vaktsiini nii palju, et me suudaksime seda kõikidele soovijatele pakkuda,” selgitas Parv.\nVaktsiini kogused kasvavad\nParv lisas, et lähimate nädalate jooksul kasvab nii vaktsineerimist läbiviivate tervishoiuasutuste nimekiri kui riiki saabuva vaktsiini kogus. “See tähendab, et selliseid nädalavahetusi, kus kutsume inimesi vastavalt olemasolevale vaktsiini kogusele vaktsineerima, tuleb veel,” avaldas Parv.


"Kurjam, närv on ikka nii püsti" ehk kuidas pulmapäeval maha rahuneda? - Planeerimine, Pulmakirjeldused, Tegijad | Pulmad.ee\n"Kurjam, närv on ikka nii püsti" ehk kuidas pulmapäeval maha rahuneda? - Planeerimine, Pulmakirjeldused, Tegijad\nKui kardate ilma pärast (seotud natuke esimese punktida), siis olgu teil alati variant B või usaldage korraldajat, kui ta tseremooniaks "omavoliliselt" toolid sisse toob.\nKui olete valinud head tegijad, siis nemad on viimased kelle pärast põdeda, et kas nad jõuavad või mitte. Lihtsalt arvestage, et pulmateenusteturul on üks apsakas võrdne kogu tulevase tulu kaotamisega ning seda ei taha keegi.\nTehke päevakava selline, et te ei hakkaks hommikul kohe jooksma vaid saate seda päeva rahulikult võtta. See pole päris nii, et kui me kell 10.00 kohe tseremooniaga ei alusta siis on teie ilus päev lühem, see on just vastupidi - kui alustate kell 10.00 siis olete närvis, põete ja te ei naudi oma päeva.\nKui juba olete valinud kedagi enda pulma korraldama - palun usaldage neid, aga valige siis keegi, kes neid pulmi on teinud ning kes lihtsalt ei nooguta kogu aeg, vaid teid ka aitab nõuannete ning mitte-nõustumisega!\nAlkohol ei ole sõber, kuigi 100gr konjakit isegi aitab ehk siis kurb on seda öelda, aga et närv vastu peaks - tarbige vähe ning pigem vett.\nSööma peab. Tean, ei jõua, pole aega, aga organism vajab energiat - alati olgu vesi ning kasvõi banaan läheduses (või mis iganes teil kõhu täis teeb).\nProovige küsida küsimusi tegijatele ühe korra, mitte iga 5 minuti tagant - uskuge, nad teavad mis tuleb teha ning teevad ka. Ning kui miskit pole veel tehtud, siis sellega tegeletakse. Eesti pulmade õheks suurimaks probleemiks on see, et taustajõudusid on minimaalselt ning väga palju jääb pulmaisa kanda (ka pulmapäeval probleemide lahendamine) - andke näiteks talle siis ka seda aega. Üks inimene jõuab täpsel niipalju nagu sina ise.\nKuulake pulmapäeval ainult ühte konkreetset teie päeva eest vastutavat inimest (olgu selleks siis pulmaisa, sõbranna, peokorraldaja) - ma olen näinud ning kuulnud, kuidas kõik tahavad anda veel pulmapäeval lisanõu, kuidas asjad võiksid paremini olla (näiteks kuidas organiseerida teenindamine või kus peaks fotograaf seisma või kust noorpaar peosaali peaks sisenema). Uskuge, sellest pole kunagi tulnud mida head.\nloetud 12606 korda


2017. aasta kevadsemestri stipendiaadid on selgunud - Tartu Ülikooli Sihtasutus\nTartu Ülikooli Sihtasutus > Stipendiumid > 2017. aasta kevadsemestri stipendiaadid on selgunud\t2017. aasta kevadsemestri stipendiaadid on selgunud\nKevadsemestri stipendiaadid on: Võõrkeelse väitekirja eestikeelse resümee stipendium\nStipendiaadid: Jaak-Albert Metsoja, TÜ loodus- ja täppisteaduste valdkond (500 eurot) link väitekirjale\nEdith Reimani stipendium Stipendium on mõeldud Eesti avalik-õiguslike ülikoolide magistritaseme naisüliõpilastele, kelle sotsiaalteaduste või humanitaarteaduste valdkonna teadustöö on seotud järgmiste väärtustega nagu demokraatia, õiglus, vabadus, õigusriiklus ja majanduslik õitseng ning kes neid samu väärtusi ka oma ühiskondlikus tegevuses edendavad)\nProfessor Olevi Kulli mälestusstipendium Stipendium on mõeldud Eesti avalik-õiguslike ülikoolide taimede ökofüsioloogia, metsaökoloogia ja ökosüsteemide ökoloogia eriala põhiõppe viimase aasta üliõpilastele, magistrantidele, doktorantidele ja järeldoktorantuuris õppivad noorteadlastele välislähetuste rahastamiseks.