EMA soovitab: 7 jõulukinki vanavanemate poputamiseks - Ajakiri EMA\nPühad on toredad juba seepärast, et süda põksub naksakalt kallite esivanematega kohtumise ootuses. On ju vanavanemad need, kes on viimastel aastatel vajanud rohkem kui kunagi varem kinnitust, et nad on meile asendamatud, armastatud, igatsetud.\nMida aga kinkida pühadeks enda või oma laste vanavanematele, kel on kõik vajalik justkui olemas? EMA toimetus pani kokku 7 kingiideed, mis paitavad, kaisutavad, aitavad tugevdada sidet ja sisendavad lootust.\n♥ Lase pusal kallistada\nÜllata vanavanemaid ilusate VANAEMA ja VANAISA orgaanilisest puuvillast valmistatud pusadega, millel kummalgi varuks ka väike armas üllatus. Laste armastust ja igatsust tuletab VANAEMA pusa vasakul käisel meelde kuldse liiva karva südameke. ♥ VANAISA pusa seljalt võib leida teemanti meenutava kujundi, mis tõstab esile vanaisade sügavat elutarkust ja vaimurikkust. ♦\n♥ Tarkade lillede hoolitsust vanaemale\nVanaemadele mõeldud kingikomplektist leiab lavendlilisandi ja naistepunaga VANAEMA saialillesalvi ning lavendliaroomiga VANAEMA sojaküünla (valminud koostöös võrratu tootjaga OMA Care). Mõlema kingi ülesanne on lõõgastada ja rahustada.\nKoos hea sõbra Usina Aednikuga loodud loodusliku salvi kohta saame toimetusega kinnitada, et selles leiduvad ravimtaimed aitavad otsekui maagiliselt paistetust alandada ja on toeks ka liigesevalu puhul.\nUuri kingikomplekti SIIT.\n♥ Appi tõttab must pässik!\nMis võiks olla vanavanemale tabavam kink kui puhtast loodusest kogutud musta pässiku ehk kasekäsna ehk chaga eliksiir, mille immuunsust toetavast iseloomust räägitakse legende.\nMust pässik aitab teatavasti looduslikul teel suurendada keha vastupanuvõimet ja tugevdada immuunsust. B-grupi vitamiinide allikana kaitseb kasekäsn närvisüsteemi ning naha tervist, turgutab väsinud keha ja vaimu. Eliksiiri on valmis võlunud tore Viljandimaa tootja Väetee, lonksu maitse on põnev ja mahe. Uudista lähemalt SIIT.\n♥ Klassikat vanaema palgele\nIlusa Elu Giidi jõudnud Dr Hauschka ajaproovile vastu pidanud staartoode, luksusliku ja rikkaliku koostisega roosi-päevakreem kuulub nii filmi- kui ka teatriproffide lemmikute hulka. Kasutada sobib seda kõigil – imikutest vanaemadeni! Roosikreem on üks ütlemata hea valik eriti just külmakraadide puhul nii normaalsele, kuivale, tundlikule kui ka ärritunud nahale ja laienenud kapillaaride puhul. Vaata lähemalt SIIT.\n♥ Mahe valgus ja ivan tšai\nVanaisad ei kipu olema väga sedasorti rahvas, kes endale ise aroomiküünla soetavad. Kui aga kallid lapsed ja lapselapsed selle koos elujõudu pakkuva ivan tšai teega kingivad, siis pole neilgi ju midagi mõnusamat, kui tuleleegi saatel teed nautida ja elu ees tänu tunda. Tutvu komplektiga lähemalt SIIN.\n♥ Nooruslikkuse toonik\nIlusa Elu Giidist leiab erakordse tooniku – kui enamasti luuakse kosmeetikat vee baasil, siis Saksa ökokosmeetika tootja Santaverde pudelid sisaldavad hoopis vitamiinidest ja mineraalidest pungil aaloemahla, mida on rikastatud taimsete õlide ja ekstraktidega.\nToonik aitab tuhmistada vanaemade pigmendilaike ning aaloetaime õied ja kuldkanni õielehed tugevdavad naha loomulikke protsesse, muutes jume erksaks ja ühtlasemaks. Uuri lähemalt SIIT.\n♥ Ojaisanda halastust lihastele ja liigestele\nSoomlanna Virpi Raipala-Cormieri asutatud, nüüdseks 40aastase ajalooga Frantsila ürditalu populaarseim toode on Ojaisanda liniment ehk vedel salv, mis aitab ergutada vereringet, ravida liigese- ja lihasehädasid, leevendada õla- ja seljapingeid. Salvi sobib kasutada nii noortel kui ka vanadel, sellest on saanud ka EMA toimetuse suur lemmik, samuti on see leidnud koha Ilusa Elu Giidis.\nOjaisanda linimendi koostises on Soomest korjatud puhtalt kasvanud ürdid, nagu harilik angervaks, raudrohi, naistepuna, arnikas, ning kadaka, piparmündi, aed-liivatee ja lamava talihalja eeterlikud õlid. Kae lähemalt SIIT.\n#Ajakiri EMA #Dr. Hauschka #Frantsila #Jõulud #Jõulukink #kingitus #Pühadekink #Santaverde #Vanaema #Vanaema pusa #Vanaisa #Vanaisa pusa #Vanavanemad


PRIAst saab taas taotleda toetust mikro- ja väikeettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringuteks – Ambrella\nPRIAst saab taas taotleda toetust…\nAlates 28. juulist saab läbi e-PRIA esitada meetme „Mikro- ja väikeettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetuse“ toetustaotlusi. Taotluste vastuvõtt toimub 28. juuli – 11. august.\nToetus on mõeldud väikeettevõtjatele, kelle põhitegevusalaks oli taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal toiduainete tootmine või joogitootmine ning mikroettevõtjatele, kes on vähemalt kaks taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastat tegelenud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud toodete (välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustoodete) tootmisega.\nToetust on võimalik saada Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodetest toodete töötlemiseks või töötlemiseks ja turustamiseks vajaliku seadme ostmiseks või ehitise ehitamiseks. Üksnes põllumajandustoodete turustamiseks toetust taotleda ei saa.\nTaotlusvooru eelarve on 5 000 000 eurot.\nNB! 12. juulil jõustus meetme määruse muudatus, millega tõsteti toetuse maksimaalne summa arengukava programmiperioodi 500 000 eurolt 750 000 eurole ühe taotleja kohta.\nCategories: Ettevõtja, kohalik toit, PRIABy Emeri Saluveer 23/07/2021 Leave a comment\nPreviousPrevious post:Põllumajandusliku tegevusega alustava noore ettevõtja toetus 2021NextNext post:Kagu-Eesti ettevõtjad saavad riigilt 600 000 eurot toetust


Autoremondilukksepp ( Job id: 79908849)\nCompany: OÜ ÖKOPESA\nTööülesanded: Autoremondi hooldustööd, traktorite ja muude liikurmasinate remont ja hooldus.\nOmalt poolt pakume: Võimalust teha stabiilselt tööd, uusi ja kvaliteetseid töövahendeid, konkurentsivõimelist palka, toredat kollektiivi ja võimalust areneda oma töös.\nMuud nõuded: Erialase töö oskused või omandatud haridus\nCompany Danpower Eesti AS in Other\nTööülesanded: Paigaldad, remondid ja hooldad katlamajade seadmeid, kaugküttetrasse, soojussõlmi ja hoonete küttesüsteeme.Omalt poolt pakume: * Meie töötajad on ettevõtte põhiväärtustena toonud välja just hooliva ja toetava kollektiivi, stabiilse töösuhte ja paindlikkuse.* Meil igav ei hakka – saad teha huvitavat ja nuputamist vajavat tööd.* Töötaksid täistööajaga rahvusvahelises ettevõttes.* Hoolime oma töötajate tervisest ja heaolust: pakume sporditoetust või tööandja tervisekindlustust, sügisest kevadeni ka tasuta ujulakasutust.Muud nõuded: * tunned huvi tehnika vastu ja sul on tehnilist taipu* oled kohusetundlik, aus, korrektne ja täpne* suudad iseseisvalt töötada ja vastutada oma töö tulemuste eest* armastad vaheldusrikkust, kuid ei karda ka rutiinseid tööpäevi* sulle meeldib töötada m...\nCompany Osaühing Gevill in Other\nTööülesanded: Puurimine; keermestamine; saagimine;ketaslõikuriga pinna puhastamine;töötamine lintsael.Omalt poolt pakume: Sõbralikku kollektiivi;vajadusel väljaõpet kohapeal.Muud nõuded: Soovitatav töökogemus.Kodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Osaühing Lumina Metall in Mäha\nSeoses töömahu suurenemisega, otsime juurde tööjõudu!Tööülesanded: Metalli surve-, lõike- ja abrassiivtöötlemine (lihvimine, puurimine, lõikamine) vastavalt joonistele; materjali maha võtmine ja peale laadimine külglaaduri või tõstukiga.Omalt poolt pakume: Mitmekesist tööd, enesearendamise võimalusi, nooruslikku kollektiivi. Kuna mitmeid kolleege käib tööle Tartust, saab kulusid jagada.Muud nõuded: Väga hea jooniste lugemise oskus, kohusetundlikkus, õppimisvõime ning hea tehniline taipKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany aktsiaselts LAATRE PIIM in Laatre\nTäistööajagaTööülesanded: Farmiseadmete remont ja hooldus, tagades sellega farmi tõrgeteta töö. Siia kuuluvad kõik elektroonilised ja mitteelektroonilised seadmed, aedikud, lõastus jne. Kindlasti on vajalik keevitamise oskus ja tehniline mõtlemisvõime. Loomade vedu GAZ-53-ga kombinaati ja vajadusel ka lautade vahel. Omalt poolt pakume: Tööd pidevalt arenevas ettevõttes, tööriideid, sõbralikku ja abivalmis kollektiivi, kaugemalt käivale töötajale autokompensatsiooni või Laatre alevikus elamispinda. Muud nõuded: Kasuks tuleb C kategooria autojuhilubade olemasolu, kuna tuleb teostada ka loomadevedu (kombinaati ja lautade vahel). Ei tohi loomi karta ega käituda nendega lubamatult agressiivseltKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Scandicon OÜ in Other\nTööülesanded: Metalldetailide puhastamine keevituspritsmetest nurklihvija või suruõhu meisli abil.Omalt poolt pakume: Meeldivat töökeskonda ja töökaaslasi. Konkurentsivõimelist palka.Muud nõuded: Töö nõuab füüsilist vastupidavustKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany OÜ Revan in Other\nTööülesanded: Sõidu-, veoauto ning traktori rehvide montaa ja remont.Omalt poolt pakume: VäljaõpetMuud nõuded: Positiivne suhtumine töötamisse, töötahe; vastutus- ja kohusetunde olemasoluKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany aktsiaselts Mivar-Viva in Other\nTööülesanded: Tehnoloogiliste seadmete teenindamine digitaalselt arvuti abil, seadmete hooldamine ja remontimine padja - või tekiliinil. Omalt poolt pakume: Püsivat ja stabiilset täistööajaga töösuhet, väljaõpet või täiendõpet kohapeal, sõbralikku ja toetavat meeskonda. Tagame sotsiaalsed garantiid, omatöötaja soodustused, autoga maalt tööle käimise korral sõiduhüvituse saamise , puhkepäevad laupäeval ja pühapäeval. Muud nõuded: Kasuks tuleb erialane töökogemus tekstiilitööstuses, täpsus, kohusetundlikkus, oskus töötada meeskonnas. Kodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany BB Industrie OÜ in Other\nTööülesanded: Ettevõte pakub tööd keevitajale, kelle tööülesandeks on:* Keevitustööd ja soojasõlmede koostamine vastavalt projektidele* Kooste ja keevitustööd joonise alusel tellimustöödele* Keevitustööd ja toote paigaldus objektilOmalt poolt pakume: Omalt poolt pakume:* Oskustele ja kogemustele vastavat palka* Rahulikku ja stabiilset töökeskkonda* Professionaalseid töövahendeid* Väljaõpet ja täiendkoolitusi* Paindliku tööaegaMuud nõuded: Kandidaadilt ootame: * MIG ja TIG keevituskogemus* Oskus lugeda jooniseid* Võimet teha füüsilist tööd* Korrektsust ja nõudlikust oma töösKasuks tuleb: * Oskus keevitada elektroodkeevitusega* Oskus keevitada gaasikeevitusega* CAD programmide kasutamine* SertifikaadidKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Estdoor OÜ in Other\nTööülesanded: Metalluste ning muude metallkonstruktsioonide valmistamine ja keevitustööd.Omalt poolt pakume: Väljaõpet kohapeal;konkurentsivõimelist töötasu;tööriided, isikukaitsevahendid, töövahendid;töö soojas tsehhis, on olemas riietusruum ja puhketuba.Muud nõuded: Kandidaat on punktuaalne, kohusetundlik, soovib õppida ning tööd teha. Kasuks tuleb töökogemus metallitöötluse valdkonnas ja keevitusoskusKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Gaznet OÜ in Other\nTööülesanded: Autogaasiseadmete paigaldamine, hooldus- ja remonttööd. Sõidukite ja kaubikute hooldus ja remonttööd.Omalt poolt pakume: Autogaasiseadme paigalduse väljaõpeMuud nõuded: Tehniline taip, lojaalne, kohusetundlikKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany OÜ KUMMIBOX in Saksa\nOtsime uut meeskonnaliigetTööülesanded: Sõidu- ja pakiautode veaotsingud, hooldus- ja remonditööd; lisavarustuse paigaldamine, sõidu- ja pakiautode rehvitööde teostamine. Omalt poolt pakume: Meeldivat kollektiivi, kaasaegset töökeskkonda, koolitusi, arenguvõimalusi, töötulemustest sõltuvat ja väärilist töötasu, ühisüritusi. Muud nõuded: Autoalane eriharidus, korrektsus, täpsus, tehniline taip, vastutustunne, koostöövalmidus ja valmisolek iseseisvaks tööks. Kasuks tuleb inglise ja/või saksa keele valdamine algtasemel, arvuti kasutamise oskus, varasem töökogemus rehvitehnikunaKodus töötamise võimalus: Ei...


