Eelotsusetaotlus – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikkel 66 – Maksustatav teokoosseis ja maksu sissenõutavus – Hetk, mil teenus loetakse osutatuks – Ehitus- ja paigaldustööd – Teenuste osutamise lepingus ette nähtud tööde vastuvõtmise hetke arvesse võtmine\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) 28. novembri 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 28. märtsil 2018, menetluses\nkoosseisus: koja president T. von Danwitz, kohtunikud E. Levits (ettekandja) ja P. G. Xuereb,\n– Budimex S.A., esindaja: doradca podatkowy M. Militz,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: M. Siekierzyńska ja N. Gossement,\n1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1) (muudetud nõukogu 13. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/45/EL (ELT 2010, L 189, lk 1)) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“), artiklit 66.\n2 Taotlus on esitatud äriühingu Budimex S.A. ja Minister Finansówi (Poola rahandusminister) vahelises kohtuvaidluses üksikjuhtumi tõlgendamise üle, mida nimetatud äriühing rahandusministrilt taotles ja mis puudutab küsimust, millal muutub käibemaks sissenõutavaks ehitus- või paigaldusteenuste osutamisel.\n3 Käibemaksudirektiivi põhjenduses 24 on märgitud:\n4 Käibemaksudirektiivi artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud, et käibemaksuga maksustatakse „teenuste osutamine tasu eest liikmesriigi territooriumil maksukohustuslase poolt, kes sellena tegutseb“.\n5 Direktiivi artikkel 63 on sõnastatud järgmiselt:\n6 Käibemaksudirektiivi artikli 66 esimeses lõigus on ette nähtud:\nc) kui arvet ei väljastata või väljastatakse hiljem, kindlaksmääratud aja jooksul, kuid mitte hiljem kui liikmesriikide poolt arvete esitamiseks artikli 222 teise lõigu kohaselt kehtestatud tähtaja möödumisel või kui liikmesriik ei ole sellist tähtaega kehtestanud, siis kindlaksmääratud aja jooksul alates maksustatava teokoosseisu tekkimise kuupäevast.“\n7 Direktiivi artiklis 222 on sätestatud:\n„Kui tarnitakse kaupu artiklis 138 sätestatud tingimustel või osutatakse teenuseid, mille eest vastavalt artiklile 196 peab käibemaksu tasuma teenuse saaja, väljastatakse arve hiljemalt maksustatava teokoosseisu tekkimisele järgneva kuu viieteistkümnendaks kuupäevaks.\nMuude kaubatarnete ja muu teenuste osutamisega seotud arvete väljastamisele võivad liikmesriigid kehtestada maksukohustuslastele ajapiirangud.“\n8 Poola 11. märtsi 2004. aasta kaupade ja teenuste maksustamise seaduse (ustawa o podatku od towarów i usług) (Dz. U. 2004, nr 54, jrk nr 535) põhikohtuasja asjaoludele kohaldatava redaktsiooni (edaspidi „käibemaksuseadus“) artiklis 19a on sätestatud:\n„1. Maksustatav teokoosseis tekib alates kaubatarne teostamise või teenuse osutamise hetkest, kui lõigetes 5 ja 7–11, artikli 14 lõikes 6, artiklis 20 ja artikli 21 lõikes 1 ei ole sätestatud teisiti.\n2. Osaliselt vastuvõetavate teenuste puhul loetakse teenus osutatuks ka juhul, kui on osutatud teenuse see osa, mille eest tuleb maksta tasu.\n5. Maksustatav teokoosseis tekib:\n3) alates arve esitamise hetkest artikli 106b lõikes 1 nimetatud juhtudel:\na) ehitus- või ehitus- ja paigaldusteenuste osutamise eest,\n7. Kui maksukohustuslane ei ole arvet esitanud või esitas arve hiljem, siis tekib maksustatav teokoosseis lõike 5 punktides 3 ja 4 viidatud juhtudel arvete esitamiseks artikli 106i lõigetes 3 ja 4 kehtestatud tähtaja möödumisel või kui sellist tähtaega ei ole kehtestatud, siis maksetähtaja möödumisel.\n9 Seaduse artikli 106b lõikes 1 on sätestatud:\n„Maksumaksja on kohustatud väljastama kaubaarve, mis dokumenteerib:\n1) müüki ning artikli 106a punktis 2 osutatud kaupade tarnimist ja teenuste osutamist, mis toimub teisele maksukohustuslasele, käibemaksu- või samalaadse maksu kohustuslasele või mittemaksukohustuslasest juriidilisele isikule;\n10 Selle seaduse artikli 106i lõige 3 on sõnastatud järgmiselt:\n„Arve väljastatakse hiljemalt:\n30 päeva möödumisel alates teenuste osutamise kuupäevast – artikli 19a lõike 5 punkti 3 alapunktis a nimetatud juhul;\n11 Rahandusminister vastas 15. oktoobril 2014 äriühingu Budimex esitatud üksikjuhtumi tõlgendamise taotlusele, milles viimane palus selgitada, millal muutub sissenõutavaks käibemaks selle äriühingu osutatud ehitus- ja paigaldusteenuste eest, et käibemaks muutub sissenõutavaks, kui ettevõtja esitab nende teenuste kohta arve või arve puudumisel 30 päeva möödumisel kõnealuste teenuste tegeliku osutamise kuupäevast.\n12 Rahandusminister rõhutas sellega seoses, et asjaolu, et lepingu sätted, mille alusel ehitus- ja paigaldusteenuseid osutati, näevad ette, et tööde tellija peab need vastuvõtuaktiga heaks kiitma, ei ole tasumisele kuuluva käibemaksu sissenõutavaks muutumise hetke kindlaksmääramisel oluline.\n13 Budimex esitas rahandusministri 15. oktoobri 2014. aasta vastuse peale kaebuse Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawiele (vojevoodkonna halduskohus Varssavis, Poola), väites, et tehtud tööde heakskiitmise nõue on sõnaselgelt ette nähtud Insenerkonsultantide Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDIC) lepingutingimustes, millel põhinevad tema sõlmitud lepingud ning mis on seega kõigi tema osutatud ehitus- ja paigaldusteenuste lahutamatu osa. Kaebus jäeti 30. juuli 2015. aasta kohtuotsusega rahuldamata.\n14 Budimex esitas selle kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule, kelle arvates on põhikohtuasja lahendamiseks vaja tõlgendada käibemaksudirektiivi sätteid, mis on Poola õigusesse üle võetud liikmesriigi õigusnormidega, millele Budimex oma apellatsioonkaebuses tugineb.\n15 Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab siinkohal, et põhikohtuasja lahendamine sõltub käibemaksudirektiivi artiklis 63 kasutatud mõiste „teenuse osutamine“ tõlgendamisest. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu jaoks on küsimus täpsemalt selles, kas asjaolu, et ehitus- või paigaldusteenus loetakse lepingutingimuste kohaselt osutatuks alles siis, kui tellija on tööd vastu võtnud, võib mõjutada selle teenuse eest tasumisele kuuluva käibemaksu sissenõutavaks muutumise kuupäeva kindlaksmääramist.\n16 Neil asjaoludel otsustas Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:\n„Kas olukorras, kus tehinguosalised on kokku leppinud, et tasu väljamaksmiseks ehitus- või paigaldustööde eest on vajalik tellijapoolne nende tööde tegemise heakskiit tööde vastuvõtuaktiga, toimub [käibemaksudirektiivi] artiklis 63 osutatud teenuse osutamine sellise tehingu puhul ehitus- või paigaldustööde tegeliku tegemise hetkel või nende tööde tegemise heakskiitmise hetkel tellija poolt tööde vastuvõtuaktiga?“\n17 Alustuseks tuleb märkida, et käibemaksudirektiivi artikli 63 kohaselt muutub käibemaks sissenõutavaks alates teenuste osutamise hetkest.\n18 Direktiivi artikli 66 esimese lõigu punktis c on siiski täpsustatud, et liikmesriigid võivad ette näha, et teatavate tehingute puhul muutub käibemaks sissenõutavaks kindlaksmääratud aja jooksul, kuid mitte hiljem kui liikmesriikide poolt arvete esitamiseks kehtestatud tähtaja möödumisel, kui arvet osutatud teenuste eest ei väljastata või väljastatakse hiljem.\n19 Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotlusest, et Poola seadusandja on kasutanud talle käibemaksudirektiivi artikliga 66 antud võimalust, sätestades käibemaksuseaduse artikli 19a lõikes 7 koostoimes artikli 106i lõikega 3, et kui arvet ei väljastata või väljastatakse hiljem, muutub käibemaks sissenõutavaks 30 päeva möödumisel alates teenuste osutamise kuupäevast.\n20 Seega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus oma küsimusega sisuliselt teada, kas käibemaksudirektiivi artikli 66 esimese lõigu punktiga c on vastuolus see, kui olukorras, kus arvet osutatud teenuste eest ei väljastata või väljastatakse hiljem, loetakse teenus osutatuks teenuse vastuvõtmise vormistamise hetkel, kui liikmesriik on sätestanud samamoodi nagu põhikohtuasjas, et käibemaks muutub sissenõutavaks tähtaja möödumisel, mis hakkab kulgema teenuse osutamise kuupäevast.\n21 Kõigepealt tuleb märkida, et käibemaksudirektiiv kehtestab ühise käibemaksusüsteemi, mis põhineb maksustatavate tehingute ühetaolisel määratlusel (20. juuni 2013. aasta kohtuotsus Newey, C‑653/11, EU:C:2013:409, punkt 39).\n22 Käibemaksudirektiivi põhjenduses 24 on eelkõige täpsustatud, et mõisted „maksustatav teokoosseis“ ja „maksu sissenõutavus“ tuleks ühtlustada, et ühine käibemaksusüsteem ning selle edasised muudatused jõustuksid kõikides liikmesriikides ühel ajal. Liidu seadusandja tahtis maksu tasumise kohustuse tekkimise kuupäeva kõigis liikmesriikides nii palju kui võimalik ühtlustada, et tagada maksu ühetaoline kogumine (16. mai 2013. aasta kohtuotsus TNT Express Worldwide (Poland), C‑169/12, EU:C:2013:314, punkt 31).\n23 Käibemaksudirektiivi artiklis 63 on sätestatud, et maksustatav teokoosseis tekib ning käibemaks muutub sissenõutavaks alates teenuste osutamise hetkest.\n24 Vastavalt sama direktiivi artikli 66 esimese lõigu punktile c võivad liikmesriigid ette näha, et teatavate tehingute või teatavat liiki maksukohustuslaste puhul muutub käibemaks sissenõutavaks kindlaksmääratud aja jooksul alates maksustatava teokoosseisu tekkimise kuupäevast, kui arvet ei väljastata või väljastatakse hiljem.\n25 Käesoleval juhul on käibemaksuseaduse artikli 19a lõigetes 5 ja 7 koostoimes sama seaduse artikli 106i lõikega 3 ette nähtud, et kui arvet ei väljastata 30 päeva möödumisel alates teenuste osutamise kuupäevast, muutub käibemaks sissenõutavaks.\n26 Põhikohtuasja pooled vaidlevad selle üle, millal saab Budimexi osutatud teenuseid lugeda osutatuks, kusjuures viimase väitel saab tema sõlmitud lepingutes sisalduvate tingimuste tõttu rääkida osutatud teenusest alles siis, kui tellija on tööd vastu võtnud, olgugi et sisuliselt valmisid tööd juba varem.\n27 Üldiselt lähtutakse ehitus- ja paigaldusteenuste puhul tõsi küll sellest, et nad on osutatud, kui tööd on sisuliselt lõpule viidud, kuid samas ei saa kõrvale jätta tõsiasja, et tehingu kvalifitseerimisel „maksustatavaks tehinguks“ käibemaksudirektiivi tähenduses on tegelik majanduslik ja ärialane olukord ühise käibemaksusüsteemi kohaldamise põhikriteerium, mida tuleb arvesse võtta (vt selle kohta 22. novembri 2018. aasta kohtuotsus MEO – Serviços de Comunicações e Multimédia, C‑295/17, EU:C:2018:942, punkt 43).\n28 Siinkohal on Euroopa Kohus otsustanud, et asjaomased lepingutingimused kujutavad endast asjaolu, mida tuleb arvesse võtta, kui küsimus on teenuste saaja ja teenuste osutaja tuvastamises tehingus, mis hõlmab „teenuste osutamist“ käibemaksudirektiivi tähenduses (20. juuni 2013. aasta kohtuotsus Newey, C‑653/11, EU:C:2013:409, punkt 43).\n29 Seega ei saa välistada, et lepingutingimuste kohaselt, mis peegeldavad osutatud teenuste valdkonna tegelikku majanduslikku ja ärialast olukorda, tuleb teenused lugeda osutatuks alles pärast teenuse osutamise sisulist lõpetamist, nimelt pärast teatud menetluse läbimist, mis on teenuste osutamisega lahutamatult seotud ning aitab tagada teenuste terviklikkuse.\n30 Sellega seoses tuleb märkida, et teenuse osutamine on maksustatav vaid juhul, kui teenuse osutaja ja teenuse saaja vahel on õigussuhe, millega seotud toimingud on vastastikused, ja teenuse osutaja saadav vastutasu vastab majanduslikult väärtuselt teenuse saajale osutatavale teenusele (2. juuni 2016. aasta kohtuotsus Lajvér, C‑263/15, EU:C:2016:392, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika).\n31 Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotluse esitanud kohtu selgitustest, et põhikohtuasja kaebaja sõlmitud lepingutes sisalduvate tingimuste kohaselt on tellijal õigus enne ehitus- või paigaldustööde heakskiitmist kontrollida, kas need on tehtud nõuetekohaselt, ning teenuste osutajal on kohustus teha vajalikud muudatused, et saavutada tegelikult kokkulepitud tulemus. Budimex väidab sellega seoses oma kirjalikes seisukohtades, et tal on maksustatavat väärtust ja tasumisele kuuluva maksu suurust tihtipeale võimatu kindlaks määrata enne, kui tellija on tööd vastu võtnud.\n32 Kuivõrd tellija koostab vastuvõtuakti alles pärast tähtaja möödumist, mis on talle antud, et teavitada teenuse osutajat võimalikest puudustest, mille viimane peab kõrvaldama selleks, et ehitus- või paigaldustööd vastaksid kokkulepitule, siis ei saa aga esiteks välistada, et kõnealuse teenuse osutamine ei ole enne sellist vastuvõtmist lõpule viidud.\n33 Teiseks tuleb märkida, et tasu eest teenuste osutamise puhul on maksustatavaks väärtuseks tasu, mille maksukohustuslane selle eest tegelikult saab (7. novembri 2013. aasta kohtuotsus Tulică ja Plavoşin, C‑249/12 ja C‑250/12, EU:C:2013:722, punkt 33).\n34 Seega, kuna teenuse saaja poolt makstava vastutasu saab kindlaks määrata alles pärast seda, kui viimane on ehitus- või paigaldustööd vastu võtnud, siis ei saa neid teenuseid puudutav maks muutuda sissenõutavaks enne tööde vastuvõtmist.\n35 Sellistel asjaoludel ja tingimusel, et tööde vastuvõtmine on teenuste osutamise lepingus kokku lepitud, peegeldab selline kord norme ja standardeid valdkonnas, milles teenus osutati (seda peab eelotsusetaotluse esitanud kohus kontrollima), ja taoline vormistamine on teenuse osa ning seega määrav otsustamaks, kas teenus on tegelikult osutatud.\n36 Täiendavalt tuleb märkida, et eelotsusetaotluses nimetatud muud formaalsused nagu kuluarve või lõpliku maksetõendi vormistamine ei saa olla asjakohased teenuse osutamise hetke kindlaksmääramisel, kuna nad ei ole teenusega seotud ega ole seega määravad otsustamaks, kas teenus on tegelikult osutatud.\n37 Eeltoodust lähtuvalt tuleb esitatud küsimusele vastata, et käibemaksudirektiivi artikli 66 esimese lõigu punkti c tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus see, kui olukorras, kus arvet osutatud teenuste eest ei väljastata või väljastatakse hiljem, loetakse teenus osutatuks teenuse vastuvõtmise vormistamise hetkel, kui liikmesriik on sarnaselt põhikohtuasjaga sätestanud, et käibemaks muutub sissenõutavaks tähtaja möödumisel, mis hakkab kulgema teenuse osutamise kuupäevast, kui vastuvõtunõue on esiteks kokku lepitud pooltevahelises lepingus, mis seob neid lepingutingimustega, mis vastavad tegelikule majanduslikule ja ärialasele olukorrale osutatud teenuste valdkonnas, ja teiseks, kui see nõue vastab teenuse osutamise sisulisele lõpetamisele ja määrab lõplikult kindlaks võlgnetava vastutasu suuruse; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.\nNõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, muudetud nõukogu 13. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/45/EL, artikli 66 esimese lõigu punkti c tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus see, kui olukorras, kus arvet osutatud teenuste eest ei väljastata või väljastatakse hiljem, loetakse teenus osutatuks teenuse vastuvõtmise vormistamise hetkel, kui liikmesriik on sarnaselt põhikohtuasjaga sätestanud, et käibemaks muutub sissenõutavaks tähtaja möödumisel, mis hakkab kulgema teenuse osutamise kuupäevast, kui vastuvõtunõue on esiteks kokku lepitud pooltevahelises lepingus, mis seob neid lepingutingimustega, mis vastavad tegelikule majanduslikule ja ärialasele olukorrale osutatud teenuste valdkonnas, ja teiseks, kui see nõue vastab teenuse osutamise sisulisele lõpetamisele ja määrab lõplikult kindlaks võlgnetava vastutasu suuruse; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.