\nLydia ja Felix Krabi stipendium Stipendiumi eesmärgiks on tunnustada üliõpilaste loodusteaduste-alaseid õpinguid Tartu Ülikoolis.\nOle Golubjatnikovi mälestusstipendium Eesmärgiks on populariseerida meditsiinitehnoloogia (meditsiinifüüsika ja biomeditsiinitehnika) eriala õppimist.\nAndreas ja Elmerice Traksi stipendium Eesmärgiks on toetada TÜ sotsiaalteaduste ja meditsiiniteaduste valdkonna magistrante, doktorante, arst-residente ja teadlasi nende õppimisel või enesetäiendamisel USA või Euroopa riikide kõrgemates õppeasutustes.\nRuth Käbini stipendium Eesmärgiks on toetada arstiteaduse õppekava põhiõppe üliõpilaste õppe- ja teadustööd.\nPuhk-Mörneri stipendium Eesmärgiks on ajaloo-, õigusteaduse- ning eriti õigusajaloo-alase uurimistegevuse toetamine Tartu Ülikoolis.\nStipendiumi eesmärgiks on toetada keemia õppekava üliõpilasi, kelle uurimistöö on seotud orgaanilise peensünteesiga. Stipendiaat:\nStipendiumi eesmärk on toetada TÜ üliõpilaste õppe-, teadus või ühiskondlikku tegevust, mis on seotud eesti rahvuslike küsimuste väliseestlusega. Stipendiaat:\nAhti Pae stipendium Eesmärk toetada ajakirjandust, õigusteadust, majandusteadust, riigiteadusi või sotsioloogiat õppivaid üliõpilasi. Stipendiaat:\nStipendiaat: Ekke Västrik, EMTA kompositsiooni eriala 1. aasta magistrant


kool.minuraha.ee- Rahapuu kasvama!\nKõigi meeldivate asjade ostmiseks ei jätku raha mitte kellelgi – kui just miljardärid välja arvata. Seetõttu on tähtis planeerimine ja säästmine, et endale üht-teist lubada. Mõtle järele, mis on sinu jaoks kõige olulisem, mida sa kõige rohkem soovid. Kui oled selle selgeks teinud, mõtle oma valiku hinnale. Nüüd arvuta välja, kui palju pead koguma ning kui kaua ja mille arvelt saad kokku hoida, et oma soov täita. Samuti mõtle, kas sul on võimalik kuidagi oma sissetulekut suurendada.\nNäiteks kui sul on kuu taskuraha 30 eurot ja kulutad selle kõik krõpsude ja limonaadi peale, siis ei saa sa midagi kõrvale panna ega näiteks uue telefoni ostmiseks raha koguda. Sinu sõber saab võib-olla vähem taskuraha, aga tänu arukale planeerimisele on tal võimalik raha kõrvale panna ja endale uus telefon osta. Kuigi ta sissetulek on väiksem, saab ta uue telefoni enne kui sina.\nSäästmine tähendabki seda, et sa paned osa raha kõrvale, mitte ei raiska seda kohe ära. Paljud inimesed säästavad, sest nad koguvad mõne suurema asja ostuks: jalgratta, puhkusereisi või arvuti jaoks. Hea on ka lihtsalt igaks juhuks veidi varuraha pangakontol või hoiupõrsas hoida – iial ei või teada, mil tuleb mõni ootamatu olukord, mis lisaraha nõuab – näiteks läheb sul telefon katki ja pead uue ostma.\nSiin pole ühtegi õiget ega vale vastust. Summa suurusest olulisem on see, et sul tekiks harjumus säästa – igakuine või iganädalane raha kõrvale panemine võiks muutuda sama loomulikuks tegevuseks nagu igahommikune hambapesu.\nKuhu oma sääste koguda? Koguda võib nii kodusesse hoiukarpi kui ka pangakontole, vahe on lihtsalt selles, et kui avad pangas näiteks hoiuse, maksab pank sulle intressi. See tähendab, et pank lisab sinu rahale väikese protsendi. Hoiuse intress on alati kõrgem kui raha lihtsalt oma arvelduskontol hoides.