VMG » EST » Dokumendid » Sisehindamine » 2007/2008\nEkskursioonide läbiviimise kord\nViljandi linna raamatupidamise sise-eeskiri\nTasulised teenused (rendihinnad)\nViljandi Maagümnaasiumi 2007/08 õppeaasta enesehindamise aruanne.\nViljandi Maagümnaasiumis õppis möödunud õppeaastal 916 õpilast ja töötas 71 õpetajat. Õpilased olid jagatud 32 klassikomplekti. 1.-6. kl õppis Jakobsoni 42 koolihoones ja 7.-12. kl Uueveski 1 õppehoones. Tegevusnäitajate analüüs näitab, et oleme kolmandiku võrra suurem kool kui meie koolide grupis keskmiselt. Selle võrra on meil ka kõik üldnäitajad suuremad - klassikomplektide arv, õpetajate arv, klassi täituvus põhikoolis ja gümnaasiumis. Nõutava kvalifikatsiooniga õpetajate arv on koolis suurem, kui meie grupis keskmiselt. Meie arvestuste kohaselt peaks see olema 100%, kuid EHIS seda ei näita. Õpetajate täiendkoolituse maht on eelmisel õppeaastal vähenenud ja on isegi väiksem kui meie koolide grupis keskmiselt. Kavandame organisatsioonilisi meetmeid ja koolitusi selle valdkonna parandamiseks. Arvame siiski, et osa koolitusi pole lihtsalt jõudnud andmebaasi.\nKooli kimbutab siiski õpetajate vanuserisk. Kui teised õpetajate vanusegrupid on enam vähem sarnased, siis üle 50 aastaste õpetajate osakaal on meil oluliselt suurem meie grupi keskmisest (meil 47%, grupis 38%). See tähendab noorte õpetajate vajadust igal aastal. Põhiliselt on vanemad õpetajad tööl põhikooli vanemas astmes ja gümnaasiumis. Positiivne on see, et meie koolist ei ole lahkunud ühtegi õpetajat õppeaasta jooksul ja nii juba aastaid. Eesmärk alla 10%.\nNaisõpetajate osakaal oli meil suurem möödunud õppeaastal just põhikooli vanemas astmes. Sellel õppeaastal õnnestus sellesse astmesse saada juurde meesõpetaja, mis ilmselt parandab ka õpetamise taset.\nÕpilaste ja õpetajate suhtarv on veel oluliselt suurem kui meie koolide grupis keskmiselt. Eesmärgiks on suhe 15:1, mis on meil ainult põhikooli vanemas astmes. Seega õpilaste arvud klassides võiks olla osaliselt veel väiksemad, sest see soodustaks õppetöö paremaid tulemusi.\nSellel aastal peame muretsema koolile veel teise arvutiklassi, sest arvutite arv õpilase kohta on meil peaaegu poole väiksem, kui grupis keskmiselt. Sellise eesmärgi püstitasime juba eelmise õppeaastal, kuid kooli remondi tõttu tuli osa kavatsusi ajutiselt ümber hinnata. Soodne olukord on õpetajate varustamise osas arvutitega, mis kindlustab õpetajate vajadused täielikult. Sellel õppeaastal algab üleminek linna serverisse, kus alustavad tööd 25 terminali klassides ja kabinettides windows’i keskkonnas. Linuxi keskkonna säilitame huvilistele ja õppeotstarbeks. Sellel aastal kavandame ka suuremat õppekeskkondade kasutuselevõttu e-õppeks.\nEnam vahendeid kulus võimendustehnika, arvutite, dataprojektorite ja mööbli ostuks - 150 000 kr. Õppimist väga soodustav oli ka riigi toetus töövihikute ostuks. Varem kaaluti töövihikute ostu tõsiselt, enne kui üldse osta otsustati, sest vanemad tasusid töövihiku eest ise. Enamasti kasutati neid keeleõpetuses.\nKapitaalehituslikku tegevust sellel õppeaastal koolis ei toimunud. Kuna mõlemad koolimajad lähevad kahel järgneval aastal renoveerimisele, siis täiendavad remondid oleksid olnud siin mõttetud. Jakobsoni 42 koolihoone on remondiks tühjaks kolitud ja Kaare kool õppetööks ettevalmistatud. Paigutasime klassidesse arvuteid, et oleks parem töötada e-koolis, täiendasime õpetajate töökohti ja renoveerisime mööblit riigieksamite paremaks korraldamiseks.\nKui võrrelda koolipinna m² arvu õpilase kohta, siis siin on meil vähem ruumi kui grupis keskmiselt. Lähiaastatel see näitaja paraneb, sest suure täituvusega klassid põhikoolis kaovad ning see näitaja jääb grupi keskmise lähedale.\nSelle õppeaasta olulisemaid tegevusi on uue arengukava koostamine aastateks 2009-2011. Selle koostamise protsessi tahame kaasata enamiku õpetajaid. Arengukava aluseks peaks olema suurem kooli tegevusprotsesside uurimine ning parem väliskeskkonna tegurite hindamine, sest kooli tegevus sõltub paljuski ühiskonna uutest suundumustest.\nÕppetöö 1. - 6.klassis\nKolmes I klassis õppis 71 õpilast, 70 õpilast lõpetas klassi. 1 õpilne jäi klassikursust kordama ja 2 õpilast suunati abikooli.\nII klassides õppis 53 õpilast. Klassikomplekte oli kaks. Õppeedukus II klasside oli 100 %. Ainult viitele õppis 23 õpilast.\nIII klassides õppis 47õpilast 2 klassikomplektis ja õpilaste arv õppeaasta vältel ei muutunud. Mitteedasijõudjaid ei olnud, seega oli õppeedukus 100%. Ainult viitele õppis 20 õpilast. Õppeaasta keskel oli probleem ühe poisiga, kes suunati Helme erikooli (kodused probleemid), aga seal ta vastu ei pidanud ja tuli III veerandi lõpus tagasi. Õppeedukus I kooliastmes 100%.\nEelmisel õppeaastal oli see 99,4%, enne seda 100%. Kolme aasta võrdlemisel tulemused võrdsed.\nIV klassides alustas sügisel 73 õpilast, õppeperioodi jooksul lahkus abikooli 2 õpilast. Ainult viitele õppis 23 õpilast, neljadele-viitele õppis 34 õpilast. Õppeedukuse % oli 100.\nV klassides õppis 78 õpilast. Ainult viitele õppis 15 õpilast, neljadele-viitele õppis 31 õpilast. Pikendatud õppetööle jäi 2 õpilast (matem ja käsitöö). Õppeedukus 97,4%\nVI klassides õppis 78 õpilast. Viitele õppis 9 õpilast, neljadele-viitele 36 õpilast. Pikendatud õppetööle jäi 1 õpilane (matem). Klassikursust kordama ei jäänud keegi.\nKokku õpib II kooliastmes 226 õpilast. Õppeedukus selles kooliastmes on 98,7%.\nEelmisel õppeaastal oli % 98,6, enne seda 97,5. Nagu näha on tulemus veidi paranenud.\nVastavalt haridusministeeriumi korraldusele toimuvad I ja II kooliastme lõpus riiklikud tasemetööd.\nIII klassis toimusid tasemetööd eesti keeles ja matemaatikas.\nIII klasside eesti keele tasemetöö keskmine hinne oli 4,2 (riigi keskmine ... ). Eelmisel aastal oli ka 4,2 ja enne seda 4,25. Seega on tulemus püsinud samal tasemel.\nMatemaatika tasemetöö keskmine hinne oli 4,02 (riigi keskmine ... ). Eelmisel aastal 3,7 ja varem 4,3. Kolme aasta võrdluses olid selle aasta tulemused head.\nVI klassides toimusid tasemetööd eesti keeles, matemaatikas ja ka ajaloos.\nEesti keele tasemetöö keskmine hinne oli 4,0 (riigi keskmine ... ) eelmisel aastal oli 3,76 ja enne seda 4,1. Seega on kolme aasta võrdluses sellel õppeaasta tulemus hea.\nMatemaatika keskmine hinne oli 3,5 (riigi keskmine ...). Ühes klassis tulemus 3,11, teistel 3,64 ja 3,66. Eelmisel õppeaastal 3,82 ja üleeelmisel 3,82. Sega on kolme aasta võrdluses sellel õppeaastal tulemus madalaim. Tulemust mõjutas kindlasti õpetajate vahetus jaanuaris(endine õpetaja läks lapsehoolduspuhkusele).\nKolmandaks oli tasemetöö ajaloos. Meie õpilaste keskmine hinne oli 3,75. Klassiti oli ajaloo tasemetöö tulemustes suur erinevus. 6A – 3,85; 6B -3,4 ja 6C- 4,0 ( riigi keskmine ... ). Tulemusega võib rahul olla, sest töö oli üsna raske.\nTugisüsteem töötas päris hästi. Regulaarselt toimusid nõustamiskomisjoni koosolekud üks kord nädalas. Kahe aasta kogemuste põhjal võib öelda, et see tegevus on suureks abiks nii õpilastele, lastevanematele ja õpetajatele. Sellel õppeaastal oli esmaspäevast neljapäevani II kooliastme õpilastele peale tunde õpiabi. Sinna tulid õpilased, kellel olid kodused tööd tegemata või ei teinud tunnis tööd kaasa. Eelnevast statistikast on näha, et õppetöö tulemused on paranenud. I kooliastmes rakendasime parandusõpet. Väga hästi sobis see I klassi õpilastele, kes olid kooliks ettevalmistamata. Kevadeks olid nad klassi keskmisel tasemel.\nKõneravi tundides käis regulaarselt 67 õpilast. Selle töö tulemusena on paranenud õpilaste eesti keele oskus.\nSamuti toimusid õpilaste abistamiseks regulaarselt aineõpetajate konsultatsioonid, mitterahuldavate õpitulemuste korral koostas aineõpetaja õpilasele individuaalse õpikava.\nTänu tugisüsteemile koolis saame varakult avastada õpilased, kelle õppimist segab, takistab või välistab mingi väline või isiksusest tulenev asjaolu ning reageerida võimalikult varases probleemide ilmnemise staadiumis. Oluline on õppetöö diferentseerimine, lapse tunniväline individuaalne abistamine klassi- või aineõpetajate poolt; koostöö lapsevanemaga, lapsevanema pedagoogiline nõustamine ja õpilaste põhikoolist väljalangemise ennetamine.\nTervislikel põhjustel õppis koduõppes 2 õpilast, 1 õpilane vanema soovil. Kõigi 3 õppetulemused head.\nRakendunud õpiabisüsteem on ennast vägagi õigustanud, kuid järgmisel õppeaastal tuleb seda kindlasti täiustada ja edasi arendada.\nOsaleti aktiivselt paljudel erinevatel olümpiaadidel ja konkurssidel.\n3.klasside õpioskuste olümpiaadil saavutasid meie kooli õpilased III koha. Võistkonnas olid Kelina Lillemets, Triin Tetsmann ja Peeter Leets. Õpilasi juhendas õp. Kaina Mälgand, abiks olid õpetajad Anne Põder ja Heddy Uustal.