Ostsin täna suveks, 29. juuliks, Kalju-Lavale Dagö kontserti piletid ära. Hetkel saab neid poole odavamalt ja üks, mis on kindel on see, et kui see kontsert toimub, siis mina olen seal. Ostsin pileti ka oma vennale Sanderile, kes eelmisel suvel, meiega kontserdile tulles ei teadnud üldse sellist ansamblit. Õhtu lõpuks oli Dagöl üks fänn juures.\nMa mäletan seda sumedat suveõhtut nii hästi, vihma tibutas, lõke põles, lapsed hullasid ja inimesed olid õnnelikud. Kõndisin seal ühtedest inimestest mööda ja kuulsin lauset, mis mulle nii meeldis: "Hea kontsert on see, mille teeb väike vihmasadu veel paremaks!"\nTegelikult tundus mulle ikka ilgelt vara juba suveplaane teha, aga süda ei lubanud ostmata ka jätta, sest Kalju-Lava on päriselt koht, millele olen ma valmis juba piletiostuga oma toetust näitama.\nLisaks saatsin ma täna oma 15 aasta vanused mõmmid Omniva kampaania raames teele. Jätsin igaühega isiklikult hüvasti. Nad on ikkagi nii nunnud, aga mis teha, nad seisid ja seisid, aga kuidagi ei hakatud nendega mängima. Mulle on need kunagi pubekana sõprade poolt kingitud, oli mingi veider komme kaisukaid kinkida... Imelik, täna ei tuleks ma küll enam selle peale. Need karud olid täiesti mängimata, uued ja korralikud, AGA 10-15 aastat vanad. Kahju lihtsalt.\nVeel, ma ei tea, kas sa tead ja mu Instat jälgid, aga me oleme Kadriga (minu õde) arendamas lastele suunatud rõivabrändi Miuks. Miuks on see, mis hetkel enamuse mu ajast ära võtab, me tahame luua tõeliselt lapsesõbralikud ja ilusad riided, just täpselt sellised, nagu me ise suurima rõõmuga oma musirullidele ostaksime. Noh, kangast otsime-ostame ja sildikesi ja igasugu muid vidinaid... aega läheb ja raha läheb, aga me oleme väga-väga õnnelikud.\nSee oli siis ka vastus küsimusele, et miks ma hetkel siin blogis suht vaikne olen. Vahepeal tuleb õhtuti mingi hullult hea idee küll, aga ma olen nii väsinud ja ei viitsi voodist välja ronida, et see kirja panna. Ja hommikuks on mu hea idee juba kellegi teise mõtetesse rännanud. Mulle väga meeldib üks kunagi loetud mõte, et head ideed on nagu pilved, mis liiguvad meie peade kohal. Kui mu pea kohale tuleb idee pilveke, siis pean ma ta kinni püüdma, kui ma ei püüa, siis liigub ta edasi ja leiab kellegi teise. Ja keegi teine teeb minu hea idee teoks, sest see on nüüd tema hea idee.\nJa nii päriselt on, ma ei tea, kas sa usud, aga minul oli kolme erineva soki idee juba viis aastat tagasi, nüüd teeb seda üks Eesti bränd MocoSock. Noh, mul oli mõte natuke teise kontseptsiooniga, tahtsin kolmikute kõrval ka ükshaaval müüdavaid sokke ning assortiisid pakkuda, aga ma tundsin selles kolme soki teemas ära oma ideepilvekese. Mis muidugi ei ole märk, et ka mina ei võiks veel oma ideed ellu viia.\nÜhesõnaga, kui sul on idee, siis hakka kohe tegutsema. Kuula podcast Mulli ja mõtle oma mõtted selgeks ja hakka oma häid ideid teoks tegema.\nMaailm vajab häid ideid!\nSelle kuu lõpus algab mul ka töötukassa kaudu sotsiaalmeedia koolitus, mida ma väga ootan. Ma olen proovinud omal käel areneda ja õppida, aga ma kahjuks ei ole selles üldse hea. Mul on vaja koolitust, mul on vaja tööde tegemise tähtaegu ja õpetajat. Olen üli-üli motiveeritud ja loodan, et juba varsti saan end kuskile ka sotsiaalmeedia alale poole kohaga tööle pakkuda. Ja palka saada! Hahha, ja kui kellelgi on vaja blogi/artikleid erinevatel teemadel, siis olen ma ka üks suur kõrv.\nVabakutselise elu, siit ma tulen!\nÜhesõnaga olen ma enda jaoks välja mõelnud selle, et ma ei suuda enam kuskil kellast-kellani tööd teha... samuti ei suuda ma teha ainult ühte asja. Mul on vaja mitut asja, mis oleks üksteisest piisavalt erinevad ja millest ühte tehes saan ma teisest puhata. Ja ma olen töötukassale ja oma ülevaatajale mega tänulik, olen nii palju endas selgust saanud ja mõtteid korrastanud.\nJep. Selline on hetkel mu elu. Midagi põrutavat nagu ei ole, aga äge on ja rahulik ja just selline, nagu mulle meeldib.✧・ﾟ\nLabels: Eesti Elustiil Mõtted Vabaaeg


Üürimaja korteritele pole tormi joostud - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nÜürimaja korteritele pole tormi joostud\nVarsti valmib: rekonstrueeritava üürimaja juures toimuvate töödega võib vallavalitsuse majandusosakonna juht Urmas Kupp (esiplaanil) rahule jääda, OÜ Rennes töömehed ja ehitusettevõtte juhatuse liige Kristjan Keemu saavad temalt vaid kiitva hinnangu.\nEelmisel kevadel sai Türi vald KredExilt 418 000 eurot toetust, et ehitada Türil Wiedemanni tänava ääres asuv ühiselamu tüüpi hoone, mille kahel ülemisel korrusel asusid elamispinnad ning esimene korrus oli erinevate ettevõtete päralt, ümber tänapäevastele tingimustele vastavaks üürielamuks. Äridele tähendas see välja kolimist, ent majja lisandus selle tulemusel 13 üürikorterit.\nVarasuvel alanud ehitustööd on Wiedemanni tänava majas jõudnud nii kaugele, et hoone välisfassaad on tundmatuseni muutunud, samuti on vahetatud katus ning kõik aknad-uksed. Ehitustellingud jäävad endist ühiselamut siiski veel ümbritsema ja esialgu 31. oktoobrile määratud lõpptähtaeg lükkub vähemalt kuu jagu edasi. Just nii Türi vallavalitsuse majandusosakonna juhataja Urmas Kupp kevadel ennustas – ümberehitustöödel tuleb tihtipeale arvestada võimalike ettenägematute lisatöödega. «Ette võivad tulla igasugused eriolukorrad, mida me praegu ei tea,» ütles Kupp märtsis. Nii ka juhtus.\n«Ehituse käigus tuli teha ootamatuid lahtivõtmisi ja seega tekkis vajadus tellida ka lisatöid. Püüame need eelarve piiresse mahutada, kuid tööde lõpetamine venib ilmselt aasta lõppu,» märkis ta.


08.01.2020 Sõprade uudised\nPraktiline ringmajanduse ja ringdisaini koolitus ‘‘The Ecodesign Learning Factory‘‘\n‘‘The Ecodesign Learning Factory‘‘ on praktiline ja loov kahepäevane ringmajanduse ja ringdisaini koolitusprogramm uuenduslike toodete ja teenuste arendamiseks, mis on suunatud nii alustavatele ettevõtjatele, juba\n06.01.2020 Meie uudised\n10. jaanuaril on Tallinnas väliskaubanduse osakond suletud\nLugupeetud kliendid! Anname teada, et reedel, 10. jaanuaril on Tallinnas väliskaubanduse osakond erandkorras suletud. Sellega seoses ei toimu päristolusertifikaatide ja muude väliskaubandusdokumentide väljastamist. Sel päeval\n01.01.2020 Sõprade uudised\nEesti Kvaliteediühingu (EKÜ) juhtimiskonverentsil räägime seekord voost – kuidas tagada sujuv ja ladus, samal ajal tulemuslik toimimine. Käsitleme voogu erinevatest vaatenurkadest – loovast teadlikkuse vooseisundist\n31.12.2019 Meie uudised\nKaubanduskoja uued liikmed detsembris\nEesti Kaubandus-Tööstuskoda on Eesti suurim ja mõjukaim ettevõtjaid esindav organisatsioon Eestis, tegutsedes tänaseks juba 94 aastat. Kojal on üle 3400 liikme, kellest enamus on väikese-\n19.12.2019 Meie uudised\n17 olulist uuel aastal jõustunud seadusemuudatust\nKaubanduskoda koostas ülevaate ettevõtete jaoks kõige olulisematest seadusemuudatustest, mis jõustusid 1. jaanuaril 2020. Kokku jõustus uue aasta esimesel päeval 160 õigusakti, mida on varasemate aastatega\nSisevalve võib saada korra pidamise ja kaitsmise õigused\nKaubanduskoda saatis siseministeeriumile oma seisukohad turvategevuse seaduse eelnõu kohta, millega muudetakse rangemaks sisevalvetöötajale esitatavad nõuded ning pannakse turvaplaani koostamise kohustus mehitatud valvetegevusele. Turvaplaani peab saama\nMiks eelistada vaidluste lahendamist vahekohtus?\nMajandustehinguid sooritades on tõenäoline, et sellega võivad kaasneda ka erimeelsused ja lahkhelid. Selliste situatsioonide lahendamiseks on pooltel erinevaid võimalusi. Kui pooled omavahel kokkuleppele ei jõua\n5 äriseadustiku muudatust, mida kaubanduskoda ei toeta\nJustiitsministeeriumi tellimusel valmis dokument, mis sisaldab sadu ettepanekuid äriseadustiku muutmiseks. Järgnevalt anname ülevaate nendest muudatusest, mille osas on kaubanduskoja liikmed kõige tugevamat vastuseisu väljendanud. 1


250 HKD et PKR ᐈ Teisenda HK$250 Hongkongi dollar sisse Pakistani ruupia\n250 HKD et PKR\nTe olete konverteerinud 250 🇭🇰 Hongkongi dollar et 🇵🇰 Pakistani ruupia. Summa sõnades: kakssada viiskümmend (Hongkongi dollar). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 250 HKD et PKR. Kui palju HK$250 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia? — Re.5445.624 PKR.Vaata tagasikäik PKR et HKD.Võibolla võite olla huvitatud HKD PKR Ajalooline diagramm, ja HKD PKR Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 250 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia\nHindamise järgi: Re.21.782 PKR (-0.00758)-0.0348%\nInverse: HK$0.0459 HKD\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Hongkongi dollar et Pakistani ruupia oli: Re.20.143. Sellest alates on vahetuskurss kasvas aastaga 1.64 PKR (8.14%).\n300 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia350 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia400 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia450 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia500 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia1000 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia2000 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia4000 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia8000 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia16000 Hongkongi dollar et Pakistani ruupia116 USA dollar et Tai baat2000 Hongkongi dollar et Vietnami dong1 Jaapani jeen et India ruupia0.4 MasterCoin et USA dollar50000 Crown Coin et Omaani riaal80000 Singapuri dollar et India ruupia2000 Mehhiko peeso et USA dollar9.95 USA dollar et Austraalia dollar1 Malaisia ringgit et Nigeeria naira250 USA dollar et Araabia Ühendemiraatide dirhem10000 Venemaa rubla et BitCredit10000 BitCredit et Venemaa rubla3000 Taiwani dollar et Uus-Meremaa dollar130000 India ruupia et Kanada dollar\nVahetuskursid uuendatud: Mon, 10 Aug 2020 04:20:02 +0000.


