Video: Vin Diesel esitas jäävee-väljakutse Vladimir Putinile - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n19. august 2014, 23:38\nVideo: Vin Diesel esitas jäävee-väljakutse Vladimir Putinile\nNäitleja Vin Diesel osales heategevusaktsioonis Ice Bucket Challenge.\nDiesel valas endale pähe suure kausitäie jääd ja kutsus välja Vladimir Putini, Angelina Jolie ja Michelle Obama, kirjutab The Telegraph. Mängureeglite kohaselt peavad nimetatud väljakutsele vastama 24 tunni jooksul.\nÕnneks või kahjuks on väga ebatõenäoline, et me näeme Venemaa presidenti endale jäävett pähe valamas. Putini esindaja Dmitry Peskovi sõnul pole president tõenäoliselt väljakutsest teadlik ja pealegi on tal tähtsamaid asju, millele mõelda.\nIce Bucket Challenge on sotsiaalmeedias leviv heategevusaktsioon, millega kogutakse raha amüotroofilise lateraalskleroosi ravivõimaluste uurimiseks. Viimastel nädalatel on ALS fondile annetatud miljoneid dollareid.


Suunakood 03581 / +493581 / 00493581 / 011493581, Saksamaa\nSuunakood 03581 (+493581 / 00493581 / 011493581)\nSuunakood: 03581 (+493581)\nEesliide 03581 on Görlitz suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9376564 ja suunakoodi 03581 jaoks tuleb valida number 03581 9376564. Görlitz asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9376564, suunakoodi 03581 (Görlitz) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 3581 9376564. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 03581.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 03581 (Görlitz).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Görlitz, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Görlitz, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 3581. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9376564, suunakoodi 03581 (Görlitz) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 3581 9376564.


Kalaliit: iga päev pannakse mõni tööstus kinni\n20. jaanuar 2003 kell 12:55\nKalaliidu teatel on olukord kalatööstustes väga tõsine, ettevõtete sulgemised tooraine puudusel on igapäevased.\nUlatuslik mere jäätumine on peatanud kala püügi ning tooraine puudumise tõttu on seiskunud mitmete kalatöötlemisettevõtete töö, teatas Kalaliit. Kui tavaliselt püütakse jaanuarikuus Eesti merevetest 6 000 tonni kala, selle aasta 20 päevaga on püütud 500 tonni ehk 12 korda vähem.\nPeaaegu iga päev saab kalaliit telefonikõnesid mõnelt väiksemalt või suuremalt kalatöötlejalt ja ?püüdjalt, kes teatavad oma tegevuse lõpetamisest või peatamisest, märkis Kalaliidu tegevdirektor Valdur Noormägi. Ta lisas, et praeguses olukoras tuleks pidada populismiks iga avaldust, mis seab kahtluse alla ilmastikuolude tingitud erakordset raskust Eesti kalandussektorile.\n?Tegemist ei ole tavapärase olukorraga, viimati oli Läänemeri nii ulatuslikult jääs 1946. aastal,? ütles Noormägi. ?Meie kliimale on omane, et põhjarannik jäätub, kuid peamine kalapüügipiirkond on tavaliselt jäävaba.?\n?Mul on kahju, et üks pikaaegne Kalaliidu liige on arusaamatutel ning vaid temale endale teada põhjustel asunud avalikkuses propageerima seisukohti, justkui oleksid praegused raskused kalandussektoris seotud ettevõtete ebaefektiivse majandamisega,? märkis Noormägi vastuseks Viru Kalatööstuse juhi mitmele avalikule intervjuule viidates. ?Tänavuste külmade erakordset mõju merevee jäätumisele peaks mõistma isegi iga sülelaps, juhul kui ta just kuudekaupa suletud ruumis teki alla ei ole konutanud.?\nNoormägi lisas, et juba eelmisel aasta keskpaigast nõrgenema hakanud dollar on muutnud suurema osa kalandussektorist väga haavatavaks igasugustele täiendavatele muutustele. ?Pole saladus, et poole aastaga 14 % nõrgenenud dollar on röövinud ekspordimeelsematelt kalatööstustelt pehmelt väljendades kasumi, nõutud eurostamisinvesteeringud on kärpinud likviidust ning enneolematud jääolud on sundinud ka suurest osast tuludest loobuma,? kirjeldas Noormägi tekkinud olukorda.\nKuna sadamate sulgemine mere jäätumise tõttu on teinud võimatuks kalapüügi ja seoses tooraine puudumisega on töö seiskunud mitmes kalatöötlemisettevõttes, siis tegi Eesti Kalliit 14. jaanuaril 2003. a. presidendile, valitsusele ja riigikogule pöördumise, milles palus riigi abi leida rahalisi vahendeid, et maksta töötajatele sundpuhkusel oldud aja eest 60% alampalgast ja sotsiaalmaks.\n16. jaanuaril peaministri juures toimunud kohtumisel lubas hr. Kallas, et olukorra jätkuva halvenemise korral ning sotsiaalse katastroofi ärahoidmiseks on valitsus valmis tõsiselt kaaluma teatud osa erakordsetest jääoludest tingitud kulude katmist. Eesti Kalaliit koostöös põllumajandus- ja keskkonnaministeeriumile peavad esitama kahjudest tingitud kalkulatsioonid ja hüvitisteks mõeldud raha kasutamise kavad 28. jaanuari valitsuskabineti istungile.


Tagatuba. KGB intriigid, ulmelised eelarved, tormijooks telefonidele – joonealused parteid kihavad - Eesti Päevaleht\nRiigikoguväliste erakondade sündimises, sünnitamiskatsetes ja olemasolu kinnitamises pole kaua nähtud nii kirevat elu kui enne tuleva aasta märtsi valimisi. 2015. aasta riigikogu valimistel jätsid valijad joonealustele ehk allapoole valimiskünnist jäänud erakondadele minimaalse häältesaagi. Neli parlamendist välja jäänud parteid ja üksikkandidaadid korjasid kõigi peale kokku vaid 10 000 häält, mis on sama hea kui mitte midagi.\nAga seekord joonealune lausa kihab. Uute parteide lisandumine näitab, et järgmine riigikogu tuleb praegusest mitmekesisem. Üks vastloodud ühendus, Eesti 200 murdis end pärast asutamiskoosolekut parteide paremusjärjestusse päris korraliku reitinguga. Teisedki pole edulootust maha matnud. Mis joone all toimub?


2. 12. RM viiakse läbi vastavalt Eesti Jalgratturite Liidu (EJL) võistlusmäärustele, käesolevale juhendile ning Klubi Tartu Maraton nõukogu ja juhatuse otsustele.\nSEB 12. Tartu Rattamaratoni raames toimuvad Euroopa Meistrivõistlused Maastikurattamaratonis (Euroopa MV) viiakse läbi 89 km distantsil vastavalt Klubi Tartu Maraton juhatuse poolt kinnitatud Euroopa MV juhendile, mis on käesoleva juhendi lisa ja järgides Rahvusvahelise Jalgrattaföderatsiooni (UCI) võistlusmäärusi.\n3. 12. RM toimub pühapäeval, 20. septembril 2009. a.\n6. 12. RM läbimiseks on järgmised ajalimiidid:\nAnde TP 22,1 km kell 12.30 -\nKannistiku TP 9,9 km - kell 14.30\nPalu TP 66,3 / 18,7 km kell 16.30 kell 16.30\n12. RM finiš suletakse kell 18.30. Ajalimiidi ületajad loetakse katkestajateks ja tuuakse TP-st katkestajate bussiga finišisse.\n7. 12. RM rada kulgeb suuremalt osalt Tartu Maratoni rajal metsa- ja kruusateedel. Võistlusmääruste kohaselt on rada tähistatud 48 tundi enne starti. Üldkasutatava liiklusega teedel ja kohalikel teedel kehtivad liikluspiirangud. Osavõtjad on kohustatud täitma liikluseeskirju, juhinduma liiklusmärkidest ja liikluse korraldajate märguannetest. Võistlustrassile ei lubata võistlejate saatemasinaid (autod, mootorrattad, maasturid jt.), erandiks on vaid erilubadega korraldajate masinad maanteedel.\n8. Jalgrataste klass: vaba. Jalgratast distantsil vahetada ei tohi. Rajal edasiliikumiseks kõrvalise abi kasutamise eest võistleja diskvalifitseeritakse. Diskvalifitseerimise aluseks on ka ürituse videosalvestus, mis vaadatakse üle enne ametlike tulemuste avaldamist 25. septembril 2009. a.\n10. Osavõtt 12. RMst toimub omal riisikol.\n11. Mõlemal distantsil on kohustuslik kanda kiivrit, selle puudumisel osavõtja diskvalifitseeritakse. Diskvalifitseerimise aluseks on ka ürituse videosalvestus, mis vaadatakse üle enne ametlike tulemuste avaldamist 25. septembril 2009. a.\n12. Osaleda võivad kõik 1994. a. (lühikesel rajal 1997. a.) ja varem sündinud ratturid, kes on piisavalt treenitud valitud distantsi läbimiseks.\nVanusegrupid: N17 (sünniaastad 1994-92), N20 (91-89), N21 (88-75), N35 (74-70), N40 (69-65), N45 (64-60), N50 (59-55), N55 (54-50), N60 (49-45), N65 (44 ja varem);\nM17 (94-92), M20 (91-89), M21 (88-75), M35 (74-70), M40 (69-65), M45 (64-60), M50 (59-55), M55 (54-50), M60 (49-45), M65 (44-40), M70 (39-35), M75 (34 ja varem).\nEuroopa MV võistlejad 1-200 -\nI grupp 1001 - 1100 4001 - 4500\nII grupp 1101 - 1200 4501 - 5000\nIII grupp 1201 - 1300 5001 - 5500\nIV grupp 1301 - 1500\nV grupp 1501 - 1700\nVI grupp 1701 - 2000\nIX grupp 3001 – 3500\nX grupp 3501 - ….\n89 km sõidu stardigruppide moodustamisel (alates I stardigrupist) arvestatakse 2008. a. (koef. 1) või selle puudumisel 2007. a. (koef. 1,2) rattamaratonil saavutatud kohti ainult registreerumisel enne 28.08.2009. a., kuid ei tagata sama stardinumbrit ega kohta vastavas stardigrupis. 2008. või 2007. a. rattamaratonidel mitteosalenud saavad stardinumbrid viimastesse stardigruppidesse, v.a. tippratturid, kes paigutatakse individuaalselt. Iga osavõtja peab startima oma stardinumbrile vastavast stardikoridorist. Valest koridorist startinud osavõtjad diskvalifitseeritakse.\n14. Osavõtjate registreerimine toimub Tartus Klubis Tartu Maraton, Laulupeo pst. 25, 19. septembril kella 17-ni\n(info tel.7421 644, fax 7422 536), internetis Klubi Tartu Maraton koduleheküljel www.tartumaraton.ee (18.09. kella 17.00-ni), või muudes korralduskomitee heaks kiidetud ja pressis teavitatud kohtades.\nEuroopa MV osalemiseks saata tavaregistreerimisele lisaks ka UCI ülesandmisvorm vastavalt Euroopa MV juhendile. Osavõtumaks (ka eliitgrupis) tuleb tasuda vastavalt registreerimisvooru hinnale.\nkuni 28.08.2009 450.- kr 300.- kr\n29.08.-14.09. 600.- kr 400.- kr\n15.09.-19.09. 900.- kr 600.- kr\nVõistluspäeva, 20. septembri hommikul registreerimist ei toimu.\nKõikides stardimaksudes kehtib kuni 18 aastastele ja Eesti Vabariigi pensionäridele 50% hinnasoodustus (v.a. ümberregistreerimismaks). Osavõtust loobumisel osavõtumaksu ei tagastata, kuid arstitõendi esitamisel enne 19.09.2009 saab 2010. a. rattamaratonile registreeruda poole hinnaga. Rattamaratoni ärajäämisel korraldajatest mitteolenevail põhjustel osavõtumaksu ei tagastata.\n16. Stardimaterjalide väljastamine toimub 18. ja 19. septembril 2009. a. Klubis Tartu Maraton (Tartu, Laulupeo pst 25) ja võistluspäeva hommikul stardipaigas.\n17. Ümberregistreerimine toimub ainult maratonikeskuses (või hiljemalt 19. septembri õhtul kella 17.00-ks saabunud kirjaliku teate alusel, millisel juhul ümberregistreerimistasu makstakse numbri kättesaamisel). 20. septembri hommikul ümberregistreerimist ei toimu (ei isikult isikule ega distantsivahetust).\n18. Osavõtumaks sisaldab järgmist: tähistatud rada, inforaamat, stardinumber, ajavõtukiip, ajavõtt (ainult korrektselt paigaldatud ajavõtukiibi olemasolul stardist finišini), teenindus TP-des ja finišis, autasustamine, tulemusega lõpetajatele nimeline diplom, osavõtumedal, pesemisvõimalus, vajadusel meditsiiniabi, katkestajate transport finišisse, kuld- ja hõbemärgid vastavalt statuudile ning osalemisvõimalus 12. RM kõikidel teistel programmilistel üritustel, kus eraldi osavõtumaksu ei nõuta.\n19. Tulemuse saamiseks peab osavõtja kogu rattamaratoni vältel kandma juhtraual nähtaval 12. RM stardinumbrit ja rattal antud numbrile kodeeritud\n20. Ajavõtt toimub elektroonilise ajavõtukiibiga. Kiip peab olema korrektselt kinnitatud rattaraami alumisele torule võimalikult madalale stardikoridori sisenemisest kuni finišijoone ületamiseni. Finišikoridorist väljumisel tuleb kiip tagastada korraldajatele. Kaotatud kiibist tuleb teatada koheselt sekretariaati. Osavõtja vastutab kiibi eest materiaalselt alates selle kättesaamisest koos stardimaterjalidega kuni tagastamiseni. Kiibi tagastamata jätmisel peab osavõtja tasuma trahvi 470 krooni Klubi Tartu Maraton esitatud arve alusel.\n21. Tulemused avaldatakse jooksvalt esialgsete mitteametlike tulemustena finišipaiga infotahvlil ja interneti kodulehel, mitteametlike tulemustena interneti kodulehel esmaspäeval 21. septembril kell 9.00, ametlike tulemustena reedel, 25. septembril kell 17.00 interneti kodulehel ja Klubis Tartu Maraton.\n25. Parklad stardipaigas Otepääl on tasuta, parklatesse suunatakse autod vastavalt liikluskorraldusele ja täituvusele. Finišiparkla Elva – Hellenurme maantee 2. km-l on tasuline (50 kr/sõiduk). Bussidele, milles on enam kui 10 reisijakohta, on parkimine tasuta.\n26. Autasustamine toimub finišis vastavalt ürituse programmile. Euroopa Meistrivõistluste võitjaid autasustatakse Euroopa Meistri särgiga ja esikolmikusse jõudnud rattureid medalitega. Rahaliste auhindadega autasustatakse Euroopa MV parimaid vastavalt Euroopa MV juhendile. 12. RM raames autasustatakse 89 km sõidu 12 paremat meest ja 6 paremat naist. Võitjaid autasustatakse diplomi ja karikaga. Välja on pandud ka eri- ja loosiauhinnad ning auhinnad 89 km sõidu vanuseklasside võitjatele.\nJärelpärimisi mitteametlike tulemuste osas saab esitada Klubi Tartu Maraton sekretariaati kolmapäeva, 23. septembri kella 17.00-ni. Euroopa MV osalejatele kehtivad protestiaeg ja tingimused vastavalt UCI võistlusmäärustele.


