Diletandi m�tted populaarteadusest\nJuhan Luiga kurtis 1914. aastal artiklis ��likool�: �Meie �teaduslik� noorsugu leiab �kunsti�-noorsoo k�rval v�rdlemisi v�he t�helepanu, nii avaliku arvamuse kui ka kirjanduse ja ajakirjanduse poolt. See on �lekohus. Teaduslik meel n�uab niisama nagu esteetilinegi teatavat �hkkonda edenemiseks, omap�rast s�steemi kasvamiseks�. Luiga kaebas veel mitmeski hilisemas artiklis, et loodusteaduslik m�ttekultuur ei ole Eestis saavutanud samasugust t�htsust mis kirjandus ja kunst. Eestikeelseid raamatulette vaadates v�iks sedasama v�ita ka praegu. Populaarteadus ei ole nii populaarne kirjandus?anr, et see end kirjastustele �ra tasuks. Samas pole aga selle edendamiseks toetusfonde loodud. Luiga poolt mainitud �teaduslik meel� kasvab muidugi peamiselt �likoolis, aga kusagilt peab ka �likool oma kasvandikud saama ning t�en�oliselt on �teaduslikul meelel� �elda midagi ka neile, kellel teaduslikud ambitsioonid puuduvad. Populaarteaduslik kirjandus on �ks peamisi meediume, mille kaudu teadus muutub kultuuris k�nekaks.\nSamas on kujutletav ka vastuv�ide: kaasaegne kultuur on niigi teaduse poolt koloniseeritud, sellest �leni l�bi imbunud ja seega pole sugugi tarvis �teadusliku meele� ja ��hkkonna� erilist edendamist. Teadus populariseerub niikuinii, esmajoones muidugi koolihariduse kaudu. Teadus ei anna elule t�hendust, vaid rahuldab k�igest inimlikku uudishimu ning aitab oma tehnoloogiliste rakenduste kaudu elu mugavamaks muuta. Samas k�tkeb tehnoloogia valitsemine nii moraalseid kui f��silisi ohtusid. Teadus vaesustab igap�evamaailma, lamestab tavaelu hierarhiaid, s��vitab v��rtusi ja ��nestab n�htumusi. Juba romantikud ahastasid, et teadus r��vib maailmalt lummuse.\nOn isegi v�imalik, et teaduse ja demokraatia seni koos kulgenud teed l�hevad lahku. Viimases Vikerkaares rakendab J�ri Eintalu teadusele poolnaljatlevalt demokraatia poliitilisi m��dupuid, mille valguses osutub teadusinstitutsioon puudulikuks. �hendriikides aga �hvardab rahva enamuse surve l�petada evolutsiooniteooria �petamise koolides. See ei pruugi tingimata olla m�rk tagasip��rdumisest minevikku, vaid hoopis uuest h�ppest demokraatia arenguteel. Demokraatlik protestantism v�imaldas inimestel ilma kiriku suunamiseta otsustada ise oma usu �le. N��d v�ib koita ajastu, mil inimesed tahavad oma peaga ja ilma teadusekirikult k�simata otsustada ka selle �le, kas maa on lapik v�i �mmargune.\nTeaduse kultuurilise t�henduse k�simuses on vist v�imalik kolm seisukohta. (Kultuuri m�ju teadusele on juba omaette teema, millega tegeleb sotsiaalkonstruktivistlik teadusfilosoofia.) Esiteks, teadus on v�i peaks olema t�henduselt neutraalne. Kui v�tta kaks elu p�hik�simust � Mis on t�htis? Mis on v�imalik? �, siis teadus v�ib anda vastuse vaid viimasele. Ta v�ib ka n�idata, et m�ni t�htis asi ei ole v�imalik. Teiseks, teaduse kultuuriline m�ju on pigem kahjulik, sest ta ��nestab t�hendusi midagi t�htsat vastu andmata. Ja ka sellep�rast, et ta sisendab, nagu oleks m�ni v�imalik asi lihtsalt oma v�imalikkuse p�rast t�htis. N�iteks inimese kloonimine v�i Marsile lendamine on v�imalik, j�relikult on see t�htis. (Ka teadusinstitutsioon �hutab teadlasi p��rama oma pilku probleemidele, mille lahendamine n�ib h�lpsam, mitte aga nendele, mille lahendamine on t�htis). Kolmandaks, teadus k�tkeb t�htsaid kultuurilisi ja poliitilisi ideaale, nagu erapooletus, objektiivsus, t�etaotlus, r��kimata sellest, et ta toob j�ukuse majja, ilma milleta poleks s�nnis �hiskond v�imalik.\nMax Weberi k�nest �Teadus kui kutsumus� v�ib huvitaval kombel leida l�bisegi k�ik kolm seisukohta: teadlane peaks hoiduma �hiskondlikest avaldustest, kui ta ei taha muutuda valeprohvetiks; teadus kaotab maailmast lummuse ja s�vendab nihilismi; ning teadusel on siiski oma k�lbeline m�te � luua selgust ja vastutustunnet. T�nap�eva teadlaste ja teaduse populariseerijate hulgas on samuti k�ik need hoiakud esindatud. Steven Weinberg leiab, et f��sikal ja kosmoloogial pole kultuurile ja moraalile midagi �telda. Sama arvab Richard Lewontin bioloogia kohta. Vastupidine arvamus oleks nende meelest p�hjendamatu stsientism, mis oli 1960. aastatel levinud f��sikute seas ja viimasel aastak�mnel sotsiobioloogide hulgas.