Ateismi ja ilmaliku humanismi erinevus\nKüsimus Jumala olemasolust ja selle loomingulisest rollist on jäänud segaseks ja segaseks, kuid jääb inimkonna ajaloos viimaseid tuhandeid aastaid vastamata. Ikka ja jälle on teoloogid, filosoofid, teadlased ja mõtlejad edastanud teema loogika ja vastaloogika. Aja möödudes ja inimeste intellektuaalses arengus ei piirdunud vaidlus üksnes jumala aktsepteerimise või trotsimise kitsa ulatusega, vaid ka filosoofid ja mõtlejad töötasid välja muud nendega seotud kontseptsioonid ja ideoloogiad ning said institutsionaalse toe abil jõudu. Sellest tulenevalt kerkis teemast välja hulk kontseptuaalsete ideoloogiate koole, mida võib liigitada teismiks, ateismiks, deismiks, agnostitsismiks, ignostitsismiks, humanismiks ja ilmalikuks humanismiks (humanism). See artikkel on katse keskenduda kahele mõttekoolile, ateismile ja inimese ilmalikkusele ning nende ideoloogiate erinevustele.\nTermin ateism tähendab täielikku usku jumalat ja jumalust. Seega tähendab ateism teistliku veendumuse puudumist. Ateism ei tähenda mingit veendumust, et Jumalat pole olemas; idee on pigem veendumuse puudumine, et Jumal on tõeline. Ateism ei vaja veendumust, et jumalat / jumalannat pole olemas, ehkki on ateiste, kellel on nii tugev veendumus. Kuid ateistiks olemine ei ole vajalik tingimus. Ateistiks saamiseks on vajalik ja piisav, et uskuda teistlikku juhtmõtet. Ateism on tuntud ateistikirjaniku Emma Goldmani poolt hästi määratletud: „Ateismi filosoofia kujutab elukäsitust ilma metafüüsilise kauge ega jumaliku regulaatorita. See on reaalse maailma kontseptsioon koos vabastavate, laienevate ja kaunistavate võimalustega, võrreldes ebareaalse maailmaga, mis oma meeleolu, oraaklite ja keskmise rahuloluga on hoidnud inimkonna abitu lagunemises. Nii räägib ateistlik ideoloogia elust mõttekamat ja ilusamat, vaba igasugusest ebareaalsest mõtlemisest.\nIlmaliku humanismi põhiprintsiip on see, et inimesed suudavad olla eetilised, kõlbelised ja ratsionaalsed ilma Jumala üleloomuliku sekkumiseta. Ilmaliku humanismi järgijad usuvad, et inimelu oleks parem ilma igasuguse religioosse dogma, ebausu ja pseudoteaduseta. Ilmaliku humanismi kontseptsiooni põhijoon on see, et enne religioosse, poliitilise või filosoofilise idee ideoloogiat tuleb enne pimeda usu alusel aktsepteerimist põhjalikult uurida teadmiste, kogemuste ja arutelu objektiivis.\nPäritolu ja evolutsiooni erinevus\nAteismi ideoloogia juuri võib leida 5. sajandi eKr India ja Vana-Kreeka iidsetest tekstidest. Kuigi hinduism on teistlik ja vanim religioon maailmas, kerkisid ideoloogilised erimeelsused vedakirjandusega esile kogu perioodil. See erimeelsus kristalliseerus institutsionaliseeritud kujul Charvaka ateistliku ja materialistliku filosoofiakoolkonna tekkimisega 5. sajandil. Enamik Charvaka filosoofiat käsitlevaid kirjandusi kas hävitati või neid ei olnud võimalik leida, kuid see oli tugev veedivastane liikumine, mis mitte ainult ei lükanud tagasi Veedade õpetust, vaid lükkas ümber ka arusaama, et maa on Jumala loodud ja seal on järelelu või taaselustamine kehastus. Lisaks Charvakale peetakse ateistliku ideoloogia propageerijaks ka klassikalist Samkhya ja hindu filosoofia koolkonda Mimansa. Teised kaks iidset india religiooni, nimelt džainism ja budism, põhinesid hinduismile ja veda ideoloogiale vastanduvatel tõekspidamistel, nimelt kreatsionistlikul jumalal, ebajumalate kummardamisel ja järelelul, kuid neid usundeid ei saa nimetada nii otsesõnaliselt ateistideks, kuna nii iidoli kummardamise kui ka taaskehastumise mõisteks on mõlemasse usundisse mõne muudatusega kohandatud.\nAteismi ajalugu läänes võib saada alguse Sokratese-eelse Kreeka filosoofiast. Thales, Anaximander ja Anaximenes olid 6. sajandi Milesia filosoofid, kes esmalt olid vastu ja lükkasid ümber universumi ja inimelu mütoloogilise seletuse ning tõid sisse revolutsioonilise idee, et loodust võiks mõista kui iseseisvat süsteemi. Mõned ajaloolased väidavad, et 5. sajandi kreeka filosoof Diagoras oli esimene kuulutatud lääne ateist, kes oli usu ja müstitsismi idee vastu ja kritiseeris seda. Samal ajal väljendas Ateena riigimees Critias, et religioon on inimese sekkumine inimeste ellu, et hirmutada ja hirmutada inimesi juhtima moraalset ja distsiplineeritud elu. Kuulsad 5. sajandi atomistlikud filosoofid Leucippus ja Democritus selgitasid universumit materialistlikus raamistikus, viitamata jumalale, religioonile ja müstikale.\nGeorge Jacob Holyoake rajas 1851. aastal termini ilmalikkus, et kirjeldada õpetust, kus inimesed peavad tegelema teemadega, mida saab selle elu kogemuste põhjal selgitada ja sorteerida. Ta oli August Comte ja tema aju-lapse inimkonna usaldusetu toetaja. Comte esitas oma filosoofia vastusena religioossele meelele ja revolutsioonilise Prantsusmaa sotsiaalsele halvale enesetundele. Comte väitis, et inimühiskond areneb kolmes etapis; teoloogiline etapp metafüüsilisse ja lõppkokkuvõttes täiesti ratsionaalsesse positivistlikku ühiskonda. Comte arvas, et inimkonna religioon võib toimida nii sidusalt, kui organiseeritud usundid võivad eeldada. Kuid Comte inimkonna usundite kontseptsioon ei suutnud palju jääd raiuda ja andis 19. sajandi ilmalike organisatsioonide levikule minimaalse panuse. Mõiste humanism ajaloolisi viiteid võib leida Sokratese-eelsete filosoofide kirjutistest, mille taasavastasid ja arhiivisid Inglismaa renessansi-õpetlased. Humanismi mõistet kasutasid eetilise liikumise pooldajad Inglismaal 1930. aastatel, kuid religioonivastase tundeta. See oli ikkagi eetiline liikumine, kust Inglismaal levis humanismi mittereligioosne filosoofiline tähendus. Eetilise ja ratsionalistliku liikumise lähenemine tõi esile humanismi tähenduse, mis valitses kogu Vaba mõtteliikumise ajal.\nIlmaliku humanismi filosoofiline tähendus saavutas ajaga populaarsuse. Seda terminit kasutasid kirjanikud esimest korda 1930. aastatel. 1943. aastal kasutas Canterbury peapiiskop seda mõistet, et hoiatada kirikut ilmaliku humanismi filosoofia tekkiva ohu eest. 1980-ndatel kiitis Demokraatliku ja Ilmaliku Humanismi Nõukogu (CODESH) selle fraasi heaks ja andis terminile institutsionaalse identiteedi.\nAteismi mõiste pärineb 5. sajandist eKr; arvestades, et ilmaliku humanismi mõiste tekkis 1930ndatel. Ateist ei usu jumalasse; ilmalik humanist ei pea tingimata uskuma jumalat. Ateism on lihtsalt jumalatunde puudumine; ilmalik humanism on maailmavaade ja eluviis. Ateist lükkab ümber Jumala idee; ilmalik humanist usub, et jumal pole moraalne. Ateist usub, et religioon on inimlik sekkumine, et hirmutada inimesi jääma moraalseks ja eetiliseks; Ilmalik humanist ei toeta seda seisukohta.\nErinevus hindude astroloogia ja lääne astroloogia vahelHinduismi ja sikismi erinevusErinevus Nostoci ja Anabaena vahelErinevus tumeda materjali ja tumeda energia vahelKonjunktiivi ja sklera erinevus


3 Põhjused Workday Inc. varud võivad tõusta - Investeerimine\nAshtanga jooga traditsiooni austamiseks on lineaarsel praktikal ehitatud Parampara kontseptsioon, mille me asutasime journeytoindia stipendiumi yogisheart???? Parimad varud pakuvad jätkusuutlikku turuvõitlust, tugevaid ja parandavaid finantsnäitajaid, mis toetavad tugevat hinnatõusu. Arutan EOGi finants- ja kapitalistruktuuri ning Bill esitab lõppmärkused.\nHindan seda. Robert Goldstein - president ja tegevjuht Tere Eogi jagamise valikud. Joe Greff - JP Morgan - analüütik Minu esimene küsimus Aomeni kohta on seotud teie massilise kliendi käitumisega neljandas kvartalis. Kas käitumisviis oli või oli suur, öeldes kvartali alguses võrreldes kvartali lõpuga ja kus ma olen sellega koos minema, võib-olla võib-olla võib-olla liiga optimistlik, et võib-olla keskmised massimängijad külastasid - - rohkem kindlustunnet kogu kvartali jooksul.\nJa siis on mul ka Macaoga seotud järelmeetmed. Robert Goldstein - president ja tegevjuht Joe, ma ei saa sulle värvi anda, ma ei näe, et meie numbrites ma ei näe kõrgust ega langust. Ma arvan, et see on üsna järjekindel. Ma ei tea, ma ei ole kindel, et saan teile selle kohta hea vastuse anda. Oktoobrist detsembrini me ei näe palju erinevust. Joe Greff - JP Morgan - analüütik Okei, ja siis Macaoga kinni jäämine, kuna suitsetamiskeeld selle kuu alguses VIP poolel, kas te saate rääkida sellest, millist mõju näete, sa oled esimene mees, kes sellest aru annab, sa oled esimene mees, kes sorteerib sellest rääkida.\nRobert Goldstein - president ja tegevjuht Õige. Me kõndisime seal eelmisel nädalal, veetsime pika ja väga produktiivse nädala ning kõndisime üles kõik omadused ja tunnid ning vaatasin kõike. Ma usun, et suitsetamisküsimus on väike kiirus selle turu jaoks. See on kiirus, mis kaob. Piirkonnad, kus varem suitsetati, võivad kannatada, sest suitsetamisruum on muutunud uueks ennustajaks, kus sa mängid.\nNäiteks, kui tabel A suitsetas, aga tabel B ei olnud, kuid see on suitsetamine lisatud, on B tulevikus A-st suurem. Kuid kõigi turul olevate suitsetajate vahel oleme peaaegu meist avatud ja enamik turust on suitsetamiseks hästi valmis.\nLisaks sellele, et mõnes hoones on alati olnud ruumi, ei näe ma seda probleemi - kas sa tõesti muretsed selle pärast, sa ei peaks olema.\nPõhiline - Investeerimine - Uus tähestiku varude uuendamine on midagi nii karu kui ka pullide jaoks Uus tähestiku varude uuendamine on midagi nii karu kui ka pullide jaoks Wall Street'i analüütikud uuendavad iga päev mõningaid varusid, alandavad teisi ja alustavad veel mõnda muud. Aga kas need analüütikud isegi teavad, millest nad räägivad? Täna võtame ühe suurejoonelise Wall Street'i valiku ja paneme selle mikroskoobi alla. See on Canaccord Genuity'i uue tähestiku uuendamise pealkiri tänapäeval - või oleks, kui sa oled vähemalt Google. Tähestiku tulud kasvavad siiski, aga ka Amazon.\nSee on lühiajaline probleem, lahendame ilma olulise mõjuta. Suitsetamisruum on väliruum, nõudmine mängida, ma tean, et igaüks oli jaanuari pärast mures, kuid möödunud nädalal kõndisime Aomeni ümber ja see on muret tekitav põhjus. See tundub mulle päris hea. Suitsetamine lahustub ja kaob.\nTähestiku varu uuendamine\nMa arvan, et need, kes seda tõsiselt võtavad, peaksid liikuma edasi ja leidma midagi muretsema. See ei ole pikaajaline takistus. Tänan, Rob.\nRobert Goldstein - president ja tegevjuht Tänu Joe'le. Meie järgmine küsimus tuleneb hr Chad Beynoni Macquarie'st. Chad Beynon - Macquarie - analüütik Tere, tänan, et saite küsimusi. Kõigepealt Macaoga, teie jaemüügisegmendi, nii Aomeni kui ka Singapuri kohta kinnipidamise kohta tundub, et neljanda kvartali jooksul kasvas müük ruutmeetri kohta.\nSee on tõendusmaterjal ühes oma slaidist ja siis ka slaidil, mida räägite käibe rentimisest. Ja see on teistsugune kui see, mida oleme kuulnud mõnest luksuskauplusest, kes on teatanud ja rõhutanud mõningast nõrkust ka Aomenis, Hongkongis ja Kagu-Aasias. Nii et kas sa võiksid seda lihtsalt täpsustada? Ja kui see võib potentsiaalselt mõjutada Robert Goldstein - president ja tegevjuht Noh, te vaatate seda slaidi, ma ei ole kindel, kui palju värvi ma lisada saan, välja arvatud äri õitseb.\nLäksin eelmisel nädalal läbi Veneetsia ja ma ei tea, et meil oli müüki või midagi, kuid see on tõeliselt uskumatu näha inimesi seal. Minu müük - mida veel need numbrid muudavad - tegime 17, 46 ph jala. Four Seasons on nüüd tagasi 58 pealkirjaga, mille pealkiri on Ausalt ma läksin nelja aastaaega, kuid ma ei saanud aru, kui palju inimesi on teisipäeval pärastlõunal, kolmapäeval, see on lihtsalt erakordne. Ma ei tea, mida sa kuuled, kuid me oleme väga rõõmsad meie jaemüüginumbrid üle Aasia. Jällegi väheneb see langus veelgi.\nErakorralised üürnikud soovivad rohkem ruumi, jaemüüjad on meie numbritega äärmiselt rahul, meie jaemüügimeeskond on seal tööle põrgu teinud ja ma arvan, et see on selge, et me ei näe ette langust. Tegelikult, kui ükskõik milline tugevus läheb tugevaks, võib-olla on see taas mastaabis ja sa käid läbi Veneetsia ja Four Seasons'i, millel on see uskumatu valik üürilepinguid, mis annavad kumulatiivselt teile kõige hämmastavama siseruumides ostukogemuse. Ja nende inimeste näod, keda nad on noored, jõukad, tegin ühe meie meeskonnaliikme kommentaari.\nHiina tarbija näeb Eogi jagamise valikud nii Varustus investeerida krupteerimisprogrammi voi, moes ja ausalt öeldes. Ja nad ostavad ja ostavad mõlema käega ning me ei saa jaemüügi tulemuslikkusest rohkem rahul olla. Ma ei näe mingit aeglustumist. Ma arvan, et see jätkab õitsengut, Hiina uusaasta on ees. See on väga positiivne ja väga põnev, kogu meie portfelli Eogi jagamise valikud lihtsalt paraneb.\nJa pidage meeles, et see on üks põhjusi, miks nad meiega koos viibivad, nad söövad koos meiega, nad lähevad meie meelelahutusrajatisse.\nMeil on see ostude, söömise, meelelahutuse, hasartmängude ökosüsteem, see kõik näib koos. Ja kui näed seda kohapeal nagu eelmisel nädalal, olime seal neli või viis päeva, see on üsna põnev vaadata ja see ei muuda minu arvamust. See edu meie jaekaubanduses on siin, et jääda. Chad Beynon - Macquarie - analüütik Suurepärane. Ja siis minu järelmeetmed just siis, kui sa räägid oma junket partneritega ja räägid nendega selle kohta, kuidas nad selle Hiina aeglustumise ja kaubandussõja olukorras Eogi jagamise valikud käitlevad, kas sa nägid neljandas kvartalis midagi enamat, ehkki mõned teie junket partnerid tõmbavad krediidi pikendamise tagasi?\nJa kui kaubandus sõda on lahendatud, kas sa arvad, et see võib olla - võib-olla positiivne, kui turule läheb rohkem krediiti? Robert Goldstein - president ja tegevjuht Meie jaoks on tõesti raske kommenteerida globaalset makrot, võrreldes meie iganädalaste partnerite tegevusega. On väga raske seda ühendust luua ja omamoodi lisada mingeid kommentaare. Ma ütleksin, et me oleme viimase aasta jooksul olnud üsna järjekindlad nii, nagu me töötame koos oma junket partneritega prioriteediks laienduse puhul - toode, mida oleme neile laiendanud.\nMa ütlen teile, et oleme selles segmendis investeerinud. Ma arvan, et oleme paljude aastate jooksul taastanud ja tugevdanud meie partneritega suhted.\nOleme investeerinud oma ruumidesse, investeerinud mugavustesse ja teenindame neid ruume ning investeerime meeskonnaliikmetesse, kes aitavad neid teenindada. Seega tunneme, et segment on võimas. Me arvame, et sellel on palju võimalusi. Me oleme kasvanud viimasel paaril kvartalil segmendis ja arvan, et krediidi seisukohalt oleme alati olnud väga ettevaatlikud ja väga mõõdetud ning ma arvan, et jätkame seda.\nJa ma arvan, et meil on hea dialoog ja aktiivne dialoog nendega, sest meie ebbs ja voogud, kuid see ei ole midagi, mida me saame globaalsele makromajanduslikule mõjule vaadata ja sellega mingit seost teha. See on tõesti omamoodi tegelik kohapeal, kui me tegutseme konkurentsivõimeliste jõududega tegelemisel.\nChad Beynon - Macquarie - analüütik Olgu, ma hindan seda.\nEttevalmistatud märkused: Operaator Hea päev, kõik, ja teretulnud EOGi ressursside kolmanda kvartali tulukonverentsil. Tuletame meelde, et kõne salvestatakse. Sel ajal tahaksin märkuste ja sissejuhatuste avamiseks pöörduda üleskutse EOGi ressursside peatoimetajale Tim Driggersile. Palun mine edasi, söör.\nTänan teid väga. Robert Goldstein - president ja tegevjuht Aitäh. Patrick Dumont - asepresident ja finantsdirektor Tänu Tšaadile. Lihtsalt tahtsin tagasi minna sellistesse massilistesse kliendiosakondadesse ja seda, mida te seal näete. Ühes slaidis, mida te kutid näitasid - väga tagasihoidlik massikulu vähenemine ühe külastuse kohta ja ma arvan, et märkasite üsna suurt ülestõusu päevareiside külastamisel.\nKas sa lihtsalt annad meile omamoodi oma väljavaate, millist klienti te turul näete? Kas selline uus normaalne on? Kas seda juhivad infrastruktuur ja mõned seal toimuvad muudatused?\nMilline on sõitmine? Me näeme jätkuvalt ilmselgelt väga tervislikke külastuste numbreid turule ja on selline uus normaalne, kas te ootate meid, et me tasakaalustaksime või aja jooksul muutuksime? Daniel Briggs - investeerimissuhete asepresident Niisiis, Shaun, see on Dan. Kui te vaatate, siis arvan, et Rob on varem seda viidanud. Guangdongi provints, et esimene rida, 10, 5 miljonit külastajat külgnevast provintsist ja olete külastajad Hongkongist.\nSild lihtsustab inimestel aja jooksul üle ja tagasi liikumist. See jookseb kogu öö, mitte paadi pärast muretsema. Diagrammi allosas on Guangdongist 14, 7 miljonit külastajat. Küsimus, mis turul on, ei sisalda enam hotelli inventari. Kõik hotelli toad asuvad jõukamate ja jõukamate inimestega, mis on suurepärane lisatasu massi jaoks, kuid see põhjustab ka efekti, kui inimesed ei leia ruumi, kui nad lihtsalt tulevad.\nSamuti pole mingit arutelu selle üle, et võlakirjaturg ei ole praegu väga kohanemisvõimeline. Kas ma investeerin võimalusiXpress? Hindade ja tulude suhtarvu 13, 6 juures ei näe aktsiad suure marginaali ja heade kasvuväljavaadetega äri jaoks kallid.\nUued kasutuselevõtu partnerlused võiksid toetada tööpäeva Hewlett-Packardi ja Consumer Sciences Corp. Kuna ettevõte soovib turule jõuda, otsib ta rohkem suuri kliente, kes teenivad lähetuspartneritena. See strateegia võimaldab teenusepakkujal jõuda oma otseste klientide klientidesse, jättes kõrvale paljudest uute abonentide hankimisega seotud takistustest ja kuludest. Kuigi tööpäeva peetakse ERP tarkvaravaldkonnas laialdaselt kvaliteetseks tooteks, on see ka suhteliselt noor ja kasutuselevõtu partnerlussuhete loomine suurte ja asutatud ettevõtetega pakub tarkvaratarnijale võimalust võidelda konkurentide SAP ja kaubamärgi positsioonide eeliste vastu.\nTööpäeva finantsjuhtimise ja värbamise sviidid võisid oodata Tööpäeva jaoks, et võita oma majanduskasvu ootusi turule, peab ta andma oma finants- ja talentide omandamise tarkvara tugeva vastuvõtmise.\nEttevõtte eesmärk on saada olemasolevad kliendid oma personalijuhtimise tarkvarapaketile oma rahaliste ja talentide omandamise toodetega ning registreerida uusi kliente oma laiendatud ettevõtte juhtimistoodetele. Edu nendel rindel võimaldaks ettevõttel suurendada tellimustest saadavat tulu, mis on üks peamisi meetrikainvestoreid.\nEttevõte ei ole andnud töölevõtmise hinnanguid, kuid see on näidanud, et kasutuselevõtt on tugev. Kui see toode ootab oodatust paremaid ostumäärasid, võib see olla kaalukaks märgiks, et ettevõte ehitab püsivat jõudu omava integreeritud tarkvara ökosüsteemi ja tugevdab Eogi jagamise valikud oma kaubamärki. Samamoodi võib tõlkekeskuse tööpäeva finantsjuhtimise tarkvarapaketi muljetavaldava tulemuse väljakuulutamine suurendada ettevõtte aktsiate optimismi.\nFinantstarkvara toodetele ülemineku puhul keskendub ettevõte järjest enam konkurentsile mitte ainult Oracle'i ja SAPiga, vaid ka NetSuite'iga.\nVaadake viimast tähestiku tulu kõne transkripti. Tegelikult võttis Airbus aastatel ja Ale null netotellimusi. Selle tulemusena lõppes see Kuid L IBMi varu teenib tulu ees topeltpäeva: mida peate teadma Wall Street'i analüütikud uuendavad iga päev mõningaid varusid, alandavad teisi ja alustavad veel mõnda muud.\nSeetõttu on tõenäoline, et Nasdaqi aktsiate müük oli seotud üldise riskivaba rotatsiooniga; investorid vähendasid oma varude mahtu seoses intressimäärade tõusuga, USA ja Hiina vaheliste kaubanduslike pingetega ning valitsuse sulgemine aitas kaasa karu turule toomisele. Mis nüüd S Miks Enterprise Products Partners LP on pensionäride unistusvaru Paljude jaoks toob pensionipõlv ülemineku pesa muna ehitamisest oma pesa muna elusesse.\nSee üleminek muudab investeerimisvalemit suurel viisil, kusjuures tulu ja dividendid on kesksel kohal. Tõenäoliselt on sellesse tulemusse jõudnud arvukalt tegureid, sealhulgas laiemat turutulu, kõrgemaid naftahindu ja hiljuti vastu võetud maksukava. Pikaajaliste investorite vaatenurgast oli just see, mida ettevõte tegi, ei saanud vähe või üldse fännid, mis tundusid palju huvitavamad.