\n6.klasside õpioskuste olümpiaadil saavutas meie võistkond maakonnas I koha ja läks edasi vabariiklikule võistlusele. Seal saavutati 6. koht.Võistkonnas olid Gerli Põdra, Johanna Ronk, Patrick Joan Thomson, Ann Marie Ansper, Anni Rada.. Õpilasi juhendasid Milvi Alp, Kaina Mälgand, Ingrid Kustavus ja Anneli Kasendi. Ise oleme tulemustega väga rahul\nVäga häid tulemusi on meie õpilased saavutanud erinevatel matemaatika alastel võistlustel.\nViljandimaa pranglimise 2008 võistlustel saavutas meie kool III koha (osales 18 kooli). I klasside arvestuses 1C klass I koht (õpetaja Eve Rink). 2.klasside arvestuses 2.a 6.koht (õpetaja Maarika Ilison). 3.klasside arvestuses 3.b I koht(õpetaja Heddy Uustal). 4.klasside arvestuses 4B klass 4.kohal (õp.Eve Rink) ja 4.a VI koht (õp. Jane Kruusamäe). Individuaalsed tulemused 1.-3.klass (Sirgujad) 1., 3., 8. koht.4.-6.klass (Oskajad) 12., 16. koht. Osalejaid oli kummaski rühmas 350. Tunnustada tuleb õpetajaid, kes väga aktiivselt osalesid oma klassidega sellel võistlusel.\nMatemaatika vabariiklikul võistlusel Nuputa 5. ja 6.klassidele saavutas meie võistkond 15.koha (osalejaid 27). Juhendajad õpetajad Ene Luik, Anneli Kasendi, Merle Sukk. Maakondlikul Nuputa võistlusel saavutasid meie võistkonnad 2., 4. ja 5.koha. Matemaatika olümpiaadil 5. klasside osas parim 5.koht, 6. klasside osas 1.Taavet Kutsar, 3.Sven Runing, 4., 7., 9.koht.\nMatemaatika võistlusel Känguru olid meie õpilastel väga head tulemused.\nTulemused matemaatikas olid päris head, aga kindlasti on veel arenguruumi.\nAjaloo olümpiaadil saavutasid meie 6. klassi poisid maakonnas I koha (Taavet Kutsar) ja II koha (Taivo Tobreluts). Juhendaja õpetaja Liivi Vislapuu.\nVäga aktiivselt osalesid 6.B klassi õpilased erinevatel eest keele alastel võistlustel. Tulemuseks esikohad, reisid Soome, suurepärased auhinnad õpilastele. Siin tuleb öelda suur täna õpetaja Maret Linale, kes neid ärgitas nii palju kirjutama.\nHea meel on sellest, et teise kooliastme õpilased on hakanud rohkem osalema erinevatel võistlustel, olümpiaadidel. Suuremat rõhku tuleb pöörata andekamatele lastele.\nVäga häid tulemusi saavutavad meie õpilased erinevatel maakondlikel ja vabariiklikel võistlustel. “TÄHELEPANU,START” maakonna I koht (2.-5.klassi õpilased). Kalevi Miniliiga võrkpalli Viljandimaa turniiril 2. koht (4.-6.klassi õpilased). Viljandimaa koolide\n1.-3.klassi tüdrukute rahvastepall 3.koht, 1.-5.klasside meistriliiga saalijalgpallis 2.koht,\n4.-5.klasside murdmaateatejooksus 1.koht, 4.-5.klasside rahvastepall tüdrukud 1.koht, poisid 2.koht. Juhendajad õpetajad Raina Luhakooder, Mai Naarits ja Jaak Luhakooder.\nSpordis on esimesed kooliastmed väga tublid.\nKlassijuhatajad said oma tööga hästi hakkama. Toimusid plaanipärased klassijuhatajatunnid, klassi lastevanemate koosolekud, arenguvestlused, ekskursioonid, matkad, teatrikülastused ja palju muud. Tunnustada tuleb klassijuhatajate head koostööd aineõpetajatega lahendamaks õpiraskustega õpilaste probleeme ja teisi küsimusi. Ka õpetajate küsitlusest selgus, et koostöö kolleegidega sujus hästi . 16 klassijuhatajast osalesid Digitiigri innovatiivseid õppemeetodeid ja õppevahendeid siduval täiendkoolitusel 10 õpetajat, ühel oli see koolitus varem läbitud.\n1.B ja 1.C klass osalevad maakonna ennetusprogrammis “ Traumade ennetamine Viljandimaal“.\n2007/2008.õppeaastal oli III kooliastmes 7.klassides kaks paralleeli 65 õpilasega, 8.klassides 2 paralleeli 65 õpilasega ja 9.klassides kolm paralleeli 87 õpilasega, mis on suurem kui sarnaste õppeasutuste grupi keskmine. Nii suurearvuliste põhikooli õpilaste positiivse õpijõudluse tagamiseks õpetame emakeelt ja matemaatikat juba aastaid jõudlusrühmades, põhiõpet toetavad tugiõppe rühmad. Selline süsteem õigustab ennast igati, sest põhikooli lõpueksamite tulemused olid vägagi positiivsed:\nÕppeaine 2006/2007 2007/2008 Riigi keskmine 2007/2008\nEesti keel 4,1 4,0\nMatemaatika 3,9 3,7\nPõhikooli lõpetas kiitusega kolm õpilast. Kolm õpilast, kellel olid aastahinded väga head, sooritasid ühe lõpueksami hindele „4“. Enamikul õpilastel langesid lõpueksamite ja aastahinded ühte, paljudel olid need paremad. Selline tulemus näitab samuti jõudlusrühmade süsteemi tulemuslikkust.\n87-st lõpuklassi õpilasest sai lõputunnistuse 84. Kaks õpilast jäeti klassikursust kordama ja üks lahkus koolist vanuse täitumise tõttu. Kõigi kolme õpilase ja nende vanematega on aastaid tegelenud nii kooli kui ka linna nõustamiskomisjonid, kuid vaatamata jõupingutustele jäi neil õpilastel siiski põhikool lõpetamata. Seega põhikooli lõpetajate protsent on 96,55%, mis on eelmisest aastast madalam.\n7.klassides lõpetasid positiivsete aastahinnetega 64 õpilast ja 8.klassides kõik 65 õpilast. Õppetöö tulemused on võrreldes eelmise aastaga paranenud. Täiendavale õppetööle jäeti 7.klassidest 2 ja 8.klassidest 5 õpilast, mis on võrreldes eelmise aastaga vähem. Klassikursuse kordajaid ei olnud.\nKlassikursuse kordajate ja ühtlasi ka koolikohustuse mittetäitjate osakaal põhihariduse omandajatest on III kooliastmes 0,9%, mis on sarnaste koolide grupi keskmisest rohkem kui kaks korda madalam.\nTulemust on andnud kindlatel aegadel kord nädalas toimuvad ainekonsultatsioonide tunnid, kuid mitme aine puhul (eesti keel, ajalugu, matemaatika) on näha, et neid tunde on vaja nädalas rohkem kui üks. Vajalikuks on osutunud ka individuaalõppe võimalus, kus õpetaja suunamisel omandab õpilane kogenud pedagoogi järelvalve all tunni materjali. Samas toimub ka „tunnist väljasaatmise“ põhjuste analüüsimine õpilasega. Selle võttega oleme taganud rahulikuma tunnikeskkonna ja ehk ka pingevabamad suhted teatud õpilaste ja õpetajate vahel.\nPõhikooli 7.-9.klasside õpilaste osavõttu maakondlikest aineolümpiaadidest võib lugeda rahuldavaks, kuna loodusainete olümpiaadidele võiks suunata rohkem õpilasi. Olümpiaadide tulemuslikkust võib hinnata heaks, kuna auhinnalistele kohtadele jõuti matemaatikas, inglise keeles ja bioloogias. Siiski olid olümpiaadide saavutused sel aastal tagasihoidlikumad. Tulemuste tabel koolis.\nÕpilaste puudumine koolist on juba mitmendat aastat teravdatud tähelepanu all ja seda joont tuleb ka jätkata. Puudumiste üle peetakse arvestust igapäevaselt e-koolis, kust ka lapsevanem seda jälgida saab.\nPuudumised jagunesid põhjuseti järgmiselt:\nkooli esindamine 25%\nkodune haigustõend 29%\npõhjuseta puudumine 24%\nkodune muu põhjus 4%\nPõhjuseta puudumiste nii suur osakaal on tingitud enamasti kolmest eelpool mainitud 9.klassi õpilasest, kes õppeaasta jooksul praktiliselt koolis ei käinudki.\nKeskmiselt puudus III kooliastme õpilane koolist õppeaasta jooksul põhjusega 25 tundi ja põhjuseta 5,9 tundi. Võrreldes eelmise aastaga on tulemus praktiliselt muutumatu.\nProbleemsete õpilastega tegeleb regulaarselt igal nädalal nõustamiskomisjon. Vt järelvalve õiend.\nÕppetöö tulemuste ja puudumiste aastaaruanne õppenõukogu protokollide kaustas.\nPõhikooli lõpetajatest jätkasid õpinguid gümnaasiumis xx% , kutsekoolis xx%\nLõpuklasside õpilastele toimuvad karjäärinõustamise tunnid ja korraldasime ka kutsekoolide grupikülastusi.\nGümnaasiumiosa töötab perioodõppe süsteemis, jagunedes humanitaar-, reaal- ja loodussuunaks.\n10.klassides alustas sügisel õppetööd 92 õpilast. Õppeaasta jooksul lahkus üks õpilane pere elukoha muutuse tõttu Tallinnasse, üks õpilane pereprobleemide tõttu täiskasvanute gümnaasiumisse, üks õpilane kutsesüsteemi ja üks õpilane langes puudumistest tingitud õppevõlgnevuste tõttu välja (õpilane osales Superstaari konkursil). Vastsetele gümnasistidele korraldame esimesel nädalal väljasõiduga tutvumispäeva, mille eesmärgiks on õpilaste kiirem omavaheline tutvumine, klassikollektiivi kui meeskonna käivitamine ja koolikorralduse ja huvivõimaluste tutvustamine.\n11.klassidest langes 97 õpilasest edasijõudmatuse tõttu välja kolm, üks õpilane lahkus vastastikusel kokkuleppel käitumisprobleemide tõttu ja ühele õpilasele andis õppenõukogu tervislikel põhjustel võimaluse klassikursust korrata.\n12.klassides õppis 81 õpilast, kellest gümnaasiumi lõpetas 79. Kahel õpilasel jäi riigieksami vähese punktide arvu tõttu eesti keeles ja ajaloos kool lõpetamata. Seega lõpetanute protsent on 97,53%, mis on võrreldes eelmise õppeaastaga kõrgem.\nRiigieksamite tulemused õppeaineti keskmisena punktides:\nÕppeaine 2006/2007 Humanitaar Reaal Loodus 2007/2008 Riigi keskmine 2007/2008\nAjalugu 67,4 58,11 57,25 62 58,16 60,7\nBioloogia 67,1 64,5 76,42 57 64,55 60,9\nEesti keel (kirjand) 63,6 61,68 65,46 47,1 59,42 57,7\nFüüsika 76,8 53 70 61,5 63,1\nGeograafia 61,6 59,74 47,6 50,29 55,9 53,8\nKeemia 55,4 52 79,83 54,14 65 65,5\nMatemaatika 57,2 27,83 73,43 34,67 61,25 58,2\nInglise keel 71,1 63,03 68,42 50,58 62,88 67,6\nÜhiskonnaõpetus 54,1 62,79 67,2 60,92 64,75 63,8\nSaksa keel 60,67 65 72 65,14 74,2\nGümnaasiumi lõpetamiseks sooritasid edukalt riigieksami ka kolm eelmisel aastal alla 20 punkti saanud õpilast.