\nKui sa kaalud mõnes pangas hoiuse avamist, tasub teada, et olemas on erinevaid hoiuse liike – sinu valik sõltub sellest, milline on su eesmärk. Pane tähele ka seda, et kuigi erinevad pangad pakuvad sama nimega hoiuseid – näiteks kasvuhoiust – võivad intress ja muud tingimused päris tublisti erineda. Seega tee enne hoolega eeltööd ja uuri, millise panga milline hoius sinu soovidele ja vajadustele kõige paremini vastab. Hoiuste tingimusi, sh intressi suuruse erinevust on kõige mugavam võrrelda tarbijaveebis www.minuraha.ee. Sealt leiad hoiuste võrdlustabeli, kuhu sisestavad andmeid 10 panka.\nTähtajalise hoiuse puhul annad sa kokkulepitud summa kokkulepitud ajaks panka hoiule ning see summa teenib selle aja jooksul kindlat intressi. Näiteks kui avad 200 eurose hoiuse, mille aastaintressiks pakub pank 3%, saad sa aasta möödudes juurde 6 eurot. Üldjuhul - mida pikem on hoiuse tähtaeg, seda kõrgemat intressi pank sulle maksab. Seega kolmeks kuuks 200 eurot hoiustades teenid sa väiksemat intressi kui sama summa näiteks pooleks aastaks või aastaks hoiustades.\nPank võib ka kehtestada alampiiri, millest väiksemat summat tähtajalisele hoiusele panna ei saa. See võib olla sõltuvalt pangast kas näiteks 63 eurot või hoopis 190 eurot.\nKui sa soovid oma raha varem ehk enne hoiuse lõpptähtaega tagasi saada, kaotad üldjuhul intressi. Ka ei saa tähtajalisele hoiusele raha vahepeal juurde maksta.\nKui sa soovid regulaarselt raha kõrvale panna ja selle pealt ka veidi intressi teenida, võid kaaluda kas kasutushoiuse või kogumishoiuse avamist.\nMõnes pangas nimetatakse seda ka kasvuhoiuseks või reservhoiuseks – heal lapsel palju nimesid. Kasutushoiuse puhul võid sa alustada kogumist väikeste summade kaupa ning endale sobival ajal ja summas hoiusele raha juurde maksta. Pank maksab sulle kokkulepitud intressi. Võrreldes tähtajalise hoiusega on kasutushoiuse intress reeglina väiksem.\nSeda raha, mis sul hoiusele on kogunenud, saad ka vahepeal kasutada, ilma et kaotaksid intressi. Millised tingimused seejuures on – näiteks kui kiiresti pank sulle raha, mida kasutada soovid, arvelduskontole kannab – pead pangast täpselt järele uurima. Kasutushoius sõlmitakse tähtajatult – võid koguda nii kaua, kui soovid.\nSee sõlmitakse tavaliselt kindlaks tähtajaks ning esimese sissemakse summa on üldjuhul panga poolt määratud - see võib olla näiteks 6 või 10 eurot. Edaspidi saad kogumishoiusele regulaarselt raha juurde kanda. Pank maksab sulle kokkulepitud intressi, kuid üldjuhul on intress väiksem kui tähtajalisel hoiusel.\nÜldiselt kogumishoiusel olevat raha enne hoiuse tähtaja lõppemist kasutada ei saa, aga kui tahad seda siiski teha, kaotad vahepeal teenitud intressi. Samas võib mõni pank pakkuda ka tähtajatut kogumishoiust ning selle puhul on võimalik raha vahepeal ka kasutada, kui oma soovist pangale lepingus ette nähtud tähtaja jooksul ette teatad. Täpsed tingimused pead pangast järele uurima, sest erinevates pankades tingimused erinevad.\nKui sa oled säästmisega suutnud endale juba üht-teist koguda, võid tutvust teha ka investeerimisega. Investeerimine on pikaajaline raha paigutamine ning selle eesmärk on oma raha tulu teenima panna.\nInvesteerida saab aktsiatesse, fondiosakutesse, kulda, kinnisvarasse ning tegelikult ka hoiustamine on oma raha investeerimine. Investeerimine börsidele nõuab aga suuremaid teadmisi ning riskidega arvestamist: üldjuhul on nii, et mida suuremat tulu üks või teine investeerimisvõimalus lubab, seda suurem on risk ka raha kas osaliselt või täielikult kaotada.\nUuri hoiuste kohta veel\nVõrdle hoiuste tingimusi võrdlustabeli abil\nVaata multikat hoiustamisest, aktsiatest ja fondidest\nLoe investeerimisest lähemalt\nKui palju säästa?\nKõrvalepandava summa suurusest olulisem on see, et sa üldse säästmisega alustaksid. Ja jätkaksid järjekindlalt!