Presidendid Baltimaade ja Poola riigipeade kohtumisel: panustame ühiselt Euroopa julgeoleku tagamisse\n© Rene Riisalu/Välisministeerium\nBalti ja Poola riigipeade kohtumine Kõue mõisas\n"Venemaa kasvav sõjaline ja välispoliitiline agressiivsus sunnib meid senisest rohkem tähelepanu pöörama julgeoleku arendamisele ja tagamisele nii kahepoolsetes, regionaalses kui ka Euroopa Liidu ja NATO raamistikus. Tänane kohtumine näitas, et valmisolek ühiselt ja kindlalt tegutseda on Eesti, Läti, Leedu ja Poola tasandil olemas," ütles president Toomas Hendrik Ilves, kes võõrustas täna Tallinna lähedal Kõue mõisas Läti, Leedu ja Poola riigipäid Andris Bērziņšit, Dalia Grybauskaitėt ja Bronisław Komorowski.\nPresident Ilvese sõnul välistab Venemaa jätkuv tegevus Ukrainas EL-Vene suhete normaliseerimise. "Tänane presidentide kohtumine näitas, et oleme naaberriikidega ühisel arusaamal – uus julgeolekuolukord eeldab, et Euroopa Liit on oma sõnumites kindlam ja ühtsem kui kunagi varem, sealhulgas, et meie, Eesti, Läti, Leedu ja Poola, oleksime regionaalselt ühtsemad kui kunagi varem," lisas Eesti riigipea.\nPresidendid kinnitasid ka ühiselt, et oluline on tegeleda meie väärtussüsteemi vastu suunatud Venemaa propagandarünnakutega, seda nii regionaalsel kui ka Euroopa Liidu tasandil.\nEesti riigipea tunnustas Leedut Klaipeda LNG terminali kiire valmimise puhul, nimetades seda oluliseks Balti regiooni energiajulgeolekule, sest meie gaasiga varustamine muutub senisest mitmekesisemaks.\nOluline on, et paralleelselt saavutasid ka Eesti ja Soome kokkuleppe regionaalse LNG terminali asukoha ning Euroopa Liidu kaasrahastamise taotlemise ajakava asjus, Balticconnectori osas lepiti kokku gaasitorude valmimise tähtajas.\nSee, kuidas Balti riigid on kaasaegse kiirraudteega Rail Baltic edasi liikunud ning tundnud lõunast Poola ja põhjast Soome toetust on hea näide siinse piirkonna tegelikust koostööst 21. sajandil, ütles president Toomas Hendrik Ilves. "Peame ühiselt pingutama, et rahastuse taotlus Euroopa Komisjonile saaks esitatud õigeaegselt," märkis president Ilves.\nPresident Ilves avaldas täit toetust poliitiliste ja majanduslike reformide kasuks otsustanud ning Euroopa Liiduga lõimumise poole pöördunud Moldovale, Gruusiale ja Ukrainale.\n"Nendel rahvastel peab olema samasugune vabadus otsustada oma tuleviku üle nagu see oli meil," ütles president Ilves. "Igasugune välissurve, millega kaasnevad Venemaa poolsed kaubandussanktsioonid, ei sobitu 21. sajandi Euroopasse, kes äsja tähistas Berliini müüri langemise 25 aastapäeva," lisas ta.


Arle Mölder: kliendisoovid panevad ehitusgraafiku proovile - Ehitusuudised\nAutorid: Ehitusuudised , ehitusuudised.ee • 30. jaanuar 2017\nNovira Capitali juhi Arle Mölderi sõnul on kinnisvaraarendaja suurimaks väljakutseks büroopindade renoveerimisel tasakaalu leidmine lõppklientide soovitud muudatustööde, nende tööde hinna ja ehitusplatsil teostatavuse vahel.\n21.02. 2017 Tallinnas Kultuurikatlas\nMölder on seotud kinnisvaraturuga aastast 1992 ja olnud tegev kolme plaza turuletoomises, milleks on Kawe Plaza, Metro Plaza ja Novira Plaza. Praegu on ta Novira Capitali tegevpartner. Novira Capitali põhitegevuseks on kinnisvara arendamine ja finantseerimine.\nPraegu on Novira Capitali üks põnevamaid projekte koos Unique Hotelsiga Tallinnas Endla tänaval rekonstrueeritav 8000-ruutmeetrine ärihoone Centennial.\n1960ndatel Eesti Riiklikule Statistikaametile rajatud hoone koosneb kahest eraldi osast. Seitsmekorruselises osas valmis täielikult renoveeritud ärimaja büroo- ja teeninduspindadega 2016 aasta suvel, madalamasse neljakorruselisse osasse valmib Unique Hotels Grupi eestvedamisel neljatärni hotell koos konverentsiruumide ja restoraniga 2017. aasta suveks. Hoone rekonstrueeritakse juhtiva arhitektuuribüroo Allianss Arhitektid projekti põhjal, ehitustööd teostab Fund Ehitus.\nAlgselt olid büroopindadeks planeeritud ka neljakorruseline osa ja hoone kandis nime Numeral. Renoveerimisprojekt pälvis isegi rahvusvaheliselt kinnisvaraföderatsioonilt FIABC kõrgetasemelise kinnisvara auhinna – Baltic Prix d’Excellence 2015, kategoorias “jätkusuutlik ehitis”.\nMilliste äriliste otsuste põhjal sai Numeralist Centennial, kuidas tihedal büroopindade turul konkurentidest eristuda ja oma majja üürnikke meelitada. räägib Arle Mölder 21. veebruaril toimuval Äripäeva kinnisvarakonverentsil.\nVaata Kinnisvarakonverentsi kava ja registreeru siin.


5. klass | Matemaatika ja haridustehnoloogia\n1. Naturaalarvude liitmine ja lahutamine\nArvu järgud, kirjalik liitmine ja lahutamine, 4. klassis õpitu kordamiseks ja kinnistamiseks. Autor: Siim Luha.\nMiksikese Pranglimine ei vaja ilmselt pikemat tutvustamist.\nNaturaalarvude ümardamise harjutamiseks hea online võimalus õpilasele, näitab jooksvalt ära ka õigete vastuste % ja eeldatava hinde. Autor: Siim Luha\nTore arvudega ristsõna Excelis. Autor: Janika Kaljula\n“Miljonimäng” liitmise ja lahutamise peale naturaalarvudega.\n2. Naturaalarvude korrutamine ja jagamine\nProgramm MateÄss (vt eelmise teema all).\nJaguvuse tunnuste harjutamiseks õpilasele, vahetu kontroll. Autor: Siim Luha.\nAlgarvude ja kordarvude mõistete kordamiseks 5. klassile sobivaid materjale. Autor: Siivi Jõgi\nNaturaalarvu lahutamine algteguriteks, kohese kontrolliga harjutusvõimalus õpilasele, näitab jooksvalt ära ka õigete vastuste % ja eeldatava hinde. Autor: Siim Luha\n“Kuldvillaku” -stiilis mäng nelja tehte peale naturaalarvudega. Autor: õp. Rebane (Ristiku PK)\n3. Geomeetrilisi kujundeid\nNurkade liikide määramise harjutamiseks Exceli tööleht. Autor: Maret Rinne\nVõistlusmäng risttahuka ja kuubi peale. Autor: Irja Rebane\n4. – 5. Kümnendmurrud. Tehted kümnendmurdudega\nMitmeid mänge kümnendmurdude kohta:järjestamine, võrdlemine jne. Keskkond: thatquiz.org\nKümnendmurdude järjestamise mäng. Autor: Irja Rebane\nÜhikute teisendamise juures pakub head harjutamis- ja vahetut kontrollivõimalust Keksutabel, mis võimaldab teisendada nii pikkus, pindala, ruumala kui massi ja aega. Programmi on lihtne kasutada, see pakub õpilasele kohest kontrollivõimalust ning võimaldab ka tööde sooritamist. Autor: Raimo Reitel\nKümnendmurdude korrutamise ja jagamise harjutamiseks Exceli töölehed. Autor: Siivi Jõgi\nHarjutamaks kümnendmurdudega arvutamist peast (korrutamine ja jagamine järguühikuga), võib kasutada jällegi Exceli töölehti. Autor: Siivi Jõgi\nKümnendemurdude liitmine ja lahutamine miljonimängu-stiilis. Autor: Irja Rebane\n6. Üldiseks kordamiseks\nVõiks kasutada kindlasti Allar Veelmaa testivihikuid. Need hõlmavad materjali 5. – 9. klassini, aitavad õpilasel oma teadmisi kontrollida, arendavad loogilist mõtlemist ja sisulist arusaamist õpitust.\nPalju matemaatilisi mänge, drillprogramme ja töölehti leiab lehelt http://web.zone.ee/math/. Autor: Maria Savina\nMatemaatika on huvitav. Selle tõestuseks võib vaadata teistmoodi arvutamist. 🙂\nErinevaid ideid õpetajale tunni mitmekesistamiseks. Artikli autor: Tuuli Koitjärv.


Börs: tööraport viis turud rohelisse\nPille Ivask • 7. juuli 2017 kell 20:26\nUSA börs lõpetas tänase kauplemispäeva rohelises, kuna tööraport oli oodatust oluliselt parem.\nDow Jones tõusis 94,30 punkti ehk 0,4% võrra, 21 414,34 punktile. Enim tõusid McDonald’si, Nike, Microsofti ning Apple’i aktsiad. Nädala kokkuvõttes tõusis Dow 0,3% võrra.\nS&P 500 indeks kerkis 15,43 punkti ehk 0,6% võrra, 2425,18 punktini. Tehnoloogiasektor tõusis täna seejuures 1,3% ning tarbekaupade tootjate aktsiad kokku 0,8% jagu. Nädala kokkuvõttes tõusis indeks vähem kui 0,1% jagu.\nNasdaq Composite tõusis 63,61 punkti ehk 1% jagu, 6153,08 punktini. Nädala kokkuvõttes jäi indeks 0,2%ga rohelisse.\nBloombergi dollariindeks edenes täna vähem kui 0,1% jagu. Nädala kokkuvõttes jäi indeks 0,4%ga plussi. Euro kukkus 0,2% võrra 1,1404 dollarini, olles samas eile 0,6% jagu tõusnud. Briti nael nõrgenes 0,6% võrra, 1,2889 dollarile.\nNafta hind näitas täna aga langust. WTI toornafta hind kukkus 2,8% jagu, 44,23 dollarile barrelist. Eile tõusis hind 0,9% jagu. WTI toornafta hind langes nädala kokkuvõttes 4% jagu hoolimata sellest, et USA naftavarud vähenesid. See viitab sellele, et investorid on endiselt kindlad musta kulla ülepakkumises ning ei prognoosi sellele peatset lõppu.\nBrenti toornafta hind kukkus 2,34% jagu, 46,74 dollarile barrelist. Selle põhjuseks on ühelt poolt nii see, et OPECi leppe osas ei olda kindlad kui ka see, et mitmed naftatootjad on oma toodangut otsustanud hoolimata madalast hinnatasemest tõsta.\nKullafutuurid kukkusid 1,1% jagu, 1209,70 dollarini untsist.


REPORTAAŽ | Jahil koos Grete Kulla, Harriet Toompere ja Mirtel Pohlaga: Oleme erinevas vanuses, ent meie tegelased on suure otsuse lävel - Kroonika\nREPORTAAŽ | Jahil koos Grete Kulla, Harriet Toompere ja Mirtel Pohlaga: Oleme erinevas vanuses, ent meie tegelased on suure otsuse lävel\nKOLME SÕBRANNAT, kellega hakkab juhtuma, mängivad Mirtel Pohla, Grete Kuld ja Harriet Toompere. "Jahihooaega" on nimetatud ka naiste "Klassikokkutulekuks", sest stsenaarium on adapteeritud samadelt autoritelt. Taani versiooni eestindas Martin Algus. "Jahihooaeg" esilinastub kinodes 5. detsembril.\n"Varahommikul kodus küpsetades kärsatasin saia ära ja kui Pärnumaale saabusin, vajusin jahimaja tiigis talisupeldes koos redeliga mutta. Tegelaskuju, keda mängin, ronis mu ellu sisse," muheleb uue kodumaise komöödia "Jahihooaeg" peaosaline Harriet Toompere.\nHarriet (45) teeb "Jahihooajas" oma esimese peaosa mängufilmis. Teda tuntakse tugeva draamanäitlejana, kes on eraelus Mait Malmsteni (48) elukaaslane ja filmistaar Franz Malmsteni (21) ema. Küllap ei ole juhus, et "Klassikokkutuleku" produtsent Kris Taska valis Harrieti valmiva komöödia peaossa – Malmstenite-Toomperede peaosad Taska varasemalt tehtud filmides on väga õnnestunud. Mait Malmsten oli viimaste aegade absoluutse hittfilmi "Klassikokkutulek" triloogia peaosas ning Franz äratas ellu Oskar Lutsu lood "Talve" ja "Soo".