\nGümnaasiumi lõpetanute protsent sama lennu alustanutest on\nhumanitaarklassis 94,2 %\nreaalklassis 90,3 %\nloodusklassis 66,7 %,\nmis on kõrgem sama grupi koolide keskmisest.\nAineolümpiaadidest ja konkurssidest osavõtvate õpilaste arv on vähene. Vabariigi tasandil oleme edukad üksnes eesti keeles. Piirkondlikel aineolümpiaadidel on tulemused head bioloogias ja inglise keeles. Aineolümpiaadidest osavõtt on võrreldes eelmise aastaga pigem vähenenud, mida võib seostada õpilaste küllalt suure õppekoormusega ja mitmekülgse hõivatusega väljaspool kooli.\nGümnaasiumiõpilaste puudumised jagunesid järgmiselt:\nkooli esindamine 19%\nkodune haigustõend 27%\npõhjuseta puudumine 26%\nkodune muu põhjus 7%\nKeskmiselt puudus gümnaasiumi õpilane koolist õppeaasta jooksul põhjusega 10.kl – 20,75 tundi; 11.kl - 23 tundi; 12.kl – 22,4 tundi ja põhjuseta 10.kl – 3 tundi; 11.kl – 4,7 tundi; 12.kl – 5,8 tundi. Võrreldes eelmise aastaga on tulemus praktiliselt muutumatu. Puudumiste arv on suurem 2.-4.perioodil haigestumiste tõttu.\nÕpilastega seotud statistika\nÕpilaste andmebaas on kantud EHIS-esse ja õppetöö andmed e-kooli keskkonda.\n2. Personali arendamine ja atesteerimine\nSel õppeaastal kaitses kolmandat perioodi vanemõpetaja ametijärku üks pedagoog:\nMalle Pisarev – muusikaõpetaja;\nTeist perioodi kaks õpetajat:\nAari Juhanson –inglise keele õpetaja;\nPille Kährik –muusikaõpetaja;\nEsimest korda taotlesid vanemõpetaja ametijärgu omistamist\nKatrin Männik – algklaaside õpetaja;\nEne Runing – kunstiõpetaja;\nKõikidele nimetatud pedagoogide taotlused rahuldas VMG atesteerimiskomisjon 17. juunil 2008.a (vastavad protokollid kaustas).\nEelnevast perioodist töötab koolis veel 9 vanemõpetajat. VMG-s töötab antud ajahetkel 14 vanemõpetajat. Kahele taotlejale vanemõpetaja ametijärku ei omistatud.\nSel õppeaastal ei taotlenud keegi õpetaja – metoodiku ametijärku, kuid 2007.a omistati see neljale pedagoogile:\nRaina Luhakooder – kehalise kasvatuse õpetaja, esimest korda;\nIrene Artma – eesti keele õpetaja, teist perioodi;\nAlli Lunter – eesti keele õpetaja, kolmandat perioodi;\nAili Kiin – eesti keele õpetaja, neljandat perioodi.\nVastav otsus õpetaja – metoodiku ametijärgu omistamise kohta 30. maist 2007.a\nVarasemast perioodist omavad õpetaja – metoodiku ametijärku matemaatikaõpetaja Toomas Rähn 11. detsembrist 2003 ja tööõpetuse ning kunstiõpetaja Tatjana Anniko 19. maist 2005.a.\nVMGs töötab kokku 6 õpetaja – metoodikut.\nMagistrikraadi on kaitsnud järgmised õpetajad:\nEvelin Miilen – Maalmeister, Irene Artma, Aari Juhanson, Aili Kiin, Toomas Rähn, Maret Lina ja Malle Pisarev.\n3. Huvigruppide kaasamine\nVMG-l on pikaajalised sõprussuhted Valmiera keskkooliga Lätist. Koostöö on toimunud nii õpetajate kui ka õpilaste tasandil. Viimati viibis Valmieras õpetajate ja õpilasesinduse meeskond, et arutada kultuurialaseid koostöövõimalusi ja osaleda integratsioonikonverentsil. Õpilasesindus on osalenud kolmel korral Valmiera integratsioonikonverentsil. Kavas on mõttetalgud koostöövaldkondade laiendamiseks eri õppesuundade vahel (muusika, sport, reaalained).\nEriti hästi on õnnestunud koostöö Turu linna erinevate koolidega: Rieskalähde põhikool, Turu Soome Ühiskooli gümnaasium, Turu Ametikõrgkool. Eestvedaja õp M. Roosimägi. Õppeaasta jooksul käiakse kaks korda teineteisel külas: sügisel külastab VMG õpilaste ja õpetajate delegatsioon sõpruskoole, et osaleda põhikooliõpilaste tehnoloogiavõistlusel „Oskaja“. Tänavu käivitus kaks uut projekti: looduse- ja keskkonnakaitse- ning spordialane koostöö. Kevadel käivad soomlased VMG-s ja sel aastal kahe delegatsiooniga – Rieskalähde sõpruskooli õpilased ja õpetajad ning sel aastal lisandus uus huvigrupp Raumast 11.c loodusklassile. Projekti ellukutsujad õp H. Isakannu ja A. Lunter. Koostöö sujus hästi looduses õppides ja ühiselt tegutsedes.\nKevadel 2008 jätkus ka muusika-alane koostööprojekt Turu ühisgümnaasiumiga, kusjuures meie kooli esindasid neidude koor ja heatasemelised solistid.\nUudne oli kahe kooli vaheline spordialane koostöö õp J. Luhakoodri eestvõttel.\nNeed sõprussuhted on meie koolielu rikastanud: ühine õpilasteaduskonverents soomlastega varasemal aastal näitas sõprade praktilist suunitlust ja meie teoreetilist tugevust. Juba paar aastat on arendanud sisukat koostööd meie ja sõpruskoolide õpilasesindused, õppides üksteiselt initsiatiivikust.\nHetkel pole meil elavat koostööd ühegi Eesti kooliga.\nVMG tegevuse kajastamine meedias pole siiani täpselt reglementeeritud. Selle töölõigu eest vastutavad nii huvijuhid Aili Kiin, Ain Mägi kui ka meediaõpetaja Irene Artma.\nMeie tegemisi on kajastatud nii meie endi kui ka Sakala toimetuse eestvõttel. Sakala toimetus on kirjutanud linnakoolide ühendamise projektist, talvel on sel teemal põhjalikult poolt- ja vastuargumente vaaginud õp A. Lunter. Detsembris ja juunis oleme sisustanud ühe Sakala lehekülje, kajastades kooli loovuslikku ja ürituste korraldamise aspekte, intervjueerides direktorit kooli hetkeseisust ning ilmestanud kõike kooli olulisemate ajalootähistega. Märtsis toimunud üleriigilise 11. teatrifestivali „Sillad“ korraldamisest kirjutas positiivses võtmes Enn Siimer kui teatrikriitik ja žüriiliige. Kevadel ilmus ka Sakala aastaraamat , milles kajastus arvukalt meie lõpetajate heatasemelist omaloomingut.\nÕpetajate Lehes 14. detsembril 2008 ilmus 2xA4 formaadis VMG 130 koolielu kajastav mitmetahuline materjal. 20. juunil 2008 kajastas õp A. Lunter artiklis “Kokkuvõtva hindamise murest” meie kooli hindamissüsteemi.\nIse oleme reklaaminud oma mõnesid üritusi, nt luuleteatri etendust, loomepäeva , kuid meil on kogemusi, mida põhjalikumalt kajastada. Kõnevõistluse artikkel Sakala ajakirjaniku looduna jäi ilmumata ruumipuudusel.\nMeie kooli õpilased osalevad Sakala Meediaklubi töös, nad on (nt Marta Rohtla, Hiie Tamman jt) kirjutanud meie noorte mõtteist ja tegudest, samuti oma kooli kaitseks, et see püsima jääks. Hetkel töötavad maakonnalehe juures suvereporteritena meie kooli vilistlased Laura Mallene ja Mehis Tuisk ning õpilane Hiie Tamman.\nKüllaltki aktiivsed on meie õpetajad arvamuste rubriigis kirjutajatena, nt. Alli Lunter, kes on ka essee liiklusohutusest avaldanud.\nKoolis välja antavad kirjutised\nVMG on aktiivne trükiste väljaandja: ajaleht „Oma Sõna“ ilmub regulaarselt 4 korda õppeaasta jooksul, mida suunab õpilastoimetus Laura Metsa asjalikul juhtimisel. Õpetajatest juhib ajalehetoimetuse tegevust Irene Artma ja koolitab vastavalt nii meie õpilasi kui ka maakonna koolilehtede päevadel teisi asjaosalisi. Kujundustööd juhendab õpetaja Toomas Rähn. Esimest korda valiti kooliajalehe toimetaja tööintervjuu põhjal. Tegeldakse uute töövormide omandamise ja enese koolitamisega.\nToimetus tegutseb koolis laiemalt: võetakse lugejailt tagasisidet, antakse auhindu, huvitutakse ka filmindusest ja fotograafiaalasest enesetäiendusest– koostöös 10.a klassiga valmis huvitav reklaamimaterjal VMG kohta.\nSee õppeaasta oli seoses kooli 130. juubeliga erakordselt rikas oma nn kooliväljaannete poolest. Ilmus kaunilt kujundatud voldik reklaamimaks oma kooli ( koostajad A. Kiin, V. Raudsepp).\nNii nägi trükivalgust arvult 5.almanahh “Kui ma olin väiksekene”, mida toimetatakse – avaldatakse 5aastaste tsüklite kaupa. Selle koguteose valmimiseks toimub igal aastal väljasõiduga omaloomingupäev (sel õa Ramsi Vaba Aja Keskuses), millele lisanduvad muud loomevõistlused maakonnas ja vabariigis. Uus almanahh on üles ehitatud rubriikide kaupa ja lähtub žanriprintsiibist, olles seega väga hea õppevahend kirjandustundideks.\nAlmanahh on valminud kõigi eesti keele ja kirjanduse õpetajate ühistöö viljana, kes on voolinud õpilaste võimeid ja suunanud annet. Lisaks kunstiõpetajate osale illustratsioonide ja kujunduse valmimisel on hoomatav algklassides tehtav töö õpilaste heatasemelisel sõnaseadmisel ning kogu kooli humanitaarainete õpetajate suunav hoiak õpilaste kõlbelistes eelistustes ja maailmavaatelistes tõekspidamistes.\nVMG on aktiivne õppematerjalide väljaandja: 2007/ 08.õa ilmus VMG õp- metoodikute Aili Kiini ja Alli Lunteri sulest “Gümnaaiumi eesti õigekeele vihik” kirjastuses Koolibri. Õp – metoodik Irene Artma osales TÜ uurimistööde koostamise ja vormistamise juhendi koostamisel koostöös TÜ õppejõududega.\nÕp - metoodik Alli Lunteri eestvõttel ja toimetamisel ilmus kümne õpetaja koostööna kultuuriajaloo konspektide raamat “Silmaring” (2008). Autorkond: R. Kangro, P. Kährik, K. Leinus, A. Lembavere, A. Lunter, M. Malmsten, H. Raudla, E. Runing, I. Saarelaid, T. Rähn. Nimetatud väljaanne on õppevahend, mida võib vaadelda kui raudvara konspekti, kust olulisi teadmisi leida ja neid ajateljele paigutades võrrelda.