Katrin Kivimaa: naiste rollid ja õigused kui riikliku propaganda osa - Arvamus\nKatrin Kivimaa: naiste rollid ja õigused kui riikliku propaganda osa\n31. oktoober 2015, 12:26\nNõukogudeaegne soosüsteem seostub riiklikult koordineeritud soolise võrdõiguslikkuse mudeliga, mida sümboliseerib naistraktoristi või -kosmonaudi kuju. Väidetavalt olid naistele Nõukogude riigis kõik teed valla, naiskongress järgnes naiskongressile ja probleemid, mida feministid Lääne ühiskondades tõstatasid, nõukogude naisi ei puudutanud, kirjutab kunstiteadlane Katrin Kivimaa Feministeeriumis.\nTõepoolest, teise laine Lääne feministid (nt Julia Kristeva) märkisid 1960.–70. aastatel, et nii seadusandlikult, tööalaselt kui ka abordiõiguste koha pealt olid NSVLis elavatel suguõdedel eelised ja võimalused, mille eest Lääne naised pidid alles võitlema hakkama.\nNõukogude riigi olulisimaks eripäraks oli klassiprintsiibi ülimus igas valdkonnas. Seetõttu said nõukoguliku soopoliitika peamiseks adressaadiks töölis- ja talunaised samal ajal kui suur osa haritlas- ja keskklassi kuuluvatest naistest, kes olid olnud revolutsioonieelse nais- ja feministliku liikumise põhijõud, eemaldati järk-järgult poliitilisest ja ühiskondlikust elust. «Tagurlikke» ja vähese haridusega töölis- ja talunaisi hakati emantsipeerima ja harima ülevalt alla ehk siis käsu korras, riigi ja partei huve järgides. (Feministid olid seevastu nõudnud naistele valikuvabadust ja võimalusi neid valikuid teostada).\nEestisse jõudis nõukogude võrdõiguslikkus eelkirjeldatud kujul riiklikult koordineeritud poliitika ja propagandadiskursusena. Viimast sümboliseeris kõige paremini heroilise nõukogude naise kuju, mida edastasid sotsialistliku töö kangelaste ja eesrindlike töötajate portreed ja kujutised plakatitel, ajalehtedes, filmilinal jm. 1940. lõpu ja 1950. esimese poole fotožurnalistikas ja filmikroonikates keskenduti naiste osalusele sotsialistliku töö võistluses: enamasti esitleti eesrindlikke töötajaid ja brigaade kergetööstuse ja põllumajanduse vallas, kus naised traditsiooniliselt töötasid, kuid naiste võrdõiguslikkust Nõukogude Eestis tähistasid ka kroonikalõigud ja fotoreportaažid meie esimesest naistraktoristide brigaadist. Tööstuses ja põllumajanduses tegutsevate töökangelaste kõrval portreteeriti ka kultuuritegelasi, haritlasi ja sportlasi (nt luuletaja Debora Vaarandi kui esimene «Sirbi ja Vasara» peatoimetaja, helilooja Lydia Auster jt 1947. aasta kroonikafilmis). Naiste võimalusi osaleda poliitikas pidid demonstreerima töökangelastest valimiskandidaadid ja naiste kongressid.\nStalinlikus soopoliitikas rõhutati naiste tööpanuse ja ühiskondliku aktivismi kõrval, et nõukogude naise kohuseks on olla hea ema ja abikaasa. Naiste reproduktiivsele rollile oli Nõukogude riigis antud ühiskondlik ja tööalane mõõde: emadusest sai kangelaslik «naiste töö» – panus sotsialistliku ühiskonna hüvanguks. Paljulapselisi emasid autasustati aunimetuste ja ordenitega ning kroonikates esitati neid samasuguste kangelastena nagu eesrindlikke töötajaidki. Sellele, et sünnitamine ja emadus olid politiseeritud, viitasid nii partei direktiivid kui ka propagandistlikud loosungid selle kohta, kuivõrd hästi hoolitseb Nõukogude riik emade ja laste eest.\nKõrvuti majandusliku heaoluga paranesid ka naiste jaoks olulised sotsiaalsed garantiid. Alates 1968. aastast pikenes emaduspuhkuse aeg lapse 1-aastaseks saamiseni, riiklik lastehoiusüsteem hakkas 1960. aastatel kiiresti arenema. Hoolimata sellest, et seks ja intiimelu olid suhteliselt konservatiivses ühiskonnas tabu, toimusid järk-järgult muudatused siingi. Näiteks ajakirjas Nõukogude Naine hakkasid ilmuma rasedate kleidimoed, tuues naiste jaoks olulise teema avalikku sfääri. Uuesti hakati arutlema feministlike teemade ümber (f-sõna nimetamata). Räägiti vajadusest ümber vaadata peresisene rollijaotus, et vastata kahe töötava vanemaga ja kaasaegse perekonnamudeli nõuetele. Püüti õigustada ja analüüsida nooremate põlvkondade naiste välimuse, käitumisviiside ja eluhoiakute muutumist, sh õigust omale korduvalt elukaaslast valida. Reet Kasesalu dokumentaalfilm «Naine täna» (1978) või 1981. aastal ilmunud kogumik “Naine Nõukogude Eestis” räägivad kohustusliku propaganda kõrval nõukogude eesti naisi puudutanud tegelikest probleemidest, nagu kodutööde jaotus või tänapäevalgi oluline töö- ja pereelu ühitamine.\nKuid nende kitsaskohtade puudutamine populaarteaduslikes või propagandistlik-informatiivsetel eesmärkidel koostatud ülevaadetes ei toonud kaasa kiireid muutusi reaalses elus. Võib öelda, et kuni nõukogude aja lõpuni struktureerisid naiste ühiskondlikku olemist ja isiklikku elu kõige enam topeltkoormus – kohustuslik emantsipatsioon töö vallas ja «vabatahtlik» patriarhaat pereelus ja koduses majapidamises. Paljudes ametites, kus tavaliselt töötasid naised – nt õpetajad, meditsiiniõed, madalama astme ametnikud, oli palk tunduvalt väiksem kui traditsioonilistel meeste aladel ning praegune palgalõhe ja tööturu soolise segregatsiooni juured ulatuvad sellesse aega.\nArtikkel avaldus esimest korda 29.10.2015 Feministeeriumis.\nAavastik, Anneli 2004. Naise rollid ajakirjas Eesti Naine aastatel 1945-1951 [Teesid]– Noorteadlaste konverentsi “Etnoloogia hääled 6” teesid [Võrguteavik. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2004].http://www.erm.ee/?node=519 (kasutatud 20. jaanuar 2010).\nPilvre, Barbi 1999. “Tugev Eesti naine” lakub võrdõiguslikkuse haavu. – Estonica: Esseistlik teabekogu Eestist. http://www.estonica.org/est/teema.html?kateg=6 (kasutatud 19. jaanuar 2010).