23. aprill 2020, 15:04\nToome teieni 16. nädala muusikauudised. Ilmus Trad.Attack!’i uus album, Truckthor on saanud valmis oma debüütalbumi, Sunlight jätkas uuest kevadest uuel suunal ja Männiste perebänd salvestas loo Väino Ratassepa sünnipäevaks.\nSel nädalal lisandus palju uut muusikat. Henri Laks avaldas uue loo pealkirjaga «Mis tulnud vaevaga» ja Jüri Homenja poolt on uuestisündinud lugu «Pihtimus», mille produtseeris Peeter Kaljuste. Jana Kask tõi ühes nädalas välja lausa kuus uut lugu! Jana Kask lendas 2008. aastal tähena muusikataevasse, kui võitis telesaate «Eesti otsib superstaari» teise hooaja. Nüüd üllatas Kask fänne uute lugudega, millest kolm on ingliskeelset ja kolm on venekeelset lugu. Uute lugude autor on Jana Kask ja klaveril saadab teda Alvar Seeberg. Laulude muusikavideod on filmitud Kolga mõisas.\nKruuv andis välja uue muinasjutulise loo\nPärast Eesti Laulu konkursil osalenud «Leelot» on Kruuv väljas uue looga, mis kannab pealkirja «Maagia». Laulu teema on inspireeritud muinasjutust, mida laulja Allan Kasuk oma lastele luges. Muinasjutt sellest, kuidas kuningriiki valitses tõsidus selle hetkeni, mil printsess kogu maailma naeratama pani. Uue loo sõnad ja muusika on kirjutanud Allan Kasuk.\nTrad.Attack!’i plaadiesitluskontsert Saku Suurhallis lükkub 26. septembrile\nSel reedel ilmus Trad.Attack!’i uus album «Make Your Move» ning kõige kindlam ja kiirem viis see endale saada ka füüsilisel kujul - nii CD, vinüüli kui kassetina, on teha tellimus bändi koduleheküljel. Ühtlasi annab bänd teada, et uue albumi esitluskontsert Saku Suurhallis, mis pidi toimuma 23. mail lükkub sügisesse ja toimub 26. septembril.\nPaide indibändil Andur on valmis saanud uus lugu\nUue loo kohta lisab ansambel Andur: «Hakkasime millalgi mullu suvel tasapisi uut materjali salvestama ja see «Hirmu katedraal» oli üks esimesi, mis oli loona olemas ja mille kallal stuudios tegutsema hakkasime. Nüüd jäi bänditegemine seoses koroonaga pausile, aga kuna mõned lood olid juba täielikult sisse mängitud, mõtlesime, et võiks mõne neist ära vormistada. Kuna praegu on suhteliselt hirmus aeg, siis tundus energiline ja keskmisest traadisem «Hirmu katedraal» sobilik valik.» Lugu on kirjutatud, lauldud, mängitud ja salvestatud Ans. Anduri poolt, miksis ja masterdas bändi kitarrist Gert «Paju» Pajuväli.\nUus lugu ansamblilt «Must Panter»\nAnsambel «Must Panter» on valmis saanud uue loo, mis kannab pealkirja «Ma läe’n», muusika ja sõnad on loonud Stina-Mari Pärlin. Kitarrimäng on Roomet Feigenbaumilt ja laulab Stina-Mari Pärlin. Lugu on salvestatud 11. aprillil Kurekülas ja laulu produtseeris Roomet Feigenbaum.\nUus lugu Supernovalt\nAnsabel Supernova hoiatas oma Facebooki lehel, et uus lugu koroonast ei räägi. Küll aga rääkis Rainer Michelson raadiole Elmar antud intevjuus, et lugu pealkirjaga «Proovida võid» oli valmis juba märtsi alguses ja et see on üsna poliitilise alltekstiga laul. Supernova ajaloos on see esmakordne lähenemine. Lugu räägib inimese põhiasjadest: vabadusest käia ja otsustada ise oma tegude üle. Loole on valminud ka video, mis on tehtud Briti-stiilis, kus mitte keegi ei pinguta midagi ja olek on täpselt nii nagu on. Need, kes materjali üles võtsid, leidsid, et sellist olekut võiks videos lõpuni hoida. Teksti autoriks on Feliks Kütt ja muusika autoriks Rainer Michelson ise.