Mida näitab Postimehe toimetuses lahvatanud konflikt? • Objektiiv\nArvamus » Mida näitab Postimehe toimetuses lahvatanud konflikt?\nMida näitab Postimehe toimetuses lahvatanud konflikt?\n6. apr. 2017 Varro Vooglaid\nPostimehe toimetuses lahvatanud tüli näitab taas, et kommertsmeedia näol on ennekõike tegu mitte ühiskonna teenimise, vaid omanikele kasumi teenimise eesmärgist juhinduva ettevõtmisega, kirjutab Varro Vooglaid.\nMõne päeva eest imbus avalikkuse ette Postimehe ajakirjanike ja ajalehe omanikuks oleva Eesti Meedia kontserni juhtkonna vaheline tüli. Märtsi lõpus Postimehe ajakirjanike tehtud ühispöördumise kohaselt dikteeritakse toimetuse liikmetele juhtkonna poolt ette, kellest kirjutada kriitilisi artikleid ning milline peab olema artikli toon ja pealkiri.\nMuu hulgas keelavat Eesti Meedia juhtkond ERRi andmetel kajastada Postimehe suhtes kriitikat teinud organisatsioonide poolt korraldatud sündmusi.\n“Meile dikteeritakse, kes tuleb n-ö liistule tõmmata ja kui kriitiline peab artikkel olema. Meile öeldakse, milline peab olema mingi loo pealkiri; me ei tohi kirjutada neutraalselt konkurentidest või konkurentidega seotud isikutest; meid survestatakse kirjutama promoartikleid kontserniga seotud ettevõtetest, kui tegelikult uudisväärtust või pointi pole. Me peame taluma teatud isikute raevupurskeid ja n-ö vaibalekutsumisi, kui käsku ei täideta või ei täideta piisavalt täpselt,” selgitati kirja mustandis.\nAvaldatakse pigem seda, mis on ideoloogiliselt ja äriliselt kasulik, kui seda, mis on õige ja hea – ultimatiivseks kriteeriumiks on huvid, mitte tõde.\nSelliste asjade toimumine suurte meediaväljaannete toimetustes ei ole üllatav. Pigem on see nii Eesti kui muu maailma peavoolumeedia allakäiku jälginud inimestele ootuspärane: avaldatakse pigem seda, mis on ideoloogiliselt ja äriliselt kasulik, kui seda, mis on õige ja hea – ultimatiivseks kriteeriumiks on huvid, mitte tõde.\nSamas on tänuväärne, et see, mida võis aimata ja oletada, on saanud Postimehe puhul avalikult faktilist kinnitust (tõsi, eravestlustes on neist probleemidest kuuldud juba ammu vägagi kõnekaid lugusid, millest ei saa konfidentsiaalsuse huvides kahjuks avalikult kirjutada).\nPostimehe puhul pole kõrvaltvaatajale praegu päris selge, millised on konflikti jõujooned ning millised on probleemid isiklike suhete tasandil. Võib vaid spekuleerida, mida on Postimehe toimetus aastate jooksul juhtkonna survel teinud või tegemata jätnud. Uude valgusse asetub ka asjaolu, et Postimees on arvamustoimetus on korduvalt lükanud tagasi minu kirjutatud arvamuslood ning avaldanud siinkirjutaja kohta laimu.\nMeenub veel palju küsimusi tekitavaid momente, nagu näiteks Postimehe arvamustoimetuse liikme Sigrid Kõivu poolt Aadu Luukase preemia tembeldamine “Putini preemiaks” päev pärast preemia andmist SAPTK-le või asjaolu, et 2014. aastal tellis homoaktivistina tuntud ärimees Peeter Rebane suhtekorraldusbüroode kaudu Eesti meediaväljaannetelt kooseluseaduse läbisurumisele nii-öelda positiivset kommunikatsiooni. Milles see positiivne kommunikatsioon seisnes, kuidas (millistes uudistes, arvamusartiklites, raadio- ja telesaadetes või muus vormis) see erinevates peavoolumeediumites teostus ning kellele ja kui palju selle eest maksti, võib vaid oletada, sest arusaadavalt peavoolumeedia ise selliseid asju lugejate ette tooma ei tõtta.\nKüll aga tulevad Postimehe toimetuses lahvatanud skandaaliga seonduvalt selgelt esile kommertsmeedia kontseptsiooni sissekirjutatud fundamentaalsed probleemid. Kui meediaväljaanne kujutab endast äriettevõtet, siis on tema omanike esmaseks sooviks mitte ausast tõetaotlusest lähtuv oma maa ja rahva teenimine, vaid kasumi saamine. Sellele taanduvad kõik muud huvid. Ajakirjanduslike ja ärihuvide konflikt on taolises olukorras paratamatu, nagu osutab ka Postimehes lahvatanud tüli.\nSeni püüab aga Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar teha halva mängu juures head nägu. Fundamentaalset probleemi tunnistamata räägib ta vaid seda, et Eesti Meedia kontserni erinevate elementide omavahelise koostööga seonduvad küsimused vajavad toimetuses lähemat selgitamist ja arutamist, et kontserni “sisu paremini välja mängida”.\nKeegi ei ütle, et meediaväljaanne ei tohiks tegutseda äriühinguna, just nagu ei ütle keegi, et meediaväljaanne ei tohiks end maailmavaateliselt selgelt positsioneerida ja seista sellest ilmavaatest lähtuvate põhimõtete eest. Muidugi tohib!\nKommertsmeedia on just see, mis ta on – omanikele kasumit teeniv äriprojekt, mitte tõe teenistuses olev ja ühiskonna hüvanguks töötav heategevuslik ettevõtmine.\nKüll aga ei saa pidada vastuvõetavaks, kui pigem kasumitaotlusest ja erahuvist kui tõetaotlusest ja avalikust huvist lähtuv ning tugeva vasakliberaalse kallutatusega kommertsmeedium püüab jätta endast ühiskonnale eksitavat muljet, nagu oleks tegu ühise hüve teenistuses oleva “neljanda võimuga”, kõigile diskussiooniks avatud ja ilma igasuguse ideoloogilise kallutatuseta ühiskonna keskpõrandaga.\nKommertsmeedia on just see, mis ta on – omanikele kasumit teeniv äriprojekt, mitte tõe teenistuses olev ja ühiskonna hüvanguks töötav heategevuslik ettevõtmine. Nii-nimetatud sisuturunduse ehk ajakirjandusliku- ja reklaammaterjali vormilise kokkusulatamise ja läbisegi esitamise üha jõulisem levik kommertsmeedias on selle elavaks kinnituseks. Samuti ka meediaettevõtete juhtkondade püüdlus allutada toimetused üha jõulisemalt oma äriliste ambitsioonide teenistusse.\nTaolisi fundamentaalseid probleeme saab kosmeetiliste muudatustega üksnes peita, mitte lahendada. Selleks, et Eestis võiks kasvada ausast tõetaotlusest ja ühise hüve teenimise eesmärgist lähtuva meedia osakaal, tuleb teha kõik võimalik, et meediamaastikul kasvaks tuntavalt mittetulunduslike ja selge maailmavaatelise määratlusega – rahvuslikke, kultuurilisi ja moraalseid ideaale austavate ja esile tõstvate – ajakirjanduslike väljaannete osakaal.\nJust sellest eesmärgist juhindudes olemegi Objektiivi ellu kutsunud. Objektiivi kui puhtalt kodanikualgatusliku meediumi tööle saab kaasa aidata igaüks, toetades Objektiivi tegevuse jätkamist ja laiendamist oma annetusega. Üha kahaneva autoriteediga peavoolumeedia manipulatsioonidele on võimalik vastu seista, ent kahtlemata nõuab see hea tahtega kodanike koondumist ja ühist pingutust.\nSildid ajakirjandus kommertsmeedia meedia meediamanipulatsioon peavoolumeedia Postimees


risto2005 ankeet – Rate.ee\nLink ankeedile: http://www.rate.ee/users/risto2005\nvaadatud: 11252 feim: 140401.84 aktiivsus: 9\nviimati külastas:\t 26.09.2017 - 17:47\nregistreerus saidil\t 05.01.2005 - 00:16\npärisnimi mkm mhm\nasukoht lähemalt nu kus kurat mina tean\nelukutse olla molekul\nenesetapp 6\t, haaknõel\t, konksud\t, lenzka\t, lenzkaˇ4ˇe.\t, lõikumine 2\t, mida*sygavamale*lõikad*seda*valusam*on\t, surm 91\t, surnuaed 20\t, tatoo 27\t, tattoo 137\t, ühel•hetkel•mind•lihtsalt•enam•pole 37\n((saate midagi head lugeda!!! http://images.google.ee/imgres?imgurl=http://blog.saadanas.org/logo_darkred.png&imgrefurl=http://blog.saadanas.org/archives/34&usg=__ZDLPyVo0ynxiPmMVJ4Jf0QaqWNg=&h=92&w=96&sz=11&hl=et&start=63&um=1&tbnid=QmWCVWcnEiy0OM:&tbnh=78&tbnw=81&prev=/images%3Fq%3Dnatsid%26ndsp%3D20%26hl%3Det%26rlz%3D1T4ADBF_enEE262EE265%26sa%3DN%26start%3D60%26um%3D1 )))\nkemo - Kodus, kodumaal\njau kemo on mikrofoni ees\nsiin kodus kodumaal-siin kodus kodumaal.\nÄra räägi lollust ja ärge tehke halba\nÄra löö lapsi ja ärge andke alla,loodus\nhoidke puhas,sest tema pole süüdi,et\nkalli hinna eest ta võimule m\nkalli hinna eest ta võimule müüdi.\nPäike veereb taeva kaarelt/vilgub majakas/\nma naudin vaadet/nii ilus on mu kodumaa/\nsee kivine rand ja tasane meri/mind kodumaasse\narmuma pani/nii hästi lõhnab kadakas/veel\nparemini preili keda armastan/tüdruk mu hinge\nkauneim roos/siin elu lõpuni ma soovin olla\nsinuga koos/lääne rannik/see ongi Eesti/läbi\nmänni metsa tuleb vastu Ramsi/suvel Österbigi\nminu puhke paigaks/südamest ma tervitan nüüd\nselle kandi rahvast.\nMul sõpradeks on siinsed inimesed/ka linnud ja\npuud/kes ei vaata milline sa oled/kivid ei\nküsi/miks sa lähed/miks sa tuled/kõik kodumaa\ntütred,pojad/kes te välja rändate/tulge ikka\ntagasi,kodu vajab teid,mitte võõraid neid,\nkes tulevad-lähevad,võttes ainult meilt/püsigem\nRef:Me ei vaja mägesid/ei kuuma ranna liiva/\nMe armastame Eestimaad/sest kuulume siia/\nKaks rahvast ühes koos/see ei oma tähtsust\nPalun hoidkem kokku,miks meile vaja kähmlust?\nKui öö siin läinud koidule,siis tean,et peagi tõuseb\npäike/kõik jäänud oma kohale,kuigi öös oli äikest/\nKuulda oli lapse nuttu,kes ta tormi kartis/deem ma\neksisin,need olid hoopis kassid/Siis uue päeva esimesed\nvalgus kiired tõidki kaasa hommiku/hei sina seal,ütlen\ntere hommikust/Mul mälestusi palju/võiksin kokku panna\nraamatu/kindlasti ma mainiks ära Haapsalu/kodulinn/\nValge daam/kena paik/promenaad/Gunnar,kes mööda\nõhtukallast jalutab/otsib pudelied/ma olen kodus,\nkodumaal/südamest ma seda paika armastan/\nEsimesed sammud/esimesed rõõmud/esimesed valud/esimesed\nsõõmud/kõik mis esimene juhtus mul siin ja see võlus/\nnüüd ma elangi nii/et vahel emban oma kodu lauluga/\nvahel merel oma meeled vabastan/lihtsalt naudin seda/\nma ei kalasta/lapsena ema rinnal uinusin/oli turvaline/\nsama tunne on ka nüüd/kummaline/sügis on käes/suvi\nmöödas/aga hinge alles ta jääb/läbi kodumaa trippisime/\nkaunis tütarlaps/mäeletad kui suudlesime/mõlemal sees\nka väike naps/olid vaba nagu taevas meie kohal/olid\nnagu tuule puhang/mis korra juukseid sasis ja siis kaduski.\nKodus kodumaal hei kodus kodumaal.\nKodus kodumaal,kui saaks,siis tahaks sind ma suudelda.\nLoojangule vastu kappab üksik hobune.\nKuhu viib küll tema tee? Kas tal pole peremeest?\nKiirest jooksust sasitud on uhke ratsu lakk,\nTolmune on sile nahk, kauneis silmis valuvahk.\nMiks nii on? Sind ei vaja keegi enam nüüd.\nJa kas on kõiges selles sinul üldse süüd,\nEt meil kõik masinate abil tehtud saab,\nAga sind inimene varsti unustab?\nKoplist pääsnud, aina otsid oma kodu veel,\nAlles jäänud on küll tee, aga maja pole see.\nPõrnitseb sind sajasilmne kivihiiglane,\nJust kui sulle selgeks teeks, et sa oled viimane.\n"Satanism on religioosne või filosoofiline liikumine, mille keskseks kujuks on Saatan või mõni muu Saatanaga samastuv identiteet või siis inimese tõeline olemus, mida esindab Saatan kui arhetüüp."\n? Põhisõnum: Satanism on pigem filosoofia, mille järgi on Mina ise see, keda usun,\nmitte jumal, kellele tuleb alluda. Seega pole olemas ei jumalat, ega ka Saatanat.\nSeega minu arvamuse kohaselt on saanud nimetus Satanism ja tegelane Saatan\nalguse lihtsast fantaasiast jumala kummardajate poolt, kes arvasid selles midagi\nüleloomulikku olevat. Saatan on maailma negatiivne energia, millel on tugevam jõud\nkui positiivsel energial.\nTänapäeval väldivad paljud satanistid kõike seda, mida võib kutsuda traditsiooniliseks usuks, suhtumiseks ja jumaldamiseks, ning selle asemel eelistavad egoistlikumaid maailmavaateid ja praktikaid, nagu näiteks maagiat. Samas eksisteerib ühiskonnas satanismi vorme, mida oleks õigem nimetada muude nimetustega, mida aga siiski satanismiks kutsutakse ja mis seetõttu segast vett veelgi segasemaks teevad.\n6. Ära võta midagi, mis ei kuulu sulle, välja arvatud juhul, kui koormaks omanikule ja ta\nsoovib sellest vabaneda.\n7. Tunnista maagi võimu kui oled seda oma ihadele rahulduse leidmiseks edukalt kasutanud.\nKui sa seda ei tee, peale eesmärgi saavutamist, kaotad sa saavutatu.\n11. Avalikus kohas ära sega kedagi. Kui keegi sind segab, käsi tal lõpetada.\nKui ta seda ei tee, siis hävita ta.\n14. Kui saad katsuda, siis usu, kui vaid näed, ole valmis arvestama võimalusega,\net on olemas.\nÜHEKSA SAATANLIKKU DEKLARATSIOONI\n1. Saatan pakub naudingut karskuse asemel.\n2. Saatan pakub elulist olelust vaimse unistamise asemel.\n3. Saatan pakub rüvetamataelutarkust silmakirjaliku elupettuse asemel.\n4. Saatan pakub teeneid neile, kes seda väärivad, selle asemel, et raisata ta\n5. Saatan pakub kättemaksu teise põse ettepööramise asemel.\n6. Saatan pakub vastutust vastutavatele vaimsete vereimejate eesthoolitsemise\n7. Saatan pakub inimest ühe loomana, vahest isegi paremana, kuid sageli siiski\ntunduvalt halvemana kui need neljakäpakil jalutajad. Olendina, kes on jumaliku\nhinge ja intellektuaalse arengu tõttu on muutunud kõige pahelisemaks ja õelamaks\n8. Saatan pakub kõiki surmapatte, kuna need on kõik juhitud füüsilisest, vaimsest\nvõi emotsionaalsest heaolust.\n9. Saatan on olnud kristliku kiriku parim sõber, sest ta on hoidnud seda tegevuses\nkõigi nende aastate vältel.\nnimetu12 10.12.2007 - 17:07\nhmmm,nu kes kurat see veeel on.\nnimetu12 11.12.2007 - 18:21\nkes on risto2005?\ntagasiside kasutajaga risto2005