Algas öölaulikute loenduse viimane periood\nPostitas Looduskalender - E, 15.06.2020 - 14.14\nOrnitoloogiaühing tuletab vabatahtlikele meelde\nÖölaulikute loenduse eesmärk on saada teavet rukkiräägu, põldvuti, täpikhuigu, ööbiku, öösorri, ritsiklindude ja roolindude elupaigakasutuse ja arvukuse muutuste kohta. Loendamisel saavad osaleda kõik vabatahtlikud linnuhuvilised, kes tunnevad nimetatud liigid ära hääle järgi.\nLoendus koosneb kolmest perioodist ja viimane periood algas 13. juunil ning lõpeb 24. juunil.\nLoe veel » Algas öölaulikute loenduse viimane periood kohta\nHundiema päästab urust seitse kutsikat\nPostitas Aasta Loom - P, 14.06.2020 - 10.00\nUSAs Minnesota osariigis asuva Voyageurs rahvuspargi hundiuurijad on taas avaldanud fantastilised kaadrid! Seekord näeme oma silmaga, kuidas hundiema päästab oma vastsündinud kutsikad sulaveega üleujutatud urust.\nMärtsi alguses panid kohalikud teadlased varasematel aastatel kasutuses olnud hundiuru juurde hulga rajakaameraid. Kuu lõpus hakkaski hundikari uru juures uudistamas käima. Emahunt kiitis uru heaks ning 11. aprillil läks ta urgu poegima.\nLoe veel » Hundiema päästab urust seitse kutsikat kohta\nMust-toonekure pesas on nüüd pardi munad\nPostitas Looduskalender - L, 13.06.2020 - 23.36\nVeebikaamera pilt Swenja, LK foorumist\nPesas näeme veel must-toonekure mune\nUrmas Sellis Kotkaklubist vahetas eile kella viie paiku pealelõunal must-toonekure pesas olevad munad pardimunade vastu.\nHästi tehtud sest katmata munad langevad nii ehk teisiti lähiajal tühjast pesast kellegi saagiks. Nüüd on võimalik munadega läbi viia vähemalt mõned uuringud.\nLoe veel » Must-toonekure pesas on nüüd pardi munad kohta\nKaunis kuldking täisõitsengus\nPostitas Looduskalender - L, 13.06.2020 - 12.12\nPuisniit kauni kuldkingaga. Laelatu ( www.loodusemees.ee )\nJuba kaugelt tähelepanu köitvate omapäraste õite tõttu on kuldking tõenäoliselt rahva seas kõige tuntum kodumaine orhidee.\nTänavune kevad on olnud taimekasvuks soodne ja viimaste päevadel on Rainar Kurbel teavitanud õitsemisalade rekorditest Läänemaal Lääneranna vallas.\nLoe veel » Kaunis kuldking täisõitsengus kohta\nPostitas Aasta Loom - L, 13.06.2020 - 10.00\nMägrapoegade häälitsusi kuuleb harva. Videole on aga peale jäänud, kuidas pojad suhtlevad omavahel - omapäraste piiksatustega. Ja siis läheb lahti kiskumine ema kõhualuse pärast! Üks poeg viskab end lausa tagurpidi, et paremini nisani ulatuda.\nMai lõpus on mägraema tulnud öövaikuses kolme pojaga patseerima Tallinna Vaba Waldorfkooli 4. klassi kaamera ette. See on haruldane, et mägrapere jääb koolilaste rajakaamerate ette.\nLoe veel » Laste kaameras - mägrapojad! kohta