\nTruckthor on saanud valmis oma debüütalbumi\nUus album kannab nime «Ekskursioon» ja 9 kosmilist helirida maailmaruumi saatmiseks on valmis. Truckthor liigub nii maapeal kui kosmose ääremail, ammutades energiat pimestavalt tumedast kõiksusest. Masinavärki juhivad kaks pilooti - Maik ja Kusta, kes jäävad truuks toorele soundile. Hea muusika tavad ja harmoonia kuldreeglid pole selle duo rida. Nende masin künnab analoog rocki mustritesse eksperimentaalset trummi, bassi, punki ja rämedat tantsumuusikati. Tructhorile pole pidureid konstrueeritud ja enam seda seisma panna ei saa. Start on antud! Truckthor on tegutsenud alates 2008 aastast. Algselt kolmeliikmeline bänd on pele 2010. Aastat tegutsenud kaheliikmelisena. Maik Grüner on (põhiliselt) trummar ja Margus Kusta Gustavson mängib (enamasti) bassi ning süntesaatorit. Mõlemad mehed on mänginud kümnetes bändides, nii koos kui eraldi. Mehed nimetavad oma muusikat maniakaalseks löögi-rockiks, kus mürarohke metal on segatud elektrooniliste helide ja toore vokaaliga. Kindlatesse stiiliraamidesse nad ennast siiski paigutada ei taha.\nMänniste perebänd salvestas loo Väino Ratassepa sünnipäevaks\nSel Reedel, 17. aprillil oli 90. sünnipäev laululoojal, armastatud keemiaõpetajal ja pedagoogikateadlasel Väino Ratassepal. Männiste Perebänd salvestas selleks puhuks juubilari loodud laulu «Ootan Sind, kallis», mille Väino kirjutas oma kunagise õpilase Liisa mälestuseks, kes hukkus helikopteriõnnetuses Tallinna lahes 2005. aastal. Männiste Perebänd on aastate jooksul salvestanud palju Väino Ratassepa loodud muusikat, tuntum neist on lugu «Kallista». Perekond Männiste soovib Väinole väärika tähtpäeva puhul tugevat tervist ja jätkuvat loomeindu uue lauluga «Ootan Sind, Kallis».\nUus video Synne Valtri Bändilt\nSynne Valtri Band laadis YouTube’i üles video, milles kasutatud kaadreid kollektiivi esimesest aastast. Kuigi video taustaks kõlab USA rokkbändi Toto lugu «Mad About You», siis eile, 16. aprillil laulis Synne stuudios sisse SVB uue loo «Levist väljas» lõpliku versiooni, mis on loodetavasti mai alguseks väljas. Bänd lisab, et tegu ei ole koroonateemalise lauluga.\nArtisti Hunt uues loos «Karantiin» teeb kaasa ka lambandaz\nArtistinime Hunt nime taha peitub Põlva lähedal üles kasvanud Andrus Muld, kes näeb ka endas hundi iseloomujooni. Nüüd on aeg, kui inimesed võiks õppida huntidelt, hoida kokku ja hoida endast vanemaid karja liikmeid. Hundi sõnul elame hetkel väga huvitaval ajastul ja arvab, et igaüks õpib sellest olukorrast ja tulemas on uued väljskutsed. Igal halval on oma head küljed ja eks aeg näitab, mis need on. lambandaz (kodanikunimega Rando Reiska) on Kohilast sirgunud riimimeister, kes tegi lugude kirjutamisega aktiivselt algust aastal 2016, muusikat loob ta' 2018. Aastast. Loodetavasti teeb meeste ühise loo kuulamine karantiiniaja natuke huvitavamaks! Loo videos teeb Kaasa ka Rannamaja saates tuntuks saanud Kristo Koik. Sõnad kirjutasid loole Andrus Muld ja Rando Reiska Produktsioon Asko Altsoo poolt.\nSunlight usub paremasse homsesse\nAnsamblis Sunlight puhuvad uued kevadtuuled. Uuest kevadest jätkavad nad neljakesi ja uue kontseptsiooniga. Raadios Elmar andis intervjuu ansambli Sunlight liige Kristjan Reinvee ja rääkis, et bänd jätkab neljakesi, et jätkata uuel suunal, kus on mitu solisti. See oli bändi ühine otsus ja visioon. Ühtlasi on ansambel valmis saanud uue loo, mis annab suurepärase aimduse uuest suunast. Uus laul kannab sümboolset pealkirja «Uus päev». Loole on ilmunud ka video. Kõik bändimehed saavad nüüd palju suurema rolli kontserte andes nii lauludes kui laulude vahelisel ajal. Bändides on reeglina üks konkreetne solist, kuid Sunlight on nüüd selline bänd, kus on mitu solisti. Sunlight jätkab neljakesi, kollektiivi kuuluvad Kristjan Reinvee, Kalmer Neidla, Lauri Hermann ja Sven Schmeiman.