10. mail 2017 kell 10.15 TÜ senati saalis kaitseb Taavi Paal doktoriväitekirja "Immigration limitation of forest plants into wooded landscape corridors (Metsataimede levimisedukus avamaastike puiskoridorides)" | Botaanika osakond\nBioloogiliste interaktsioonide ökoloogia töörühm (L. Tedersoo)\nEvolutsioonilise ökoloogia töörühm (K. Zobel)\nFülogeneetilise ökoloogia ja troopikabioloogia töörühm (P. Gerhold)\nLihhenoloogia töörühm (T. Randlane)\nLooduskaitsebioloogia töörühm (A. Lõhmus)\nMakroökoloogia töörühm (M. Pärtel)\nRakendusökoloogia töörühm (K. Lõhmus)\nTaimeökoloogia töörühm (M. Zobel)\nTaksonoomia ja elurikkuse informaatika töörühm (U. Kõljalg)\nÖkofüsioloogia töörühm (A. Sellin)\n10. mail 2017 kell 10.15 TÜ senati saalis kaitseb Taavi Paal doktoriväitekirja "Immigration limitation of forest plants into wooded landscape corridors (Metsataimede levimisedukus avamaastike puiskoridorides)"\nTaavi Paal "Immigration limitation of forest plants into wooded landscape corridors"\n10.05.2017 - 10:15\nTaavi Paal kaitseb doktoriväitekirja "Immigration limitation of forest plants into wooded landscape corridors (Metsataimede levimisedukus avamaastike puiskoridorides)" 10. mail 2017 kell 10.15 TÜ senati saalis.\nvanemteadur Jaan Liira, Tartu ülikool\nprofessor Lander Baeten, Genti Ülikool, (Belgia)\nSuurepinnalise põllumajanduse tõttu on metsad maastikus killustunud ja ökoloogiliselt isoleeritud, mis omakorda mõjub negatiivselt metsadega seotud elurikkuse püsimisele ja levile. Et parandada elupaikade maastikulist ühendatust ning toetada elupaigaspetsiifiliste liikide levikut, on pakutud välja ökoloogiliste koridoride tugisüsteem, mis metsade puhul tähendab puiskoridoride (alleede, puuridade ja põõsaribade) paigutumist avamaastikusse metsatukkade vahele. Oma doktoritöös uurisin, kas puiskoridorid toetavad metsataimede levikut ning millised on koridoride kriitilised struktuursed omadused ja koridore ümbritseva maastiku eripärad, mis seavad metsataimedele ökoloogilised piiranguid levimisel metsadest puiskoridoridesse. Nõudeid ja piiranguid hindasin ka ja metsataimede tunnuste põhjal.\nKäesoleva doktoritöö tulemused viitavad sellele, et puiskoridorid ei toimi siiski kui metsataimede levimist toetavad maastikustruktuurid. Isegi metsaga vahetus ühenduses olevates koridorides kahanes metsaspetsialistide liigirikkus järsult juba esimesel viiel kuni kümnel meetril; kaugematesse koridoridesse jõudsid aga vaid üksikud. Ainult sellised metsataimed, mille levised kanduvad pika maa taha, näiteks imetajate või lindude abil, suudavad koridoris kaugemale levida, kuid kuna needsamad liigid suudavad ka juba järgmisse metsatukka levida, siis pole puiskoridoril neile erilist lisaväärtust pakkuda. Lisaks limiteerib metsataimi koridorides konkurents teiste taimedega, mis saavad toetust servamõjust tingitud lisavalgustatusest.\nArvestades looduskaitselisi eesmärke, tuleks maastike planeerimisel keskenduda juba olemasolevatele laiadele puiskoridoridele, ja eriti nendele, mis asuvad ajalooliselt järjepidevalt eksisteeriva metsa läheduses ning mille aastakümnete jooksul välja arenenud puistu struktuur suudab leevendada servaefekti mõjusid. Sellised koridorid on näiteks kahe- või enamarealised vanad alleed, millel on juba väljakujunenud kaarjas võrastik ning külgmised allalaskuvad oksad. Maastiku planeerimises ja liigendamisel tuleks eelistada olemasolevaid puiskoridore ning nende sujuvat noorendamist uute alleede istutamisele, kuna uutes koridorides kulub aastakümneid sobivate struktuursete tingimuste moodustumiseks. Uute istutamsel tuleks arvestada kiirelt varju loovate põõsaste ja hiljem kvaliteetsemaid tingimusi pakkuvate puude koosistutamist.


Drive DMACK Fiesta Trophy sarja liider Sander Pärn ootab Harju Rally’il tihedat konkurentsi | Motorsport Media\nDrive DMACK Fiesta Trophy sarja liider Sander Pärn ootab Harju Rally’il tihedat konkurentsi\nPosted by Rauno Kais on May 15, 2014 in Autosport, Ralli, Uudised | 176 Views\nSander Pärn – James Morgan Portugali ralli 1. päeval. Foto: Timo Anis\n23.-24. mail jätkuvad EAL Eesti autoralli meistrivõistlused teise etapiga, kui Harjumaa teedel sõidetakse esimene Harju Rally. Osalejate nimekiri täieneb iga päevaga ja publiku rõõmuks osalevad Eesti meistrivõistluste etappidel ka autoralli MM-sarjas sõitvad eestlased.\nDrive DMACK Fiesta Trophy avaetapi Portugali MM-rallil võitnud ja sarja liider ning valitsev Eesti meister Sander Pärn koos kaardilugeja James Morgan peavad Eesti etappe väga oluliseks, kuna konkurents on Eesti meistrivõistlustel 2WD 1600 klassis väga tihe.\n2WD 1600 klassis said hooaja avavõistlusel Võrumaa talverallil klassivõidu Rasmus Uustulnd-Imre Kuusk (Ford Fiesta R2), kes on sarja liidrid täiseduga.\n„Meile algas hooaeg väga hästi, kui Võrus saime maksimumpunktid. Harju Rally’ga algab kruusahooaeg ja meie eesmärk on sarnaselt esimese etapiga hooaega jätkata. Konkurents on loomulikult väga tihe ja see teeb asja huvitavaks. Meie jaoks oli heaks testiks enne rallit Kaugatoma rallisprint, mille omas klassis võitsime,“ oli Rasmus Uustulndi kommentaar.\nVõrreldes talvise etapiga stardib selles klassis juba rohkem sõitjaid ja sõitjaid, kes võidu nimel kaasa tahavad rääkida on palju. Valitsev meister Sander Pärn soovib avaetapi tehnilistel põhjustel katkestamise vahetada tunduvalt parema tulemuse vastu.\n“Meie viimane kord võistlusauto roolis oli Portugali MM-rallil aprillil alguses. Paus on olnud pikk ja on hea taas võistlusautosse istuda. Nii nagu autoralli MM-etappidel, osalen ka Eestis Ford Fiesta R2 autoga ja kaardilugejaks on James Morgan, kes jõuab Eestisse piisavalt enne Harju Rally’t ja nii saame koos ka ühe testi teha. Kuni 1,6 liitriste esiveoliste autode meistrivõistluste klassis on konkurents Eestis tihe, sõitjad on kõvasti arenenud ja kindlasti tuleb Harju Rally’il väga põnev heitlus. Alla klassivõidu me endale eesmärgiks ei sea ja olen kindel, et sarnaste plaanidega stardib rallile enamus meie konkurente. Sellistes tingimustes sõitmine nii Harju Rally’l kui juuni keskel toimuval EMV kolmandal etapil Grossi Toidukaubad Viru Rally’l, annab mulle ja James’ile hea ettevalmistuse enne juuni lõpus sõidetavat Poola MM-rallit, mis on Drive DMACK Fiesta Trophy teiseks etapiks. Läheme sinna sarja liidritena ja eesmärk on seda kohta säilitada,“ rääkis Sander Pärn enne Harju Rally’t.\nHetkel on Harju Rally’le eelregistreerunud 64 meeskonda, teiste seas enamus kiireim neljaveoliste autode meeskondi. Eelregistreerimine lõppeb reedel, 16. mail ja korraldajate sõnul on oodata veel põnevate osalejate lisandumist Harju Rally stardinimekirja.\nHarju Rally korraldajate sõnul ootavad sõitjaid ees huvitavad katsed Harjumaa teedel, kokku sõidetakse üheksa kiiruskatset kogupikkusega 92,43 kilomeetrit, millest esimene on reede õhtul asfaldil sõidetav lühike ja atraktiivne publikukatse Jüri lähistel. Ralli keskus ja hooldusala paiknevad Jüri Tehnopargis, ralli stardi-ja finišipoodium asuvad sealt mitte kaugel Rae vallas Peetri alevikus täpsemalt Peetri Selveri esises parklas. See teeb sõitjatele võistlusautodega liikumise mugavaks ja lihtsaks.\nReedese publikukatse algus on peale tööpäeva lõppu, et kõik huvilised jõuaks seda vaatama. Teisel päeval liigub Harju Rally edasi juba Harjumaal pikematele katsetele, mis korraldajate sõnul pakuvad sõitjatele palju ja pole samas ka Tallinnast väga kaugel.\nPublikule on Harju Rally korraldajate sõnul raja ääres mitmeid häid vaatamiskohti, millest saab kõige parema ülevaate Harju Rally võistlusnädalal ilmuva Autolehe vahel olevast pealtvaatajate kavast. EAL Eesti autoralli meistrivõistluste teine etapp, Harju Rally sõidetakse 23.-24. mail.


Chondrichthyes: omadused, tüübid ja paljunemine | Rohelised taastuvad energiaallikad\nosa Chondrichthyes (Chondrichthyans), mida nimetatakse ka kõhrelisteks kaladeks, on rühm väga iidseid veeselgroogseid. Kuigi neid ei ole nii palju või mitmekesised kui luukalad, näitavad nende morfoloogiline kohanemisvõime, ujumislihaskoe, meeleelundid ning võimsad röövloomade harjumused ja lõuad, et neile on antud kindel ökoloogiline staatus nende elukeskkonnas.\nSelles artiklis räägime teile kõigest, mida peate teadma Chondrichthyes'e, nende omaduste ja bioloogia kohta.\n1 Chondrichthyes'e peamised omadused\n2 Chondrichthyes ujumine\nChondrichthyes'e peamised omadused\nKõhrekalu on kahte tüüpi. Järgmisena kirjeldame selle peamisi omadusi:\nSellesse loomade rühma kuuluvad haid ja raid. Mõned neist on lihasööjad, nad otsivad oma saaki oma haistmisorganite kaudu oma halva visuaalse arengu tõttu. Praegu on rohkem kui 400 liiki haisid 8 järgus ja umbes 500 liiki raid 4 järgus. Mis puutub haidesse, siis enamikul neist on järgmised omadused:\nKeha: Terava näoga spindlikujuline keha, mille ees on kõht. Kere saba on ebanormaalselt suletud sabaga, st lehtedel on kaks erinevat kuju ja struktuuri, millest üks sisaldab selgroo otsa ja esiosa rinnauimede paar, vaagnauimede paar. , ja kaks seljaosa. veidrad uimed. Isastel muudeti vaagnauimed varem paaritumiseks mõeldud suguelunditeks ja neid nimetatakse glükopteriteks, pteropoodideks või perekonnaks.\nNägemine, nahk ja retseptororganid: suu suhtes on neil ühtlased, ventraalsed ja eesmised ninasõõrmed. Silmadel ei ole laugusid, kuigi mõnel liigil on nitseerivad membraanid, mille iga silmalau taga on stoma. Nahk on sitke ja mõnel liigil meenutab liivapaberit, sellel on plaadikujulised soomused, mida nimetatakse ka dermaalseteks soomusteks, mis on paigutatud nii, et see vähendab turbulentsi ja on suunatud tahapoole. Neil on kogu kehas ja peas neuroomid, mis on vibratsiooni ja veevoolude suhtes äärmiselt tundlikud retseptorid. Neil on ka spetsiaalsed retseptorid, mis suudavad saaki tuvastada läbi nende kiiratava elektrivälja, need on peas olevad Lorenzini villid.\nHambad: Hambad ei ühine alumise lõualuuga, on kaks rida, viimane rida asendab esimeses reas puuduvad hambad, nii et uued hambad võivad alati kasvada. Need võivad olenevalt liigist olla toidu lõikamiseks sakilise kujuga, teravad ja haardefunktsiooniga, triibuliste liikide puhul lamedate hammastega, mida saab pinnale kriimustada.\nLuud ja ujumine: neil on mineraliseerunud kõhre luud, mitte nii kondised kui teistel kaladel. Samuti puudub neil ujumispõis, mille tõttu nad pidevalt ujuvad või jäävad põhja, muidu vajuvad ära. Teisest küljest on neil tohutu maks, mis sisaldab lipiide (skvaleeni), mis takistab ka selle vajumist.\nChondrichthyes leiame selle rühma, kuhu kuuluvad kimäärid. See väike rühm koosneb tänapäeval ligikaudu 47 liigist. Anatoomiliselt on sellel segu elastsest ja luulisest kalast:\nKeha: Nad on väga kummalise kujuga, nende keha on piklik ja pead väljaulatuvad, neil on klassikaline struktuur, mis suudab paaritumisel emaseid toetada. Tema nina on nagu jänes ja saba nagu piits.\nLõuad ja hambad: Neil pole hambaid, vaid pigem laiad lamedad plaadid. Ülemine lõualuu on koljuga täielikult kokku sulanud, erinevalt teistest pärineb siit selle nimi (holo = kõik, kõik ja cephalo = pea).\nSuurus: Nende pikkus võib ulatuda 2 meetrini.\nkaitse: Selle seljauimel on mürgine selg.\nToit: Nende toitumise aluseks on koorikloomad, molluskid, okasnahksed, väikesed kalad ja vetikad, mis on toidusegud, mille nad toitmise ajal jahvatavad.\nElasmobranchil on nahasoomused, mis võimaldavad neil ujumisel turbulentsi vähendada. Teisest küljest on nad koos lipiididerikka maksa, õhu neelamisvõime ja uimedega suurepärased ujujad ja need kohandused võimaldavad neil vees püsida. Kummalised uimed võivad sind kiikuma panna ja isegi uimed võivad sind juhtida. Teisest küljest suudab tagatiib oma ebatavalise kuju tõttu kontrollida tõukejõudu ja tekitada vedrustusjõudu.\nManta kiired on kohanenud veealuseks eluks, keha on lame, ühtlaste uimedega, mis laienevad ja sulanduvad peaga, toimides ujumisel nagu tiivad. Nende hambad on lamedad, suutelised kraapima pindu ja lihvima toitu, milleks on tavaliselt koorikloomad, molluskid ja väikesed kalad.\nNende sabad on piitsakujulised, ühe või mitme oga otsas, mis on seotud teatud liikide mürgiste näärmetega. Neil on ka elektrilised elundid mõlemal pool pead, mis võivad tekitada elektrilööke ja uimastada saaki või kiskjaid.\nKõhrekaladel on sisemine viljastumine ja erinevad paljunemisviisid, mida näeme allpool:\nOvipaar: Nad munevad munakollasega täidetud munad kohe pärast viljastamist. Paljud haid ja raid munevad keratiinkotti. Koti otsa moodustuvad kõõlusetaolised niidid, mida kasutatakse esimese tahke objekti külge, mida nad puudutavad. Embrüod võivad moodustuda 6 kuu kuni 2 aasta jooksul. Tavaliselt esineb see muster väikestel põhjaloomaliikidel, kes võivad muneda kuni 100 muna.\nViviparous: Neil tekib tõeline platsenta, millest embrüo saab süüa. See paljunemisviis soodustas nende evolutsioonilist edu selles rühmas. Seda esineb peaaegu 60% kõhrekaladest ja suurtest aktiivsetest liikidest.\nOviviparous: nad hoiavad embrüot embrüo arengu ajal munajuhas ja toituvad selle munakollasest kuni sünnini. See omakorda varustab embrüod erinevat tüüpi toiduga, näiteks letsitiiniga, kus embrüo toitub munakollasest; kudede toitumine, kus üht või mitut embrüot toidetakse emaka sisepinnal olevate villide poolt toodetud vedelikuga (koe toitumine). Teisest küljest on munarakud, st embrüod, mis toituvad viljastatud munadest, kui nad on emakas. Lõpuks on üsas oleandrid ehk kannibalism.\nLoodan, et selle teabe abil saate rohkem teada Chondrichthyes'e ja nende omaduste kohta.\nTäielik tee artiklini: Rohelised taastuvad energiaallikad » Taastuv energia » Chondrichthyes