\nPeale nimetatute on eesti keele õpetajad – metoodikud aktiivsed õppekirjanduse loojad ja retsenseerijad suurte kirjastuste juures.\nSeoses kooli juubeliga on 2008.a ilmunud mahukas VMG vilistlaste raamat “Vilistlased teel”, käsitledes meie koolist võrsunud kultuuritegelaste, teadlaste, sportlaste ning ühiskonna- ja majandustegelaste olulisi fakte eluloost ja tööalastest saavutustest. See on juba 3. väljaanne kooli ajaloost ja vilistlastest muuseumitöötaja ja ajalooõpetaja Tiiu Luige koostatuna. Keeletoimetaja A. Lunter.\nTrükiste väljaandmine on üks olulisi tahke VMG tegevuses, millega pidevalt tegeleme.\nLisaks õppevara ja kooli ajaloo uurimisele on meie õpetajad aktiivsed koostajad – autorid teistegi kultuurilooliselt oluliste teoste väljaandmisel, nt õp Meelis Reinart “Hobuse tuhat tööd” (kirjastus Oomen, 2008) ja meie kooli endise õpetaja, Kodutütarde organisatsiooni juhi Viivu Arnimi koostatud “Põlistades mälestusi” (2008, keeletoimetaja meie kooli vilistlane Silva Jõulu).\nAntud töölõik on VMGs esindatud arvestatavalt kõrgel tasemel ja reklaamib kooli ja selle õpetajaskonda, sest õppevara ja muud teosed liiguvad kõikjal Eestimaa koolides. Nende järgi teatakse ka õpetajaist autoreid ja koostajaid.\nTunniväline ainealane tegevus\nÕppe – kasvatustöö ei toimu koolis pelgalt ainetundides, ainealsel tunnivälisel tegevusel on palju kokkupuutepunkte huviharidusega. VMG ainekomisjonid on planeerinud ainenädalaid ja – päevi, samuti kirjanduslikke ekskursioone, teatud ainete populariseerimiseks nii õppekäike kui ka matku (bioloogias).\nÕnnestunuiks ja mitmekülgseiks võib pidada matemaatika ja eesti keele ainenädalaid viimasel aastal, sest kõik päevad olid sisutihedad, vaimukad ja noortepärased. Lisaks klassidevahelistele võistlustele ja üldharivatele üritustele toimusid ka nö päevaülesande lahendamised üksiküritajaile. Samuti oli võimalus kaasa lüüa õpetajail. Keelenädalal oli nii emakeele- kui ka tekstiloomealaseid loovuslikke ülesandeid.\nEmotsionaalne avalöök ajaloonädalal näitas õppeainete lõimumise võimalusi muusika ja ajaloo vahel. Stendide tegemised ja klassidevahelised võistlused on kulmineerunud Eesti Vabariigi 90. aastapäevaga.\nVõõrkeelenädal populariseeris eri metoodikat kasutades igal päeval eri keelt, mida VMGs õpetatakse: inglise, saksa, vene, soome, prantsuse, ladina keel. Kõik ainenädalad on lõppenud õpilaste tunnustamisega.\nHuviäratavad on ka loodusainete ettevõtmised, mil loodusklasside õpilased aitavad klassides viktoriine ja näitusi korraldada või osalevad keskkonnaalastes projektides õp H. Isakannu eestvõttel. Mitmesugused õppeülesannetega matkad, õppekäigud ja laagripäevad on toimunud loodusklassidele, samuti koostööprojekt Soome Rauma kooli õpilastega 11.c klassil Soomaale jm.\nÕnnestunud üritus oli ka tervisepäev õpilasesinduse kaasamisel ümber Viljandi järve matkana, mida aitasid korraldada kehalise kasvatuse õpetajate kõrval ka klassijuhatajad. Õpilasesindus on korraldanud teatevõistlusi vastlapäeval ja kooli aastapäevaürituste raames, edendades tervislikke eluviise ning meeskonnatööd klassi ja klassijuhatajate vahel.\nTunnivälises tegevuses kajastub ka klassijuhatajate ja aineõpetajate omavaheline koostöö, mis sujub ladusalt VMGs, sest traditsioonilised üritused on õa alguseks planeeritud. Igal aastal tekib uusigi tegevussuundi ja üritusi, mida õpilasaktiiv koostöös klassijuhatajatega ellu kutsuda aitab.\nÕpilasaktiivi kasvatamisel ja kujundamisel on suurem roll põhikooli klassijuhatajail, gümnaasiumiõpilased on juba ise motiveeritud koolielu edendama. Ometi ei teki õpilasesinduse töö iseenesest, klassijuhatajate soosiv ja mõistev hoiak on siingi vajalik.\nViljandi linna vanima gümnaasiumina -130a/163a - tunnetame oma väärikat rolli: olla gümnaasiumina vaimsuse kujundajaks, pakkudes professionaalset taset kõigis ettevõtmistes nii koolis kui väljaspool seda. Oleme õpilasesinduse koolitusel rõhunud loomupärase aktiivsuse kasvatamisele ja jõudnud üheskoos tõdemuseni, et ühiskondlik tegevus ja iseseisev mõtlemine ning vastutustunne on mõõdetavad väärtused.\n2007/ 2008. õa algas 10. klasside väljasõiduga Kopra tallu, kus tõsised mõttevahetused gümnaasiumiõpilaseks saamise ja olemise ümber vaheldusid meie kooli õppesuundade ja kooli näo lahtiseletamisega, mille vahele 10. kl klassijuhatajad (L. Vislapuu, E. Miilen – Maalmeister ja T. Saamot) huvitavaid meeskonnamänge, sportlikke võistlusi ja isetegevusnumbreid korraldasid. Õpilased seevastu olid valmistanud ette ka klassijuhatajate loovuslikke eeldusi kontrolliva võistluse. Päev oli täis vaimset ja füüsilist pinget ning aitas üksteisega tuttavaks saada ja ühistunnet luua, kätkedes endas justkui elamisõpetust VMGs. Üritus on toimunud teist aastat ja kujunemas uueks traditsiooniks.\nTeine suhteliselt uus traditsioon on 12. klasside lennu ühisprojekt, mis sel aastal kulmineerus 22. veebruaril abiturientide ballina Eesti Vabariigi 90. aastapäeva eel. Üritus oli õpilastel põhjalikult ette valmistatud, kutsutud olid kõik aineõpetajad läbi aegade, esinesid nii klassid kui õpetajad, oli üllatusesinemisi, mänge ja tantse, töötas fotograaf. Võimalus oli vaadata nii koolielu puudutavaid filme kui ka abiturientide koostatud õpimappe jms õppematerjale. Ürituse ettevalmistamisel oli suur roll abiturientide klassijuhatajatel Irene Artmal, Riina Kangrol ja Eve Ivaskil. Meenutagem, et 10.klassis toimus nendesamade õpilastega renessansiõhtu Olustvere lossis ja 11.klassis nn Eesti päev “Ärkamisest Tammsaareni”, kajastades suurepäraselt ainetevahelist lõimumist.\n10. klassid koos klassijuhatajatega käisid kevadel üheskoos ekskursioonil Austrias ja 11. klassid Itaalias. Klassijuhatajate heast koostööst õpilasürituste korraldamisel saab kõnelda ka 9.klasside puhul (H. Tiit, J. Luhakooder, M. Tuul).\nTraditsioonilised on rahvakalendri tähtpäevade tähistamised mõlemas koolimajas: mihklilaat või – oksjon v – võistlus, mardi-, kadri – ja vastlapäeva tähistamised eri moel. Eriline on kooliaastapäeva-eelne nädal oma võistluste ja aktustega, loomevõistluste ja aineolümpiaadide võitjate, tippsportlaste austamine. Sel aastal viisime oma tippõpilased Tartu Ülikooli ja selle õppejõududega kohtuma, külastasime ka TÜ kartserit ja näitusi. Mitu aastat oleme korraldanud koolis oma teatripäeva ja solistide konkursi “Vanalinna Varblane”( M. Pisarev).\nKunstiüritustest on kõige pikema traditsiooni ja kandvusega õpilaste moegala, mille võitjad on Supernovale jõudnud ja tänavu ka Kunstiülikooli sisse saanud. Humanitaarsuuna õpilastega oleme loomingulisi võistlusi ja päevi korraldanud.\nUue hoo on sisse saanud esialgu ülekooliline, siis ülelinnaline ja tänavu siis ülemaakonnaline kõnevõistlus, mille üldvõitja Getter Trumsi on meie kooli õpilane.\nÕpetajad on juba 11 aastat korraldanud üleriigilist tearifestivali “Sillad”, mis on kujunenud oodatud ürituseks õpetajatele – osalistele kui ka kohalikes õpilastes ja üldsuses huvi tekitanud.\nÕppeaasta lõpeb traditsioonilise tänuüritusega parimaile õppureile ja nende vanematele oivikute piduliku vastuvõtuga.\nKõikidel traditsioonidel on oma väärtused ja neid saadab eetiline hoiak, et kasvatada meie noori VMG aula seinal olevate marmortahvile jäädvustatud nimede taustal. Traditsioonid pole staatilised olemuselt, sest oleme uuendustealdis kool ja rikastame või muudame oma suundumusi vajaduse korral.\nVMGs töötavad aineringid on populaarsed ainesse süvitsiminekuks ja olümpiaadideks valmistumisel: nt uurimistöö alused, keskkonnaring. Üldkultuurilist tausta annavad koolilehe toimetuskolleegium, kodu- uurimine, kunstiringid, eneseväljendus, kooliteater ja luuletrupp 12. kl neidudest. Viimane oli edukas nii maakonna kui ka vabariiklikul festivalil.\nKoolis tegutseb rida rahvatantsuringe kolme juhendaja käe all, kes esinesid ka kohalikul tantsupeol. Kooriliikidest on esindatud mudilas- (õp M. Pisarev) ja neidude ning õpetajate ühiskoor. Viimane kooriliik on Viljandi maakonnas ainulaadne õp Pille Kähriku asjalikul juhendamisel. See koor on oma pooleaastase tegevuse jooksul esinenud nii kooliüritustel kui ka linnas: haridusmessil, Mainori kõrgkooli lõpuaktusel, Jaani kirikus, Viljandi maakonna laulupühal. Edukas oli ka õpetajate bändi ellukutsumine ja juhtimine (Ain Mägi, Pille Kährik).\nUudne ja õpilasi haarav oli matkaringi (juh M. Tekko) ellukutsumine, kuhu kuulusid põhiliselt 9.kl õpilased.\nSpordiringidest olid populaarsed võistlusmängud, pallimängud, saalihoki. Osa spordiringe oli tasustatud Viljandi linna projekti rahadest. Sportmängud, pallimängud, kabering, rollimängu klubi, kaljuronimine.