VERERINGEHäIRETE RAVIMID - RAVIM\nVaktsineerimise --- Kahju Vaktsineerida-Rohkem-Kui-See-Kasutusviiside\nEnne kui ravimeid üldse tuleb välja kirjutada, olenemata sellest, kas tegemist on retsepti- või retseptita ravimitega, tuleb haiguse kerges staadiumis kõigepealt otsida elustiili muutusi.\nSee võib vältida vereringehäireid ning vähendada nende ulatust ja progresseerumist.\nNeed elustiili muutused hõlmavad ennekõike olemasoleva nikotiini, alkoholi ja kofeiini tarbimise vähendamist või vähemalt selle vähendamist, piisavat treenimist, kehakaalu alandamist ülekaaluliste kehade korral ning tasakaalustatud, madala rasvasisaldusega ja rohkesti kiudaineid sisaldavat dieeti.\nKui esinevad sellised haigused nagu suhkurtõbi (suhkruhaigus) ja kõrge vererõhk, tuleb neid võimalikult hästi reguleerida, et minimeerida veresoontele avalduvat mõju. Samuti tuleks langetada kõrget kolesterooli.\nTulge vereringehäirete korral eriti käsimüügi ained kasutamiseks.\nÜhelt poolt hõlmab see järgmist Ginkgo lehtede pealekandmine.\nGingko soodustab vereringet ja võib põhjustada rakke kahjustavaid vabu radikaale (= agressiivseid keemilisi aineid) jäädvustama.\nSageli kasutab arst ka Magneesiumi pealekandmine soovitatav.\nMagneesium viib a Lihaste lõdvestaminenii et lihased pole pinges / krampis ja Laevad pole kokku surutud selle tagajärjel jõuab perifeeriasse, näiteks jalgadesse, rohkem verd.\nKa küüslauk saab kasutada vereringehäirete korral. Küüslauk võib vähendada vereringeprobleemide põhjuseid, mida põhjustab a Laevade kitsendamine tekkima, vastutee.\nÜhest küljest alandab Küüslaugu suurenenud sisaldus Vere lipiidide tase ja tegutseb teiselt poolt Arterite kõvenemine (Arterioskleroos) vastupidine.\nVeel üks preparaat, mida kasutatakse, on Naatriumpangamaat. Naatriumpangamaat laiendab veresooni ja üldiselt soodustab vereringet, seda eriti aju ja edasi Süda.\nKell rasked vereringehäiredkuidas edasijõudnutele perifeersete arterite haigus jalgadel ka retseptiravimid määratud.\nKasutatakse ravimeid, mida kasutatakse ka Insuldi ennetamine ja südameinfarkt, mis on vereringehäire väga raske vorm.\nNende ravimite hulka kuuluvad nn Trombotsüütidevastased ravimid. Trombotsüütidevastased ained tagavad, et Trombotsüüdid (Trombotsüüdid) et Vere hüübimine vastutavad selle eest, et mitte kokku jääda.\nSee tähendab, et neid on vähem Verehüübedmis võivad ummistada artereid, põhjustades halba verevarustust.\nKaks silmapaistvam esindaja selle klassi ravimitest Atsetüülsalitsüülhape (ASS 100) ja Klopidogreel.\nKuna lisaks verehüüvetele on sageli ka neid Laevade lupjumine (arterioskleroos) vastutab vereringehäire eest, tuleb kõrvaldada seda raskendavad tegurid. Nende hulka kuulub muu hulgas suurenenud rasva sisaldus veres, eriti kolesterooli kujul.\nSeetõttu ka vereringehäiretega Vere lipiidide kontsentratsiooni vähendaminekuidas fibraate kasutati.\nSiiski peaks enne kingitust vere lipiidide taset alandav ravim üritas alandada kolesterooli taset muutes oma dieeti.\nKa Alprostadiilmida Prostaglandiinid kuulnud, saab Edendage vereringet.\nSee laiendab veresooni ja takistab näiteks trombotsüütidevastast ravimit Vereliistakute kokkukleepumine.\nCilostazol ära hoida ka üks Trombotsüütide agregatsioon ja laiendab veresooni. Samuti mõjutab see positiivselt vere lipiidide taset.\nNaftidrofurüül saab kasutada PAD, Raynaud 'sündroomi ja hiljutiste insultide esinemisel.\nKa Kaltsiumi antagonist saab kasutada. Kaltsium tagab kehas ühe Lihaste kokkutõmbumine ja tagab ühtlasi ka, et Ahendage veresoonikuna anumates on ka lihasrakud. Läbi Kaltsiumi vastaste kingitus saab sellest Mehhanism takistatud ja see tuleb üks Laevade lõdvestaminenii et perifeeriasse jõuab palju verd. Selleni Kaltsiumikanali blokaatorid kuulub näiteks Nifedipiin.\nKui haigus pole veel liiga kaugele jõudnud, küsige ühte neist perifeersete arterite haigus a Kõnni koolitus parim teraapiatüüp.\nKontrollitud kõndimistreeninguga saate Avada veresooni (Tagatised) suurenenud hapnikuvajaduse tõttu haritud olla ja Vereringe ja seega ka paranenud valuvaba venitus ise.\nSelle efekti jaoks on see võimaluse korral oluline iga päev treenima, vastasel juhul on ajend ümbersõidutsüklite väljatöötamiseks liiga nõrk.\nRavim kasutatakse jalgade vereringehäirete raviks, eriti ravimid, mis vähendavad jalgade vereringet Parandage verevoolu omadusi.\nNende vereringet soodustavate preparaatide hulka kuuluvad:\nPentoksüfülliin reklaamib näiteks Vereringe ja paranenud Voolavus verd, nagu see on sitkus (viskoossus) vere langusdeformeerides punaseid vereliblesid ja vähendades fibrinogeeni taset plasmas, mis on vajalik vere hüübimiseks.\nSee juhtub pentoksüfülliiniga ühes olemasolev perifeersete arterite haigus (PAOD) kuni a Valuvaba jalutuskäigu pikendamine.\nKuid see on nii Kasutage nendest ravimitest vaieldav.\nKa Buflomedil parandab kõndimisvõimet selle PAD-is toimib retseptoritele antagonistlikultet Lihasrakkude kokkutõmbumine vastutavad veresoontes.\nNaatriumpangamaat Ennekõike vähendab see aju vereringehäireid.\nKell aju verevarustuse kroonilised häired saab Tungaltera alkaloidid (Tungaltera seen) - nimelt võib kasutada ravimit dihüdroergotoksiini.\nSee on siiski kasutamisel vaieldavkuna sellest siiani kliinilisi uuringuid pole mis tõestavad tegelikult mõju.\nEt Parandada aju verevarustust muutuda (eriti profülaktiliseks) ka nagu käsimüügiravimid kasutatud. Nad on aju jaoks õnnelikud kognitiivsete oskuste suurendamiseks kasutatakse ka kognitiivse jõudluse vähendamiseks ennetama.\nNende hulka kuulub ennekõike hõlmikpuu, küüslauk ja ženšenn.\nhõlmikpuu parandab kitsastes anumates vereringet. Mõju nn Ginkgo bilobas seab umbes kuus kuni kaheksa ravinädalat a.\nženšenn alandab vererõhku, alandab vere lipiidide taset ja hoiab ära ühe trombotsüütide liigne agregatsioon.\nLisaks viib see a Lõõgastus perifeersed veresooned ja suurendab südame tugevustnii et Keha paremini hapnikuga tarnitakse.\nküüslauk takistab seda ka Vaskulaarsed hoiused (Naastud) tuleb ja parandab verevoolu.\nMõnikord on kõrvas ka vereringehäired.\npeamine põhjus alates äkiline kuulmislangus ja Helin kõrvus (Tinnitus) on ikka pole täpselt täpsustatud, kuid äkilise kuulmislanguse või tinnituse ja Vereringehäired sisekõrvas.\nKui vereringehäired avalduvad kõrvas, näiteks äkilise kuulmislanguse vormis, siis see ka juhtub Ginkgo kasutamiseks, et Soodustab vereringet ja samal ajal olemasolevad mürad kõrvus vähenenud.\nSama kehtib ka Naatriumpangamaat. Pentoksüfülliinmida kasutatakse ka jalgades ja parandab verevooluomadusi kasutatakse ka kõrva jaoks olge nagu see on Paranenud kuulmine pärast äkilist kuulmislangust.\nTavaliselt tuleb üks vaikimisi kuulmislangusega Kortisooni infusioon või tablettravi kasutatud seal kortisoon üks avaldab kõrva veresoontele kaitsvat toimet (otoprotektiivne). Kuid täpset mehhanismi pole veel selgitatud.\nKa kõrva peal Looduslikud abinõud kasutatakse vereringe parandamiseks. Eriti Ginkgo ja ženšennipreparaadid kasutatakse siin.\n2021 © https://publichealthglobal.org Vereringehäirete ravimid


Vooremaa Algas konkurss keskkonnasõbraliku põllumajanduse parimate näidete leidmiseks\nMaamajanduse infokeskuse maaeluvõrgustik kuulutas välja konkursi “Märka keskkonnahoidlikku põllumajandust!”, mille eesmärk on tõsta esile parimaid näiteid Eesti maaelu arengukava 2007-2013 toel ellu viidud põllumajanduslikest keskkonnategevustest, mis on aidanud muuta Eesti põllumajandust veelgi keskkonnasõbralikumaks, teatas maaeluministeeriumi kommunikatsiooniosakond.\n“Eesti maaelu arengukava toel majandati möödunud eelarveperioodil keskkonnasõbralikult ligikaudu 400 000 hektarit põllumajandusmaad ning mahepõllumajanduslikult üle 126 000 hektari. Toetuste abil on hooldatud poollooduslikke kooslusi, rajatud kiviaedasid, toetused on aidanud säilitada ohustatud tõugusid ja liike,” ütles maamajanduse infokeskuse maaelu- ja innovatsioonivõrgustiku osakonna juhataja Krista Kõiv. “Konkursiga soovime tõsta esile parimaid näiteid elluviidud keskkonnategevustest ja seeläbi tunnustada põllumehi, kes keskkonnahoidlikku põllumajandusse panustavad. Oleme selleks kuulutanud välja konkursi, et edulood kokku koguda, parimad välja selgitada ja neid jagada.”\nMaamajanduse infokeskus ootab konkursil osalema põllumajandustootjaid, kes on saanud põllumajanduslikke keskkonnatoetusi Eesti maaelu arengukava 2007-2013 teise telje raames.\nKonkursil osalemiseks tuleb täita ankeet<http://maainfo.ee/public/files/ANKEET_%20veebile_MAK_keskkonna%20edulugude%20kogumine.docx> ning saata see hiljemalt 15. maiks aadressil konkurss@maainfo.ee<mailto:konkurss@maainfo.ee>.\nVarem on maaeluvõrgustik korraldanud näidete kogumiseks konkursse“Märka Leaderit!” (2011), “Märka uuenduslikku põllumajandust!” (2012), “Põhja- ja Baltimaade Leaderi rahvusvahelised koostööprojektid” (2013) ja “Maaturismi edulood” (2014).\nLigikaudu 40 protsenti Eesti maaelu arengukava eelarvest makstakse keskkonnatoetusteks. Eelarveperioodil 2007-2013 maksti maaelu arengukava raames toetust:


Ujumiskoht – Vikitsitaadid\nMuide, sõda ja okupatsioon paiskasid kiiresti segamini tavaks kujunenud elulaadi. Ükspuha, kas oli suvevaheaeg või kooliaeg, aga Daniel — see 1940.—1945. aasta omapärane kentaur —, kes oli oma jalgrattaga nagu kokku kasvanud, kattis need kuuskümmend kilomeetrit Pariisist kuni külani ühe hooga. Ja kui ta läks isa vaatama, siis kakskümmend kilomeetrit veel lisaks. Kooliõpilase kohta oli tal rohkesti vaba aega: nii talvel kui ka suvel aina oma jalgrattaga teel! Ent neil segastel aegadel oli võib-olla lütseumiski kõik pea peale pööratud nagu mujalgi. Ja täiesti arusaadav, et Danieli õel, lillemüüjal Dominique'il, aga samuti ka Danielil endal, Dominique'i mehel ja nende väiksekesel oli toiduga raskusi. Ja mi tuligi Danielil käia külas söögikraami toomas. Aga 1944. aastal, kui bošid Danieli dokumentide kontrollimiseks teel kinni pidasid, leidsid nad või ja munade alt korvist, mis oli seotud jalgratta pakiraamile, kahtlustäratavat materjali: trükivärvi ja täiesti uusi tampoone. Martine'i küla naabruses asuva suure alevi meer — selle alevi lähedal asetsevas järves oli hea ujumiskoht, kuhu aga keegi enam suplema ei läinud, sest seal olid hakanud käima bošid koos häbitute naistega — kinnitas asjatult, et ta oli palunud Danieli tuua need asjad alevivalitsuse jooksva asjaajamise tarbeks. Daniel saadeti Fresnes'i, ja kui vabastamine poleks tulnud õigel ajal... Kaheksateistkümneaastane Daniel, kes tulvas jõust ja elurõõmust, oli mõistetud surma. Ei puudunud palju, et temast oleks saanud noor märter, kuid nüüd jäi ta vaid tavaliseks nooreks kangelaseks. (lk 15-16)\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Ujumiskoht&oldid=70662"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:20, 4. oktoober 2021.