Riigi õigusabi osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse kord – Riigi Teataja\nRiigi õigusabi osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse kord\nRiigi õigusabi osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse kord - sisukord\n§ 2 Advokatuuri esitatavad aruanded\n§ 3 Aastaaruandes esitatavad andmed\n§ 4 Mõjude analüüs\n§ 5 Juhiste andmine ja andmete nõudmine\nRT I, 29.12.2011, 39\nVastu võetud 20.12.2011 nr 57\nMäärus kehtestatakse „Riigi õigusabi seaduse” § 32 lõike 2 alusel.\nKäesoleva määrusega kehtestatakse Eesti Advokatuuri (edaspidi advokatuur) poolt Justiitsministeeriumile esitatava riigi õigusabi osutamiseks ja advokatuuri poolt avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse täpsem kord.\n§ 2. Advokatuuri esitatavad aruanded\n(1) Advokatuur esitab Justiitsministeeriumile hiljemalt aruandekuule järgneva kuu 25. kuupäevaks koondandmed aruandekuul riigi õigusabi osutamiseks ja advokatuuri poolt avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks eraldatud vahendite kasutamise ja nende jäägi kohta määruse lisas sätestatud vormil.\n(2) Advokatuur esitab Justiitsministeeriumile hiljemalt iga aasta 1. aprilliks määruse §-s 3 sätestatud andmetega aruande.\n§ 3. Aastaaruandes esitatavad andmed\n(1) Käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud iga-aastases aruandes esitab advokatuur Justiitsministeeriumile eelmise kalendriaasta kohta järgmised andmed:\n1) riigi õigusabi tellimused riigi õigusabi liigiti ja riigi õigusabi tellimuste protsentuaalsed muutused võrreldes eelnevate aastatega;\n2) riigi õigusabi osutamise eest väljamakstud tasud riigi õigusabi liigiti ja riigi õigusabi tasude protsentuaalsed muutused võrreldes eelnevate aastatega;\n3) riigi õigusabi osutamise väljamakstud kulud riigi õigusabi liigiti ja riigi õigusabi kulude protsentuaalsed muutused võrreldes eelnevate aastatega;\n4) rahaliste vahendite jääk aruandeaasta alguse seisuga, riigieelarvest saadud eraldise suurus, aruandeaastal kasutatud rahalised vahendid ja rahaliste vahendite jääk aruandeaasta lõpu seisuga;\n5) riigieelarvest eraldatud vahendite suuruse muutused;\n6) avalik-õiguslike ülesannete täitmise kulud ja nende kulude protsentuaalsed muutused võrreldes eelnevate aastatega;\n7) kümne advokaadi nimed, kelle osutatud riigi õigusabi eest on määratud enim riigi õigusabi tasu ning advokaatide lõikes määratud tasude koondsummad riigi õigusabi liigiti;\n8) riigi õigusabi tasu ja kulude põhjendatuse kontrollimiseks rakendatud kontroll- ja järelevalvemeetmed ning lõpetatud kontrollide tulemused.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 nimetatud andmete kohta esitatakse Justiitsministeeriumile andmed advokatuuri poolt rakendatud kontroll- ja järelevalvemeetmetest, mida advokatuur on eelmisel kalendriaastal väljamakstud tasude ja kulude osas rakendanud eesmärgil, et võimalikud kahtlused riigi õigusabi tasu ja kulude põhjendatuse osas ei jääks advokatuuril tuvastamata. Koos eelmises lauses nimetatud andmetega esitatakse ka andmed eelmisel kalendriaastal riigi õigusabi seaduse § 24 lõike 1 teise lause alusel algatatud tasude ja kulude põhjendatuse kontrollidest koos lõpetatud kontrollide tulemustega.\n(3) Advokatuur esitab iga-aastases aruandes lisaks käesoleva määrusega ettenähtud eelmist kalendriaastat iseloomustavatele andmetele ka sisulise analüüsi eelmisel kalendriaastal ja sellele eelnenud kolmel kalendriaastal toimunud muutuste ning nende alusel järgnevaks kalendriaastaks koostatud prognooside kohta, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 7 ja 8 nimetatud andmete kohta.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sisulise analüüsi tulemuste põhjal esitab advokatuur Justiitsministeeriumile põhistatud taotluse järgmiseks eelarveaastaks riigieelarvest riigi õigusabi osutamiseks ja advokatuuri poolt avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks vajaminevate vahendite suuruse kohta. Advokatuur võib esitatud taotlust täiendada ja muuta selliste asjaolude ilmnemise korral, mida advokatuur ei võinud taotluse esitamise ajal ette näha.\n§ 4. Mõjude analüüs\n(1) Advokatuur esitab Justiitsministeeriumile tasumäärade muutmisel sellega riigieelarvele kaasnevate mõjude hindamise kohta koostatud eelanalüüsi ühe kuu jooksul tasumäärade muutmisest.\n(2) Advokatuur esitab tasumäärade muutmise mõjude kohta järelanalüüsi koos aastaaruandega, mille esitamise ajaks on muutused kehtinud vähemalt kaheksa kuud.\n(3) Advokatuur lähtub käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud muutuste mõjude hindamisel Vabariigi Valitsuse kinnitatud mõjude hindamise metoodikast.\n§ 5. Juhiste andmine ja andmete nõudmine\n(1) Justiitsministeerium võib anda advokatuurile käesoleva määruse alusel esitatava aruande koostamiseks juhiseid.\n(2) Justiitsministeeriumil on õigus nõuda advokatuurilt käesoleva määruse alusel esitatud aruande täiendamist ja täpsustamist ning tutvuda aruandes esitatud teabe aluseks olevate dokumentidega.\n(1) Iga-aastases aruandes kajastatakse näitajate muutusi võrreldes eelmise kolme aasta andmetega ja seda alates aastast 2010, välja arvatud andmed riigi õigusabi osutamise eest väljamakstud tasude ja kulude kohta, mille näitajate muutusi hakatakse võrdlema alates aastast 2012.\n(2) Käesoleva määruse § 4 lõikes 3 sätestatut ei rakendata enne Vabariigi Valitsuse poolt mõjude hindamise metoodika kinnitamist.\nJustiitsministri 17. juuni 2005. a määrus nr 27 „Riigi õigusabi osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse täpsem kord” (RTL 2005, 74, 1045) tunnistatakse kehtetuks.


Posted 3. märts 2009 By admin and has no comments yet.\nOkaspuud, nende kasvukoht ja külmakindlus\nKahjuks on paljud inimesed arvamusel, et okaspuu või -põõsa aeda toomine on halvaendeline. Paljudel on lausa tõrge okaspuu vastu, mida tuleb muidugi aksepteerida.\nMati Laane teab rääkida, et kuusk oli metsapuu kuni 1924 aastani, mil ajakirjanduses soovitas üks aednik ta põhjatuulte kaitseks hekiks istutada ja nii ta meie aeda tuli.\nKuusest on tänaseks saanud meie sõber, temast on aretatud vahvaid sorte ja neid võiks rohkem kasutada. Kuuse külmakindlus on hea ja kui talle huumusrikas niiskem pinnas võimaldada, siis rõõmustab ta meid samaväärselt välismaa okaspuudega.\nMis sest, et okaspuu on roheline, aasta jooksul jõuab ta olenevalt liigist ja selle sordist näidata oma erinevaid külgi ehk värvitoone. Kes kevadel puhkedes toretseb sidrunkollaste okastega, kes puhkedes avab punased tutid, kes talvel on elegantselt pronksjas. Istutusala ilma okaspuu või -põõsata on talvel kui inimene riieteta, ilus aga paljas.\nPS! Kõikidel võõramaistel puuliikidel, sh okaspuu liikidel, on oht saada põtrade ja kitsede toidulauaks. Siin ei aita muud kui tarastada ala.\nKuusk ja nulg, ka ebatsuuga on kaugelt vaadates üsna sarnased.\nKuuse okkad on neljatahulised, õhulõheribad on kas kõigis külgedes või lameribad ja õhulõhede read on vaid alumistel külgedel. Mitteteadjatele on viimasesse gruppi kuuluvad ekslikult nulgudeks saanud.\nKui satud hätta, siis lihtne on nulgu ja kuuske eristada käbide ja okka kinnitumiskoha ning koore abil:


Venemaal vene seadused\nVenemaa ametnikel välisettevõttes osaluse omamist keelav seadus pole mõistlik, leiavad Eesti poliitikud.\n“See ei ole õigusriigile kohane,” märkis reformierakondlane ja Tallinna linnapea kandidaat Valdo Randpere. “Eestis üles ehitatud süsteem arvestab eeltingimusena, et inimesed on ausad. Inimesed deklareerivad ausalt, mis on nende huvid. Kui nad seda ei tee, siis saavad karistada.”\nRandpere eeldab, et Eesti riigiametnikud on oma majanduslikud huvid ausalt deklareerinud. “Mina olen seda teinud,” lausus Randpere.\nTavad mängivad rolli. Parlamendi rahanduskomisjoni esimees Sven Sester märkis, et mitmel puhul võivad piirangud ja sanktsioonid tuleneda kultuuriruumist ja harjumuslikest tavadest. “Venemaa Föderatsiooni seadustatud sanktsioon tundub Eesti mõistes imelik. Me oleme vaba riik ja ma ei näe põhjust inimestel kuskil mujal riigis konto avamise keelamiseks,” ütles ta.\nSester tuletas meelde nõukogudeaegset süsteemi, kus väikest vargust ei loetud patuks ning pigem patsutati tunnustavalt õlale. “Arvestades sellega, et viimase paarikümne aasta jooksul on Venemaal jätkunud kauboikapitalism ning riigi administratiivse ressurssi meeletu domineerimine ning sellega kaasnevad maksupettused, siis on ametnike korruptsiooni probleem võrreldes lääneriikidega hoopis teisel tasemel.”\nRandpere märkis, et ausus on voorus, aga alati leidub pätte. “Siis peab olema kompetentne kontrolli- ja karistusmehhanism,” sõnas Randpere. “Riigiametnikud ja rikkad inimesed pelgavad konfiskeerimist ning liigsete piirangute loomine hirmutab eemale ka ausa kapitali.”.\nVenemaal jõustus uus seadus\nTänavu jõustus Venemaal seadus, mis keelab riigiametnikel välismaal ettevõtetes osalusi omandada.Lisaks keelab seadus avada kontosid, hoiustada oma raha ja varandust väljaspool Venemaa Föderatsiooni asuvates rahvusvahelistes pankades.Samuti ei tohi rahvusvahelisi finantsteenuseid kasutada avaliku võimu tegelased, nende alaealised lapsed ja abikaasad.Eilne Äripäev kirjutas, et Venemaal võib probleeme tulla Eestist pärit Moskava linnaametnikul Maksim Liksutovil, kelle abikaasa on Äripäeva viimases Rikaste TOPis Eesti rikkaim naine.