Galerii: Maailma parimaks võrukeelseks kaveriks valiti «Muusi ja tsäid» - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nGalerii: Maailma parimaks võrukeelseks kaveriks valiti «Muusi ja tsäid»\n15. märts 2018, 20:51\nVõru toidukeskuse saali kogunes kolmapäeval 300 inimest, et tähistada emakeelepäeva ja pidada maha Kavõrikontsõrt maailma parima võrukeelse kaveri ja esitaja valimiseks. Parimaks võrukeelseks muusikatöötluseks valiti Mari Kalkuni «Muusi ja tsäid».\n«Ma ei uskunud, et nii palju elukutselisi muusikuid sellest ideest kinni haarab ja mõttega kaasa tuleb. Professionaale oli üle ootuste palju,» lausus kontserdi korraldaja Kadri Laube. «See näitab, et kohalikele muusikutele on võru keeles laulmine ja musitseerimine väga oluline.»\nParimaks võrukeelseks kaveriks valitud «Muusi ja tsäid» esitaja oli Mari Kalkun, loo originaalpealkiri on «Moosi ja teed» ning autorid Tarmo ja Toomas Urb.\nTeise koha sai Aapo Ilvese kaver tema enda ja Paul Neitsovi loost «Koh kuradi kotsil ma elä». Kolmandaks tuli Nedsaja küla bändi esitatud kaver loost «Insener Garini Hüperboloid», millele kirjutas setokeelsed sõnad Merca.\nPubliku lemmiku tiitlit jagasid Nedsaja küla bänd ja Merca, kolmas koht kuulus seto leelokoorile Helmekaala.\nKontserdist valmib plaat\nUma Pido eelsündmusena mõeldud kontserdil esines tosinas koosseisus kokku 52 muusikut. Tuntud lauludele andsid võru keeles uue hingamise Mari Kalkun, Aapo Ilves, Pulga Jaan, Martin Mileiko ja Eesti mandoliinide orkester, Metsavenna bänd, Merca, Helmekaala, Nedsaja küla bänd, Laheda Mutid ja teised. Neist seitsme esitaja lood salvestatakse stuudios ja neist valmib Kavõrikontsõrdi plaat.\nHindamiskomisjoni kuulusid laulja Anu Taul, muusikud Jaan Elgula ja Toomas Lunge, Vikerraadio muusikajuht Sten Teppan ja Uma Pido kauaaegne korraldaja ning kaverikonkursi idee algataja Triinu Laan.\nLaube sõnul ei plaanita Kavõrikontsõrti siiski muuta iga-aastaseks sündmuseks. «Võib-olla korraldame seda tulevikus Uma Pido vaheaastatel,» lisas ta. «Head materjali ei kogune igal aastal nii palju, ettevõtmine võib ära väsida.»\nMuusi ja tsäid


Kultuuriakadeemia tunneb end kindlalt - Sakala - Uudised\nAvaldatud 28.07.2012 kell 09:57 Kultuuriakadeemia tunneb end kindlalt\n: Artikkel ilmus 24. juuli «Sakala» paberväljaandes\n«Postimehe» andmetel soovib haridus- ja teadusministeerium kõrgkoolide uue rahastamissüsteemi kasutuselevõtu tõttu asutustega sügiseks kokku leppida nende vastutusvaldkonnad ja piirata neist väljapoole jäävate erialade õpetamist. Teisisõnu tähendaks see mitme õppekava kadumist või teistega ühendamist.\nSeejuures nenditi, et ministeeriumis on enim jutuks olnud pisut rohkem kui tuhande tudengiga Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia, kus on mitu kallist väikest eriala.\nArtiklis leidsid nimetamist kultuurikorralduse, huvijuhi ja loovtegevuse juhendaja, raamatukogunduse ja dokumendihalduse õppekava, mille tudengid moodustavad kooli üliõpilaskonnast ligi 70 protsenti. On ilmne, et nii suure kärpe korral muutub kahtlaseks kogu asutuse säilimine.\nAkadeemia direktor Anzori Barkalaja rõhutas eile «Sakalale», et kui teemale läheneda faktipõhiselt, ei tohiks koolil olla muretsemiseks põhjust. Kulude kokkuhoid on kõrghariduses tema ütlemist mööda möödapääsmatu, sest seni üldhariduskoole kummitanud lastenappus hakkab jõudma ülikoolideni ning samal ajal pole loota riigi rahakoti märgatavat kosumist.\nSamas rõhutas ta, et kultuuriakadeemia inimesed on sellist asjade käiku aastaid ette näinud ning seda silmas pidades hoolikalt hoidnud neid õppekavu, mida teised ei ole tahtnud või suutnud täita.\n«Kui me räägime näiteks pärimusmuusikast või rahvuslikust ehitusest ning tekstiilist, siis need on eesti rahvuskultuuri pärandi seisukohalt väga tähtsad. Oleme pidevalt oma olukorda analüüsinud ja õppekavu vajaduse korral vähendanud. Seetõttu võin kindlalt öelda, et kõik, mida praegu õpetame, on Eesti ühiskonnale ja kultuurile vajalik, eriti eluks väljaspool suuremaid linnu. Pealegi on kõik meie õppekavad väga kõrge kvaliteediga, mida kinnitavad kiitvad rahvusvahelised akrediteeringud, aga ka vilistlasuuring,» põhjendas Barkalaja.\nDirektori hinnangul pole praegu Viljandis paanikaks põhjust, kuid ta tuletas meelde, et küünilise suhtumise ja ebaõiglusega saab ka eluterveid organisatsioone kahjustada. «Jah, see on võimalik, kui rahavooge tunduvalt vähendada või luua meedia kaudu koolile negatiivne kuvand. Ajakirjandus on Eestis vaba, mistõttu saame fakte välja tuues ka omalt poolt avalikku arvamust kujundada. Aga rahastuse poole pealt oleme muidugi abitud.»\nSeda silmas pidades avaldas Barkalaja lootust, et ministeeriumi eestvõttel tehtavad otsused põhinevad sisulisel arutelul. «Selles koolis pole ülearust õhku ja me saame seda tõestada,» lausus ta.\nHaridus- ja teadusministeeriumi kõrghariduse osakonna juhataja Mart Laidmets märkis, et luges hiljutist «Postimehe» artiklit teatud imestusega, sest selles on kaks asja omavahel segamini läinud. Tema väitel pole eelnimetatud nelja eriala rahastamine ohus uue rahastamissüsteemi kasutuselevõtu ajal, vaid juba praegu. «Seepärast usun, et mida kauem me reformiga viivitame, seda enam rahanappus süveneb,» lausus ta.\nLaidmetsa sõnul on ministeerium kindlalt seda meelt, et Viljandi kultuuriakadeemia on Tartu ülikoolile ja Eesti riigile väga tähtis ja peab tingimata säilima. Millised õppekavad seal on, selle üle otsustamine on tema sõnul edaspidi eeskätt ülikooli nõukogu ja senati pädevuses.\nKa Tartu ülikooli rektor Volli Kalm ütles, et kultuuriakadeemia identiteet on väga kindlalt välja kujunenud ning selle säilimine pole kahtluse all. Samas nentis temagi, et rahaliselt on keeruline käigus hoida suhteliselt suurt hulka õppekavasid väga väikese üliõpilaste arvuga.\n«Mõned neist on omavahel lähedase sisuga või dubleerivad teiste ülikoolide õppekavu. On mõistetav, et neis tingimustes vajab õppekavade valik läbivaatamist viisil, et säiliks ja tugevneks kultuuriakadeemiale kõige omasem ja tema identiteeti toetav õpe. Mingit otsust õppekavade sulgemiseks pole, vastupidi: ka sel suvel oli vastuvõtt kõigile õppekavadele ning õppetöö jätkub nagu plaanitud.»


Kiik: apteegireform oleks vajanud vaheetappe - news\nSotsiaalminister Tanel Kiige sõnul olnuks apteegireformi puhul õige juba 2014. või 2015. aastal kehtestada selged vaheetapid.\nRiigikogu liige Heljo Pikhof soovis tänases infotunnis Kiigelt teada, mida on praegune valitsus apteegireformi jõustamiseks teinud ja kuidas tagada, et ketiapteegid seadust täitma hakkaks.\nMinister Kiik vastas, et aeglaste muutuste üks põhjus on olukord, kus kõigil turuosalistel on olnud võimalus tegutseda kehtiva turukorralduse tingimustes takistamatult nii kaua, kuni reformi tähtaeg kätte jõuab.\n"Kindlasti tagantjärele tarkusena, mis tundub võib-olla nüüd isegi suisa loogiline, olnuks õige juba 2014–2015 aastal või hiljemalt eelmise parlamendi koosseisu jooksul kehtestada selged vaheetapid," ütles Kiik. Tema sõnul olnuks vaja kehtestada vahetähtajad, mis kuupäevaks muutuvad haruapteekide, millal suuremate linnade, keskmiste keskuste ja väiksemate kohtade apteekide omandisuhted.\nKiik kinnitas, et on ametis oldud kolmveerand aasta jooksul korduvalt kohtunud apteegireformi osapooltega.\n"Oleme esitanud näiteks konkreetses töörühmas 16 erinevat ettepanekut laiemalt ravimitele, tarneraskuste leevendamisest kättesaadavuse parandamiseks, ka apteegireformi paremaks elluviimiseks," ütles Kiik. Ministri sõnul toetab ta etapikaupa lähenemist ja kirjalikud ettepanekud selle kohta jõuavad tänase päeva jooksul Riigikogu sotsiaalkomisjonile.


Rail Baltica Ülemiste ühisterminali võidutööd selguvad novembris - Logistikauudised\nAutor: Logistikauudised.ee • 2. september 2019\nRail Baltica Ülemiste ühisterminali võidutööd selguvad novembris\nHomme, 3. septembril kukub Rail Baltica Ülemiste ühisterminali arhitektuurse ideekonkursi tähtaeg. Konkursile esitatud töid hakkab hindama 9 liikmeline rahvusvaheline žürii.\nRail Baltica Riia terminal.\nŽürii esimehe, Rail Baltic Estonia juhi Riia Sillave sõnul on nii kohalike kui välismaiste arhitektide huvi konkursi vastu olnud suur. Ühtlasi tunneb Sillave heameelt, et käimasoleva rahvusvahelise konkursi töid hakkab hindama nimekas žürii.\n„Žürii ülesandeks on leida kolm kõige paremat ja teostatavat arhitektuurset lahendust. Nende autoritega asume läbirääkimistesse, et saaksime juba käesoleval aastal terminali projekteerimisega alustada,“ selgitas Sillave.\nÜheksaliikmelisest žüriist enamuse moodustavad arhitektid. Žüriisse kuuluvad lisaks Sillavele ka Pro Kapital Eesti AS juhatuse liige Allan Remmelkoor, AS Eesti Raudtee arendusjuht Andrus Noor ja Mainor Ülemiste nõukogu liige Andrus Kaldalu. Eesti arhitekte esindavad žüriis endine pikaajaline Tallinna linna peaarhitekt Endrik Mänd ja Ülemiste piirkonna struktuuriplaani koostaja Mattias Agabus.\nVälismaist kogemust ja kompetentsi lisavad žürii tööle arhitekt Janis Dripe, kes on olnud Läti kultuuriminister, Riia linna peaarhitekt ja Läti Arhitektide Liidu president ning on osalnud mitmete nimekate arhitektuurivõistluste žüriides. Muuhulgas oli Dripe ka Rail Baltica Riia keskvaksali ideekonkursi žürii esimees.\nTaristuehituse konverents toimub 29.10.2019 Tallinna Teletornis. Kasuta võimalust soetada pääse parima pakutava hinnaga ja pane ennast kirja SIIN.\nJesper Gottlieb on aga kogenud ja tunnustatud Taani arhitekt, kes osalenud mitmete nimekate ideelahenduste loomisel nii Skandinaavias kui väljaspool. Tema arhitektuuribüroo portfellist leiab mitmeid transpordi ja liikuvusega seotud objekte, nagu Riia keskvaksali ja Daugava silla ideelahendus, erinevate Euroopa raudteejaamade/terminalide lahendused (Amsterdam, Hamburg, Copenhagen Central). 2015. aastal sai Gottliebi büroo Skandinaavia ühe ihaldatuima arhitektuurivaldkonna tunnustuse, Nykredit Architecture Prize, osaliseks.\nLisaks Gottliebile kuulub žüriisse ka teine Taani arhitekt, Thomas Grave-Larsen, kes on Skandinaavia suurimate hulka kuuluva arhitektuuribüroo Arkitema Arhitektid infrastruktuuriprojektide juht.\nOma karjääris on ta ennekõike keskendunud komplekssetele infrastruktuuri projektidele. Nimekaimad projektid tema portfellis on Kopenhaageni metroo ja Kopehaageni lennujaama laiendus.\nRB Ülemiste ühisterminali arhitektuurne idee lahendab nii terminalihoone kui sellega piirneva ala. Oluline komponent selles on jalakäijate ja kergliikluse tarbeks loodav sujuv raudteealune ühendus. Ühisterminali eesmärk on olla piirkonna ühistranspordisõlm ja tõmbekeskus, mis koosneb terminalihoonest, terminaliväljakust ja selle pikendusest, raudteetaristust (1520 mm ja 1435 mm laiusega rööbasteed, ooteplatvormid jne) ja bussijaamast, moodustades funktsionaalselt ja ruumiliselt terviku. Kõrvuti ideelahendustega oodatakse arhitektuurivõistlusel osalejatelt projekteerimistööde maksumuse indikatsiooni, et saada esmane hinnang idee teostatavusele.\nArhitektuurivõistluse auhinnafond on kokku 77 000 eurot, millega premeeritakse žürii poolt välja valitud kolme võitjat, samuti väljastatakse kaks ergutuspreemiat.


Bishui Xincun Villas-6 Bedrooms Guangzhou Hiina - Hotellide suurimad allahindlused\nKuue magamistoaga villa\nNo.16,3rd Street,Yile Road, Conghua rajoon, Guangzhou, Hiina, 510900 - Vaata kaardil\n2 Üheinimesevoodid ja 8 Kah...\nRohkem majutuskohast Bishui Xincun Villas-6 Bedrooms\nAsudes paigas Conghua City, on Bishui Xincun Villas-6 Bedrooms täiuslik koht, kus kogeda linna Guangzhou ja selle ümbruskonda. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Bishui Xincun Villas-6 Bedrooms kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: pakihoid, ekskursioonid.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Bishui Xincun Villas-6 Bedrooms on Sinu sihtkoht Guangzhou kvaliteetse majutuse otsinguil.