\nOma finantseerimisel tegutsesid mitmed klassid peotantsu õppimisega, nt 12. klassid.\nOrganisatsioonidest tegutsevad VMGs sisukate traditsioonidega Kodutütred ja Noored Kotkad.\nÕpilaste hõivatus ringide tegevuses on näidanud kasvutendentsi, mistõttu oleme heal tasemel teiste gümnaasiumide taustal.\nHuvitegevus 1.-6. kl.\n2007/2008. õppeaastal tegutsesid Viljandi Maagümnaasiumi väikeses majas (1.-6.kl) järgmised ringid: kunstiring 1.kl, kunstiring 2.-4.kl, flöödiring, lauluring, mudilaskoor, rollimängu klubi, sportmängud, võistlusmängud, kaljuronimine, showtants ja rahvatants (erinevad rühmad 1.-4. kl). Lisaks tegutsesid koolis Kaitseliidu noorteorganisatsioonid Kodutütred ja Noored Kotkad. Eelmisel aastal tegutsenud näitering tegi oma tegevuses pausi juhendaja tervisliku seisundi tõttu ning matkaring lõpetas tegevuse juhendaja mittesobivuse tõttu koolikeskkonnas töötama. Hästi on mõjunud aga juhendajavahetus koolis tegutsevatele Kaitseliidu noorteorganisatsioonidele, mille liikemete arv on tõusnud ning pakutavate tegevuste arv mitmekesistunud.\nEelmise õppeaastaga võrreldes tõusis veidike õpilaste hõivatus ringides, mis näitab, et suurem osa noortest leiavad endale sobivaid tegevusi vaba aja sisustamiseks kas koolis tegutsevates ringides või väljaspool kooli. Traditsiooniliselt on poiste hõivatus väiksem kui tüdrukutel ja seda ilmselt seetõttu, et selles vanuses poisid leiavad endale rohkem tegevust väljaspool ringide tegevust ning nende konkreetsed huvid ei ole veel kindlalt välja kujunenud. Õpilaste seas läbiviidud huvitegevuse teemalises küsitluses nimetati ringides mitteosalemise põhjustena veel elukoha kaugust koolist, sobiva ringi puudumist ning lapsevanemate vähest aktiivsust lapse huvide suunamisel. Olukorda, kus sajaprotsendiliselt kõik kooli õpilased oleksid ringide tegevuses hõivatud, on võimatu saavutada, kuna alati leidub noori, kes lihtsalt ei taha või ei viitsi oma vabale ajale kindlaid tegevusi planeerida. Hetkel on meie koolis sõltuvalt kooliastmest ja vanusest, huvitegevusega hõivamata õpilasi 5-10%. Hõivatuse suurendamiseks tuleks suurendada erinevate ringide valikut ja seda eelkõige suunitlusega alg- ja keskastme poistele. Hetkel täidavad seda rolli spordiringid ja rollimängu klubi. Paraku on aga rahalised vahendid piiratud ning nende suurem ümberjagamine võib mõjuda pärssivalt praegu tegutsevate ringide tegevusele. Üks võimalus on kehtestada praegu tasuta pakutavatele ringidele osalustasu, kuid selle sisseviimine mõjutab kindlasti tegevustes osalejate arvu. Teiseks probleemiks on ringijuhendajate leidmine, kes oleksid valmis pakutava tasu eest sellist tööd tegema.\nKoostöö praeguste ringijuhtidega on aga hea ja ladus. See väljendub ka nende valmisolekus anda oma panus teiste kooliürituste teostumisele ja õnnestumisele.\nKokkuvõtteks võib öelda, et olukord ringide tegevuse osas on hea, kuna suuremale osale õpilastest leidub sobiv tegevus hetkel saadaolevatest ning pakutava kvaliteet ja tase on tänu headele ringijuhtidele ja piisavatele vahenditele vastuvõetav.\n2008 a. kevadel viidi klassijuhatajate seas läbi küsitlus, mille eesmärgiks oli uurida klassijuhataja töö tõhusust, mis puudutab eelkõige oma klassiga tegutsemist väljaspool õppetööd. Küsitluse vastused näitasid, et kõik klassijuhatajad korraldavad üheskoos klassiga erinevaid üritusi, ekskursioone, õppekäike ja võtavad aktiivselt osa nii koolisiseselt kui väliselt toimuvatest üritustest. Osaliselt olid klassides välja kujunenud ka traditsioonilised üritused, mis näitab head klassi sisekliimat ja omavahelist läbisaamist. Õpilaste tegevustes osalemise aktiivsust hinnati üldiselt väga heaks ning konkreetseid probleeme välja ei toodud.\nKa kooli igapäevaelus on näha, et klassijuhatajad võtavad oma klassidega aktiivselt osa koolis toimuvast ning harva ettetulevad arusaamatused lahendatakse jooksvalt. Kuna erivate probleemide põhjuseks on enamasti inimestevahelised suhted, siis on ka loomulik, et niivõrd rahvarohkes asutuses nagu kool, neid ette tuleb. Aegajalt esineb ka probleeme info liikumisega klassijuhatajale ja sealt edasi õpilasele. Kuna põhiliseks infoedastamise allikaks on igaesmaspäevane infotund, siis sealt puudumine võibki põhjustada infosulgu jäämise nii klassijuhatajale kui ka seeläbi õpilastele. Seetõttu antakse infot edasi ka otse klassile või hiljem otse klassijuhatajale. Suur osa on siin täita just huvijuhil, kelle ülesanne on edastatav õigel ajal edasi anda ja kontrollida info liikumist saajani. Usun, et aja ja kogemustega lahenevad ka siiamaani esinenud üksikud vajakajäämised.\nKoostöö klassijuhatajatega on siiamaani olnud väga hea tänu inimeste positiivsele meelestatusele ja soovile koos teha.\n2007/2008 õ.a. üheks eesmärkideks oli tervisedenduse vallas tehtava tegevuse tõhustamine. Sellest lähtuvalt loodi Maagümnaasiumisse tervisenõukogu, mille koosseisu kuuluvad huvijuht, õpetajad, sotsiaalpedagoog, kooli meditsiiniõde, lastevanemate, hoolekogu ja õpilaste esindajad. Tervisenõukogu töötas välja tegevuskava 2008/2009 õppeaastaks ja koostas dokumendid ühinemaks Tervistedendavate Koolide võrgustikuga. Praeguseks on Viljandi Maagümnaasium ka selle võrgustikuga ühinenud.\nTegevuskava näeb ette erinevaid koolitusi nii tervisenõukogu liikmetele, õpilastele kui ka õpetajatele, tervisealaseid teemapäevi, kogupereüritusi ja muud terviseedendust puudutavat. Terviseedendusega on tegeldud läbi erinevate ürituste ka varasematel aastatel, kuid tervisenõukogu loomisega muutub see töö tõhusamakas ja organiseeritumaks. Paraku oli suhteliselt keeruline inimesi motiveerida tervisenõukogus osalema ning võtma seda mitte kui kohustust vaid kui võimalust. Uue õppeaasta eesmärgiks saabki eelkõige tervisenõukogu liikmete koolitamine ja motiveerimine, ning seeläbi kogu koolis tehtava terviseedenduse tõhustamine, esimene samm selleks saab olema tervisealase uuringu läbiviimine.\nTraditsiooniliselt osalesid klassid valikuliselt “Suitsuprii klassi” kampaanias. Aastate läbilõikes on osalevate klasside arv järjest kahanenud ja seda eelkõige kampaania korralduse tõttu. Klassidega sõlmitavas lepingus lubatakse küll olla suitsupriid, kuid tubakaalase ennetustöö tegemine eeldab palju isekorraldamist ja jääb suures osas klassijuhataja endi õlule, seega ei soovi paljud endale lisakohustusi võtta. Toetamaks tõhusat ennetustööd ongi vaja koolis rohkem läbi viia sellealaseid üritusi ja kampaaniaid ning rohkem kaasata nende korraldamisesse kooli õpilasesindust, et info liiguks rohkem noorelt noorele.\n2007/2008.õa-l osalesid õpilased Viljandi linna poolt finantseeritava programmi “Koolimajade uksed avatuks ja aknad valgeks” raames järgmistes projektides: “Malering”, “Kabering”, “Koolilaste puhkeõhtud”, “Showtants” ja “Ekstreemspordiring”. Kõik toimunud projektid olid jätkuprojektid ning seetõttu osalesid neis ka varem projektidest osavõtnud noored. Programmi poolt finantseeritavad projektid aitavad oluliselt mitmekesistada tegevuste valikut ning Viljandi linna toetus neile projektidele on ülioluline ning selle edasine jätkumine on väga vajalik. Suurem osa projektidest leiavad teostamist ringitegevuse näol, mille puhul on väga oluline järjepidevus, kuna just see tagab noorte tegevustes osalemise.\nProjektide arv, kus 1.-6. klasside õpilased osalesid oli suhteliselt väike ning nendes osalemine sõltus suuresti klassijuhatajast. Sellele vanuseastmele suunatud projekte on aga oluliselt vähem kui näiteks kesk- või vanemale astmele, mistõttu on vähene osalemine ka osaliselt põhjendatud. Uuel õppeaastal peaks tõhustama just projektidealase info jõudmist klassijuhatajani, leidma alg- ja keskastmele mõledud projektides osalemise võimalusi (ka rahalisi) ning motiveerima õpetajaid projektides osalema. Vanemates astmetes tuleks aga tihedamalt suhelda õpilasesindusega ning suunata neile rohkem infot võimaluste kohta projektides osaleda ja neid ise läbi viia. Samuti eeldab noorte kaasamine projektidesse ka tõhusamat tööd õpetajate ja õpilaste vahel. Projektid on noortele väga heaks võimaluseks ennast täiendada ja harida ning seda nii Eestis kui välismaal. Võimalusi selles vanuses noortele on aga väga palju!\nKülastusi täna: 35 Kokku: 1635556543 Viljandi Kesklinna Kool © Uueveski tee 1 Viljandi