Taasiseseisvunud Eesti on sama vana kui ennesõjaaegne: kuidas edasi? – Akadeemiake\nKOHILA GÜMNAASIUM Klass: 12 Juhendaja: Tiina Sudi Korporatsioon Sakala abiturientide esseekonkursi II preemia töö\nOskar Kallas on öelnud: „Tüvi ja oksad, nad on loodud koos elama, olema, muidu ei pääse juurte rammu okstele ligi ja kasutatavast kevadisest mahlast nad jäävad ilma. Veel mõni aeg toidab ennast mahalõigatud oks endisest tagavarast, kuid siis ta kuivab, kaob.“\nEesti riik on tüvi, mis on oma juured maasse ajanud ja neid iseseisvuse toel laiendanud. Rahvas on kui puule uhke võrastiku moodustavad oksad. Need kõiguvad aga tugevas tormituules. Mõned oksad murduvad, sest on alles haprad ja noored, teised sellepärast, et on elujõu kaotanud. Tugi ja selle harud on tervik. Ilma üheta pole ka teist.\nPraegusel hetkel laiub Eestis ühiskondlike ja erahuvide vahel suur lõhe. Mõeldes ühiskondlike väärtuste peale, soovivad inimesed näha püsivaid traditsioone, kultuuri ja ühtsust. Üksikisikuna hinnatakse aga rohkem enese positsiooni ning edu. Siiani pole kadunud mõtlemine „minu auto, maja ja töökoht peavad olema paremad kui naabril“. Sõnapaar „suur eestlane“ lõhnab juba eos konflikti järele, kuid siiski võiks selle olemust sügavamalt uurida. Aastaid tagasi võis selle sõnapaari abil kirjeldada isamaaliste vaadetega isikut, kes hoolis oma riigi ja rahva heaolust. Nüüdseks on materialism võimust võtnud. „Suur eestlane“ sõidab hetkel uhke maastikuautoga kallis elamurajoonis kõrguva kodu poole. Kadedusest saadetud sosinate saatel kaugeneb ta kunagistest väärtustest.\nÜhiskond kaldub liialt kõige suurust mõõtma. Suured otsused ja väikesed otsused, suured inimesed ja väikesed inimesed, suur süda ja väike süda… Kuidas on võimalik selliseid asju määratleda? Suurena märgitud asuksid teistest justkui kõrgemal, neil on õigus rohkem öelda ning teha. Ja väikesed? Nemad peavad ühtlase massina voolama mööda suurte voolitud teed. Juhul kui tee viib tupikuni, pöörab liider end ümber ja liigub tagasi, litsudes teised enda all katki. Selline kihistumine on sageli probleemide alguseks. Et küsida „Kuidas edasi?“, tuleb sageli vaadata hoopiski tagasi.


Kaitseministri avaldus: meie regiooni julgeolekuolukord on heitlik - Uudised.tv3.ee\n17:56 08. november 2021\n- Olukorrateadlikkuse tagamine liitlaste vahel. Pidev infovahetus, et vältida valeinfost tulenevat eskalatsiooni või liitlaste otsusekindluse murenemist. Arutame teemat viivitamatult oma Balti kolleegidega.\n- Liitlaste ühtsuse ja otsusekindluse demonstreerimine, et Lukašenka režiimil ei õnnestuks saavutada oma eesmärki – destabiliseerida Balti riike ja Poolat ning Euroopa Liitu laiemalt. Siin on olulised nii ühised toetusavaldused kui ka reaalsed panused Poola ja Leedu abistamiseks. Kaitseministeerium on kokku panemas ettepanekuid Poola ja Leedu täiendavaks toetamiseks.\n- Euroopa Liidu täiendavad sanktsioonid Valgevene suunal on olulised ning toetame igakülgselt nende viivitamatut kehtestamist.\n- Pingete laiaulatuslikum eskaleerumine regioonis nõuab NATO väevõime- ja heidutushoiaku ülevaatust regioonis.


Uudised - Eesti Vabaduspartei - Põllumeeste Kogu\nEesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu juhatus jälgib murega viimase aja sündmusi ja arenguid Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) juhtkonnas. Murega sellepärast, et mainitud erakond on meile seni olnud ideoloogiliselt lähedane. Massiteabes viimastel päevadel avaldatu põhjal on selgunud kahetsusväärne olukord: riigi heaolu eest seisma valitud teatud (ameti)isikud on asunud Eesti Vabariigi aluspõhimõtete eiramise teele. IRL-i aated ja rahvusriigi huvid on ohvriks toodud kitsa seltskonna majandushuvidele. Silmakirjalikult väidetakse, et kui on raha saadud – hoolimata selle päritolust ja/või edasisest kasutamisviisist – , siis ongi asi juriidiliselt korrektne.\nÄsjased Venemaa Riigiduuma valimistulemused Eestis elavate Vene Föderatsiooni kodakondsete hulgas näitavad, et mäekõrgune enamus neist (üle 80%) hääletas piiritaguste Eesti-vaenulike erakondade poolt. Ärgem unustagem hetkekski kunagise esikommunisti Mihhail Gorbatšovi ütlust: „Meie ei valluta Baltikumi relva jõul, vaid ostame lihtsalt ära...”!\nSiinöeldust piisab (eriti kui on jutt segase päritoluga „välisinvesteeringutest”) rahvuslikult mõtlevate eestlaste hulgas ärevus- ja ohutunde tekitamiseks. Nagu teada, on säärases patus (=idanaabrilt raha kerjamises) seni pidevalt süüdistatud Keskerakonda eesotsas Edgar Savisaarega. Nüüd aga tundub, et Mihkel Kärmase telesaates „Pealtnägija” (30. 11. 2011) ja hiljemgi meedias avalikkuse ette toodud info kujutab endast üksnes jäämäe veepealset, nähtavat osa. Mis aga peitub kogu senise, osavasti mahavaikitud sündmustiku taga?\n„Kuningas on alasti!” Kui uurimine tõsiselt käsile võetaks – järsku selgub, et selliste simmide arv on Eesti Vabariigis vahepeal suurenenudki?\nEesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu juhatus\nTartus, 6. detsembril 2011.\nVisa hageja Mait Hando Raun kaotas ka Riigikohtus\n© Eesti Vabaduspartei - Põllumeeste Kogu. Kõik õigused kaitstud.\nRead more about beautyful Estonia and tourism in Estonia. Visit us!