Riigifirma pandi 17 miljoniga enampakkumisele - Majandus\nRiigifirma pandi 17 miljoniga enampakkumisele\n9. märts 2020, 7:36\n«Hind kindlasti ei ole odav»\n23.05.2019. Eesti, Lääne-Virumaa, Rakvere FOTOL: Eesti Teed AS Rakvere osakond. Teetöö masinad FOTO: Meelis Meilbaum/Virumaa Teataja/Postimees Grupp AS\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) pani riigifirma AS Eesti Teed 16,9 miljoni eurose hinnaga enampakkumisele. Konkurendi, AS Trev-2 Grupi juhi Sven Pertensi sõnul tundub emotsionaalselt, et hind on justkui kõrge, kuid on võimalik, et sel on mingi loogiline põhjendus taga.\n«Hind kindlasti ei ole odav ja ega ka neid ettevõtteid, kes 17 miljonit välja paneksid sellesse ärisse, ei ole ka väga palju, aga praegu on vara mingisuguseid hinnanguid anda, püüame saada rohkem infot ja siis otsustada, kas sellelt hinnatasemelt võib ta meile huvitav olla või pigem mitte,» rääkis AS Trev-2 Grupi juhatuse esimees Sven Pertens.\nTa eeldab, et riik pani firmale hinnalipiku omakapitali baasil, mis on tõenäoliselt 16,9 miljonit eurot, samas on Pertensi sõnul Eesti Teed tõenäoliselt ülekapitaliseeritud.\n«Kas see omakapital peab nii suur olema ja kas või kui palju on võimaliku ostja arvates võimeline kasumit teenima. Emotsionaalselt tundub, et see hind on justkui kõrge, aga võimalik, et sel on mingi loogiline põhjendus taga,» ütles Pertens.\nHooldeturul on hinnad Trev-2 Grupi juhi sõnul väga madalad ja ilmselt on ka Eesti Teede lepingutes hinnad madalad. «Kõigis muudes maakondades on sama lugu. Eks see kasumi teenimise võimekus hooldes sõltubki natuke vedamisest: kui on hästi pehme talv, siis jääb raha üle ja kui on tavapärane lugema talv, siis sellisel tasemel jääb raha puudu,» selgitas Pertens.\n«Eks siin ongi see loogika, et kes mida usub – kes usub kliimasoojenemisse ja kes usub, et see, mis siin sel talvel on toimunud, on pigem ajutise iseloomuga,» sõnas ta.\n«Üks on selge: hooldeturul on konkurentsi piisavalt see pole asi, millega riik peaks tegelema. Põhimõttelises plaanis õige otsus erastada, iseasi, kas sellel hinnatasemel on see ostja poolt vaadatuna õige või mitte,» ütles Pertens.\nRiigil kadus vajadus hooldeturul osalemiseks\nAS Eesti Teede loomise otsus 2012. aastal sündis olukorras, kus hooldeturu erastamisega ei olnud selleks ajaks kaasnenud efektiivset konkurentsikeskkonda. Tollal sõlmitud sisetehingu leping andis riigile vajalikud teadmised nii hooldetööde kulupõhistest hindadest kui aitas kaasa hooldeturu korrastamisele tervikuna. Aktiivne toimetamine turul kasvatas ASi Eesti Teed konkurentsivõimet ja aitas ettevõttel minna turuhindadele üle ning osutada teenuseid vabal turul.\n«Hooldeturu korrastumise tulemusena tekkis tihe konkurentsikeskkond, riigile soodne hinnatase ning kadus vajadus hoida riigi omanduses ettevõtet valdkonnas, kus turutingimustel tegutsevad edukalt ka eraettevõtjad, ütles majandus- ja taristuminister Taavi Aas.\n«Tänaseks on AS Eesti Teed tõestanud oma elujõulisust ka vaba turu tihedas konkurentsikeskkonnas, ettevõte on kasumlik ning õige hetk on selle võõrandamiseks erakapitalile. Riigi ülesandeks jääb edaspidi võimalikult atraktiivse ettevõtluskeskkonna tagamine selles sektoris,» lisas Aas.\nAvaliku enampakkumise alghind on 16,9 miljonit eurot. AS Eesti Teed võõrandatakse esialgse ajakava järgi selle aasta teises kvartalis. Riigieelarves pole praegu arvestatud ASi Eesti Teedest saadava tuluga, kuna müügi lõpphind saab selgeks tehingu sõlmimisel.\nVõõrandatava ASi põhiline tegevusvaldkond on suvine ja talvine teede korrashoid. Lisaks ettevõte ka teede ehituse ja remondiga. AS Eesti Teed asutati 2012. aastal, varasemalt turul tegutsenud viie teehooldele spetsialiseerunud äriühingu AS Pärnumaa Teed, AS Tartumaa Teed, AS Võrumaa Teed, AS Virumaa Teed ja AS Saaremaa Teed liitmise tulemusel.\nMKMi nõustab ASi Eesti Teed müügitehinguga Redgate Capital AS juhtiv partnerina, audiitorbüroo BakerTilly Baltics OÜ finantsalal ja EllexRaidla Advokaadibüroo juriidilise nõustajana.