Linnakoerad on maakoertest arglikumad - Etnomuri\nAvaleht Uudised Hea teada Linnakoerad on maakoertest arglikumad\nVäikesed ja linnakoerad on kartlikumad kui suured ja maal elavad. Suur erinevus arglikkuse osas on ka tõugude vahel. Foto: Pixabay\nKoera nõrk sotsiaalsus, passiivne eluviis ja linnakeskond ning koerte arglikkus on omavahel seotud, selgub Helsingi ülikoolis läbi viidud uuringust. Kõige aremad on sheltie ehk Shetlandi lambakoer ja hispaania veekoer, pehmekarvaline nisuterjer ja corgi aga ühed julgemad.\nKartlikkus on koertel üks enim levinumaid probleeme. Hirmutunne on iseenesest normaalne ja elutähtis reaktsioon, mis aitab indiviidil ohtlikes olukordades hakkama saada. Hirmust kui käitumishäirest räägitakse siis, kui kartlikkus on ülemäärane ja häirib koera elu. Liigne kartlikkus võib märkimisväärselt kahjustada koera heaolu ning lisaks halvendab see teadaolevalt ka koera ja omaniku suhet.\nKartlikkus jaguneb nö sotsiaalseks ja mitte-sotsiaalseks: esimene tähendab võõraste inimeste kartmist, teine aga hirmu erinevate stiimulite nagu tugevad helid, uued olukorrad ja kõrguste suhtes.\nVäiksema aktiivsusega koerad on pelglikumad\nCorgi on üks enesekindlamaid ehk julgemaid koeri. Foto: Pixabay\nHelsingi ülikoolis kaardistati sotsiaalse hirmu riskifaktorid, kasutades selleks ligi 6000 koera andmeid. Andmed saadi teisest, suuremast, ligi 14 000 koera puudutavast küsitlusest. Uuringus jälgitud koerad olid vanuses kaks kuud kuni 17 aastat. Isaseid ja emaseid oli pea pooleks.\nSotsiaalse kartlikkuse tekke suurimaks mõjutaks oli uuringu järgi puudulik sotsialiseerimine – kutsika mitteharjutamine erinevate olukordade ja ärrititega. Teadlaste hinnangul mõjutas kartlikkuse teket ka koerte elukeskkond, kuna linnakoerad osutusid aremateks kui maakoerad.\n„Seda pole koertel varem uuritud. Küll on teada, et inimeste vaimse tervise probleemid on levinud rohkem linnades kui maapiirkondades. Siiski on vaja täiendavaid uuringuid, enne kui saab rohkem rääkida elukeskkonnaga seotud põhjuse-tagajärje seoste kohta,“ ütles Helsingi ülikooli teadlane Jenni Puurunen.\nVarasemate uuringutega sarnaselt selgus nüüdki, et sotsiaalne arglikkus on omasem steriliseeritud emastele koertele ja väikesekasvulistele koertele. Kartlikumad olid ka väiksema sotsiaalse kogemusega kutsikad vanuses 7-16 nädalat.\nLisaks soole ja kasvule on arglikkusega seotud aga ka koera aktiivsustase. Koerad, kes said liikuda päevas vähem kui tunni olid rohkem kartlikud kui koerad, kes jalutasid päevas rohkem kui kolm tundi. Lisaks harrastatakse kartlike koertega märgatavalt vähem erinevaid koertealasid. Kas viimane on aga põhjus või tagajärg ei ole Helsingi ülikooli professori Hannes Lohi sõnul selge.\n“Varemgi on leitud, et liikumisel ja aktiivsel eluviisil on käitumisele positiivne mõju – nii koertel kui ka inimestel.”\n„Varemgi on leitud, et liikumisel ja aktiivsel eluviisil on käitumisele positiivne mõju – nii koertel kui ka inimestel. Arglike koerte väiksem aktiivsus võib muidugi olla tingitud ka sellest, et koera stressiminek teatud olukordades võib vähendada omaniku valmisolekut koera sellistesse oludesse viia. Võib-olla ei tegeleta kartlike koertega lihtsalt nii palju,“ ütles Hannes Lohi.\n3-14 elunädalatel on kutsika kasvamisel normaalse psüühikaga loomaks määrav tähtsus. Foto: Pixabay\nKutsikaiga on koera sotsiaalseks kasvamisel määrav\nTeadlased rõhutasid, et koera sotsialiseerimisel on kõige tähtsam aeg vanuses 3-14 elunädalat, mil koera närvisüsteem areneb. Soomes (ja ka Eestis – toim) lähevad kutsikad reeglina uude koju 7-8 nädalasena ehk siis on esimesed nädalad uues peres kutsika arengu jaoks kõige tähtsamad.\nTeadlased märkisid ka, et need kutsikad, kes on kasvataja juures pikemat aega, on tõenäoliselt rohkem arglikud, sest saavad vähem uusi kogemusi kui kutsikad, kes 7-8-nädalasena uude kodusse saavad.\nSheltie ja hispaania veekoerad arglikumad, nisuterjerid julgeimad\nSama uuring näitas ka, et tõugude vahel oli kartlikkuse osas suuri erinevusi. Nii osutusid kõige arglikumateks Shetlandi lambakoer ja hispaania veekoer, samas oli pehmekarvaline nisuterjer üks julgemaid. Ka Cairni terjer ja Walesi corgi (Pembroke) näitasid üles vähest hirmu teiste koerte suhtes. Julgemate koerte rivis olid veel ka saksa lambakoerad, retriiverid ja bullterjerid.\nSoome teadlaste uuringu järgi on sheltie ehk Shetlandi lambakoer üks kartlikumaid koeratõuge: Foto: Pixabay\nTõugude osas avastati veel, et mõned tõud kardavad rohkem kas teisi koeri või võõraid inimesi, aga mitte mõlemaid korraga. Näiteks chihuahuad ja borderkollid kartsid rohkem teisi koeri, kuid mitte võõraid inimesi. Seevastu kartsid kääbusšnautserid rohkem võõraid inimesi, kuid ei peljanud koeri.\n“Mitmekülgne kutsikate sotsialiseerumine, aktiivne elustiil ja hoolikad aretusvalikud võivad märkimisväärselt vähendada koerte sotsiaalset ärevust.”\n„Erinevused tõugude vahel tugevdavad arusaama, et osaliselt mõjutavad geenid arglikkust samamoodi kui paljusid teisi vaimse tervise probleeme. See julgustab meid asja edasi uurima, eriti just pärilikkuse osa. Kokkuvõttes pakub see uuring meile vahendeid parima sõbra heaolu parandamiseks: mitmekülgne kutsikate sotsialiseerumine, aktiivne elustiil ja hoolikad aretusvalikud võivad märkimisväärselt vähendada koerte sotsiaalset ärevust,“ märkis Hannes Lohi.\nAntud uurimustöö on osa suuremast akadeemilisest projektist, milles Soome teadlased uurivad koerte käitumuslikku epidemioloogiat, keskkonna- ja geneetilisi tegureid ning ainevahetuse muutusi.\nUuringu kokkuvõte avaldati Helsingi Ülikooli veebilehel. Uuring „Inadequate socialisation, inactivity, and urban living environment are associated with social fearfulness in pet dog.“ ise on täismahus loetav veebilehel Nature.com.\nEelmine lugu10 päästetud kutsikat otsivad oma peret!\nJärgmine luguTiina Toomet steriliseerimise ja kastreerimise müütidest


23+1 kuni 24+0 | Sirle maailm\n23+1 kuni 24+0\nViimasel ajal iga jumala kord kui ma mõtlen, et kaua ma siis rase olen olnud tuleb arvutuste kaudu välja 6 kuud. Ma millegi pärast ainult seda numbrit mäletangi, ehk siis… Kuidas ma koguaeg 6 kuud rase olen? Samas minu meelest oli ka teine staadium, kus ma olin koguaeg 4ndat kuud rase. Ehk siis ma ei tea, mis toimub. Kohati tundub nagu oleks megavähe aega jäänud, aga teisalt jälle ei suuda ma ära oodata, millal meie Prints ükskord juba valmis küpsenud on. Meil on veel päris mitu asja vaja ära teha enne kui ta meile saabub ning eks me oleme hakanud siin ääri-veeri plaane tegema ja kohandama.\nVeidi muhklik kõht 🙂\nEnesetunne ja sümptomid: Eluke veereb ikka ühtelugu ning midagi uut ma ei ole täheldanud. Kõht kasvab suuremaks, millega kaasnevad mõned ebameeldivused, näiteks nagu sokkide või pükste jalgapanek ning mille jaoks ma kindlasti istuma pean. Samuti olen täheldanud, et kopsumaht ja vastupidavus on kahanenud ning raseduse lõpuks on mõlemad kindlasti olematud. Eriti hästi on seda aru saada praeguste ilmadega, mil ma läbi selle lume-soola soga kõnnin ning kinnitatsatud lume peal väga pidepunkte pole. Kõndimine on raske, sest lisaks suurenevale kõhule ja olematule vastupidavusele, libisevad jalad ka veidi, mistõttu 10 minutilisest vahemaast on saanud mõnus 15. Ega ma väga kiirustada ei saa ning kui kuhugi hiljaks hakkan jääma siis jooksjat pole minust ammugi. Hakkama saan, aga pärast see misiganesluu valu tahab ära tappa.\nIsutab: Mu emps teeb täiega head iirise-vahvli kooki ja ma ei tea miks, aga täiega tuli praegu isu. Niipalju siis sellest, et magusat ei tõmba 😀\nLiigutused: Kuna mul nendest isudest väga rääkida pole, siis räägin parem palju toredamadest asjadest. Prints on üpris aktiine mitu korda päevas: kõigepealt kuskil 13-14 päeval, eriti siis kui ma tööl olen; siis veidi hiljem, kuskil 18 paiku ning lõpuks 21-22 õhtul. Ma olen väga veendunud, et ta tegeleb vaheldumisi karate ja jalgpalliga, mis kõhusisemuses tundub väga veider. Ma olen alguses liigutusi kõrvutanud kõhus elava kalaga, kuid mida aeg edasi seda rohkem ma mõtlen, et pigem on see nagu närvitõmblus. Ma olen kindel, et kõigil meil on mingil elu hetkel käinud kulmust läbi selline veider tuksumine, mida ei saa kuidagi kinni. Noh, see on praktiliselt sama, aga kõhus ning meie Prints eelistab ikka koopaelanikuks olemist, mis tähendab seda, et ta toksib kuskil soolestiku vahel ja see on veidi veidram kui (ma eeldan vähemalt) kõhu pinna lähedal toksimine. Kujutage ette, et teie jäme või misiganes sool hakkab järsku tuksuma. Hea meel on muidugi selle üle, et ta nii aktiivne ja kõbus on. Saab selle külma ja talvise ilmaga mõnusas soojas kohas omaette toksida ja ujuda.\nKaalutõus: Hmm.. Viimasest ämmakaga kohtumisest on juures 2.7kg. Ma südamest loodan, et ma piki pead ei saa või äkki oli see lihtsalt “halva kaalu” päev. Ma pole tegelikult eriti mingit rämpsu sisse ajanud ning toitumise mõttes ei tohiks hullu olla väga. Ma ei tea, kust see tuleb. Okei, võib olla tean ka. Näiteks üks õhtu lasin lihtsalt umbes 150g juustu näost sisse, kuid seda siiski, seda ei juhtu iga päev. Raske on see raseda elu – sõna otseses mõttes 😀\nMaim: Prints on nüüdseks umbes 30.5cm pikk ja kaalub tubli pool kilo. Ta kopsud töötavad jätkuvalt harjutamise mõttes läbi lootevedelikku. Kopsud hakkavad tootma pindaktiivset ainet, mis ei lase kopsudes asetsevates õhu paunadel kokku vajuda. See on äärmiselt vajalik hingamisest siis kui ta ükskord üsast väljub ja päris õhku hingama hakkab.\nPrintsi nägu peaks hakkama “paika vajuma” ning ta hakkab üha rohkem ja rohkem nägema välja selline nagu ta sündides välja nägema peaks. Samuti jätkavad luud ja musklid kasvamist ja tugevnemist, ehk siis need karate ja jalgpalli trennid muutuvad järjest intensiivsemaks – nii mulle kui talle.\nImportant Fact: Kui Prints peaks mingil põhjusel tahtma praegu juba väljuda, peaks ta kopsud olema niipalju arenenud, et tal on võimalus elama jääda, kuid peab edasi valmima haigla spetsiaalses enneaegsete laste osakonnas.\nMa ikka loodan sügavalt, et Printsile meeldib see kus ta praegu on ning ei taha veel seda lund uudistama tulla.\n« “A Chicken Seizure Salad Sounds Good Right Now” (Kana Haigushoo Salat Kõlab Hetkel Hästi)\nKöögimööbel ehk peaaegu olematud võimalused »