Ühtsusele üles kutsuv Biden laimas oponenti terve valimiskampaania jooksul - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Ühtsusele üles kutsuv Biden laimas oponenti terve valimiskampaania jooksul\nÜhtsusele üles kutsuv Biden laimas oponenti terve valimiskampaania jooksul\nBiden võib veel kukkuda, sest tema edu taga on valed ja laim.\nPeavoolumeedia poolt USA uueks presidendiks kuulutatud Joe Biden kutsus oma laupäevases pöördumises üles ühtsusele. „On aeg panna karm retoorika kõrvale ja näha taas üksteist, kuulata taas üksteist. Ja teha edusaame; me peame lõpetama oma oponentide kohtlemise vaenlastena. Nad ei ole meie vaenlased. Nad on ameeriklased,“ ütles Biden laupäeval.\nParaku kõlab see väga silmakirjalikult, sest kampaania käigus võrdles ta president Donald Trumpi korduvalt natsidega ja nimetas teda lausa Adolf Hitleriks.\nBiden alustas oma kampaaniat 29. aprillil valeväitega, nagu oleks Trump rääkinud neonatsidest kui „väga toredatest inimestest“ (tegelikult ütles Trump, et nad tuleks täielikult hukka mõista). Isegi pärast Trumpi tegelikule ütlusele viitamist jäi Biden oma versiooni juurde.\nLisaks nimetas Biden Trumpi ja tema toetajaid rassistideks ning leidis, et 10-15% ameeriklastest „ei ole väga toredad inimesed“. Oma kampaania viimastel nädalatel võrdles Biden aga Trumpi natsi-Saksamaa propagandajuhi Joseph Goebbelsiga.\nOktoobri lõpus lasi Bideni kampaania välja video, milles otseselt kujutatakse Trumpi Hitlerina ning kus sisuliselt võrreldakse Trumpi toetajaid natsirežiimi toetajatega.\nAsi ei ole eriti palju muutunud ka nüüd ning mitmed Bideni toetajad ei kuulanud oma presidendikandidaadi laupäevast kõne ilmselt kuigi tähelepanelikult – näiteks need, kes veel hiljuti rüvetasid Trumpi pilte.\nTeemad: esilugu Joe Biden kuum USA valimised


Sotsiaalministeeriumi vähemuste kampaania - ilus idee narrikuues - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Repliik » Sotsiaalministeeriumi vähemuste kampaania – ilus idee narrikuues\nSotsiaalministeeriumi vähemuste kampaania – ilus idee narrikuues\nSotsiaalministeeriumi ei huvita mitte eesti rahva säilimine, vaid sellised projektid.\nKui inimlikkus tuleb keeldude ja käskudega, siis pole see enam inimlikkus – see tõdemus on tänases maailmas üha enam aktuaalsemaks tõusmas.\nTÜ Orientalistikakeskuse vanemteadur ja MTÜ Ühiskonnauuringute Instituut juhataja Peeter Espak leiab, et sotsiaalministeeriumi “samapaljuinimesed” kampaania mitte ei ürita panna erinevate ellusuhtumistega inimesi üksteist paremini mõistma, vaid hoopis loob negatiivseid stereotüüpe nii eri religioonide esindajatest kui isegi puuetega inimestest.\nTa toob näiteks kristlase Kristjani, kes on tõenäoliselt kehv kristlane, sest klipi järgi ta häbeneb oma uskumisi, samas kui kristlased tegelikult levitavad oma sõnumit rõõmsalt ja avatult. Pearätiga mosleminaine on samuti reklaamimiseks kummaline nähtus, sest suurtes islamimaades nagu Iraan ja Saudi Araabia, on võitlus kohustusliku pearäti vastu just naisõigusluse sümbol.\n“Videoklipp, milles aga Soome tööle sõitev eestlane istub taksosse, mille juht hakkab temaga rääkima ukraina keeles, on juba täiesti mõistetamatu. Miks peaks taksojuht, kes nagu videost koheselt selgub, räägib muuhulgas pea vabalt ka eesti keelt, alustama korduvalt vestlust eestlasega võõrkeeles? See on ju selge solvang ja kliendi mõnitamine,” kirjutab Peeter Espak.\nRohkem saab lugeda ERR-ist, kuid oluline sõnum teadurilt ongi see, et “inimene koos oma inimlikkuse ja individuaalsusega – nagu ka kogu ühiskond – on taandatud vähemusgruppide süsteemiks, mis on asetatud pidevasse võitlusse eeldatava kurja ja mõistmatu “normaalsuse” vastu… /…/ See on kaasaegne sotsiaalse õigluse sõdalusest tulenev identiteedipoliitika, mis ei näe inimeses mitte inimest, vaid eelkõige vähemusgrupi kollektiivi üht osa.”\nKui jälgida Läänes toimuvaid vasakliberaalseid “võrdsusvõitlusi” ka Eesti kontekstis, siis need ei saa olukorda paremaks muuta, vaid teevad seda aina hullemaks – need, kelle eest väidetavalt võideldakse, asetatakse tegelikkuses võrdsetest võrdsemate olukorda, kus nende vastu tekib pigem trots ja viha. Mida tulisemalt nende “õiguste” eest võideldakse, seda rohkem kasvavad pinged – ja seejuures on võitlejateks enamasti need, kes ise antud vähemusgruppi ei kuulu või on ideoloogilised aktivistid.\nMe ei loo sõbralikku ühiskonda, kui geid kuivanud oksana elupuul surutakse igati võrdseks eluandva mehe-naise suhte ja heteroseksuaalse perega; kui oma kodumaa tuksi keeranud migrandid on sihtriikides samade õigustega nagu jõuka ja stabiilse ühiskonna loonud põlisrahvas; kui kliimavõitluses jäetakse maailma üks osa – Inimene – ainult enesepiitsutamise vääriliseks; kui marufeministide võitlus naiste õiguste eest põhineb ainult kollektiivsel meeste jalge alla tallamisel, ja nii edasi.\nEi saa ju tulla mingit sõbralikkust, empaatiat, teineteisemõistmist ja rahu, kuid “võrdsuse” nimel peab vastased elimineerima – see on bolševistlik lähenemine, kus kommunismi nimel tuli kõigepealt tappa ekspluataatorlik klass.\nSõbraliku ja mõistva ühiskonna loomine on ilus idee ja sellega läheb kaasa eriti ohtralt noori inimesi, kes ei näe, et armastus, headus ja inimlikkus muudetakse kohustuseks, mille puudumise eest karistatakse; et inimesed, kes võrdsust looma kutsuvad, on võtnud endale vähimagi legitiimsuseta õiguse panna ühiskonda elama oma nägemuse järgi, ja ka karistusfunktsioonid.\nTotalitarism ei tule enam tule, piitsa ja käeraudadega, vaid hiilib sisse kaaperdatud inimlikkuse kaudu, tehes seda parafraasi “Kõigi maade sallivuslased ühinege… või ma tulistan!” võtmes.\nTeemad: esilugu kuum Sotsiaalministeerium võrdsus


Teenused - 7Blaze Social\nSotsiaalmeedia on nagu lõkkeplats, sul on tarvis platvormi (sinu kanalit), mille ümber saavad koguneda inimesed. Mida tugevamad on seosed ja lood inimeste vahel, seda suurem on leek. Mida suurem on leek, seda rohkem inimesi soovib platvormile juurde tulla. Nagu ka sotsiaalmeedia, on lõkketuli pidevas muutumises. Ettevõttele on tähtis oma klienti kuulata, luua keskkkond, kus on võimalik ennast harida, tunda ennast lõbusalt ja olla sotsiaalne teiste inimestega.\nCoachingu programmis aitan sul saavutada oma eesmärgid läbi uute oskuste ning olen sinu vastutuspartner (accountability partner), et sa oma eesmärgid ka ellu viiksid. Mina aitan sul ellu viia oma eesmärgid, kasutades selleks sotsiaalmeedia turundust. Coachingu tulemusena Tegelik tulemus ja sisu on personaalne ning vastab sinu hetke eesmärkidele ja vajadustele. Minu esimesed küsimused sulle ongi miks, […]\net Facebooki pixel võimaldab sul saada detailset ülevaaadet enda kodulehe külastajatest, näidata reklaami nendele, kes on külastanud su kodulehte ja mõõta reaalseid tulemusi sinu veebilehel ehk tead täpselt mitu eurot sul tuleb investeerida 1 kliendi saamiseks.\nÜks ühele väljaõpe ja konsultatsioon sinu äriliste eesmärkide teostamiseks läbi sotsiaalmeedia turunduse.\nTavalistes loengutes edastatakse informatsiooni, üks ühele konsultatsioonis toimub transformatsioon.\n7Blaze õpetab sulle miks ja kuidas seda kõige efektiivsemini teha, alates tervikliku strateegia loomisest kuni tehnilise väljaõppeni.\net Eestis on 170 000 kasutajat, kes on vähemalt ühe Facebooki lehe administraatorid, kuid alles 1% nendest kasutab tasulisi reklaame.\nSotsiaalmeedia platvormid võimaldavad reklaami suunata just valitud sihtgrupile. Õpetan sulle läbi viima reklaamkampaaniaid, viies sõnumi just õigele sihtrühmale minimaalse eelarvega.\net sul on võimalik koostada sihtgrupp veebilehe külastajatest (Website Custom Audience - WCA). Näiteks satub lugeja su lehele Delfist ning WCAd kasutades saad talle reklaami näidata uuesti Facebookis.\nKui olete alles alustamas või soovite olemasolevaid kanaleid värskendada, siis 7Blaze Social saab teid sellega aidata.\net aju töötleb pilte 60 000 korda kiiremini kui teksti.\nKui soovid abi halduri leidmisel või soovid ise saada väljaõpet, siis võta ühendust!\net suur fännide arv pole kõige olulisem?\nFacebooki kampaaniate ja auhinnamängude korraldamine on kiireim viis suurendada fännilehe jälgijate arvu, tõsta bränditeadlikkust ning suurendada lojaalsete klientide arvu ning müüki.\net iPhone'i loosimine ei ole parim viis kampaania korraldamiseks?


Estonian Nature Tours: Estonian Nature Tours pidas aasta-koosolekut Roostal\nEstonian Nature Tours pidas aasta-koosolekut Roostal\n29-ndal novembril toimus Roostal Estonian Nature Tours´i linnu- ja loodusgiidide koosolek. Koosviibimist alustati lühikese seminariga, kus tegevjuht Marika Mann andis lühikese ülevaate firma 10 aasta tegevuse eesmärkidest ning tulemustest. Koos arutati, kuidas programmide ülesehitust ja giiditeenust veelgi paremaks muuta. Arutelu käigus ühineti ka arvamusega, et öko- ja loodusturism on tõsiseltvõetav majandusharu, mida saab üheskoos arendada vaid riigipoliitikas kaasa rääkides.\nEttevõtted nagu Estonian Nature Tours on väga huvitatud looduskaitseliste eesmärkide saavutamisest ja soovivad osaleda seaduste ja seadusemuudatuste vastuvõtmise protsessis, mis puudutavad teemasid nagu põllumajandus, jahindus, metsandus, energia ja maavarad, aga ka transport, meedia ning regionaalpoliitika.\nKuna Estonian Nature Tours´i tegevus lähtub sügavast missioonitundest tutvustada klientidele Eesti loodusväärtusi ja looduskaitselist tegevust, on ülioluline, et senisest veelgi enam suureneks koostöö Keskonnaministeeriumi ja Keskkonnaametiga. ENT soovib sellist traditsiooni jätkata. Järgmine samm on meie ühiste probleemide ning eesmärkide kaardistamine ja nende edastamine vastavatele ametkondadele ja ministeeriumidele.\nPidulik õhtusöök ja saun olid ühtlasi ka tänuürituseks meie väga olulistele ja headele partneritele – Eesti tipp-loodusgiididele. Pärast õhtusööki jätkus arutelu saunamajas varaste hommikutundideni.\nMarika teeb ettekande firma ajaloost\nÕhtusöök ei piirdunud vaid kinniste veinipudelite ja tühjade taldrikutega :)\nLauale kanti tõeliselt maitsev jõulupraad ja magustoiduks õuna-kohupiima kook.\nPosted by Raili Mets at 3:57 AM\nLabels: Birding in Estonia, Birdwatching in Estonia, Estonian nature, Estonian wildlife\nVali Aasta Keskkonnategu 2013\nWe sincerely hope that we gave you the inspiration...\nMeeting the Challenges of Climate Change to Touris...\nEstonian Nature Tours pidas aasta-koosolekut Roost...\nEstonian Nature Tours was holding its annual meeti...


HG2153 - Athos - veoauto - Rehvid, rehvide müük, suverehvid, talverehvid, naastrehvid, kummid, veoautorehvid.\nKvaliteetsed veoautorehvid Saksamaalt.\nKasutusala pikamaa sõidud.\nHea haarduvusega rehv.\nKvaliteetne 1A karkass võimaldab taastada mitmeid kordi.\nTÜV kvaliteedimärgisega rehvid.


Firmast - Fiskostar Kodu OÜ\nFiskostar Kodu OÜ on Eesti kapitalil rajatud kaubandusettevõte, mis on spetsialiseerunud viimistlusmaterjalide turustamisele läbi kohalike jaemüügiorganisatsioonide. Suurematele ja väiksematele jaemüüjatele pakume hoolikalt selekteeritud tootevaliku kõrval kiiret ja paindliku kaupade tarnet meie rikkalikult varustatud laost, toetust kaupade tutvustamisel lõppkliendile ja paindlikke maksetingimusi. Ettevõtte arendamisel lähtume põhimõttest, kus kohalseismine tähendab tagasiminekut. Otsime pidevalt uusi võimalusi, kuidas veelgi lisada väärtust meie klientideks olevate ettevõtete müügiprotsessi läbi mitmekesisema tootevaliku, sujuvama jaotusprotsessi ja laiema toote tuntuse.\nMeie poolt pakutavate toodete valiku võime kokku võtta ühise nimetaja alla – viimistlusmaterjalid. Pakume laia valikut põranda- ,lae-, serva- ja üleminekuliiste, kus materjalivalikust on esindatud nii MDF, naturaalne puit, PCV kui ka alumiinium. Meie tootevalikust ei puudu ka erineva puidu ja disainiga radiaatorirosette ning uksestoppereid. Tootevalik hõlmab suurel hulgal erinevaid viimistlusi, kus oleme valmis pakkuma sobiva ka kõige nõudlikumale põrandakattele.\nSeinadekoratiivelementidest võime esile tõsta rõõmsa disainiga PVC-seinapaneelid, mille praktilisuse ja ainulaadsuse hindamiseks peab neid ise nägema. Meie poolt pakutav tootevalik on pidevalt muutuv, kus täiendame seda jätkuvalt uute ja huvitavate lahendustega, mida koostöös oma kaubanduspartneritega välja töötame.\nMeie olulisemateks klientideks on ehitus- ja sisekujundusmaterjalide jaemüüjad. Tänasel päeval moodustavad märkimisväärseima osa suuremad ehitusmaterjalide ketid, kus meie poolt pakutavaid kaupu võib leida üle Eesti erinevat nime kandvatest kauplustest. Kuigi meie põhitegevuseks on toodete hulgimüük ja tuntud tootjate toodangu esindamine, oleme valmis pakkuma tooteid ka väiksema nõudlusega klientidele meie esindussalongis Suur-Paala 4, Tallinnas.\nTegevust alustasime Euroopas laialdaselt tuntud põrandaliistude ja tarvikute tootja Neuhofer Holz toodete tarnimisega Eestisse. Tänaseks on lisandunud mitmeid põranda ja seinaviimistluselementide tootjaid Euroopa erinevatest piirkondadest. Koostööpartnerite valikul ja tarneahela täiustamisel hindame põhjalikult toote kvaliteeti, selle sobivust meie sihturule, konkurentsivõimelist hinda ning tootja poolset soovi tulla vastu meie klientide erisoovidele. Tarnijate valikul oleme alati valmis läbi rääkima ettevõtetega, kelle tootevalik võiks rikastada ja pakkuda värskust meie tänasele tootevalikule.