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - kuradid, vanapaganad ja saatan\nkuradid, vanapaganad ja saatan\n58 postitust • Leht 1 koguhulgast 4 • 1, 2, 3, 4\nPostitas tribulant 19:13 30. Mai 2005\nQK kirjutas: Gremlin on minu teada ka kellatornivaim. Vaata ka HeroesIII - pillub või peksab pommiga.\nMinul üks sõnaraamat ütleb goblini kohta mäevaim või -koll.\nLisaks on veel imp, aga see on juba põrgulikum vend ja otseselt saatanaga seotud, gremlin ja goblin ei pea olema vist. Lisaks veel familiar, kes peaks olema mõnes kontekstis näiteks kurja nõia/võluri lemmikloom vms\nOrc ei ole tuletatud sõna. Orc tänapäevases RPGde kontekstis on minu arust küll Tolkieni leiutis, aga seesama sõnaraamat annab orci kohta merekoletis ja see sõna peaks olema skandinaaviast, nii et mingis kontekstis oli küll ka enne tolkieni.\nMiks peab igayhele kõik varem räägitu ekstra yle kordama? Kas tänapäeval õpetatakse koolis ainult kirjutama ja lugemine on mingi fakultatiivaine?\nLoe eelnev teema läbi, saad targemaks.\nPopulaarmytoloogias kõiguvad impid mingist suuremat sorti põrgusigitisest pisikeste kädistajateni, kes sul mytsi silmile tõmbavad, aga käega rehmamise peale siniseks suitsuks kaovad. Kõnekeelne väljend "impish grin" (tihti laste kohta kasutatud) ei lase kah endast kuidagi "põrgulikum vend ja otseselt saatanaga seotud" välja lugeda.\nOxford Concise Dictionary kirjutas: imp n. child of the Devil; little devil; mischievous child; (arch.) child. [OE impa, impe young shoot, scion.\nPigem, jah, sellised "kuradikesed", nagu Jaigu naksikesed.\nMa loodan tõesti, et kellelgi teie arendusmeeskonnas on mytoloogiast vähem lamedad arusaamad.\nSama allika põhjal goblin <- lad. gobelinus, arvatavasti sugulane koboldiga; gremlin on moodustatud analoogselt, kuid juba 20. sajandil.\nPõhjalikumalt otsida ei viitsi, kasuta enda harimiseks ise Google'it ja Wikipediat.\nTegelikult võiks keegi hea inimene võtta kõigi selliste teemade pealt tsitaadid, viited jms kokku ning seada dragon.ee portaali mytoloogiagaleriiks. Sellised teemad, kus kysitakse "aga kust tuli X/Y/Z?", kipuvad korduma ja kui algne põhjalik vastus on juba kolme lehekylje kaugusel, ei viitsi ykski uustulnuk seda otsida ning viib kogu jutu jälle "ORKK OLI TOLKIIN VÄÄ EI OLNUT VÄÄ" tasemele tagasi. Oleks korralik koht, kuhu viidata.\nPostitas QK 21:57 30. Mai 2005\nEinoh, sellest tekstist ma küll välja ei lugenud et imp ei või saatanaga otseselt seotud olla. MINU ARVATES Devil tähendab 99% saatanat või saatanaga seotud olendit. Mis puutub imbilaadsetesse lastesse siis loomulikult tekivad metafoorid.\nGoogle ja Wikipedia kajastavad samamoodi nagu meie siin erinevate inimgruppide arvamust, mitte absoluutset tõde, nii et ma ei saa aru milleks närvi minna. Kui sa mütoloogia tõlgendamisel üritatad midagi absoluutse tõe tasemele üldistada (mis minu arvates entsüklopeedia eesmärk ongi) siis on pigem sinu arusaam mütoloogiast lame . Inimene küsis, mis on gremlini ja goblini vahe ja mina rääkisin mis mina tean.\ntulge appi! palun!\nPostitas tribulant 22:44 31. Mai 2005\nQK kirjutas: Inimene küsis, mis on gremlini ja goblini vahe ja mina rääkisin mis mina tean.\nPostitas pronto 10:22 1. Juun 2005\nQK kirjutas: Einoh, sellest tekstist ma küll välja ei lugenud et imp ei või saatanaga otseselt seotud olla. MINU ARVATES Devil tähendab 99% saatanat või saatanaga seotud olendit. Mis puutub imbilaadsetesse lastesse siis loomulikult tekivad metafoorid.\nKulla mees, Devil ei saa juba puhttehniliselt tähendada saatanat, sest kes on saatan? See sarvedega sell ristiusuga seotud mütoloogias?\nPostitas QK 10:33 1. Juun 2005\nee... miks ei või olla?\nPostitas pronto 11:46 1. Juun 2005\nMiks peaks? Vaata, sina väidad midagi, sina pead ka tõestama. Aga, et sul oleks kergem alustada, siis väidad sa ju sisuliselt, et kuna Jüri on inimene, siis kõik inimesed on Jürid.\nPostitas tribulant 12:29 1. Juun 2005\nSa said jälle kõigest valesti aru.\nQK kirjutas: Devil tähendab 99% saatanat või saatanaga seotud olendit.\nNumbrite väljalugemine eestikeelsest tekstist on saanud komistuskiviks paljudele koolilastele ja poliitikutele. Mida QK siin silmas peab, on yheksakymne yheksa protsendiline saatan. Umbes nagu kahekymneprotsendiline meeskoor.\nQK kirjutas: Mis puutub imbilaadsetesse lastesse siis loomulikult tekivad metafoorid.\nEee. Khm. Vaata, sa ei ole vist ema või isaga sel teemal rääkinud. Ei ole muidugi minu asi siin sinuga arenguvestlusi pidada, pealegi on sellised teemad noortele sageli piinlikud või tekitavad ebatervet (okei, tervet, aga ylemäära innukat) uudishimu. Piisab sellest, kui ma kinnitan, et "tekkimisega" pole siin midagi pistmist, tegemist on suhteliselt sihikindla, ehkki sulle võib-olla veel pisut segaseks jääva protseduuriga, mille selleks teadlikult valmis olevad inimesed sooritavad vastastikusel nõusolekul. Mida ma oskan soovitada? Pyya leida raamatukogust mõni vastav raamat. Või, veel parem, räägi koolis asjakohase õpetajaga (ma ei tea, kuidas tänapäevases ainekavas neid tunde nimetatakse). Kui sa kysid talt selgelt ja otsekoheselt: "Õpetaja, kust tulevad metafoorid?", usun ma, et ta vastab kõigile su kysimustele.\nDevil on tavapärases otsetõlkes kurat. (Ehkki ta kyll ei täida kõiki samu funktsioone, vandesõna on pigem eufemistlik deuce, aga see on praktiliselt välja surnud.) Ka eesti keeles võib Kurat tähendada saatanat kui yrgkurja ja nii edasi bla-bla-bla, aga enamasti siiski mitte. Samamoodi inglises. Ning kristliku Jumala otsese oponendi isikustamine talle laste omistamisega ei jää juba kuigi kaugele meile kõigile tuntud kikkhabemega härrasmehest, kes kylasepalt rautamist käib norimas - ja kes kindlasti enam mingi metafyysilis-teoloogiline jõud pole (eelkõige seetõttu, et keskmist kylameest mingi kõrgteoloogia ei koti). Nii et ma ei usu eriti, et keegi pärast 17. sajandit oleks impe otsesõnu Saatanaga sidunud, pigem on tegemist, nagu yteldud madalama infernaalfaunaga - umbes sellised, kes talumehe naeripõllu öösel yles kaevavad, hommikul tema ymber karglevad ja kõrva kädistavad ning kelle kirikuõpetaja või vana soldan pyhavee ja muu atribuutikaga vehkides minema peletab.\nPostitas QK 12:42 1. Juun 2005\not... nii ma mõtlen nüüd.\nEt kui saatan on kuri ja kõik devilid ja vanapaganad on ka kurjad siis mina järeldan et kõik devilid ja vanapaganad on saatanad? Noh, see mõttekäik ei ole küll selline, aga lõpptulemus on küll selline.\nSina ütled et Devil EI SAA tähendada saatanat? Nojah. Sina ütled ka loomulikult, et murdunud puu tüüka peal kanni sügav vanapagan ei saa olla saatan, kas või selle pärast, et igas teises kaval-antsu muinasjutus lüüakse ta välguga maha või süüakse huntide poolt ära või nõelatakse mesilaste poolt surnuks, ja saatan võiks ikkagi midagi võimsamat ja ürgsemat olla. Saan aru, kuigi minu jaoks on Devil ja Vanapagan alati kõik üks saatan olnud. Olles ise ateist saan ma rääkida ikkagi ainult oma arusaamadest rahva usundist.\nJah, saatanat tõlgendatakse mitut moodi, aga ühine osa on see et ta on kuri. Või siis kurjus ise. Aga see, kui võimsaks seda pidada, sõltub rahvast, kes sellesse usub. Üks asi on katoliku kiriku munk, ja kogu selle juurde käiv keskaegne maailmapilt - elu eesmärk on taevasse saada, ja selleks, et elu huvitavaks teha, mõeldakse saatan ürgkurjuseks, et oleks raskem jumala silmis hästi elada. Igasugune vähegi paha asi oli saatanast ja seega jumalavastane, see ei meeldi jumalale, kõike paha tuleb vältida jne, jumal näeb kõiki meie tegusid jne.\nLegendid vanapaganast pärinevad ajast, kui ristiusk oli küll eestisse toodud, aga mitte eriti tõsiseltvõetav ja lahtiseletatud. Öeldakse, et saatan on paha ja viib pärast surma põrgusse, kui halvasti elad, aga kui õigesti elada ja pattu kaheseda,siis ei vii. Eestlane tõlgendab seda nii, et kratti võib teha küll, kratt toob tasuta süia, aga anna siis vanapaganale kolm tilka punasesõstramahla. Kui tahab hinge põrgusse viia siis lased peeru, vanapagan peab pussu hingeks ja viib selle kaasa. Vanapagan on loll ja kui talle midagi kohale jõuab siis annad kirvega peale. Mõnus eestlase suhtumine - olgu siis paha, aga ta on niikuinii loll ja nõrk ja - tsiteerides Õuna Endlit - ta ei saa mulle p***etki teha. Mida sügavamalt juurdub ristiust, seda vähemaks jääb sellist suhtumist.\nKa keldi mütoloogiast leiab Devili kohta sellist suhtumist, mitte küll nii ülbelt. Ikkagi käiakse tema juures maagiat õppimas, ja kui tüsib hinge, siis antakse vari jms. Aga räägitakse ikkagi THE Devil, mitte mingi suvaline.\nSee kõik on minu tõlgendus - kui mõnele ei meeldi, ei pea närvi minema, ega tõena võtma, ja kui Wikipedia ei arva nii, siis ei tähenda, et üks meist eksima peaks - lihtsalt tõlgendused ja ka piirkondlikud arusamad on erinevad.\nViimati muutis QK, 12:43 1. Juun 2005, muudetud 1 kord kokku.\nPostitas pronto 12:42 1. Juun 2005\nDevil tähendab kuradit otsetõlkes vaid kristlikus demonoloogias, mis on ka meie kultuuriloos päris kõvasti kanda kinnitanud vaatamata surrade vastuseisule.\nMinu mäletamist mööda on sõna devil ja selle algne tähendus pärit indoeuroopa sõnast deva, mis peaks vabas tõlkes tähendama üldse midagi inglilaadset. Kuna ristiusuga ja eriti kristlusega kaasnev dogmaatika aga selliste elukate olemasolu ei kannatanud, siis tituleeriti nad saatana käsilasteks. Näiteks Gruusias, kus see asi vähe omasoodu on arenenud nimetatakse deviilideks hoopis selliseid suvalisi üleloomulike paharetimõõtu tegelasi, kes sikku käisid keeramas ja keda nagu umbrohtu tuli jõudumööda hävitada.\nPostitas pronto 12:44 1. Juun 2005\nQK kirjutas: ot... nii ma mõtlen nüüd.\nEt kui saatan on kuri ja kõik devilid ja vanapaganad on ka kurjad siis mina järeldan et kõik kurjad kollid ja deemonid on saatanad?\nSina ütled et Devil EI SAA tähendada saatanat?\nVale, ma väitsin, et need ei ole pöördvõrdelises seoses. Kristlik demonoloogia kutsub ka saatanat deviliks, aga see kutsub samamoodi enamvähem kõike, mis põrgus ringi loivab.\nPostitas tribulant 12:57 1. Juun 2005\nQK kirjutas: * Saan aru, kuigi minu jaoks on Devil ja Vanapagan alati kõik üks saatan olnud.\n* Üks asi on katoliku kiriku munk, ja kogu selle juurde käiv keskaegne maailmapilt - elu eesmärk on taevasse saada, ja selleks, et elu huvitavaks teha, mõeldakse saatan ürgkurjuseks, et oleks raskem jumala silmis hästi elada.\n* Legendid vanapaganast pärinevad ajast, kui ristiusk oli küll eestisse toodud, aga mitte eriti tõsiseltvõetav ja lahtiseletatud.\n* Ka keldi mütoloogiast leiab Devili kohta sellist suhtumist, mitte küll nii ülbelt.\nSellisel tasemel väitleja peale ma oma aega raiskama ei hakka. Kui keegi viitsib aeglaselt ja mitu korda selgitada, milles seisneb entsyklopeedia erinevus "mis arvan et äää"-st Delfi laadis, siis oleks see siinkohal nähtavasti vajalik. Aga ma tõesti ei jaksa.\nOn inimesi, kelle arvates pole lugemus ja faktitundmine vajalikud, eriti "ebamäärastel" aladel nagu mytoloogia, usundilugu, rahvaluule jne, kuna neid saab asendada niisuguse jutuga, mis iga erialaspetsialisti paneb pead vastu seina taguma. Las nad siis olla, egas see karistatav ole.\nPostitas pronto 13:02 1. Juun 2005\ntribulant kirjutas: Armas Pronto!\nAaaa ... damn, ma ikke ei oska. See on siis mingitpidi lahjendatud saatan?\nPostitas tribulant 13:03 1. Juun 2005\npronto kirjutas: Aaaa ... damn, ma ikke ei oska. See on siis mingitpidi lahjendatud saatan?\nNagu kuuekymneprotsendiline vesi (poes myygil viina nime all).\nPostitas ohpuu 13:05 1. Juun 2005\nma saan aru, et tegu on väga vale teemaga (ja võin hiljem vea parandada, kannatust), aga kuivõrd Oobi avatar Tribulant tegi juttu naeristest, siis ma ei suutnud panna vastu kiusatusele varastada ja siia kõigile vaadata riputada seda tekstijuppi\nMõtuse Kadri kirjutas: Üks vana mees külvab kord naereid, ja kuis siis kunagi, kas läheb kündes adratera katki, või tänu vihmasele suvele kasvavad naerid lihtsalt kehvasti, igatahes teatab mees mingil hetkel, et ah võtku kurat neid naereid, mina neid igatahes ei taha. Sügisel satub ta aga juhuslikult, pool-kogemata uuesti oma naeripõllu äärde, ja näeb oma suurimaks imestuseks, et ta põllul kasvavad nii suured naerid, milliseid ta pole eales varem näinud. Hakkab ta siis kohe neid üles tõmbama, aga kohe ilmub üks kole must mees ja ütleb, et kuule, need ju minu omad, ise sa nad ju mulle lubasid. Mees küll vaidleb vastu, et ega ta siis tõsiselt ei mõelnud, kuid kurat ajab ikka oma rida. Lõpuks teeb kurat (kellest tolleks hetkeks saanud juba pigem vanapagan, või näib, et ta hakkab end nii tundma, sest miks muidu ta sellist ettepanekut teeks), et ok, tuleme molemad homme ühe looma seljas siia, kes teise oma ära ei tunne, saab naerid endale. Järgmisel päeval tuleb vanapagan mone reaalse loomaga, kelleks on siis karu voi elevant või muud sellist, Ants aga tuleb koos alasti naisega, kes käib käpuli selg ees, juuksed üle pea kammitud. Naerid loomulikult Antsu ehk vanamehe.\nHÄÄ HÄÄ !!\nPostitas QK 20:46 1. Juun 2005\nOi mulle meeldib sellist poleemikat tekitada. Tahate ma teen siia foorumisse filosoofia teema ja räägin teile seal oma maailmapildist ja sekka hiilgan kui palju ma kaasaja filosoofiast tean. Järgmise Õhtulehe esikaanelt me loeme, et\nDRAGON.EE FOORUMI KASUTAJA TRIBULANT TÕMBAS ENDA INTERNETITUTTAVA PÄRAST OKSA\nJa... oih... see 99%-line saatan oli küll üks väga segane lause, vabandan. Mõtlesin, et Devil tõhendab üheksakümne üheksal protsendil juhtudest saatanat.\nJa veel üks teema võiks olla ka selline kus Tribulant ja kõik kes teda närvi ajavad ja keda tema närvi ajab üksteise peale caps locki ja hiigelsuure tekstisuurusega kasjuda võiks