Elame üha rohkem aktiivsemalt, nädalavahetuste trenni lastega ja vahel nädala sees üksiku trenni lapsega. Aeg lendab ja mõtteid mis tehtud, rohkem nagu mudarallil. Pole kohta kuhu ma ei astuks ikka mudane. Ükskõik kui palju ma omas mõttes ei planeeri ja otsustavalt tegutsenud olen, ikka on teatud teerajad porised. Ka nödala sees tõuseme sadulasse, et teha maastiku retki ja uudistada, mis või kuidas talvega rajad on muutunud.\nEelmise nädala alguses korraks tuppa minnes jõudis meie uus kuts Conor jalutada pimedana (on pime koer) hobuste koplisse. Ja muidugi keegi ei näinud mis juhtus, kuid tütar kes toast väljas hoovis koera ei leidnud, pigem silmates, et hobused kummaliselt koplis servas ilmetega ühes suunas vaatamas..\nJa muidugi eest leidis lamavana Conori, kes ei näidanud elumärki. Oli tütrele ja mullegi suur shokk. Mõtlesin, et kas ta tuleb välja või mitte. Kuidas juhtus või mis juhtus ei näinud keegi. See oli ainult sekundite küsimus, kui ta sinna jõudis. Sellepärast ongi enamus ajast koer kinnises ruumis, et kui tegeleme muude asjadega. Ei saa me olla tema karjas. Tal löövad ikka jahikoera instinktid välja. Ta liigub lõhna peale. See mis alguses kohe arvasin, oli ka mu otsuses ka õige, et koera ei saa valveta jätta. Eks ka aastate pikkune koertega kooselu on andnud teadmisi, et kus ikka sõnnikulõhna või raipe lõhna on nendele karvastele tegelastele vastupandamatu mitte mööda minna. Ja koer võib olla nägija või mitte seda, liiguvad nad ikka haistmise meele järele.\nEsimesel korral peale hobuste koplist ära tuues, sai vett antud, eks ta oksendas kogu oma seedimises oleva hommikusöögi välja- selline olukord väljendas põrutust pea piirkonda... Sai vett anda, oli näha, et üks pool ei tahtnud järgi anda. Sees endal keeras, kui ma antud olukorras koera vaatasin. Kuid õnneks eelmise nädala lõpuks taastus. Üritame käskluste abil selgitada mis teda ees ootab, et õpiks toetuma inimesele, kaudselt et hoiaks kogu aeg kuulde kaugusele. Eile üllatas ta sellega, et hoidus toa ukse juurde, tegi üha ringjaid liikumisi. Ei julge teda enam üksi silmapiirilt uitama lubada. Õnneks on koer taastunud ja paar päeva tagasi andsin siis esimese ussirohu profülaktilises mõttes, plaan on ta veel ära vaktsineerida.


ITL-i eestvedamisel allkirjastatud hea tava piirab anonüümsete müügikõnede tegemist mobiilside sektoris - ITuudised\nAutor: ITuudised.ee • 12. juuni 2018\nHiljuti Kantar Emori läbi viidud uuringu kohaselt on kaks kolmandikku eestlastest saanud viimaste kuude jooksul müügikõnesid ning 85 protsenti suhtub neisse negatiivselt. IT-ettevõtete liidu eestvedamisel sai valmis ja allkirjastati hea tava, mille eesmärgiks on piirata anonüümsete müügikõnedetegemist mobiilside sektoris ja kaitsta seeläbi senisest enam tarbijate privaatsust. Hea tava näol on tegu valdkonna iseregulatsiooniga.\nHea tava on kättesaadav ITL-i veebilehel. Loodud on ka meiliaadress [email protected], mille kaudu saab heale tavale mittevastavast müügikõnest teavitada.


Külmkambrite standardlahendus Külmkamber on koht värskete põllumajandustoodete ladustamiseks. Selle ülesanne on säilitada madalatemperatuurilise keskkonna stabiilsus. Soojusisolatsiooni näitajad on tavaliselt ...\nKülmkamber puu- ja köögiviljadele\nPuu- ja köögiviljade külmkamber Meloni ja puuvilja värske säilitamise lao temperatuuriskaala on tavaliselt 0–8 ℃. See temperatuur katab peaaegu kõigi melonite ja puuviljade ladustamiskeskkonna. Säilitusaeg on möödunud ...\n2019 Ningbo näitus\n2019 Ningbo näitus Sise- ja välisturgude veelgi laiendamiseks, meie ettevõtte päikeseenergia ja külmutusseadmete edendamise tugevdamiseks, toodete ekspordi laiendamiseks ja samal ajal veelgi madalamaks ...


Naised olid radikaalsed alaesindused uues uuringus Suurim 2018 / Meelelahutus | Nõuanded ja kasulik teave suhete ja abielu kohta.\nKoduleht » Meelelahutus » Naised olid radikaalsed alaesindused uues uuringus Suurim 2018\nNaised olid radikaalsed alaesindused uues uuringus Suurim 2018\nDetsembris teatasime, et naisedega filmid on toonud kaasa laiaulatusliku rahalise edu, kuid näib, et Hollywoodi jaoks on praegu palju tööd teha. Vastavalt Sort, uus raport on märkinud, et naised on kaamera taga ja filmitööstuses tervikuna alaesindatud. Dr Martha Lauzeni uus raport sai õiguse Celluloid Ceiling, tal on täielikud üksikasjad, sealhulgas naiste tööhõive halvenemine. Aruanne, mis pärineb algselt San Diego riiklikust ülikoolist, on tugevalt kritiseerinud seda, et Hollywoodil on tugev vajadus radikaalse muutuse järele. Lauzen on erilist tähelepanu pööranud stuudiotele ja talendiagentuuridele, kes peavad muutuste katalüsaatorina tegutsema asuma..\nUuringus kasutati Ameerika Ühendriikides rohkem kui kolm tuhat inimest 2018. aasta 250 brutotegurile. 3 076 töötajast esindasid naised vaid 20% juhtidest, kirjanikest, tootjatest, täitevtootjatest, toimetajatest ja operaatoritest. Kahjuks kasvas see vaid 2 protsenti võrreldes eelmise aastaga, mis oli 18% naistest delegeeritud rollidest. 2018. aastal esindas 1% filmidest naisi nendes samades ametikohtades, samas kui üle poole töötas vähemalt 10 meest 74% -l. Eelmisel aastal üleriigilistest ülimalt suurematest filmidest olid naised vaid 8% nendest juhtidest.\nKuni iga filmi meeskonna igasse osakonda on kaasatud võrdsus ja kaasamine, ei ole meelelahutussektor turvaline ja tervislik töökoht. Kuni see on harjumus, peame teadlikult vestlema ja palkama tasakaalustatud meeskondi. ~~~~~~ #hirethesewomen #womennmedia #womeninmedia fotokrediit: @ashlycovington\n@WomenNMedia (@womeninmediainc) jagatud postitus 7. augustil 2018 kell 21:54 PDT\nJÄRGMINE: FAN TEORIAID KÕRGE KÜLIE JENNERI JA TRAVIS SCOTT'I RUMORNE TAGASTAMISE KOHTA\n„Suuremate osalejate - stuudiod, talendibürood, gildid ja ühingud - suurte pingutusteta ei näe me tõenäoliselt olulisi muutusi. Vahemaa 8% -lt pariteedi mõnele sarnasusele on lihtsalt liiga suur. Vaja on muutuste tahet, probleemi omamist - see tähendab, et jõupingutused pärinevad suurematest osalejatest, läbipaistvusest ja konkreetsete eesmärkide seadmisest. Tahe, omandiõigus, läbipaistvus ja eesmärgid on edasiliikumise võti, ”märkis dr Lauzen.\nÜllataval kombel oli 1998. aastal 9% juhtidest naised, samas kui 2017. aastal võttis vähemalt 11% naistest filme režissööridena. Positiivses nihkes tõusid naised tootjatena, 26% ja täidesaatva tootjatena 21%. Naissoost heliloojad kasvasid 3% -ni, samas kui heliredaktorid tõstsid ante 2% ja heli-disainerid ühe protsendi võrra alates 2017. aastast. õige suund naiste suurema esindatuse suunas.\nVastavalt Naised Hollywoodis, sellel aastal on mitu naissoost kiikfilmi, sealhulgas Fox Läbimurre, režissöör Roxann Dawson (12. aprill 2019) ja Rütmiosa, režissöör Reed Morano (22. veebruar 2019). Sony-l on vähemalt neli naissoost juhitud tiitlit, mis suundusid sellel aastal kasti Miss Bala Catherine Hardwicke (1. veebruar 2019), Ilus päev naabruses alates Marielle Hellerist (18. oktoober 2019) ja laialdaselt oodatud Charlie inglid taaskäivitage režissöör Elizabeth Banks (1. november 2019) ja Väikesed naised Greta Gerwigi poolt (25. detsember 2019). Paljud koomilised fännid on põrkunud põnevusega Disney vabastamise eest Kapten Marvel 8. märtsil 2019 - lavastaja Anna Boden ja Ryan Fleck. Hiire maja vabastab ka Külmutatud 2 22. novembril, lavastaja Jennifer Lee ja Chris Buck.\n„Uuringus ei ole tõendeid selle kohta, et peavoolutööstus on kogenud viimaste aastate jooksul nii paljude tööstusvaatlejate prognoositud sügavat positiivset nihet. Sellist radikaalset alaesindust tõenäoliselt ei lahenda mõnede üksikisikute või ühe stuudio vabatahtlikud jõupingutused, ”ütles dr. Martha Lauzen, kes uuringu tegi. Lauzen on ka SDSU Naiste Uuringute Keskuse tegevdirektor.\nNaised, kes vaatasid X-faile, läksid teadlasekarjääri\nNaised, kelle kõverad on 20, kuidas kõiki naisi paremaks muuta\nNaised kannavad oma reieluusi uues viiruse Instagram-trendis (aga mis need on?)\nNaised, kes petavad 10 üllatuslikku põhjust, on ebaausad\nNaised ei realiseeri 20 Suhted hetked Mehed alati muretsevad