Koduseks EM-iks valmistuv Eesti sai teist päeva järjest Hispaanist jagu - Delfi Sport\nKoduseks EM-iks valmistuv Eesti sai teist päeva järjest Hispaanist jagu\nKoduseks EM-finaalturniiriks valmistuv Eesti võrkpalli rahvusmeeskond peab pidas reede õhtul teise kontrollkohtumise samuti EM-iks valmistuva Hispaania vastu. Teist päeva järjest kuulus võit võõrustajatele.\nSedapuhku läks eestlastel vastaste alistamiseks tarvis nelja geimi. Esimesed kaks geimi kuulusid Eestile vastavalt 25:18 ja 25:19. Kolmanda geimi võitsid aga hispaanlased 25:18. Tasavägises neljandas geimis olid eestlased pikalt tagaajajarollis, kuid suutsid selle siiski enda kasuks kallutada 25:23.\nEesti meeskonna resultatiivseimana tõi Karli Allik 22 punkti (+14), 15 punkti (+9) lisas Kristo Kollo, 9 punkti (-1) Märt Tammearu ning 8 (+5) Andri Aganits. Eesti vastuvõtt oli 62%, rünnak 46%, blokist saadi 7 punkti ja servil löödi 6 ässa ja eksiti 19 pallingul. Hispaania edukaim oli rünnakul 13 punktiga (+2) Jordi Ramon. Hispaanlaste vastuvõtt oli 48%, rünnak 38%, blokiga teeniti 6 ja serviga 7 punkti (12 viga).\nEesti ja Hispaania lähevad kolmandat korda vastamisi laupäeval.\nEesti ja Hispaania mängisid omavahel ka eile. Mäng lõppes Eesti meeskonna 3:0 (25:20, 25:19, 25:18) võiduga. Peeti ka lisageim, kus oli 27:25 samuti parem Eesti meeskond.\nHispaania ja Eesti peavad kolmanda kohtumise veel ka laupäeval.


7Vaadet: Läbi vihma\nVahel teeb loodus trikke. Nii juhtus viimasel pühapäeval Tartumaal. Juba kaks tundi enne loojangut oli näha, et pilvefrondi taga on pisike avaus. Ma ei suutnud uskuda, et see ka kahe tunni pärast seal on. Paistis aga, et pilved on paigal ja ootavad lihtsalt päikese laskumist.\nNeed polnud ka mingid tavalised pilved, vaid tõsised vihmapilved. Sellel motiivile sõites sadas tõsiselt vihma ja taevast allavalguv vesi lisas loodusele värvi. Pildi tegemise ajal sadas samuti vihma.\nPostitas Sven Z. kell 06:59\nTõsiselt vägev panoraam! Ma ei usuks küll pildi põhjal, et vihma sadas, kuid kindlasti see nii ikkagist oli. Väga ilusad toonid.\n18. september 2009 08:17\nMeelis Kalev said...\nOh, nägin isegi seda pilveäärt Jõgevamaal olles. Vihma ja päikse koostöös tekkis ka vikerkaar. Taevas laiusid lilla ja roosa värvide varjundid. Huvi pärast küsin, et mitmest kaadrist panoraama on?\n18. september 2009 17:50


DELFI SAKSAMAAL | Tänak muutis testikatsete vahel auto seadistust - Sport\nPärast Saksamaa ralli eelseid hommikusi testikatseid oli Ott Tänakul põhjust rahuloluks. „Kõik on OK,” kuulutas ta.\nPärast testikatse esimest läbimist polnud Tänak autoga rahul, mistap tuli seadistusi korralikult muuta ning kõik läks kenasti paika.\nSamas tunnistas Tänak, et tal pole täpselt teada, millised seaded igal päeval kõige paremini toimivad. „Ma pole Saksamaa rallit varem Toyotaga sõitnud, sestap tuleb tugineda olemasolevale infole,” sõnas ta.\n„Asfaldil oleme Toyotaga sõitnud vaid Korsikal, aga seal läks hästi.”