Koolisõidu EMV esimesed osavõistlused peetud | Eesti Ratsaspordi Liit\n← Noored kolmevõistlejad võistlesid Soomes, Jaagup Kallas ja Olli Royal täitsid noorhobuste MM-i kvalifikatsiooni\nKõrvemaal selgusid Eesti meistrid kestvusratsutamises →\nTekst: Maarja Martinson\nJuba teist päeva on Perila tallid võõrustamas aasta tähtsaimat koolisõiduvõistlust. Juba varajastel hommikutundidel oli näha särav-valgete pükstega koolisõitjaid ja nende uhkeid ratsusid. Päeva alustasid tippude tipud, kui selgitati välja seeniorite koolisõidu I osavõistluse parimad. Võisteldi skeemis RR5 (GP) ning tiitlikaitsja Dina Ellermann (Tondi RSK) võttis osavõistluse topeltvõidu hobustel Donna Anna (tulemusega 68,877%) ning Landy’s Akvarell (68,370%). Kolmanda koha väärilise sõidu tegi samuti Tondi RSK esindaja Getter Kangur hobusel Ashwan (65,544%).\nLaste MV I osavõistluse võitis Maria Mägi (Tondi RSK) hobusel Shampagna tulemusega 72,778%, teise koha vääriliselt esines Pärnumaa RSK sportlane Lisette Kivro ponil Mc Gregor J protsendiga 68,086 ja kolmandaks tuli Berit Pihlak (Tondi RSK) väikesel ponil Chiccolo tulemusega 67,901%.\nNoorte koolisõidu meistritiitli võitmiseks pidid sportlased täna startima tasemel Prix St. George. Meistrivõistluste I osavõistluse võitis Helena Kaal (Tondi RSK) hobusel Cassander tulemusega 67,598% edestades konkurente Audruranna RSK-st Maian May Keskülli hobusel Kevins (66,225%) ja Maribel Tuikenit hobusel Jazz Hit (62,598%).\nPoniratsanike parimaks I osavõistlusel tunnistati Maria Mägi juba teenekal koolisõiduponil Raigo tulemusega 67,381% ning paremusjärjestuses teisele kohale sõitis sarnaselt lasteklassiga Lisette Kivro ponil Mc Gregor J tulemusega 66,524%. Kolmanda koha väärilise protsendi sõitis välja Niitvälja RSK esindaja Maria Mathilda Teder ponil Rant tulemusega 66,190%.\nJuuniorite klassis oli stardis oli stardis 4 paari ning täna tunnistati teistest paremaks Rose Marie Skjoldby hobusel Rosinante. Paar esindab jällegi Tondi RSK-d ja saavutas tulemuse 71,970%. Laurel Leisna ja Calendula (Niitvälja RSK) sõitsid välja 68,232% ja kolmandaks tuli Anna Rastostenkova (Tondi RSK) hobusel Icon SDB tulemusega 63,384%.\nHoiame kõikidele sportlastele pöialt homsel teisel osavõistlusel ja kutsume kõiki kaasa elama Perila Tallidesse.\nKõik tulemused ja stardijärjekorrad:\nFotol seeniorite parimad Dina Ellermann ja Getter Kangur\nPäeva teine pool oli pühendatud noortele koolisõidu hobustele, kui omavahel pistsid rinda Noorhobuste Tšempionaadi raames parimad 4-, 5- ja 6-aastased hobused. Noorhobuste skeemides hinnati eraldi ainult hobuse allüüre, kuulekust ja perspektiivi.\nI ov parim 4a koolisõidu hobune oli Hades von Seeder, kelle ratsutajaks ja omanikuks on Seeder Agri OÜ, ratsutajaks Jean Christophe Lemos Fernandes. Hades von Seederi tugevaimaks küljeks hindasid kohtunikud perspektiivi, märkides selle 8 punkti vääriliseks, koguhinnete protsent 75,500. Napilt teiseks jäi tänasel osavõistlusel Donna del Lana, kelle kasvatajaks on Liivaku Tallid, omanikuks Dina Ellermann ja Alla Gladõševa ning esitlejaks Dina Ellermann ise. Kolmanda koha saavutas sammuti Liivaku tallide kasvandik, Donna Victoria, ratsutajaks ja omanikuks nooruke Kenry Kikkas. Kõik kolm parimat noorhobust on uhked Eesti Sporthobused.\nKui 4-aastaste skeemides olid vahed pisikesed,siis 5-aastaste sõidus olid kohad selgelt välja kujunenud. Võiduka stardi tegi tori täkk Orion, ratsutajaks Marii-Heleen Raidmets, kasvatajaks Andres Kallaste ja omanikuks Triinu Lepa tulemusega 83,200%. Teisele kohale tuli kwpn-tõugu ruun Kaliber DP, omanikuks ja ratsutajaks Riin Ingre Saare ning kolmandaks platseerus Kaiser Nero VL, samuti kwpn paberitega, sadulas Dina Ellermann, omanikuks Gerlin Petmanson, kasvatajaks Linnea Pärnaste-Virve\nKuue-aastaseid hobuseid oli seekord paraku stardis vaid üks, kuid see-eest igati võiduväärse sooritusega esines Norma von Seeder, Dina Ellermanniga sadulas ja omanikuna. Nagu nime järgigi aru võib saada,siis tegemist on Seeder Horses OÜ kasvandikuga ja esindatakse Eesti Sporthobuse tõuraamatut.\nPäeva lõpetas harrastajate MV I osavõistlus, kus parimaks tunnistati Riin Ingre Saare (Pärnumaa RSK) hobusel Kaliber DP tulemusega 69.012%. Teiseks ratsutasid ennast Kristina Lätti (Tondi RSK ) ja Fulinde D.V tulemusega 68.210%. Kolmanda koha rosetti ja kuulsuse said Agnes Raudam (Saaremaa RSK) ja Rockefeller tulemusega 68.025%.\nPalju õnne kõikidele võitjateleja kohtume juba homme!\nKõik tulemused: https://online.equipe.com/en/competitions/37273


RÜE liige Pavo Raudsepp: Vao tulekahju võib olla provokatsioon - Tasuline - Virumaa Teataja\nRÜE liige Pavo Raudsepp: Vao tulekahju võib olla provokatsioon\n6. september 2015, 15:38\nRahva Ühtsuse Erakonna ja sihtasutuse Euroopa Rahvusrinne nõukogu liige Pavo Raudsepp, kes on korjanud tuhandeid allkirju petitsioonile “Ei pagulastele!”, leiab, et Vao tulekahju võib olla provokatsioon, mille eesmärk on pakkuda kümneprotsendilisele pagulaste toetajaskonnale tuge ning tekitada süümepiinu ülejäänud 90 protsendis, kes neid ei toeta.\nPeale selle leiab endine tippsuusataja, et Eestisse on saabumas vaikiv ajastu ja valitsuse poliitikaga vastuvoolu mõtlejad lihtsalt ei pääse eetrisse. “Vaba sõna ei pääse enam võimule. Ma tahan küsida, kes ikkagi on see, kes tellib neid asju ja tõmbab niite,” ütles Raudsepp, lisades, et kuna ta on pärit kuulsast Jüri Vilmsi suguvõsast, siis selle sugupuu esindajana ei lubaks ta kindlasti Eestisse pagulasi, nii nagu ei lubanud Vilms Eestisse punaseid.\n“Enne sõda olid need, kes võitlesid punaste vastu, vabadusvõitlejad. Punasel ajal kuulutati nad kulakuteks. Nüüd nimetatakse Eesti asja ajajaid rassistideks,” kõneles ta ja lisas: “Ma arvan, et Eestis pole kellelgi selle vastu midagi, et siia tulevad korralikud inimesed, nagu muusik Dave Benton või korvpallur Railey-Ross, küll aga olen nende Süüria islamistide vastu. Kuigi 90 protsenti inimesest ei taha neid siia, jääb meediast vastupidine mulje,” lausus Raudsepp.


Postitas Külaline 23:34 24. Apr 2003\ntyypsituatsioon: tark sõjamees õpetab lolli võlurit, mida ta NYYD manama peaks. (teemal halb rollimäng.)\nPostitas oop 1:43 25. Apr 2003\nHm. Vanasti kehtis AD&D-s loogika, mille järgi loll maag spelli ei teinud (Inti miinimumid spellilevelite kaupa ja alla 9 ei sussugi). Kas see on nyyd kaotsi läinud?\nPostitas Udutont 2:03 25. Apr 2003\noop kirjutas: Hm. Vanasti kehtis AD&D-s loogika, mille järgi loll maag spelli ei teinud (Inti miinimumid spellilevelite kaupa ja alla 9 ei sussugi). Kas see on nyyd kaotsi läinud?\nVastupidi, karmimaks on läinud. Et loitsida spellilevelit x, peab maagi int olema minimaalselt x+10.\nPostitas Tinz 8:55 25. Apr 2003\nAga wild mage'id on ju ikka alles? On ju, palunpalunpalun? Läbi ajaloo mu lemmiktegelased olnud Ja Viplala (no oli wild mage, no oli!) int nüüd küll kiita polnud. Kas just päris loll, aga ikka päris tohlakas küll.\nPostitas Zenthar 13:48 27. Apr 2003\nnu mmag võib ju kah vabalt faiter olla...... või preester\ntegelt jah faiter pole yldse asjalik......\nPostitas Payl 14:21 27. Apr 2003\nja miks ta siis üldse asjalik ei ole?\nPostitas Trexxx 18:06 27. Apr 2003\noop kirjutas: Vana mitte(demi)humanite mängijana võin vastata:\npealegi on maagidel selline kopitusemaitse man, kõik ikka sellest maagiaga tegelemisest, rääkimata juba sellest, et lähisugulaste vahelised abielud pidid andma head eeldused maagiaga tegelemiseks, no kuidas sa sellist maagi sööd ja millega maitsestad, ikka on sõnnikumaitse man\nPostitas Vamos 18:22 27. Apr 2003\nigasugu kirve ja m66ga ja millega iganes vehkivaid tyype on n2htud.\nja igasugu k2tega vehkivaid tegelasi: alates tinistajatest, nn v6luritest ja l6petades tegelastega, kes v2idavad, et on kodaniku jumala saadikud maa peal.\nseda muuseas k6nelevad aegajalt ka m6ned nn faiterite seast.\nja tinistajate hulgast.\nkuid seni pole veel kohanud kedagi, kellega ei saaks asju ajada.\nigal tegelasel on nupp, millele vajutamine t88tab omamoodi.\nseda ka m2ngija seisukohast.\nja m2ngijast s6ltuvalt.\nlisak on yleyldse k6ik sellised m2ngud ja asjad m6tetud. kaardid, t2ringud, raamatud ja muu sodi. mis k6lbab p6letamiseks - ahju! mis mitte - sulatusahju!\nja ameerika lollid, kes on k6ige selle taga oleks vaja kah rahvusvahelise kohtu alla anda!\nPostitas Anonüümne 16:31 30. Apr 2003\nPõhimõtteliselt võib ju väita, et rogue on veel mõttetum tegelane, kui fighter. Maagi esimese leveli spell Detect Secret Doors leiab kõik salauksed. Kui maag enne dungeoni minekut mõned päevad scrolle viitsib kirjutada, siis võib ta põhimõtteliselt isegi paremini ja kiiremini salauksi leida.\nPostitas Payl 17:45 30. Apr 2003\nJa doktorihärra arvates on rouge de ainumas funktsioon salauste leidmine?\nKuhu jääb uste muukimine, lõksude ehitamine, võsast vibuga snaiperdamine, teistele nugade selga löömine, vaikselt hiilimine, teiste taskutest asjade pätsamine ja veel mustmiljon teist funktsiooni?\nKõige selle korraldamisel võib maag hätta jääda.\nPostitas Anonüümne 19:44 30. Apr 2003\nPayl kirjutas: Kõige selle korraldamisel võib maag hätta jääda.\nMaagi aitab ikka kõva firepower, sellega saab kõik asjad joonde aetud, taskud tühjaks tehtud, uksed maha võetud ja süüdlased karistatud.\nPostitas Thoren 20:01 30. Apr 2003\nChill Bob, mis sa nyyd mõtlematult rogue-e laimad....\nrogue-id on just yhed kõvemad tegelased yldse.\nKui rogue poleks siis kellelt muidu meisterlikke mõrvu tellida?\nmaagilt we? teda ju nähakse kohe *phäh* noh jah, invis on ka aga ikkagi *blaah*\nmaagile kuul pähe ja rogue-ile lilled pihku