Meetodid ja meetodid liikme kasvatamiseks kodus - Tsüstiit, Ohutu meetodid liikme suurendamiseks\nOhutu meetodid liikme suurendamiseks,\nKuidas saate laiendada oma peenist Tavaliselt koos Sizegenetics? Saidi haldus ei oma, ei tooda ega juhata videosid, mis ta aitab saadaolevaks teha. Koostöö kohalike kogukondadega VKG on suurtootmisobjekt, mis loob kohalike elanike jaoks palju töökohti.\nPealegi süvendab müüt, et väikese mehelikkuseta on naine võimatu rahuldada, raskendab sügavat Ohutu meetodid liikme suurendamiseks probleemi inimeses, muutudes tõsiste komplekside allikaks. Fondide tegevuse põhijooned Mehed peaksid meeles pidama, et suguelundite pikkuses ei ole jäik normi ja see näitaja on suures osas kindlaks määratud organismi geneetilistest omadustest.\nSellisel juhul, kui peenise pikkus põnevil on alla 8 cm, loetakse seda normist kõrvalekaldumiseks. Enamik peenise pikkuse muutmise vahendeid on suunatud suguelundite verevoolu suurendamisele, mille tõttu see suureneb. Samuti suurendavad mõned neist erektsiooni ja aitavad kaasa testosterooni tootmisele, millel on positiivne mõju inimese seksuaalsele funktsioonile.\nÜlevaade kõige populaarsematest tööriistadest ja tehnikatest Enne oma liikme suuruse suurendamist soovitatakse meestel tutvuda kõige sagedamini kasutatavate meetoditega, mis on järgmised: Vaakumpump. See seade loob vaakumi, mis suurendab peenise verevoolu ja suurendab genitaale. Vaakumpumbaga kasutamine on väga lihtne. Selleks pange peenis silindrisse ja seejärel pumpeerige õhk sellest välja.\nKasutage spetsiaalset rõngast. See peaks olema kulunud peenise alusele, kui see on põnevil. See meetod suurendab tunduvalt termini ja pikendab seksuaalvahekorda. Selle meetodi ainus puudus on see, et pärast ringliikumise eemaldamist on see sama.\nSamuti on väärt meeles pidada, et rõnga saab kanda mitte kauem kui 30 minutit, muidu on inimesel tõsised tagajärjed. Peenise suurendamine sooda abil. See on pikaajaline populaarne meetod, mis suurendab seksuaalorganite kasvu. Kui seda õigesti teha, on see täiesti ohutu. Arst soovitab oma peenise suurust suurendada ja samal ajal mitte ennast kahjustada, et mitte rakendada mõningaid meetodeid, mis võivad inimestel tekitada tõsiseid tüsistusi.\nSellepärast peetakse kontrollimatuid suukaudseid ravimeid ilma retseptita praktikas soovitavaks. Rippuvad kaubad Meeslikkuse suurendamine lubab meetodit rippuvate kaupadega. Selle meetodi peamine puudus on see, et püstimise ajal võib see kahjustada peenise membraani, põhjustada turset, armide tekkimist ja peenise kõverust. Need mõjud on pöördumatud, nii et rippuvad koormused on halb idee peenise laienemiseks.\nSuurendades peenise suurust: kirurgia, massaaži efektiivsus ja parimad harjutused Samal ajal on peenise suuruse muutmise kõige tõhusamad ja ohutumad viisid massaaž, erilised harjutused ja jelking. Peenise suuruse suurendamiseks abimeetodite abil saate kasutada erinevaid rahvapäraseid ravimeid, ravimtaimede ja -ettevõtete segusid.\nMassaaž Massaaži tegemiseks suguelundite puhul peate kõigepealt kasutama massaažiõli.\nSee niisutab nahka ja takistab selle kahjustumist protseduuri ajal. On vaja alustada massaaži ottyagivanie pea peenis Pärast peaks mõne minuti pärast jääma. Järgmiseks peate massi kogu keha kogu pikkuses.\nSoovitav on korrata seda protseduuri iga päev, püüdes mitte vigastada, vaid Ohutu meetodid liikme suurendamiseks venitada. Jelking Jelking meetod põhineb tavalisel sõtkumisel ja tõmbamisel peenis.\nMenetluse kestus peaks järk-järgult tõusma, jõudes 30 minutiga. Tuleb meeles pidada, et keha tuleks masseerida, et jõuda orgasmini.\nKui inimene leiab, et heide tuleb kiiresti, peate selle hetkest teadlikult viivitama. Peenise suurenemine toimub elundi koormuse tõttu. Mees peab tegutsema äärmiselt hoolikalt, et mitte põhjustada vigastusi. Harjutus Kasutades harjutusi peenise suuruse suurendamiseks on üks kõige kasulikumatest tehnikatest. Selleks rakendage järgmisi harjutusi: Määrige peenis õli, kinnitage see oma pöidla ja nimetissõrmega aluspinnale. Lühendage aeglaselt nahka.\nPöörake järk-järgult peenise alusesse, seejärel laske pead alla, kinnitage käepide. Haara liikme pea aluses. Venitage see seni, kuni tunnete ebamugavustunnet. Samuti on hea abi Kegeli liikme liikme muutmiseks. Jäätmete ja infusioonide heakskiitmine Mees saab suurendada peenise suurust kodus, kasutades spetsiaalseid maitsetaimi. Selle jaoks on parimad retseptid: Ženšenni. Teda peetakse võimas aphrodisiac, mis põneb meeste kirg.\nJoo, see peaks olema 30 tilka päevas. Ravi peaks olema pikk. Parim on kasutada seda infusioonina: võtke klaasi keeva veega 5 hiina lusikale.\nValmis tähendab jooma annuse jaoks. Hypericum See mõjutab verevarustust vaagis ja suurendab ka potentsi. Naistepuna kasutamine infusioonina: võtke 2 tassi vett karastusjooksul. Aloe Lusikad selle taime mahla segatud meega. Võtke kolm korda päevas. Astelpaju Viletsa jõuga tuleb astelpaju mahla segada mummiga ja võtta päevas lusikaga.\nSel eesmärgil on soodustamiseks kaks võimalust: Ohutu meetodid liikme suurendamiseks liige taimeõli abil. Pärast naatriumkarbonaadi kasutamist. Hõõruge see korralikult. Võtke lusikatäis sooda ja segage see 1 liitris vees.\nKasutage vannilahust. Menetluse kestus ei Ohutu meetodid liikme suurendamiseks ületada 20 minutit. Suurendage toimingut Tänapäeval saab mehelikkusest erinevaid toiminguid täita.\nEnne kirurgilise protseduuri läbimist soovitatakse meestel hoolikalt mõelda, sest see on üsna tõsine protseduur, mis võib põhjustada mitmeid negatiivseid tagajärgi ödeemi, valu ja seksuaalse düsfunktsiooni kujul. Kas peenis on võimalik kodus suurendada? Inimene on kujundatud nii, et oma elu jooksul muudab ta regulaarselt oma ilme ideaalse ilu ja enesehinnangu otsimisel.\nTüdrukud ja naised kaotavad kehakaalu, kasvavad väljapoole, kõverduvad ja sirgendavad juuksed, lõigavad ja suurendavad seda, külastavad ilusalongi ja asuvad kirurgi skalpellis. Jah, mehed Ohutu meetodid liikme suurendamiseks tee selliseid protseduure, kuid võimas, on veel üks probleem.\nPalju Kus koige parem teha liikme suurendada operatsiooni toob väike peenise suurus. Seetõttu on rohkem kui tagasihoidlikust väärikust omavad omanikud mõtetega häiritud: toimingu tegemine, pillide kasutamine või liikme suurendamine kodus?\nÜllatuslikult on see viimane variant üsna taskukohane ja tõhus. Olemas on suguelundite kasvatamise viisid, mis pole kirurgi nuga all, peamine eesmärk on õigesti kasutada meetodeid ja mitte kahjustada tervist, seega peate kõigepealt välja selgitama, kas peate kodus ennast eksperimenteerima. Kas on olemas peenise suuruse reegel? Tegelikult ei saa rangelt registreeritud näitajaid põhimõtteliselt esineda. Leitakse, et liik, mille pikkus on alla 8 cm, on kõrvalekalle normist.\nKui ikkagi ilmub soov "mõõta sõpru", siis tuleb seda teha õigesti. Peenis peaks olema nii püsti kui võimalik ja ümbritsev temperatuur ei tohi olla madalam kui toatemperatuur. Mõõtmised Ohutu meetodid liikme suurendamiseks pubi peas peenise tagaküljel, mis hoitakse kraadise nurga all keha suhtes. Perimeetrit saab kõige paremini määrata pehme joonlauaga. Aastate jooksul on suur osa inimkonnast mõõdetud suguelundeid optimaalsete andmete kindlaksmääramiseks.\nTegelikult selgub, et need parameetrid on individuaalsed ja tulenevad pärilikkusest. Kuid on olemas ametlikult registreeritud näitajaid. Üle 15 cm tihvtid on keskmise suurusega.\nPhalluses 20 cm pikk ja enam peetakse muljetavaldavaks. Need mehed, kes pärast mõõtmisi arvasid, et seksuaalorgan on liiga väike, peaks lugema seda artiklit ja otsustama: kas see on seda väärt, et kahekordistada peenise suurust kodus? Võimalused keha suurendamiseks Sajandeid pärinevad otsingud on pakkunud kaasaegseid mehi, kellel on kümneid tehnoloogiaid ja retsepte ideaali saavutamiseks, mis ei nõua erioskusi ja arstide abi.\nHarjutus Enim hoolikalt suurendate seda termini kodus erilist füüsilist harjutust. On Suurendada liikme punkte võimalust: Ohutu meetodid liikme suurendamiseks võimlemist peate peenise soojendama sooja krabise varre abil, pannes selle vaheldumisi kehale. Siis tuleb tuua väärikalt mittetäieliku püstitamise, kinnitada tihedalt oma sõrmed aluspinnale ja alustada aeglast ülespoole liikumist, nagu oleks liikme tõmbamine.