MTN-i Interneti-teenus pole saadaval - üldinenone\nPõhiline üldineMTN-i Interneti-teenus pole saadaval\nMTN-i Interneti-teenus pole saadaval\nOlen aastatel telcos kasutanud mitmeid Interneti-teenuseid, sealhulgas MTN, Airtel, Glo, Etisalat, Multilinks, Starcomms ja ZOOMMobile. Kuigi ükski neist ei ole olnud täiesti usaldusväärne, on üks neist järjepidevalt tõrketeatega aasta-aastalt välja visanud. See häirib mind.\nMöödunud nädalal tundsin, et mobiilsus oli allapoole järgija. Kui ta mainis mulle, et tõrketeade, mille ta sai, oli "Teenus kättesaamatuks", teadsin, et ta on MTNi kasutaja ja teadis, et taevas ja põrgus ei olnud võimalust saidi maas. Aastate jooksul oli mul olnud MTN-i kasutajatele piisavalt vale hoiatusi, kes said seda sõnumit mõnikord, kui proovisite külastada liikuvust ja teisi veebisaite, mida olen käinud.\nIgatahes, ma kontrollisin saiti ja nagu ma arvasin, töötas ta hästi ja laadis teisi ühendusi. Möödunud nädalal võtsin MTN-i Interneti-liitumislepingu ja minu kogemus on olnud sama. Veateade "Teenuse kättesaamatuks muutmine" peatub, et katkestada minu töö siin liikuvusel ja mujal, kuigi veebisait on võrgus ja töötab, kui kasutan mõnda muud Interneti-teenuse pakkujat.\nMul on minevikus mitu korda ühendust võtnud MTNiga. Kuid ma kahtlen, et klienditeeninduse peal, mida ma rääkisin, mõistis pool sellest, mida ma ütlesin või isegi dokumenteerisin seda korralikult. Ühel korral saatsin MTNi Nigeeria kasutajatoele üksikasjaliku teabe, sealhulgas veebiaadressi, IP-aadressi ja ekraanikuvasid. Miski ei tulnud sellest välja.\nSee "teenus ei ole kättesaadav", miks ma üldiselt eemale MTN-i internetiühendusest. See on kuninglik valu perses. See on Alao põhjus, miks ma ei saa MTN-i mobiilsele internetile mingil moel fännil liikuda. Kas see artikkel muudab mingit vahet? Kas ma olen õppija? Ma ei hoia mind hinge kinni.\nSamuti loe: rakenduste värskenduste märguanded, muud lisaseadmed, ovi-pood jõuavad\nPS: Võimalike vandenõu teooria: võib-olla teie Mobiilsuslugejad on siin liiga palju MTN-ile, ja see on Y'hello poiste katse oma lihavarjundi vastu võtta. Võibolla peate olema paremad nüüdsest alates. Ah?\nCopyright üldine: MTN-i Interneti-teenus pole saadaval - üldinenone


Hotel Haus Nachtigall - Üdem - Hotels.com\nKõik sihtkoha Üdem, Põhja-Rein-Vestfaal, Saksamaa majutusasutused\nAm Hochwald 12, Üdem, 47589 NRW DEU\n3 tärni hotell restoraniga, Üdem\n1 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Aed\n2 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Kahetuba, Tuba\n3 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Kahetuba, Tuba\n4 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Kahetuba, Tuba\n5 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Standard ühetuba, Tuba\n6 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Standard ühetuba, Tuba\n7 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Kahetuba, Vannitoa sisustus\n8 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Standard ühetuba, Vannituba\n9 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Parkimine\n10 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Sissepääs\n11 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Hommikusöögi ruum\n12 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Restoran\n13 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Restoran\n14 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Peauks\n15 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Peauks\n16 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Kabel\n17 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Trepp\n18 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Kahetuba, Vaade aiale\n19 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Kahetuba, Vaade aiale\n20 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Standard ühetuba, Tuba\n21 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Toit ja joogid\n22 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem, Toit ja joogid\n23 - Hotel Haus Nachtigall, Üdem\nWunderland Kalkar – 11,6 km\nSt. Nicholase kirik – 9,8 km\nTuruplats – 9,8 km\nArheoloogiapark – 10,2 km\nRooma muuseum – 11,6 km\nXanteni toomkirik – 11,7 km\nXanteni turuplats – 12,1 km\nWeeze loomapark – 12,1 km\nMoylandi loss – 13,7 km\nSkulptuuride park – 13,9 km\nÜdem, kõik majutusasutused\nHotel Haus Nachtigall ümbruskond\nWeeze (NRN) – 21 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Xanten – 11 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Goch – 15 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Bedburg-Hau – 15 min transpordivahendiga\nHotel Haus Nachtigall – joonealune jutt\nHotel Haus Nachtigall – KKK\nKas Hotel Haus Nachtigall võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Hotel Haus Nachtigall pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Hotel Haus Nachtigall ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Hotel Haus Nachtigall pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Hotel Haus Nachtigall lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Hotel Haus Nachtigall kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Landgut am Hochwald (7,6 km majutuskohast), Traberstübchen (9,3 km majutuskohast), Ratskeller im Rathaus (9,5 km majutuskohast).\nMida majutuskohas Hotel Haus Nachtigall ja selle ümbruses teha saab?\nHotel Haus Nachtigall pakub jägmisi võimalusi: aed.\nGert, nl1 öö, reis\nStefan, de6 ööd, reis


Paul Newmani sinisilmad varjasid tohutut traagikat\nKARAKTERNÄITLEJA NÄGUSA VÄLIMUSE KIUSTE: Ehkki kirgassinised silmad ning oivaline välimus tegid Paul Newmanist esimese armastaja kehastastaja, mängis ta tihtipeale mässajaid, karme kutte ja eluheidikuid. „Olen alati olnud karakternäitleja,“ toonitas ta, lisades muigamisi: „Ma lihtsalt nägin Punamütsikese moodi välja.“ Foto: ALL OVER PRESS\nTriin Tael, 30. september 2008 00:00\nReedel suri 83 aasta vanuses vähki filmilegend Paul Newman. Hollywoodi kuulsaimad sinisilmad, mis võtsid miljoneid naisi põlvist nõrgaks, on igaveseks sulgunud. Ent filmi-iidoli läbitungimatu pilk oli aastakümneid varjanud traagikat, millest fännidel polnud aimugi.\nVanameistri soov oli surra oma Connecticuti kodus. Seal ta oma kõige kallimatest ümbritsetuna lahkuski. "Tema surm oli sama privaatne ja diskreetne nagu tema eluviiski," vahendab BBC filmistaari omaste järelehüüet. Newmani tütred Susan, Stephanie, Elinor, Melissa ja Clea kiitsid isa heldust ja alandlikkust: "Paul Newman mängis palju unustamatuid rolle. Kuid need, mille üle ta kõige uhkem oli, ei säranud ealeski kinoseinalt tulikirjas vastu: pühendunud abikaasa, armastav isa, jumaldav vanaisa, kirglik filantroop. Isa oli alati ja lõpuni tänulik oma hea õnne üle."\nVanemate lahutus tõukas poja allakäiguteele\nNewman ei häbenenud tunnistada, et nooruses ei jätkunud tal oma laste jaoks mahti, kirjutab Daily Mail. Näitleja lesk Joanne Woodward on vaid tema kolme tütre ema. Hollywoodis on vähe paare, kes jõuavad 50. pulma-aastapäevani, kuid igal õnnel on hind.\nNewmani esiklaps, poeg Scott sündis 1950. aastal – üheksa kuud pärast tema ja kauni blondi näitlejatari Jackie Witte’i pulmi. Paul oli pärast isa surma sunnitud üle võtma tema poe. Kuid noormees ei suutnud näitlejakutsest loobuda. New Yorgi kuulsas Actors Studios õppides armus ta võluvasse ja intelligentsesse Joanne’i, kuid üritas tundeid alla suruda. Jackie tõi ilmale veel kaks last – tütred Susani ja Stephanie –, enne kui abielu 1958. aastal lõplikult purunes ning Paul Joanne’iga naitus.\nLahkuminek paistis kõige rängemalt mõjuvat esiklaps Scottile. Tema poisipõlv möödus ühest kallist erakoolist teise siirdudes. Selles, et isal talle aega ei jagu, süüdistas Scott oma võõrasema Joanne’i ning keeldus naisega isegi rääkimast. Üha trotslikumaks muutuv poiss avastas alkoholi, siis uimastid. Erutust ja enesekindlust jahtis Scott langevarjuga ekstreemhüppeid harrastades.\nScott oli pärinud isa kuulsa nime ning hea välimuse, kuid ta polnud sihikindel. Veebruaris 1974 vahistati nooruk purjuspäi mürgeldamise eest ning sai süüdistuse kallaletungis politseinikule. Isa sekkus ning korraldas alkohoolikudiagnoosiga pojale psühhiaatriaravi. Newman maksis Scotti näitlemistundide eest ning hankis talle Robert Redfordi poja rolli "Suures Waldo Pepperis". Isa teadmata sai Scott kõr-valosa ka Pauli katastroofifilmis "Leegitsev torn".\nEnt allakäiku see ei peatanud. Ehkki Newman maksis kahele psühholoogile, et nood Scotti rööbastel hoiaksid, elas ta 1978. aastal juba hulkurielu ja suri novembris 28 aasta vanuses alkoholi ja Valiumi üledoosi. Võimalik, et see oli enesetapp.\nPoja surm rusus Pauli aastaid. "Seda mälestust ei saa kustutada. Kaotasin võime Scotti aidata. Me mõlemad taganesime. Ma ei usu, et saaksin eales sellest süütundest priiks," tunnistas staar.\nNewmanist sai haigete laste päästeingel\nHingepiinade leevendamiseks asutas ta Scotti-nimelise heategevusfondi noorte narkomaanide abistamiseks ning tõsiselt haigete laste suvelaagri. Newman võttis heategevuse oma südameasjaks. Tema lastelaagreis saab iga aasta muretut elu maitsta 13 000 last, keda saatus on vähi või muu raske tõvega nuhelnud.\n1982. aastal omanimelisest salatikastmest alguse saanud Newman’s Own toidusari on teeninud üle 100 miljoni dollari, mis kõik on läinud heategevusse. Näitleja suutis pöörata isikliku tragöödia tuhandete ja tuhandete kannatajate trööstiks.