Nicole Kidman paljastas tõelise põhjuse, miks ta oma eksabikaasast Tom Cruisist enam ammu avalikult ei räägi - Kroonika\nNicole Kidman paljastas tõelise põhjuse, miks ta oma eksabikaasast Tom Cruisist enam ammu avalikult ei räägi\nNäitlejanna Nicole Kidman oli filmistaar Tom Cruisiga abielus aastatel 1990 kuni 2001. Möödunud on mitmeid aastaid ja Nicole pole soostunud Tomi kohta sõnakestki poetama. On loomulik, et teatav vaikus tekitab salapära, kuid nüüd on Nicole suu lahti teinud ja paljastanud põhjuse, miks ta Tomist ei räägi, vahendab Daily Mail.\n51-aastane Nicole räägib ajakirjale Observer, et tema otsus Tomist mitte rääkida tuleneb austusest tema praeguse abikaasa Keith Urbani vastu. Naise sõnul oli ta tollal 22-aastane ja arvab, et Tomist rääkimine nii palju aastaid hiljem oleks tema abikaasa suhtes ebaõiglane. Nicole on öelnud, et see eluperiood, kuhu kuulus Tom, on tema jaoks ammu lõppenud ja kuna sellest on möödas ligi 20 aastat, siis ta ei soovi sellest rääkida.\nNicole Kidman ja Tom Cruise olid 1990ndatel üks Hollywoodi esipaare. Nad armusid filmi “Days of Thunder” võtetel. Tomil ja Nicole’il on kaks ühist last: 23-aastane poeg Connor ja 25-aastane tütar Bella. Mõlemad lapsed on adopteeritud.\nKusjuures Nicole on öelnud ajakirjale WHO, et abielu Tomiga kindlustas talle selle, et teda ei ahistatud seksuaalselt. Nicole ei oska öelda, miks see nii on, aga ta arvab, et kuna Tom Cruise’i maine ja võimukus nende abielu algusaastatel lõi tema ümber teatud mõttes kaitsemüüri, vahendab Daily Mail.\nSamas lisab Nicole, et tema selleaegne elustiil hoidis teda ka igasugustest ahistajatest eemal. Naise sõnul ei käinud ta 23-aastasena pidudel ega väljas, vaid istus kodus. Vaid kaks aastat hiljem hoolitses ta juba lapse eest ja tal oli pere.


Kui ma midagi siin maailmas kardan, siis on see kõrgus. Kui mul ikka kindlat (maa)pinda jalge all pole, siis läheb mul süda pahaks ja nutt tuleb peale. Kui ma olen näiteks kuskil kõrges tornis ja ma tean, et mu ainus viis siit hirmus ülevalt alla kukkud on see, kui kogu krempel kokku variseb, siis ma nii väga ei karda, kõhe on küll sajaga, aga surmahirmu ma ei tunne. Küll aga tahaksin ma ennast täis lasta, kui ma olen kuskil maa ja taeva vahel (lennuk ei loe, sest lennukis on mul pind all - minu loogika) näiteks seikluspargis, kuskil puu otsas kinni vaid ühe trossiga, siis hallo, kus mu varupaar pükse on? Päris tõsiselt.\nKäisime suve alguses Noortevolikoguga Kundas, Lontova seikluspargis. Pidime alguses tegema ainult meeskonna ala, aga millegipärast otsustasime, et läheme ikka puult puule ka ronima. Kui ma jõudsin esimesest köisredelist üles ronida, astuda oma esimesed sammud kõrgustes, teadsin ma, et nüüd on lõpp ja ma suren kohe ära. See oli mu jaoks nii hirmus. Kõik teised naersid ja rääkisid, et pole see nii hull midagi, olen tubli tüdruk ja saan hakkama. Olgu, mingid osad saingi, aga kui pidi näiteks üle jõe mööda trossi minema, siis ma tahtsin küll nutta. Kuna aga teised mind nii ilusasti innustasid ja kaasa elasid, siis ei saanud ma neid alt vedada. Nutsin ja ronisin. Noh, õnneks saime paar raja osa vahele jätta ja mõned ühelt puult teisele minekud tegin ma hoopis pepuli (siis pole ju nii kõrge kui püsti olles), aga tehtud ma selle sain. Lubasin endale, et mitte kunagi enam ei lähe ma puu otsa ronima. Rääkige kasvõi miljon korda, kuidas mul ei ole võimalik alla kukkuda ja kuidas mind need trossid hoiavad. MITTE KUNAGI ei lähe! Kui olin peaaegu nuttes ühelt poolt kallast teisele poole saanud, siis pidi sealt ju ka tagasi saama. Ma ei oleks seda suutnud teha, kui ma poleks kõva häälega laulnud. Korrutasin ühte ja sama laulu miljon korda, muudkui aga, et seda paati pole tehtud linnuluust ja kaared ise painutasin tammepuust ja..\nMiks ma seda kõike räägin on see, et ma olen jälle hakanud unes nägema, kuidas ma olen kuskil hirmus kõrgel ja kardan. Ma nägin mingi aeg tagasi ka selliseid unenägusid, aga siis kadusid need ära. Olen hirmus kõrgel, kardan ja nutan, pean minema edasi või tagasi või üles või alla, aga ma ei suuda. Nutt on peale ja hirmus paha hakkab. Eriti rõve on selle asja juures see, kui ma hommikul surmahirmu peale üles ärkan, nii et külm higi otsaees on.\nEile öösel nägin ma ka ühte sellist unenägu. Ma olin ühe spordisaali lae all, hästi kõrgel. See ei olnud selline tavalise kõrgusega spordisaal, vaid ikka mitmetes kordades kõrgem. Nii ma seal taevapiiril mingi ukse vahel olin ja pidin liikuma mööda seina ääres olevat peenikest rada kraana korvi poole, mis mind sealt ülalt alla tooks. Rajal puudusid igasugused piirded ja ainukene võimalis mitte alla kukkuda, oli paar nööri jupist aasa seina küljes. Nii ma seal roomasin, täiest jõust nööridest kinni hoides, kõrgemaid jõude paludes, nutt kurgus, kogu aeg tunne, et miski tõmbab mind sealt alla. Vabalangemist oleks olnud kindlasti mingi 100 meetrit ja POTS, olekski alla pannkoogiks kukkunud.\nPäris ausalt ka, sellised unenäod on nii hirmsad. Ma lausa kardan magama minna, sest ma raudselt näen siis jälle mingeid kõrgustes seiklemisi unes. Kas keegi mingi tark unenägude teadja-tundja oskab mulle öelda, mida see tähendab või miks ma oma kõige suuremat hirmu kogu aeg unes näen? Igasugused oletused ja hirmu eemale ajamise võimalused on enam kui rohkem oodatud!\nHarjutamine teeb meistriks, eks?\nTroppidest ja mitte nii väga troppidest.\nKuidas ma sekundit kuulsust otsimas käisin.\nJagatud mure on pool muret.\nJust because you took longer than others, doesn't ...\n"Ma pole selliseid näinudki.."\nInimesed on ikka ilusad ja head\nKüsimused ja vastused II osa


Rännaklavastus ''Äär'' / Спектакль-путешествие ''Край'' - 29.05.2022 - Narva EV100 park, A.Puškini tn 32c - Piletilevi.ee\nRännaklavastus ''Äär'' / Спектакль-путешествие ''Край''\nP 29.5.2022 14:00\nNarva EV100 park, A.Puškini tn 32c\nVali teine sündmus sarjast Rännaklavastus ''Äär'' / Спектакль-путешествие ''Край'' - P 22.5.2022 14:00 - Narva EV100 park, A.Puškini tn 32c\nEtendusе algus: Narva EV100 park; Aleksander Puškini tänav-32C, Narva\nKuidas jutustada Narvast nii, et ei hakkaks igav? Kuidas jutustada nii, et linn hakkaks elama? Et külalised näeksid mitte maju ja kultuuriobjekte, vaid inimesi, nende igapäevast elu, mis enamasti jääb läbisõitja silmadele varjatuks?\nOtsustasime nõnda: linn olgu dekoratsiooniks ning etendus jutustagu mitte hoonetest ja aastaarvudest, vaid narvalaste elust. Näitlejad aitavad linna ellu sukelduda. Reaalsed süžeed paigutuvad reaalsetesse lokatsioonidesse ning puudutavad osalt tähenduslikke ajaloohetki ja isegi aadreid. Sooh, kas need on siin päriselt olemas?\nNeed, kes käivad Venemaa vahet, teavad, et Narva tähendab hruštšovkasid ja piiripunkt keset linna. Nende jaoks, keda huvitab venekeelne kultuur, tähendab Narva ennekõike RoRo’d, Avenue’d ja motofesti. Need, kes ei ole Narvas kunagi käinud, peavad seda linnaks, kus ei toimu mitte kui midagi, tootmine on välja surnud ja 90ndatel möllas kuritegevus.\nRännaklavastus näitab teistsugust Narvat: kaasaegset, inimlikku ja elavat. Vaatajad liiguvad mööda spetsiaalset koostatud marsruuti ja näevad seda, mida mööda sõites ei näe, promeneerivad kaldapealsel, piiluvad majahoovidesse ja saavad teada, kuidas linn varemeist uuesti sündis, jalutavad läbi Pimeaia nüüdisaegse Objekti juurde.\nKuulame lugusid kiirustamata ja tunnetame Narvat. Ning igal vaatajal kujuneb oma eriline vaade Narvale.\nImmersiivne teater tähendab nüüdisaegse teatri erilist publikuga kommunikeerimise vormi. Immersive (ing) – kaasav, kaasa haarav, kohaloluefekti loov.\nRännaklavastus „Äär” on ainulaadne, loodud spetsiaalselt Narvale ning teistes linnades seda korrata ei saa.\nEtenduses on tegevad kutselised näitlejad, harrastajad ja linna elanikud.\nEtendus kestab 1.5 — 2 tundi.\nEtendust mängitakse kahes keeles - eesti ja vene keeles\nPärast etendust on vaatajad võimalik osaleda teatraliseeritud „Lõuna narva moodi”. Süüa kõht täis ja asuda muljeid hellitades koduteele. (Kestus: 1 tundi)\nOluline on meeles pidada, et rännaklavastus „Äär” toimub õues, linna tänavatel. Kerge vihmasaju korral etendus ära ei jää, kuid tormiga ilmselt küll. Kui tekib oht, et rännaklavastus võib halva ilma tõttu ära jääda, teavitatakse vaatajaid sellest meilitsi.\nAga muidu palume panna mugavad rõivad ja jalanõud, haarata kaasa vihmavari ja panna vaim matkaks valmis. Vaadata, tunnetada, lasta linnaruumil ennast lummata.\nLavastaja Eduard Tee\nKunstnik Sofia Strömberg\nNoor kunstnik, kes praegu õpib BFM-is III kursusel erialal Integreeritud kunst ja meedia. Tema on osalenud mitmes tudengifilmis piltlookunstnikuna ja kunstniku assistendina. Aastal 2021.a. Sofia töötas spioontelesarja «Reetur» teise hooaja filmimisel kunstniku assistendina.\nDramaturg Natalja Matsenene\nProjekt “Narva lähedal”: https://narvaaar.ee/\nRännaklavastus ''Äär'' / Спектакль-путешествие ''Край'' P 29.5.2022 14:00 Narva EV100 park, A.Puškini tn 32c 23.90 - 33.90\nPilet etendusele 23 €\nPilet etendusele ja lõunale 33 €\nPärast etendust on vaatajal võimalik osaleda teatraliseeritud „Lõuna narva moodi”. Süüa kõht täis ja asuda muljeid hellitades koduteele. (Kestus: 1 tundi)\nEtendusе algus: Narva EV100 park; Aleksander Puškini tänav 32C, Narva\nEtendus kestab 1.5 - 2 tundi.\nA.Puškini tn 32c Narva Eesti\nSündmus on peatatud Rännaklavastus ''Äär'' / Спектакль-путешествие ''Край'' PeatatudPeatatudRännaklavastus ''Äär'' / Спектакль-путешествие ''Край'' P 22.5.2022P