JCI Toompea ajaveeb: Auhinnaalbum: JCI Estonia Aasta LOM President 2012 nominent Raili Naris\nRaili poolt JCI Toompea 2012. tegevusaastale loodud märksõnad olid kojaliikmete kaasamine, huvitavad ja arendavad üritused, lai üldine silmaring ja rohkem koostööd teiste kodadega. Maailmapildi avardamine sõna kõige otsesemas mõttes. Railile oli presidendina väga oluline, et kõik naudiksid seda, mida teevad ja teeksid seda südamest. Just nendest põhimõtetest lähtusid terve aasta jooksul Raili poolt algatatud või juhitud erinevad ettevõtmised:\nläbi aasta ilmunud põnevad ja harivad ning väga oodatuks saanud Presidendi uudiskirjad. Need väärivad erilist esiletõstmist, sest oma seinast-seina infoga, oli neis alati palju olulist, väärtuslikku ja sisukat ning alati oli vaja infokirja lugeda koos kalendriga, et jooksvalt vajalikke märkmeid teha. Olgu siis kojaürituste või näiteks olümpia avatseremoonia ülekande alguskellaaja kohta. Spordiürituste regamistähtaegadest rääkimata.\nkoja mentori ja tippkoolitaja Elmo Puideti poolt läbiviidud projektijuhtimiskoolitus;\nsuusareis TwinSki – energiat ja tervist täis ettevõtmine spordihuvilistele, millest on saanud traditsioon\nJCI Toompea talvised, kevadised ja sügisesed loodusmatkad, mis toimusid looduskaunites paikades alati koos väikese lõkke ja saunaga ning kuhu olid alati oodatud ka kodalaste pereliikmed\nJCI Rattaklubi regulaarsed rattamatkad nii Tallinnas kui selle lähiümbruses\nTallinna kodade ühine Vastlapäev Rat Race nii korraldamises kaasalöömine kui osalemine\nKoos kooli projekti käimatõmbamine ja toetamine\nsüdamlik ja lahe Jõuluglögi;\nJCI Toompea aastakonverents Nõia Elu;\nTihe koostöö ja üritused JCI Poolaga, mille käigus allkirjastati vastastikune sõprusleping ja käidi vastastikku külas\nKoja sünnipäev Rabav Matkakodus, JCI Toompea Laste Jõulupidu Nukuteatris\nKojaõhtud ja koosolekud, mis toimusid alati mõnes huvitavas kohas, kus lisaks JCI teemadele oli võimalik avardada ka oma silmaringi: Eesti Disaini Maja, Suur Gild, Raeapteek.\nMeie koja tähtsündmus JCI Toompea Aastakonverents- ”Nõia Elu” oli osalejatele lustakas ja meeldejääv. Lisaks kojaliikmetele oli osalejaid nii teistest kodadest, JCI Toompea tulevaste kui endiste liikmete seast ja kõik jäid üritusega väga rahule. Eriti muljetavaldav oli auhinnatseremoonia ja auhinnad ise. Piia Berting viis läbi stressijuhtimise koolituse ning seda kõike muhedas nõidadele omases võtmes. Kõik võtsid kaasa teadmise, et korralik nõid vajab vahel ka väikest pausi, et lihtsalt logeleda. Kindlasti tuleb endale meelde tuletada, millised head omadused teevad just mind eriliseks ning olla oma saavutuste üle uhke ja ennast piisavalt tunnustada. Toimus nõiajookide segamine, mustkunst, tants ja trall.\nJuhiks olemise kunst2012. aasta lõpuks oli JCI Toompea ridades 29 liiget, 2 liikmekandidaati, 11 senaatorit, 4 auliiget ja 4 seeniorliiget.Sel aastal Toompea kodalaste tegemisi hinnates võib öelda, et märkimisväärne % kojaliikmeid osales erinevatel üritustel ja projektides, mis on äärmiselt kõrge osakaal. Siin on suur osa president Railil, kes eeskuju andes osales ise nii oma koja kui teiste kodade üritustel, suhtles kodalastega otse, kutsus neid projektides kaasa lööma, üritustel osalema ja naaberkodade ürituste korraldamiseski käed külge lööma (Rat Race). Üritustele olid alati väga oodatud ka senaatorid ja auliikmeid – et järjepidevus säiliks ja kogemused saaksid edasi antud. Tugev rahvusvaheline suhtlus andis kodalastele lisaks tavapärastele JCI rahvusvahelistele üritustele hulgaliselt lisaüritusi, mille kaudu teisi riike ja loomulikult JCI tegevusi tundma õppida.\nNende kodalaste jaoks, kes igapäevaselt koja-asjadega toimetada ei saa, kirjutati järjepidevalt muljeid JCI Toompea blogisse (http://jcitoompea.blogspot.com).\nPraeguseks on blogist saanud arvestatav koja kroonika, mis lisaks faktidele kajastab suurepäraselt JCI Toompea vaimsust ja mõnusat energiat. Tegu on nii populaarse blogiga, et ka teiste kodade liikmed kirjutavad sinna heameelega oma muljeid JCI Toompea üritustest.\nTihe koostöö teiste kodadega, JCI promomine läbi heategevuslike projektide\nOma koja üritusi südamest armastavad toompealased osalesid 2012. aastal aktiivselt ka teiste kodade ürituste korraldamisel ja külastamisel. Loomulikult oma energilise ja karismaatilise presidendi eestvedamisel. Traditsiooniks on saanud osaleda:\nJCI Latvia presidendi ametisse pühitsemisel\nErilise tähelepanu JCI-le ja ka JCI Toompeale tõi heategevuslik projekt Koos Kooli\nToimusid Tallinna kodade ühised huviliste õhtud, üldkogud ja ühine Vastla- ja Sõbrapäev.\nKoostööd Eesti kojaga kinnitab mitmete kodalaste seost Eesti koja juhatusega\nJCI Toompead hinnati ka 2012. aastal Kõige efektiivsema koja tiitliga ning koda kandideeris kreatiivselt ja tulemuslikult JCI Estonia Aastakonverents 2013 korraldajateks.\nToompea kojal on uhke tunne, et meil on olnud selline president, nagu Raili Naris !\nMe leiame, et ta on igati väärt tunnustust kui JCI Estonia Aasta LOM President aastal 2012!


Tšakratest Lähemalt – Esoteerikapood Allikas: kristallid, toidulisandid, Feng Shui tooted, massaživahendid, rituaalivahendid, ehted ja palju muud.\nEri süsteemide järgi on neid erinev arv. Läänes tuntakse enim seitsme tšakra süsteemi. Tšakraid kujutatakse tavaliselt kas õie- või rattakujulistena. Esimesel juhul jaguneb ta õielehtedeks, teisel juhul kodarateks. Õielehtede või kodarate arv on igal tšakral erinev.


Kui meie patsient on teie laps - roclinic.ee\nby andrey_admin | juuli 13, 2020 | #toittegelikult\nKui toidate last rinnaga, on programm vajalik vaid emale. Kui teie last on testitud, tähendab see, et tal juba on oma toiduratsioon, isegi kui ta jääb osaliselt rinnapiimale (sel juhul on programm aasta pärast vajalik nii emale kui ka lapsele).\nMeie juurde jõuavad sageli lapsed, kes ei kannata mitte üksnes allergiate, vaid ka krooniliste haiguste all. Neil esineb ülekaalu, ekseeme, peavalusid, põskkoopapõletikku, sagedasi kõhuvalusid, ebastabiilset väljaheidet jms.\nÜldiselt ühendab selliseid lapsi kehv isu ja äärmine valivus. Näib, et nad justkui kaitseksid oma immuunsüsteemi liigse koormuse eest, jäädes psühholoogiliselt sõltuvusse ebamugavatest toiduainetest, mida neile on pakutud. Meie programmi eesmärk ongi lapsed sellisest koormusest vabastada. Individuaalne toitumiskava aitab normaliseerida soolestiku mikrofloorat, väljaheidet ja naha seisukorda ning parandada ainevahetust, und, keskendumisvõimet ja närvisüsteemi üldseisundit. Edaspidi ei ole laps enam nii tihti ja pikalt haige.\nKõige lihtsam on kujundada toitumist ümber enne viiendat eluaastat, mil laps on veel täielikult vanemate kontrolli all.\nKõige kergem on töötada teismelistega, sest nad soovivad head välja näha ja olla sportlikud.\nÜldiselt peavad lapsed soovitustest hästi kinni – neile on omane süüa toiduaineid eraldi. Vanemad on siinkohal üksnes abiks.\nTeie ülesanne seisneb sobimatute toiduainete eemaldamises ja võimaluse korral nende asendamises millegi muuga.\nHarjutage end mõttega, et laps tajub maitseid võrreldes täiskasvanuga väga erinevalt ja mis tundub meile isuäratav, on lapse arvates tihti söödamatu. Seevastu osa lihtsaid toiduaineid, mis vajaksid meie meelest maitseaineid ja lisandeid, ei pruugi oma igavale väljanägemisele vaatamata lapsele aastaid tüütuks muutuda.\nPüüdke unustada kohustuslik esimene, teine ja kolmas käik. Inimesed on selle välja mõelnud, kusjuures mitte väga ammu ja mitte sugugi kõikjal.\nÄrge nõudke, et laps sööks toidu kõrvale tingimata leiba.\nVäga tähtis on veenduda, et vanaemad-vanaisad oleksid teiega ühel nõul. Hea mõte on ka nemad nõustamisele kaasa kutsuda.\nLapse tegelikus toiduratsioonis peab leiduma piisavalt kõiki kasvuks ja arenguks vajalikke komponente


Ärge kunagi enam dieeti pidage - kalorite tabelidLoe Edasi\nPõhiline kalorite tabelid Ärge kunagi enam dieeti pidage\nÄrge kunagi enam dieeti pidage\nSüsivesikuid tuleks tarbida koos valguga.\nÄrge sööge süsivesikuid pärast põhitoidu söömist\nVett tuleb sisse võtta piisavas koguses.\nPeate valima sobivad rasvad\nHommikueine peaks olema piisavalt küllastunud\nDieedis peavad olema toidulisandid.\nSa pead sagedamini treenima\nDieet ja tasakaalustatud toitumine on kaks erinevat mõistet, mida peaksite enne dieedi vähendamise alustamist eristama, et säilitada optimaalset kaalu. Üldiselt aitab õige tasakaalustatud toitumine saavutada dieediga samu tulemusi, kuid erinevalt dieedist on seda lihtne järgida üsna pikka aega.\nMitu päeva kestvad lühiajalised dieedid annavad kiire tulemuse, mis kaob kiiresti. Pikaajalised dieedid kujutavad oma fännidele potentsiaalset ohtu, need võivad kahjustada füüsilist ja vaimset tervist ning tõenäoliselt ei anna nad pikas perspektiivis soovitud tulemust. Keha erinevate osade mahu vähendamine ekspressdieetide järgimise ajal toimub ainult vedeliku, lihasmassi ja soolestiku puhastamise kaotuse tõttu. Keha ei saa kiiresti hakata keharasva kaotama, seetõttu hakkavad toidu puudumisel lagunema kerged süsivesikud ja lihasmass, vabastades enda vajadusteks vajaliku energia ja toitained. Need, kes soovivad kaalust alla võtta oma tervist kahjustamata, aitavad mõnda näpunäidet, mis ei sunni teid dieediga end kurnama.\n1 Süsivesikuid tuleks tarbida koos valguga\n2 Ärge sööge süsivesikuid pärast põhitoidu söömist\n3 Vett tuleks tarbida piisavas koguses.\n4 Peate valima sobivad rasvad\n5 Hommikusöök peaks olema piisavalt küllastunud\nDieedil peavad olema 6 toidulisandit\n7 Sa pead sagedamini treenima\nSobiva füüsilise koormuse ja ülesöömise puudumise korral ei saa tarbitud süsivesikute kogust kontrollida. Kuid süsivesikud, mida tarbitakse suures koguses ilma valguta, muundatakse kehas glükoosiks. Glükoosi tõus põhjustab omakorda insuliini tootmise suurenemist, mis aeglustab rasvapõletust ja stimuleerib söögiisu. Uuringute kohaselt aeglustab märkimisväärselt süsivesikute glükoosiks töötlemist just valk, seega peavad suure valgusisaldusega nõud sisaldama ükskõik millist dieeti.\nOn aegu, kus pärast suurt ja rahuldust pakkuvat õhtusööki on endiselt nälg. Pole parim viis sellest olukorrast välja tulla, kui tarbida veel ühte osa süsivesikuid, eriti öösel. Öösel põletab keha reeglina une ajal palju vähem kaloreid kui päevasel ajal, seetõttu põhjustab liigne süsivesikute osa enne magamaminekut rasvavarude suurenemist. Kui teil on näljatunne, on enne magamaminekut parem süüa mitu väikest portsjonit proteiinisisaldusega toitu, näiteks madala rasvasisaldusega kodujuust. Süsivesikud, mida tarbitakse enne magamaminekut, isegi pärast kolme tundi, võivad häirida kasvuhormooni tootmist. Just see kasvuhormoon osaleb rasvade põletamisel ja lihaste ülesehitamisel, nii et selle puudumisel kogunevad ka rasvad.\nInimkehas on 70% vett, seetõttu võtab vesi võtmerolli kõigis keha funktsionaalsetes protsessides ja ainevahetuses. Uuringud näitavad ainevahetuse kiiruse langust kehas ebapiisava vedeliku sisaldusega. Selline pikaajaline rikkumine mõjutab tingimata üldist seisundit, põhjustades liigset kõhnust või turset. 2003. aastal avaldas ajakiri Journal of Clinical Endocrinology uuringu, mis tõestab, et vaid pool liitrit vedelikku suudab ainevahetust kiirendada umbes 30%. Lisaks ainevahetuse mõjutamisele annab vesi ka küllastustunde. Üsna sageli võib nälga segi ajada januga, mis põhjustab liigse toidu tarbimist. Toitumisspetsialistid soovitavad põhitoidukordade vahel kogu päeva jooksul juua paar klaasi vett.\nEhkki rasvade tähtsust keha jaoks on raske ülehinnata, on nende endi kalorite sisaldus süsivesikute ja valkudega võrreldes peaaegu kaks korda rohkem kaloreid kui grammis. Keha kuivas olekus rasva kogunemiseta säilitamise protsessis on vaja mingil määral piirata küllastunud rasvade tarbimist, mida leidub suures koguses veise- ja piimatoodetes. Testosterooni taseme säilitamise eest vastutavad küllastunud rasvad, kuid neid hoitakse peamiselt rasvana. Veiseliha asemel võite hüvitisena süüa rohkem kalatooteid või linnuliha. Pähklite ja oliiviõli monoküllastumata rasvad ja polüküllastumata kalarasvad töödeldakse kehas peaaegu täielikult ja neid ei ladustata rasvavarudena. Päevane kogu rasvavarustus ei tohiks olla suurem kui 20% päevasest kalorikogusest.\nHommikusöögi ajal tarbitavat toitu ei säilitata peaaegu kunagi rasvades. Hommikueine määrab kogu päevase ainevahetuse kiiruse, säilitab soovitud ainevahetuse kiiruse ja pakub kogu päeva jooksul isu kontrollimisel kogu võimalikku abi. Ameerika kolledži toitumisajakirja ajakirjas avaldatud uuringute kohaselt tarbivad inimesed hommikusöögi ajal valku ja liitsüsivesikuid vähem järgmise päeva jooksul vähem kaloreid.\nIsegi kui kreatiin, glutamiin, BCAA indutseerijad ja muud segud on juba moraalselt väsinud, ei pea te neid täielikult kõrvaldama. Toidulisandid pakuvad lihaste kasvatamisel kogu võimalikku abi. Lihaste suurendamise protsessis kiireneb ainevahetus, mis muudab rasva ladestumise võimatuks, kuid sama ainevahetus ei pruugi võimaldada soovitud lihasmassi saavutamist. Toidulisandeid tuleks võtta toidulisandites, lisaks on parem kasutada koos nendega ravimeid, mille peamine toime on rasvapõletus. Mõned toidulisandid, näiteks lämmastikoksiid, mõjutavad ise keharasva vähendamise protsessi. BCAA indutseerijad aitavad säilitada ainevahetust piisavalt kõrgel tasemel, kreatiin mõjutab rasvade põletamise protsessi ja suurendab ka lihasjõudu.\nKeha kuivatamiseks on parem kasutada kompleksis mitmeid lisandeid. See kompleks peaks sisaldama:\narginiin - umbes 3-5 grammi hommikul enne hommikusööki, pool tundi või tund enne treenimist ja enne magamaminekut;\nBCAA - umbes 3-5 grammi hommikul enne sööki, sama kogus vahetult enne ja vahetult pärast treeningut, samuti õhtul;\nkreatiin - umbes 3-5 grammi enne ja vahetult pärast treeningut.\nLihaste suurendamise protsessis on võtmetähtsusega treeningute arv ja pärast neid toimuv taastumisprotsess ning peamine on taastumine. On tõestatud, et treeningtsükli suurema efektiivsuse saavutamiseks tuleks see jagada umbes kuueks kuni seitsmeks treeninguks väiksema koormuse intensiivsusega. See treeningrežiim optimeerib ainevahetust, kuna ainevahetus aktiveeritakse mitte ainult intensiivse sportimise ajal, vaid ka mõnda aega pärast treeningut. Tavaliselt toimub treenimine kolm korda nädalas, iga tunni ajal antakse intensiivne koormus ainult ainult teatud kehaosadele. Uuringud on näidanud, et tõhusamate lihaste suurendamise korral treenige vähemalt 6 korda nädalas lühikese kestusega treenimisega. Selle treeningrežiimi korral tõuseb ainevahetuse kiirus kõrgemale kui kolm korda nädalas. Lisaks aitab lühike füüsiline aktiivsus vältida liigset treenimist ning sellega kaasnevat lihaste ja kogu keha ülemäärast väsimust.\nLühikese ja sagedase füüsilise tegevuse teine oluline eelis on glükoosi metabolism. Sellise režiimi korral, kui keha võtab iga päev vastu koormust, töödeldakse liigne glükoos glükogeeniks. Tavalises puhkeolekus säilitatakse glükoos rasvas. Lihase ülesehitamise ja keha tugevdamise protsessis parima tulemuse saavutamiseks soovitavad eksperdid välja töötada keha erinevatele osadele õige koormusrežiim. Treeningu optimaalset ajakava saab kirjeldada järgmiselt:\n1 päev - koormus antakse rindkere ja pressi lihastele;\n2 päeva - selg peaks olema maksimaalselt koolitusse kaasatud;\n3 päeva - aeg jalgade lihaste, vasikate ja jälle abs-lihaste pumpamiseks;\n4. päev - harjutused selja õlgadele ja trapetsiuselihastele;\n5 päeva - ajakirjandus raputab uuesti ja sellega on seotud ka triitseps;\n6 päeva - põhirõhk on käsivarre biitsepsi ja lihaste treenimisel;\n7 päeva - puhke- ja puhkepäev kogu kehale.\nEelmine ArtikkelStanodrol 10 (Stanodrol)\nJärgmine ArtikkelStanodrol 10 (Stanodrol)\nDieet ja tasakaalustatud toitumine on kaks erinevat mõistet, mida peaksite enne dieedi vähendamise alustamist eristama, et säilitada optimaalset kaalu. Üldiselt aitab õige tasakaalustatud toitumine saavutada dieediga samu tulemusi, kuid erinevalt dieedist on seda lihtne järgida üsna pikka aega. Mitu © Copyright 2019