Kaitseliitlased panid talgutel saed laulma (7. mai 2011, Lääne-Virumaa)\nKodanikualgatuse Teeme Ära tänavuse ettevõtmisena toimus laupäeval, 7. mail üle-eestiline talgupäev. Kaitseliidu Viru maleva 26 liiget kogunes talgutele Kloodi Pahnimäele, et võsast välja lõigata Pahnimäe kiviringvall ja korrastada linnuse hoov.\nKaitseliitlased suutsid saed erineva rütmiga laulma panna alates kella 10-st. Orkester lakkas mängimast kell 19.00.\nHoolimata sellest, et vahel tekkis tunne, et olen sattunud vormeli ringrajale ja peagi kuulutatakse välja parima vokaalse etteaste teinud talguriist, siis kuulutan siinkohal võrdväärselt auhinnalise talgulaulu konkursi võitjaks Kaitseliidu Viru maleva segakoori.\nMiks nii? Ühtlasi võiks ju loo pealkirjaks panna „ Ood vabatahtlikele kaitseliitlastele“, aga see tunduks minu kui organisatsiooni liikme arvates labane. Samas ei saa ma üle ega ümber sellest vabatahtlikkuse jõust ja õlatundest, mis valitseb meie organsatioonis ja torkas silma ka talgutel. Meis kõigis oli vist peidus mingi superduracelli patarei. Võibolla oligi, aga see patarei oli isetäituv ja ammutas voolu kõigist super lahedatest inimestest meie ümber.\nPean silmas õhustikku ja mikrokliimat, mis talgutiimis on hästi oluline. Minu arvates peab vabatahtlik panustaja tundma, et talle meeldib olla nende inimeste keskel ja et seal väärtustatakse seda, kes sa oled, või seda, mida sa panustad. Pahnimäel valdas mind tunne, et see ei olnud ainult töö, mida meie organisatsiooni liikmed andsid, vaid see on mingi killuke, mille talgulised sinna endast maha jätsid ja võimalik, et sinna minnakse ikka ja jälle tagasi.\nKuigi meil polnud toimunud rühmas suuremahulist tööjaotust: ei määratud jaoülemaid, ei jaoülema abisi, sidemehi, tulejuhte jms, siis usinad töömesilased ei lasknud ennast sellest heidutada. Kamraadlik vaim ei võimaldanud talgutel ka viilida. Kohe kui puhkuseks tagumik maha toetati, kõlasid kullakalli relvavenna Villu lajatavad hüüded padrikust: tal jagus silmi ju igale poole.\nEeldan, et tekib küsimus, et miks sai just Kloodi Pahnimägi meie selle aastaseks talguobjektiks valitud. Hoolides loomulikult sellest, et eestlaste vanimad kaitserajatised ja Eesti Katseliit kuuluvad kokku ja selline sõnum on ka hea eeskuju järelkasvule, sai otsustavaks siiski talgujuhi ütlusel just see, et Pahnimägi on Rakverele lähim suur muinaslinn ja ometi nii võssa kasvanud ja unustusse jäetud. Suure mõju avaldas ka Lääne-Virumaa 16 linnuse seast valiku tegemisel teadmine, et Pahnimägi on oma 6200 ruutmeetri suuruse õuepinnaga üks Eesti suurimaid linnuseid. Linnus on üle elanud kaks ehitusjärku ning olnud ajutiseks pelgupaigaks I aastatuhande esimesel poolel. Kaitseliidu Viru malevat seob Kloodi Pahnimäega ka 2004. aasta 22. juuni kesköö, mil muistsel Pahnimäel süüdati Võidutuli.\nKaitseliitlasest talgujuht nooremleitnant Sven Neuodorfi tänaseks trükimusta raiutud tsitaat kõlas talgutele ärgitamisel motiveerivalt. “Muinaslinnused, maalinnad ja linnamäed, on meie kunagise vabaduse sümbolid. Kivist ordulinnused meie orjastamise sümbolid. Ordulinnuseid hoitakse korras ja märgistatakse riiklikest vahenditest, maalinnad ja linnamäed on üldiselt võssa kasvanud ja märgistuseta. Tihti ei teatagi, et need üldse olemas on,” rääkis Neudorf.\nAga hoolimata meie suurest tahtejõust ja katkematu väsimusega orkestrantidest, olid kohale saabunud võitlejad võlutud Pahnimäe ilust ja nördinud selle muinaslinnuse rääbakusest. Kiviringvall, mis oli talgutel meie prioriteediks – seda oli algselt suhteliselt keerukas võsast üles leida. Tööd oli küllaga, lasime ainult kätel käia!\nPahnimäe talgutele olid oodatud kõik huvilised ja kui võimalik, siis oma tööriistadega. Kohal olid näppu viskamas ja hõiskamas „Mina, mina“, siiski vaid kaitseliitlased, naiskodukaitsjad ja üks noorkotkas. Ära kulusid meil töödeks mootorsaed, võsasaed, kiinid ja haaratsid. Kasutasime ka Viru maleva mootorsaage. Need, kes saage käsitleda ei osanud, leidus samuti tegevust – korrastati linnuse hoovi. Kaasas olnud pesamunad rassisid väsimatult terve päeva ATV-ga oksi vedada.\nLinnuse ümber asuva ajaloolise valli pikkus on 500 meetrit, millest jõud ühe päevaga talgute korras meil üle ei käinud. Paekividest vall, mis on tõenäoliselt ettepoole kukkunud, on ehitatud selleks, et linnuse seina järsemaks teha. „Vanasti, kui üritati linnuseid põlema panna, siis esimene osa ei võtnud tuld,“ jagas tarkust talgujuht Neudorf.\nNeudorfi ütlusel on rahvalegend, et Pahnimäe linnuse on ehitanud taanlased, kes tulid eestlasi ristima 100 aastat enne sakslasi. Eestlased lõid nad mättasse ja ehitasd ise oma linnuse. Väljakaevamised ka tema ütlusel nii näitavad. „Siin on söekiht vahel ja on uus linnus ehitatud,“ selgitab ta ringkäigul ajaloolise paiga tutvustamisel. 1951-52. aastal tehtud arheoloogiliste kaevamistega on ka tõendatud, et Pahnimäe linnus on rajatud I aastatuhande esimesel poolel.\nLinnuse valli mööda jalutades võis teha erinevaid avastusi ja spekulatsioone: info selle kauni ja müstilise väärtusega paigast on siiski veidi vähene.\nHämmastav on ka asjaolu, et Rakverest ligi 5 kilomeetrit Haljala poole sõites torkavad silma küll looduslikult kaunid Pahni mäed ja olen neist möödudes korduvalt Tallinna poole uhanud, aga need metsaga kaetud vallseljakud, mille kõrgus ulatub 100 meetrini üle merepinna, pole ma märganud. Talgud kinnistasid mu niiöelda kõvakettale ajaloolise info ja mis minu jaoks tähtis, erinevad seosed.\nJa üldse tundus hämmastav, et kuigi soojakraade oli talgupäeval lämmatavalt palju ja päike siras lagipähe, oli suurepärane rõõm vabatahtlike puhul tõdeda, et lubades kohal olla, ei saa jääda vabatahtlikud hommikul ilma tõttu koju. Vabatahtlikust tööst vabandamiseks kehtivad ju samad reeglid mis palgaga töölgi – puudumine haiguse või väga mõjuva põhjuse tõttu.\nMeenub ikka vanast ajast pisikese plikana, kui söök toodi heinamaale, õhtul tehti sauna ja koguneti ühte tallu. Seal oli tiba telekas ja võeti õukat. Tänapäeval on see tegemine tore, kõik lõbusad, ühine supp ja ärategemise rõõm.\nMeie kinnitasime lõunal keha naiskodukaitsjate poolt valmistatud sõdurisupiga, mis mõjus kui turbodiisel ja käivitas talgulistes rallikäigu, et vastu pidada pea pimedani.\nKuna talgutel on ajast-aega töö ja lõbu käsikäes käinud, siis nii oli jagatud ka meie päev – töine esimene pool ja hilisem lõbusam. Meie peletasime oma talguväsimuse kontidest relvavenna juures saunaleiliga turgutades ja grillõhtut nautides.\nNüüd meenutan ma talgupäeva täispika mängufilmina ja mõtlen, et sõltumata omanikust, on muinaslinnused tähtis osa ühisest ajaloost ja rahvusidentiteedist. Kõigil on oma kodukohas paigad, mille üle ollakse uhked ja mida näidatakse meelsasti oma külalistele. Sel päeval – 7. mail olin uhke, et mul lasus võimalus anda oma panus Pahnimäe säilimise heaks.\nEmotsioon, mis kaasnes meie õlatundega ja ärategemisega on tohutu ja see annab meile eeldatavasti jõudu edaspidigi Pahnimäe korrastamiseks.Ootan pikkisilmi tulevasi maikuiseid talguid, sest vabatahtlik tööseltskond on alati parim, kuhu kuuluda.


Vabamüürlased - www.virumaa.ee\nEesti vabamüürlased murdsid Soome alt välja\nAutor: Mari Kodres\nTallinnas toimunud õnnistamisriituse käigus asus tegutsema Eesti Kõrgem Nõukogu.\nJuuni alguses kogunesid teatrisse NO99 vabamüürlased, et õnnistada sisse Eesti vabamüürlaste Kõrgem Nõukogu.\nKui seni tegutsesid Eesti vabamüürlased Soome Kõrgema Nõukogu taktikepi all, siis alates 7. juunist on organisatsioon täielikult iseseisvunud.\nIga riigi Kõrgem Nõukogu on täiesti iseseisev ja sõltumatu ning ei ole olemas ühte ülemaailmset keskust ega ülemaailmset katusorganisatsiooni, vahendas organisatsiooni pressiatašee Urmas Karileet, kes töötab tsiviilelus juhtimiskonsultatsioonide alal.\nRiitus sai alguse XVIII sajandi keskpaigas Prantsusmaal, kuid esimene Kõrgem Nõukogu moodustati USA-s aastal 1801. Käesoleval ajal tegutseb maailmas üle 70 Kõrgema Nõukogu, neist praegu noorim Eestis.\nEesti Kõrgema Nõukogu sünnile aitasid kaasa põhjanaabrid soomlased. Ametlikul tseremoonial NO99 teatris osales 23 Kõrgemate Nõukogude delegatsiooni üle maailma – USA-st Venemaani. Soome eri linnadest oli kokku tulnud kümneid vendi, keda kutsutakse rahvasuus regaalide järgi lihtsalt ka põllega meesteks, märkis Karileet.\nEesti Kõrgema Nõukogu juhiks – suurkomandöriks – sai ettevõtja Anti Oidsalu, kes on tegev nii transiidiäris kui ka raudteel.\nOidsalu hindas põhjanaabrite abi organisatsiooni iseseisvuse saavutamisel kõrgelt, vahendas ajaleht Turun Sanomat\n“Soomlaste toetus rõõmustab kõiki Eesti vendi,” ütles ta. Oidsalu sõnul on Eestis kokku umbes 300 eri elualasid esindavat vabamüürlast. Suurem osa neist on Tallinnast, kuid tegutsetakse ka mujal Eestis. “Meie liikmeskond kasvab jõudsalt,” ütles ta. Oidsalu sõnul on vabamüürlus tähtis koolitussüsteem, mis teeb tublidest meestest veel paremad. Liikmetelt eeldatakse usku Jumalasse ja kõrgeid kõlbelisi isikuomadusi. Eesti Muinasaegne ja Tunnustatud Riitus kuulub nn kristlikku vabamüürlusesse, mille liikmeteks võetakse vaid kristlasi. Riituse eesmärgiks on kristliku maailmavaate ja kristlike põhiväärtuste jagamine ja edendamine oma liikmeskonna hulgas Eestis.\nSoome Kõrgema Nõukogu kõrgem suurkomandör Kurt Österberg oli väga rahul suure rahvusvahelise osavõtuga nii Helsingi konverentsist kui Eesti Kõrgema Nõukogu sisseõnnistamistseremooniast.\nViimase kümne aasta jooksul on Soome vennaskond aidanud asutada mitmeid iseseisvaid vabamüürlaslikke suurorganisatsioone Eestis: Eesti Vabade ja Tunnustatud Suurloož aastal 1999, Eesti Märgimeistermüürlaste Suurloož, Eesti Royal Arch Vabamüürlaste Suurchapter ning Eesti Muinasaegse ja Tunnustatud Riituse Kõrgem Nõukogu, kõik aastal 2008.\nVäidetavalt olevat ka 2000. aastal Pirita motoringrajal hukkunud tsiklisõitja Joey Dunlop olnud vabamüürlane. Talle püstitati hukkumispaigale mälestusplaat Kalevi Motoklubi poolt, mille direktoriks oli tollal üks vähestest avalikult teada olevatest vabamüürlastest, endine tipprallisõitja Raido Rüütel.\nVabamüürluse algus Eestis\n•• Vabamüürlus hakkas Euroopas ja mujal levima 18. sajandil. 20. oktoobril 1771. aastal kogunesid viis tallinlast, kavatsusega asutada Tallinna vabamüürlaste loož.\n•• Nad olid saanud teada, et saksa päritolu parun von Reichel oli Peterburis asutanud Apollo-nimelise looži, mille üheks liikmeks oli teiste seas ka vürst Sergei Trubetskoi. Parunilt küsiti asutamiseks luba ning ülejärgmisel aastal asutatigi esimene vabamüürlaste loož Eestis.\n•• Vabamüürlaste tegevuse keelas 1822. (parandatud – toim.) aastal toonases Vene impeeriumis tsaar Aleksander I, tegutsemise pidid lõpetama ka selleks ajaks tekkinud neli Tallinna looži ja üks Tartu looÏ.\n•• Tallinna loožide liikmete hulk oli selleks ajaks kasvanud 116-ni, kaheksa venda elasid välismaal.\n•• Teated sõjaeelses Eesti Vabariigis tegutsenud vabamüürlaste kohta on napid. Soome Suurloožil oli kavatsus luua looÏ ka Tallinna, kuid 1939. aastal alanud Talvesõda jättis plaanile punkti panemata.\n•• Nõukogude Liidus oli vabamüürlus keelatud, impeeriumi lagunemine andis võimaluse uuesti alustada.\n•• Pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal alustasid Soome vabamüürlaste looÏid ka Eesti vendade liikmeksvõtmist.\n•• Soome Suurlooži toel asutati 1992. aastal Tallinna Fööniksi looÏ nr 1, kaks aastat hiljem järgnes Patria. Paar aastat hiljem järgnesid Pärnu Perona- ja Tartu Ugandi-nimeline loož.\n•• Soome Suurlooži Eesti piirkond loodi 1997. aastal ning Eesti iseseisva suurlooži õnnistas sisse 1999. aastal Soome suurloož.\n•• Esimeseks suurmeistriks valiti akadeemik Arno Köörna.


postitas: Leenu-Helene - 03.09.2008, 2008-09-03 16:51 , loetud: 935x\närkasime hommikul vara et sõita läbi Minna juurest ja siis minna peipsiäärde kus toimub kabelaager. käisime minna juurest läbi võtsime ta autoga peale ning sõit võis alata. teepeal eksisime ära ja jäime seisma siis seisatas meie taga üks auto need inimesed kes seal autos olid läksid kaa kabelaagrisse. Autos olid Janek,Erik,Marek,ja Mark-Kristjan. nad näitasid meile teed.Kui kohale jõutsime (peipsiääde) siis tahtsime algul minnaga kahekesi ühte väiksesse tuppa minna aga siis mõtlesime ümber ja läksime ühte tuppa laagrivanem Gensiga ja tema sõbra Dianega.siis läksime õue et süüa kartulisalatit ja viinereid.siis läksime oma tuppa ja rääkisime juttu ning panme ära oma tekikottid ja padjapüüri. järgmine päev.ärkasime üles ja läksime tegema hommiku võimlemist muusikaga. Helina ja Diana näitasid ...\nMärksõnad: laager kabe peipsi sõbrad\npostitas: Leenu-Helene - 21.02.2008, 2008-02-21 14:46 , loetud: 554x\nEsimene päev.Hommikul kella viieks pidime minema bussijaama venemaa bussi ootama.Läksin koos vanaemaga.Tema kohustuseks oli valvata mind ja minu nõbu Minnat.Bussipeatuses nägin oma ristiõde heidit ja meie kabe treenerit.Unustasin öelda et sõitsin Venemaale euroopa meistri võistlustele .Seal oli ka veel palju teisi lapsi.Ok lõpuks saimegi bussipeale istusime Minnaga kõrvuti ja vanaema ning uks Diana istusid meie taga.Heidi ja ta tädi istusid minu vanaeme taga.Tervet sõitu ja mis me sõiduajal rääkisime ei hakka ma rääkima.Alustan siis sellest kohast kui me olime juba venemaal ootasime rongi.Mul oli suur ja raske kott üle õla.KIRJUTAN HILJEM EDASI\nViimati: 2010-09-21 16:18\nkabe laager peipsi sõbrad Venemaa