Viies Eesti Idapataljon\n(Eesti Julgestusgrupp 185, hiljem liidetud Esimese Pataljoniga - Eesti Pataljon 658)\nViies Eesti Idapataljon formeeriti 1941. aasta sügisel Tallinnas. Pataljon oli formeeritud esialgu kaalutlusel, et see rakendatakse pärast Leningradi vallutamist seal politseiteenistusse. Selleks õpetati meestele vene keelt ning tutvustati linna filmide kaudu. Algul kandis iga mees oma erariietust, hiljem jagati välja endised läti sõjaväe vormiriided.\nPataljonformeeriti Eesti regulaarsõjaväe mustri kohaselt ja ka väljaõpe oli Eesti sõjaväemäärustiku kohaselt. Ei erinenud ju omaaegne Eesti väljaõpe eriliselt Saksa sõjaväe omast. Meie lahingu- ja jalaväemäärustikud olid peaaegu sõna-sõnalised tõlked Saksa samasuguseist määrustikest.\nEsimeseks pataljoniülemaks oli major. J.Ellandi, kelle ümbermääramise järel oli samal kohal lendurkapten Artur Asu.\nDetsembri keskpaiku saadeti pataljon Narwa. Seal anti pataljonile ka Saksa sõjaväe vormiriietus, mille tunnused olid kõrvaldatud. Mehed pidid endi eraldamiseks kandma kollaseid käelinte, milledele oli trükitud "Im Dienste der Deutschen Wehrmacht". Relvastuseks oli nagu kõigil Idapataljonidel - Vene vintpüssid ja kuulipildujad.\nPataljon lahkus Narwast jalamarsil 1942. aasta jaanuaris. Pärast päevast jalamarssi jõuti õhtuks Jamburgi. Sinna jäi ka pataljoni staap, kuna kompaniid, peale ühe, saadeti ümbruskonda vahiteenistusse. Valveteenistuses oli igav ja tüütu. Iseäranis kehv oli seista talvel õhukeses Saksa varustuses kõrgel sillal valvepostil, kus külm tuul tõmbas. Hiljem saadi lubjavildid, mis tulid vahiposti üleandmisel vahetada. Partisanidega tüli polnud, küll aga mõnikord kimbutasid Vene lennukid.\nJamburgist lahkus sealolev kompanii 1942. aasta mais, saades ülesandeks Veimari-Slantsõ raudteevalvamise. Selleks paigutati igasse jaama üks jagu. Ehkki ümbruses oli mets ja soo, polnud partisanidega kokkupõrkeid. 1942. aasta suveni olid rühmad kolmejaolise, siis saadi täiendust ning rühmad said täiskoosseisulisteks - neljajaolisteks.\nJuuli lõpul, augusti algul hakati tegema ettevalmistusi hiigelmörseri "Thori" ülesmonteerimisega ja selleks otstarbeks reserveeriti suur maa-ala, mis ümbritseti traataiaga. Ühe Viienda Pataljoni kompanii ülesandeks sai selel ala valvamine. "Thor" oli see vägev Saksa relv, mis purustas võitmatuks loetud Sevastoopoli kindluse ning lubati tuua Kroonlinna hävitamiseks. Relv jäi aga toomata, ta viidi Stalingradi alla, kus see jäi venelaste kätte.\n1942. aasta sügisel toimus pataljonis sama lugu, nagu kõigis Idapataljonides - lepinguaeg sai täis, kuid pandi ette teine dokument, kuhu tuli allkiri anda, mis kohustas teenima sõja lõpuni. Selline sakslaste poolt meeste nöökimine ei meeldinud loomulikult kellelegi. Ära sai ütelda ainult väga tungival põhjusel või kui anti allkiri, et ei soovitud kommunismi vastu võidelda. Viimasesse lõksu keegi ei läinud, allkirja niisugusele dokumendile ei saanud anda ükski Eesti mees. Küll aga kadusid mõnedki mehed omal käel.\nSama aasta sügisel liideti pataljon talvelahingutes kokkusulanud Esimese Idapataljoniga, millise ülemaks oli vahepeal määratud, hiljem erilise kuulsuse omandanud, major Rebane, viimasena Eesti Diviisi 46. rügemendi ülem, kolonel ja viimane diviisiülem.


Riina Solman toetab keeleteadlasi: loendusankeedi kavand vajab täiendamist • Eesti Uudised\n28. okt. 2020 Aare Lepaste 0 kommentaari emakeel, rahvaloendus, Riina Solman\nRahvastikuminister Riina Solman leiab, et lisaks emakeele küsimusele vajab Statistikaameti hiljuti välja pakutud küsitlusankeet täiendamist veel mõne tunnuse osas, mis seonduvad näiteks rände ja paiknemise, töötamise ning elamistingimustega. Foto: Ivan Makarov\nVastupidiselt Statistikaameti seisukohale, et tuleva aasta rahvaloendusel pole põhjust esitada küsimust emakeele kohta, kuna usaldusväärne info on registrites olemas, leiavad keeleteadlased pöördumises rahvastikuminister Riina Solmanile (Isamaa), et rahvaloenduse ankeeti lisataks küsimus, kus tuleb märkida kõik keeled, mida inimene oskab, sealhulgas emakeel.\nTeadlaste hinnangul ei ole registrites siiski piisava usaldusväärsusega andmeid emakeele kohta ning ühtlasi toovad nad välja, et emakeele küsimus on alati rahvaloendustel omaette küsimusena olnud alates 1959. aastast.\nRahvastikuminister Riina Solman toetab keeleteadlaste ettepanekut, et emakeelt või emakeeli oleks võimalik järgmisel aastal toimuva rahvaloenduse ankeedis eristada. Samuti ootab minister ankeedi täiendamiseks loenduse töörühma keeleteadlaste esindajat.\nRahvastikuministri haldusala ülesandeks on rahvastiku- ja perepoliitika kujundamine. Täpse ja mitmekülgse rahvastiku statistika olemasolu on selleks möödapääsmatult vajalik. Kõige olulisemaks andmeallikaks rahvastikumuutuste hindamisel ja jälgimisel on kahtlemata rahvaloendus. Seetõttu soovib Riina Solman rahvastikuministrina 2021. aasta rahvaloenduse õnnestumisele igati kaasa aidata.\n„Toetan täielikult keeleteadlaste ettepanekut, et emakeel(ed) oleks võimalik rahvaloenduse ankeedis eristada. Samas leian, et lisaks emakeele küsimusele vajab Statistikaameti poolt hiljuti välja pakutud küsitlusankeet täiendamist veel mõne tunnuse osas, mis seonduvad näiteks rände ja paiknemise, töötamise ning elamistingimustega,“ märgib Riina Solman.\n2021. aasta rahvaloenduse kogu potentsiaali ärakasutamisel on võtmetähtsusega loenduse ankeedi sisukus ja kvaliteet. Loendustulemuse ühiskonna ootustele vastavus sõltub suuresti just ankeedi ülesehitusest. Statistikaameti hiljuti avaldatud loendusankeedi kavandiga tutvumise järel on rahvastikuministri ametkond seisukohal, et ankeet pakutud kujul ei võimalda kasutada ära küsitluse kogu potentsiaali ning vajab täiendamist. Ettepanekud ankeedi osas on Statistikaametile juba ka edastatud.\nKombineeritud meetodi kasutamine otsustati juba aasta alguses\nEelmisel nädalal toimunud ja erinevaid ametkondi koondava vabariigi valitsuse loenduskomisjoni koosolekul arutati muu hulgas ka loenduse ankeedi küsimust ning otsustati, et ankeedi täiendamiseks on vaja luua töörühm, kuhu oleks kaasatud erinevad asjassepuutuvad ametkonnad ning eksperdid. Ühtlasi lepiti kokku, et töörühma kutsub kokku ja selle tööd juhib rahvastikuminister. Hetkel ongi käimas töörühma esimese kohtumise ettevalmistamine, mis peaks aset leidma ülejärgmisel nädalal. Keeleteadlaste esindaja on töörühma väga oodatud, et koostöös läbi arutada, kuidas on kõige parem emakeelt loendusankeedis kajastada.\nRahvastikuministri sõnul on valitsus juba käesoleva aasta alguses otsustanud, et 2021. aasta rahva ja eluruumide loendusel kasutatakse kombineeritud meetodit, nii et kõigilt inimestelt küsitlusega saadud andmeid täiendavad ka erinevate registrite andmed. Kombineeritud loenduse eelis on see, sest loendusankeet on lühem ning selle täitmine kiirem, kuna paljusid küsimusi pole vajadust küsida. Samas säilib siiski võrreldavus eelmiste rahvaloendustega, sest inimeste küsitlemisega saadakse endiselt ka sellist infot, mida registritesse ei koguta või mis ei ole seal küllaldaselt täpne. Ühtlasi on kõigilt inimestelt küsitlusega saadud vastuste põhjal võimalik hinnata Statistikaameti iga-aastase statistika kvaliteeti ning vajadusel korrigeerida kasutatavaid statistilisi mudeleid. Kõikset küsitlust sisaldava loendusega muutub seega ka meie iga-aastane statistika paremaks.\nRiina Solmani rõhutusel on rahvaloenduse puhul oluline kõigi Eesti inimeste osavõtt, kuna osade rahvastikumuutuste kohta polegi võimalik muul moel usaldusväärset infot saada kui ainult loenduse kaudu. Eriti puudutab see väikseid rahvastikurühmi, mille esindajaid satub tavapärastesse valimuuringutesse liiga vähe. Sellisteks rühmadeks on näiteks uussisserändajad ja pendelrändajad, aga ka vähem esindatud emakeelte, rahvuste ja religioonide esindajad.\n← Previous Isamaa: Reformierakonna algatus ohustab sõna- ja meediavabadust\nPiiriületuse järgne ja lähikontaktsele kehtiva isolatsiooni aeg lüheneb Next →\nOtepää Gümnaasium jagas esmakordselt õppestipendiume\n7. veebr. 2021 Aare Lepaste 0