Priit Aaviku Ujumisblogi: Eesti karikavõistlused algasid tehnilise krahhiga, avapäeval säras Liivamägi\nEesti karikavõistlused algasid tehnilise krahhiga, avapäeval säras Liivamägi\nTäna algasid Kalev Spas kaks päeva kestvad Eesti karikavõistlused. Avapäeval olid stardis kõik kodumaal treenivad tipud. Kõige säravamad tulemused tegi vanameister Martin Liivamägi.\nVõistlus algas aga tehnilise krahhiga, sest peale naiste 50 m vabaltujumise kõige tugevamat vahetust oli ligi 30-minutiline paus, mis ujujad ärevaks muutis.\nNaiste 50 m vabaltujumise avavahetuses võistluseinad ei fikseerinud ühelgi neiul aega ning nii pidi kasutusele võtma kohtunikke käsiajad, mis sprindialadel on pehmelt võttes ebatäpsed. Võistluste peakorraldaja on tänavu Eesti Ujumisliit. Lisaks pidid sprindialadel pikalt starti ootama ülejäänud neiud kui ka kõige kiiremad mehed. Kuna sprindiks käib ujujatel peenhäälestus, siis päris paljude tulemused kannatasid seetõttu.\nPärast tehnilise krahhi lõppu saavutas naistest alavõidu Kertu Ly Alnek kellel stopper näitas isiklikku rekordi lähedast aega 26.35. Poodiumi teine aste kuulus Orca Ujumisklubi neiule Sandra Maanurmele (26.68) ning pronksmedali sai kaela Ilona Maide (27.03).\nAvapäeva kõige säravamad tulemused tegi aga vanameister Martin Liivamägi, kes nii 100 m rinnuli- kui ka 200 m kompleksujumises saavutas võidud veenva ülekaaluga. 200 m kompleksujumise võiduaeg oli mehel 2.04,28, mis oli avapäeva kõige parem esitus. Lähim konkurent kaotas Kalevi Ujumiskooli ujujale rohkem kui 7 sekundit. 100 m rinnuliujumises jättis Liivamägi kanged kodused konkurendid Martin Allikvee ja Martti Aljandi kaugele seljataha. 28-aastase Liivamägi võiduaeg oli heast klassist 1.02,76. Allikvee lõpetas teisena (1.05,31) ja Aljand kolmandana (1.06,77). Ujumiskooli ujuja oli avapäeval ka ainuke sportlane, kes saavutas kaks individuaalset alavõitu.\nMeeste 50 m vabaltujumises käis vihane andmine kust võitjana väljus Audentese Spordiklubi esindaja Pjotr Degtjarjov, kelle võiduajaks märgiti 23.62. Ülejäänud poodium kuulus Garanti Spordiklubi ujujatele. Nikita Tšernossev pälvis hõbemedali (23.72) ja favoriit Daniel Zaitsev lõpetas kolmandana (23.83). Lausa viis Audentese Spordiklubi ujujat kuulus kaheksa kõige kiirema mehe hulka.\n200 m liblikujumises kuulusid võidud Cevin Anders Siimule ja Katrin Zaitsevale. Siim näitas head lõpukiirust alistades Sander Paavo 84 sajandikuga saades võiduajaks 2.13,13. Naiste konkurentsis ei leidunud Zaitsevale vastast kes võidutses tulemusega 2.31,08.\nAvapäeva parima tulemuse naiste hulgas ujus välja Sigrid Sepp. 100 m seliliujumises võidutsenud Sepa võiduaeg oli 1.04,23. Vanem õde Kätlin Sepp lõpetas teisena (1.04,91), hea ujumise teinud Veronika Olem sai kaela pronksmedali ajaga 1.05.37. Meeste samal distantsil näitas Armin Evert Lelle vanematele konkurentidele tagatulesid astudes poodiumi kõige kõrgemale astmele ajaga 59.01.\nEnne naiste 200 m kompleksujumist oli oodata põnevat duelli Margaret Markvardti ja Maria Romanjuki vahel, aga põnevaks ei läinudki, sest Markvardt haaras esimestest meetritest liidriohjad ning saavutas kindla võidu ajaga 2.21,14. Teisena lõpetanud Romanjuki aeg oli 2.26,82. Alavõidu avapäeval Romanjuk siiski saavutas, sest 100 m rinnuliujumises oli ta kindel võitja tulemusega 1.13,58.\nAvapäevale tõmbas joone alla 4x50 m sega vabaltujumine. Pärast kolme vahetust hoidis liidrikohta Garanti Spordiklubi, aga hea lõpu teinud ankrunaine Ilona Maide tõi esimesena finišisse Audentese Spordiklubi ajaga 1.41,91. Garanti teatenelik lõpetas teisena (1.42,54) ja kolmandaks ujus ennast TOP Ujumisklubi (1.43,35). Audentesse võidukasse nelikusse kuulusid Andri Aedma, Pjotr Degtjarjov, Laurika Lint ja Ilona Maide.\nPärast avapäeva on klubide vaheline seis ülimalt intrigeeriv. Esimesel kohal on Garanti Spordiklubi 206 punktiga, aga nende kannul on kohe Audentese Spordiklubi 201 punktiga. Nemad on teistest klubidest eest ära rebinud. Kolmandal kohal on TOP Ujumisklubi (165 punkti) ning neid jälitab 163 punktiga Kalevi Ujumiskool. Esikuuikusse mahuvad veel Tartu Ujumisklubi (151 punkti) ja Ujumisklubi Briis (120 punkti).\nEesti karikavõistluste avapäeva võitjad:\n50 m vabalt - Kertu Ly Alnek - 26.35\n50 m vabalt - Pjotr Degtjarjov - 23.62\n100 m rinnuli - Maria Romanjuk - 1.13,58\n100 m rinnuli - Martin Liivamägi - 1.02,76\n200 m liblikat - Katrin Zaitseva - 2.31,08\n200 m liblikat - Cevin Anders Siim - 2.13,13\n100 m selili - Sigrid Sepp - 1.04,23\n100 m selili - Armin Evert Lelle - 59.01\n200 m kompleksi - Margaret Markvardt - 2.21,14\n200 m kompleksi - Martin Liivamägi - 2.04,28\n4x50 m vabalt - Audentese Spordiklubi - 1.41,91\nEesti karikavõistluste klubide TOP 6 avapäeval:\n1. Garanti Spordiklubi - 206 punkti\n2. Audentese Spordiklubi - 201 punkti\n3. TOP Ujumisklubi - 165 punkti\n4. Kalevi Ujumiskool - 163 punkti\n5. Tartu Ujumisklubi - 151 punkti\n6. Ujumisklubi Briis - 120 punkti\nAvapäeva tulemused leiad SIIT:


Millised dokumendid pean esitama, et nõuda lapse isalt lapsest loobumist? - Perekonnaõigus - vastused.ee\nMillised dokumendid pean esitama, et...\nKüsimus: Millised dokumendid pean esitama, et nõuda lapse isalt lapsest loobumist?28.05.2012\nKui soovin kohtu kaudu nõuda isalt lapsest loobumist, siis millised dokumendid pean esitama. Kui isa on nõus vabatahtlikult lapsest loobuma, siis kas piisab tema poolsest avaldusest (milline vorm peab välja nägema ja kas sellisel juhul on vaja kohtu poole pöörduda või kuskile mujale asutusse)? Kas juures peavad olema ka minupoolsete tunnistajate ütlused, kuna tean, et niinimetatud isa on lapsele ohtlik, kuna on nii minu kui ka lapse elu ohtu seadnud?\nSellist instituuti nagu "lapsest loobumine" meie õiguskord ei tunne, ilmselt peate silmas lapse hooldusõiguse täielikku üleandmist ühele vanemale. Selleks tuleb kohtule esitada vastav avaldus, mis on piisavalt argumenteeritud põhjendamaks niivõrd ulatuslikku muutust lapse ja vanema õigussuhtes. Nimetatud avaldusele on kindlasti vaja lisada lapse sünnitunnistus, muude dokumentide esitamine sõltub juba konkreetse asja eripäradest.


Stalinistlik kultuurimaja võib asenduda Lidli tüüppoega - Põhjarannik\nEsileht / Stalinistlik kultuurimaja võib asenduda Lidli tüüppoega\nStalinistlik kultuurimaja võib asenduda Lidli tüüppoega (0)\nKinnisvara 11.10.2017 GERLI ROMANOVITŠ\nMuinsuskaitseameti ja kultuuriministeeriumi 20. sajandi ehitiste programm peab endist kultuurimaja Jõhvi silmapaistavamaks selle ajastu ehitiseks.\nJõhvi volikogu hakkab sel nädalal arutama detailplaneeringu algatamist, millega tõmmataks maatasa stalinistlik kultuurimaja, mis üldplaneeringu järgi tuleks säilitada, et asendada see odavketi Lidl tüüphoonega.\nJõhvi volikogusse jõuab homme Narva maantee 11 ja 11a asuvatel kruntidel detailplaneeringu algatamise eelnõu. Esialgse kava kohaselt näeb see ette kahe krundi liitmist üheks ning seal olevate hoonete lammutamist. Eskiislahenduse kohaselt kerkiksid praeguse neoklassitsistliku kultuurimaja ning selle kõrval olevate garaažide asemele kauplusekettidele omased säästlikud tüüplahendused. Ehkki otseselt pole keegi kinnitanud, et tegemist on just Saksa säästupoodide ketiga, näitavad kõik märgid, et just nemad on planeeringu algatamisest ja kruntide ostmisest huvitatud.\nNarva maantee 11a asuva krundi omanik on OÜ AMV Servis. Krundil seisvad garaažid on tühjad ning ettevõttele mittevajalikud. “Plaan on krunt maha müüa,” tunnistas AMV Servise juhatuse liige Hanno Raiend, kes ei lükanud ümber kuuldust, et tegemist on just Lidliga. “See on muidugi spekulatsioon, sest ostja on üks advokaadibüroo,” ütles ta.\nNarva maantee 11a paikneva krundi müük saab toimuda aga ainult siis, kui müüakse ka teine, Narva maantee 11 asuv krunt. Sellel seisab 1950. aastal ehitatud kunagine kultuurimaja, mida hiljem kasutati kohtuhoonena ning mis viimased paar aastat on seisnud tühjana. Selle hoone omanik on ettevõtja Oleg Šilov, kes oma plaane Põhjarannikuga jagama ei soostunud, viidates, et see on tema maja ja tema mure, mitte kellegi teise oma.\nSelleks aga, et pood koos sinna juurde kuuluva parklaga krundile ära mahutada, tuleb praegune hoone sealt lammutada. “Kas siis täies mahus või osaliselt. Detailplaneeringu algatamise taotluse esitaja tahab hoone täies mahus lammutada,” ütles Jõhvi vallavalitsuse arhitekt Andres Toome.\nKas selleks ka luba antakse, sõltub kõigepealt volikogust, kelle pädevuses on algatamiseks loa andmine. Kuna Jõhvi üldplaneering näeb ette selle hoone säilitamist, on tegemist planeeringu muutmisega ning see pädevus on ainult volikogul.\n“See ei tähenda automaatselt seda, et hoone lammutataksegi. Detailplaneeringu käigus on kõigil huvilistel võimalik teha ettepanekuid ning kui kogukonna vastasseis on väga suur, näitab see suurt avalikku huvi ja sellisel juhul tuleb planeeringu kehtestamisel seda arvestada,” ütles Toome. Ta sõnas, et saab aru, et olemasolevale hoonele on raske rakendust leida, kuid hea meelega ei näeks ta selle asemel poeketi säästlikule ehitamisele suunatud tüüpprojekti. Selle muutmisest aga kett huvitatud pole.\nSamasuguse tüüplahenduse vastu on olnud ka Narva, kuhu Lidl samuti laieneda soovib. Seal nõuti arhitektuurikonkursi korraldamist.\nVolikogusse minev eelnõu detailplaneeringu algatamise kohta oli arutusel esmaspäeval, kui ühisistungit pidasid kultuuri- ja spordi- ning haridus- ja noorsookomisjon. “Seis oli viiskümmend viiekümnele,” ütles haridus- ja noorsookomisjoni esimees Meelis Tint, kelle sõnul pole see päris nende komisjoni küsimus, kuid arutusele see tuli.\nTint ise ei varja, et tema pooldab vana kultuurimaja lammutamist. “Peaksime haarama kinni sellest, kui keegi soovib midagi arendada,” ütles ta. Tint lisas, et praegu seisab maja tühjalt ja laguneb ning uut otstarvet sellele mitu korda funktsiooni muutnud ja ümber ehitatud hoonele on võimatu leida. Pealegi on tegemist suure energiaröövliga, mis teeb selle ülalpidamise keeruliseks.\nKuna Jõhvi linnapilt on nagunii ebaühtlane ning ühtlast keskust pole, ei oleks stalinistliku ehitise lammutamine mingi katastroof, vaid pigem vastupidi. “Mina näen, et see aitab linnapilti korrastada,” leidis Tint.\nEile õhtul kogunes volikogu majandus- ja eelarvekomisjon, kes samuti seda küsimust arutab.\nMuinsuskaitseamet ja kultuuriministeerium algatasid 2007. aastal 20. sajandi arhitektuuri programmi, kaardistades säilitamist väärt hoonete ja ehitiste paremiku. Selle nimekirja põhjal tegi muinsuskaitseamet ettepaneku võtta mõningad hooned kaitse alla kas üksikhoonete või tervete hoonerühmadena. 1950. aastal ehitatud neoklassitsistlikus stiilis kultuurimaja on üks nendest, mille kaitse alla võtmist ja säilitamist soovitati.\nKokku oli Jõhvis selliseid objekte seitse: tsaariajast pärit Issanda Ristimise kirik ja Kahula koolimaja, nõukogudeaegsetest ehitistest raudteejaam, endine kultuurimaja, Eesti Põlevkivi administratiivhoone ja telefonikeskjaama hoone ning stalinistlikud linnaosad Tammsaare, Sompa ja Viru tänava vahel.