OrganisatsioonKontaktid, dokumendiregisterTeenusedLoad, vormid, taotlused, aktid, tasudKeskkonnainfoLoodushoid, keskkonnakasutus, õpeUudised & TeatedUudised, pressiteated, üritused\tTeenused Jäätmed JÄÄTMELOA MUUTMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE\nJahindusJäätmedJäätmeloa nõueJÄÄTMELOA TAOTLEMINEJÄÄTMELOA MUUTMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINERegistreerimistõendOhtlike jäätmete käitluslitsentsJäätmete riikidevahelise veo lubaAastaaruande esitamineKohaliku omavalitsuse jäätmekavaKalastamineKeskkonnaharidusKeskkonnatasuKeskkonnakorraldusKiirgusLooduskaitseMaapõuMetsandusVesiVälisõhukaitseTagasisideRiigilõivudTeenusstandardidKeskkonnakaitseloa omaja kohustused\nMuutmist ja kehtetuks tunnistamist reguleerib jäätmeseaduse § 84 ja § 85.Jäätmeluba muudetakse, kui:1. tegevus, milleks luba taotleti, on muutunud;2. loa omaja ärinimi ja registrikood või nimi ja isikukood on muutunud;3. tegevuskoha või -kohtade täpne asukoht on muutunud;4. loa omaja ning kontaktisiku aadress ja kontaktandmed on muutunud;5. jäätmeloaga määratud nõuete aluseks olnud õigusnormid on muutunud ja avalik huvi jäätmeloa muutmiseks kaalub üles isiku usalduse;6. jäätmeloaga määratud tegevusest tulenev saastus on nii suur, et see põhjustab jäätmeloa omaja tegevuskohas keskkonna kahjulikke muutusi, mistõttu tuleb muuta jäätmeloaga kehtestatud nõudeid;7. õnnetuse vältimiseks tuleb kasutada jäätmeloaga määramata meetmeid;8. jäätmetekke vältimiseks võetud meetmete, sealhulgas parima võimaliku tehnika rakendamise tulemusena on jäätmete kogused vähenenud; 9. käideldavate jäätmete liigid, kogused on muutunud ja loa omaja on esitanud loa muutmiseks põhjendatud taotluse;10. lubatud jäätmekäitlustoimingud on muutunud ja loa omaja on esitanud loa muutmiseks põhjendatud taotluse.Jäätmeluba tunnistatakse loa andja poolt kehtetuks, kui:1. taotleja on esitanud valeandmeid või võltsitud dokumendi;2. taotlejat on korduvalt karistatud keskkonnaloata tegutsemise, keskkonna saastamise või ohtlike kemikaalide ja jäätmete käitlemise nõuete rikkumise eest ning süüteost ei ole möödunud karistusregistri seaduse § 25 lõikes 1 kehtestatud tähtaeg;3. kogutud andmete põhjal võib järeldada, et tegevuse käigus pole võimalik täita keskkonnanormatiive või tegevus ohustab keskkonda või inimese tervist või vara;4. tegevus põhineb jäätmerikastel, loodusressursse ja muud tooret või materjale pillavatel menetlustel või tehnoloogilistel protsessidel;5. taotletud tegevus on olulises vastuolus keskkonnahoiu valdkonna arengukava ja kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekavaga.;6. loa omaja ei ole alustanud loas nimetatud tegevust 12 kuu jooksul loas märgitud tähtajast arvates ega ole esitanud taotlust tegevuse algusaja muutmiseks;7. loa omaja ei ole alustanud kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmevedu ühe nädala jooksul loas märgitud tähtajast arvates ega ole esitanud taotlust tegevuse algusaja muutmiseks;8. jäätmekäitluskoha uus valdaja ei ole esitanud loa muutmise taotlust kuue kuu jooksul jäätmekäitluskoha valduse üleandmisest arvates;9. füüsilisest isikust loa omaja surma korral;10. juriidilisest isikust loa omaja on lõpetatud, välja arvatud juriidilise isiku ümberkujundamisel või ühinemiselLoa muutmiseks tuleb esitada vastavate muudatustega jäätmeloa taotlus (vorm sama, mis loa esmakordsel taotlemisel) ning tasuda riigilõiv jäätmeloa muutmise taotluse läbivaatamise eest summas 50,00 eurot. Sisukaart Keskkonnaameti peakontor - tel: 680 7438, faks: 680 7427, e-post: info at keskkonnaamet dot eeinfo at keskkonnaamet dot ee Narva mnt 7a, 15172 Tallinn