Gerli pesa: Kohvik Klaus - peatu hetkeks keset linnakära\nKohvik Klaus - peatu hetkeks keset linnakära\nSiinkohal on tegemist kohvikuga, millest ma olen tuhandeid kordi mööda jalutanud. Käime sõbrannaga ja lastega tihti vankritega kultuurikilomeetril jalutamas ning see jääb täpselt poole maa peale. Esimene kord, kui sisse otsustasime põigata, tellisime vaid joogid ja jäime hetkeks. Järgmisel korral (ja ka sellest järgmisel) otsustasime, et istume maha ja vaatame, mis toiduasju seal pakutakse.\nKlaus on hea, mugav ja vaba koht, kus igaüks saab mõnusalt ja viisakalt ära olla. Tegemist on väikse restoran-kohvikuga, mis asub vist täpselt selle koha peal, kus peabki üks linnainimestele avatud mugav äraolemise ruum ja paik olema – mere ääres, popis piirkonnas, südalinna lähedal ja mitte kellegi jaoks liiga kaugel.\n"Kui meile külla kõndida, ei kulu kaua aega. Kui meie juurde rattaga kimada, oled üsna kohe kohal. Ja mugavatel inimestel on hea põhjus mitte jalgsi käia, tulla autoga, kuna kohvikul on oma parkla, mis ei maksa muud kui ühe kohvi või koogiostu kohvikus," lubab tekst kodulehel.\nVäga meeldiv on see, et lauad on õues ja piisavalt suurte vahedega, et saab ka kaks vankrit sinna kõrvale ära parkida. Keegi ei vaata kurjalt ning toolidki on piisavalt mõnusad, et seal saab ka 1,5-aastane laps istuda. Teenindaja märkas meie tulekut üsna ruttu, tõi lauda menüüd ning tervitas väga viisakalt.\nMina tellisin endale sooja kanasalati (5 €), mis sisaldas mozzarellat, kirsstomatit, sparglit, maitserohelist, mangodressingut ja paprikat, mille sisse kanatükid olid ära peidetud. Sõbranna tellis hiidkrevetirisotto (6 €), mille sees olid suhkruhernes, sibul, peedileht ja roosa ingver. Jäime mõlemad väga rahule. Lisaks tellisime kakaod (2.50€), millel oli imearmas liblikas peal.\nTeist korda kui käisime, tellis sõbranna kanasalati, mille mina esimene kord ning mina tellisin 3 croissanti moosiga (4€). Saiakesed olid imehead, moos oli ka super, nautis nii laps kui ka mina.\nUuesti kiidan siinkohal teenindust, meid teenindas mõlemal korral üks kiilakas meesterahvas, ei tea, kas ta ongi seal üksi või meil kuidagi vedas niimoodi. Igal juhul on tegemist väga meeldiva teenindajaga, jäi tal pähe, mida me tellisime, tõi kiirelt tšeki ning tagasi ka vahetusraha, mille tegelikult mina olin jootrahaks jätnud. Ausus ennekõike.\nVäga meeldiv kogemus ja kift kohvik, kodulehel on kirjas, et järgmisel suvel ehitatakse veel ka sisehoov, kus hakkavad toimuma kontserdid, seega kindlasti kasvab asi korralikult. Kui kellelgi hakkas veel huvi pakkuma, siis asub see täpselt Linnahalli kõrval, seal, kus laevad lähevad näiteks Aegna saarele. Lindaline'i sadamasse sõites sõidate ka kohvikust mööda.


Trip.ee | kõrvaklapp\n9. veebr 11:10\n24 jaanuar läksin ja 30 tulin seal, vahemaandumisega Frankfurtis. Minnes ja tulles ainult vaadati, et vaktsineerimistõend on olemas, midagi ei skännitud ega kontrollitud täpsemalt. Minnes Barcelonas taheti näha ainult FCS vormi.\nTransiitlennujaamad Eestisse reisimiseks\n30. jaan 14:11\nKeegi oskab seda Saksamaa ja Jansseni dilemmat kinnitada/ümber lükata. 24 jaanuar lubati veel kenasti transiidiks sisse, aga nüüd vaja tagasi minna.\n6. juuli 2021 13:17\n16 Juuni tulin Itaaliast tagasi. Tol hetkel nõudis Läti veel ka vaktsineeritud inimestelt testi. Kohapela tegin testi FCO lennujaamas. Seal hoiatati, et vastuse saamine võib võtta kuni 36h, kui hakkasin tagasi tulema, siis sain testi tulemuse kätte ja seal lehel oli kirjas, et analüüs oli sooritatud kuskil 3h peale testi andmist.\nHoiatuseks see ka, et seal võeti test nii kurgust kui ka ninaneeludest ja mõlemast väga sügavalt, mitte nagu Eestis Synlabis.\nMa läksin testi tegema kuskil 7 paiku õhtul ja praktiliselt mitte mingit järjekorda polnud. Tundub, et ette pole vaja registreerida kuigi leht mida AirBaltic soovitab, väidab et peab tegema seda. Registreerimine toimus vähemalt minul kohapeal. Maksumus oli ~70€ ümardatult.\n14. juuni 2021 21:11\nei olnudki mõeldud lohutava postitusena, rohkem informatiivne.\n14. juuni 2021 20:19\nRäägin veidi enda kogemustest.\nTallinna lennujaamas küsiti minult negatiivset pcr testi sertifikaati, covidpassi ning euDplf.\nLäti lennujaamas tundus, et neil läks asi äkitselt väga kiireks ja väravas ei küsitud mitte midagi.\nRoomas saab teha pcr testi Fiumicino lennujaamas, maksab 69.88€. Test võrreldes Eestis Synlabis tehtavaga vägagi ebameeldiv. Suruti pulk sügavale kurku ning seejärel mõlemasse ninasõõrmesse. Vastuse lubasid anda max 36h jooksul ja selle teada saamiseks tuleb jällegi sinna lennujaama ise kohale minna, meili peale ei saadeta.


Saksa ja Eesti köögil on teadupärast palju ühisjooni. Me armastame süüa parasjagu toekalt ja loomulikult väga maitsvalt. Läbiv joon on puhas ja ehe maitse, naturaalsed koostisosad ja traditsioonid segatuna uuenduslikuga. Alpi jalamitel asuv Baierimaa oma Alpi aasade, kristallselgete järvede ja lumiste mäetippudega on imekaunis. Lisaks pakub sealne imeline loodus ja põllumaad suurepäraseid tingimusi maitsva toidu kasvatamiseks, tootmiseks ja valmistamiseks. Karge mägede õhk, rohkelt päikest ja mõõdukalt vihma ning lopsakas rohi annavad nii teraviljale, köögiviljadele kui piimale ainuomase hõrgu maitse.\nKauni loodusega Baierimaa maitsed on 10.-23. juunini Selverites väga lihtsalt leitavad. Tuleb vaid märgata sinise raamiga hinnasilte ja saadki nautida Baierimaa parimaid palu.\nÜlaloleval pildil olen sättinud Baierimaa juustudest kokku mõnusa juustuvaagna, kus kohtuvad võimalikult erinevad juutud igale maitsele. Pehmed valge- ja sinihallitusjuust, kõvemad Bayerntalen ja Almdammer ning piimane mozzarella oliiviõliga, lisaks veel hummust ja ongi näksimist igale maitsele! Juustudele annavad lisamaitset puuviljad ja marjad ja loomulikult krõbedad kreekerid ning grissinid. Juustuvaagen on ideaalne pakkumiseks aia- või rõdupidudel. Ära unusta juustusid enne vaagnale ladumist pool tundi varem külmkapist välja võtta, sest kõigi juustude maitse tuleb oluliselt paremini välja toasoojalt.\nNeed on Baierimaa juustud ja hummus, mis leidsid oma koha juustuvaagnal\nTadaa, ongi juustud ilusti välja sätitud, lisaks marju, puuvilju ja krõbedaid kreekereid ning grissinid\nJärgnevalt veel mõned maitsvad ja lihtsad retseptid, kus juust mängib tähtsat rolli nii kreemisuse kui maitseandjana.\nARBUUS, KURK, FETA, OLIIVID, SIBUL, RUKOLA-KOKKU SAAB SUUREPÄRANE SUVESALAT\nArbuusi ja feta suurepärane kooslus pole vast kellelegi uudis. Soojade ja suviste ilmadega on see salat taas päevakorras ja olgu ta siis taas siingi meelede tuletatud. Lisan klassikalisele kooslusele alati ka krõmpsuvat kurki, soolakaid oliive, särtsakat punast sibulat ja mõrkjat rukolat. Tulemuseks maitsepommist salat, mis sobib nautimiseks nii omaette kui kaaslaseks grillilt tulnud lihale.\nArbuusi-fetasalat kurgi, oliivide, sibula ja rukolaga\n500 g arbuusitükke\n50 g rukolalehti\nlisaks 100 g Fitaki juustu ja 1-2 sl hakitud piparmündilehti\nTõsta kaussi arbuusi- ja kurgitükid. Viiluta punane sibul hästi õhukeselt ja lisa seegi. Pane sekka ka oliivid ning rukola. Sega kokku kaste oliiviõlist ja punase veini äädikast, maitsesta see soola ja pipraga. Vala salatile ja sega õrnalt läbi. Kõige peale pudista Fitaki juust ja saputa piparmündilehti.\nPORRU TOMATI JA MOZZARELLAGA KÜPSETATUD PORTOBELLO SEENED\nTäidetud seeni on hästi lihtne ahjus valmistada ja nad maitsevad alati võrratult hästi. Portobellodel on eriti tummine ja maitserikas olemine, mulle meeldib neid tegelikult sellistes ahjuampsudes kasutada rohkem, kui väikesi šampinjone. Täpset kogustega retsepti polegi tegelikult siinkohal mõtet anda, kõik oleneb sellest, kui palju seeni soovid küpsetada ja kui suured nad parasjagu satuvad olema. Mina teen nii: alustuseks hakin ühe-kahe porru valge osa ja praen kergelt pannil oliiviõlis läbi. Jälgida tuleks, et porru ei läheks kõrbema, vaid muutuks lihtsalt läbipaistvaks ja pehmeks. Peale praadimist sätin porru seenekübaratesse. Igasse seenekübarasse läheb ka poolitatud kirsstomat ja nii palju riivitud mozzarella juustu, kui vähegi seenekübar mahutab. Kuhjake peale veel ka! Nüüd ahju küpsema. 200 kraadi juures kulub seente küpsemiseks ja juustu sulamiseks 10-15 minutit. Enne söömist saputan sulanud juustule veel soola, pipart ja värsket hakitud tüümianit. Sobib ka murulauk või petersell. Seeend võib lõigata sektoriteks või pakkuda tervena. Kõrvale veel värsket salatit ja voilá!\nAHJUS KÜPSETATUD HALLITUSJUUSTUKERA RÖSTITUD RABARBERIGA\nSee kombo on põnev maitseelamus. Suurepärane magustoit neile, kes eelistavad suhkrumagusa desserdi asemel midagi, milles saavad kokku soolane, magus ja hapukas. Juustukeraks sobib nii valge – kui sinihallitusjuust. Proovisin seekord pehme maitsega Cambozola keraga ja tulemus oli super. Juustu sisemus sulas ahjus mõnusasti pehmeks ja kreemjaks. Soe soolakas juust külma hapukasmagusa rabarberiga maitses imehea.\nSellegi roa juures ei ole mingit suurt retseptikunsti. Esmalt tuleks röstida rabarberid. Selleks lao neli või viis umbes 4-sentimeetristeks juppideks tükeldatud rabarberivart ühe kihina ahjuvormi. Lisa 2 sl vett ja 5 sl suhkrut. Sega läbi ja säti rabarberitükid taas nii, et oleks üks kiht. Kata ahjuvorm fooliumiga ja küpseta 180 kraadi juures pool tundi, kuni rabarberid on pehmed. Lase täielikult jahtuda.\nVahetult enne maiustamist valmista ette juust. Võta juustult puidust, paberist või metallist ümbris (kui see on üldse). Pane juustu alla küpsetuspaber ja tõsta kas ahjuplaadile või -ahjuvormi. Küpseta juustu 200-kraadises ahjus (ikka eelkuumutatud) 15-20 minutit, kuni ta hakkab pealt kuldseks tõmbuma ja sisu on vedel. Serveeri kuuma pehmet juustu jahtunud rabarberitega. Juurde võib pudistada veel lisamaitseks piparmünti.\nBaierimaalt on pärit ka tuntud Jogobella jogurtid\nMu kõige värskem avastus Baierimaalt pärit toodete osas on Mövenpicki karamellijogurt. Teate, kui hästi see sobib hoopis magustoiduks! Kui lisada veel vaarikaid, on pokaalis täielik hõrgutis. Soovitan proovida 😊\nMärka ja leia Baierimaa tooteid Selverites 10-23. juunini, mil nad on erilise tähelepanu all ja lihtsalt leitavad tänu sinise raamiga hinnasiltidele.\nTegu on reklaamiga. Postitus sündis koostöös Baierimaa toidutootjatega.\nFiled Under: Retseptid\nPrevious Post: « Võilillepirukas\nNext Post: Rabarberibrülee »