\nMeilgi on �hiskondlikke seisukohav�tte polsterdatud teaduse autoriteediga. Kuid selleks, et n�ha Eesti �hiskonna r�iget kihistumist, pole tarvis olla sotsioloog. Ka ei teinud presidendi akadeemiline n�ukogu mingit teaduslikku avastust, v�ites, et Eesti venelastes ei maksa n�ha vaenlast. Ning keeleteadlased, kellele ei meeldinud keelen�uete l�dvendamine, ei r��kinud kindlasti lingvistika nimel. K�ikidel juhtudel oli tegu lihtsalt kodanikuaktiivsuse ilmingutega, mitte aga Teaduse S�naga.\nDemokraatliku rahastamise tingimustes ei saa teadus siiski lihtsalt rahulduda t�hendusneutraalsuse ja v��rtusvabadusega. Halvemal juhul hakkavad teadlased teadlikult bluffima, seletades rahastajatele, et m�ni kallis riistapuu aitab meil j�uda inimloomuse, elu m�tte v�i Jumala enda j�lile.\nT�ppisteaduse s��vitavast ja nihilistlikust m�just k�nelevad enamasti humanitaarid, kes paistavad eeldavat, et teaduslike teooriate �ksikasju tundmata on v�imalik tunda �teaduse kui sellise olemust� � teadus on k�ikevalitseva tehnika teenijat�druk, mille eesm�rk on muuta loodus ettearvestatavaks jne. Filosoof arvab, et selle vaiba ots, mida m��da teadlased pimesi sammuvad, on juba ammu tal peos. T�epoolest, kui teaduse olemus on juba teada, miks siis peaks mittespetsialist vaevama pead konkreetsete teaduslike teooriate tundma�ppimisega? V�ibolla aga on see kujutlus m�nev�rra ennatlik, sest teadus v�ib ehk kujutada endast midagi m�rksa d�naamilisemat, nii et tema olemuski muutub ja levinud kujutlused teaduse olemusest peegeldavad ehk k�igest teaduse �leeilset, positivistlikku olukorda. Pealegi pole tehnika siiski sama mis teadus. Vastasel korral v�iks v�ita, et iga arvutit kasutav koolipoiss on arvutiteadlane.\nMis teaduse nihilistlikkusse puutub, siis armastavad ka populariseerijad ise v�tta heroiliselt eksistentsialistlik-nihilistlikke poose, et purustada oletatavaid illusioone. Richard Dawkins kirjutab: �Vaadeldaval universumil on just t�pselt need omadused, mida v�iks oodata siis, kui selle alustes ei leiduks mingit kavandatust, otstarvet, ei head ega kurja, ei midagi muud peale sihitu �ksk�iksuse.� See loob samasuguse v��ritusefekti, mille abil kri�naiidid oma j�rgijaid karskusele kutsuvad: �Inimene pole muud kui nahkkoti t�is konte, verd ja sitta � ja sina tahad seda veel suudelda ja kallistada!� Reduktsionismiga on tegu ka siis, kui jutlustatakse, et inimene pole muud kui arvuti v�i kimp isekaid geene. See retoorika v�ib isegi saavutada oma eesm�rgi, sest inimene on ju suurel m��ral see, mida ta arvab end olevat, ja kui ta hakkabki end pidama arvutiks, siis j�uab k�tte igatsetud siht: arvuti muutumine inimesesarnaseks.\nPaark�mmend aastat tagasi v�is nimekas sotsioloog Hermann L�bbe v�ita, et teadus on muutunud �ideedepoliitiliselt� ebahuvitavaks, kultuuriliselt steriilseks ja minetanud inimtegevust suunava j�u. Populaarteadusliku kirjanduse diletantliku lugejana on mul seda �ha raskem uskuda. Vahem�rkusena tuleks mainida �ht selle ?anri ohtu � see v�ib luua lugejas asjatundlikkuse illusiooni. Olles l�bi lugenud paar-kolm raamatut evolutsiooniteooriast v�i l�pmatuse matemaatikast, v�ib tekkida tunne, et n��d on mul asjad �ldjoontes selged. See on umbes nagu algharidust omandamata kohe doktorantuuri p�rgida.\nPopulaarteaduslikud arutlusk�igud liiguvad sageli seitsme penikoorma saabastega v�i t�usevad k�valt teaduslikult pinnalt imekiiresti spekulatiivsetesse k�rgustesse. Viimase aja populaarteaduse lennukus ei j�� maha kunagise teadusliku fantastika ehk ulme ehk science fiction�i omast. Surematus, ajareisid, Jumala m�istuse kaardistamine, golemite loomine, k�ikv�imalikud tehnoloogilised imed ja filosoofilised paradoksid ei ole enam peamiselt ulmekirjanike teemaks nagu Asimovi, Clarke�i ja Lemi ajal, vaid on kolinud populaarteaduslikesse raamatutesse. V�ibolla just selle p�rast, et populaarteadus on need teemad ulmekirjanduselt �ra v�tnud, on t�nane ulme p��rdunud rohkem inimese siseelu ja moraalsete probleemide poole.\nLisaks ulmekirjanduse teemade h�ivamisele l�heb populaarteadus sageli ka v�ga julgelt filosoofiliste k�simuste kallale ega kohku tagasi ka m�stitsistlike v�i tavam�istusevastase j�relduste eest. Filosoofid ei julge enam ammu endale niisuguseid spekulatsioone lubada, sest neid kammitseb pedantne soov panna igale i-le punkt ja kindlustada oma argumente v�imalike vastuargumentide vastu. Ka teadlane ei saa �p�risteadust� tehes v�ga kaugeleulatuvate spekulatsioonidega riskida. Kuid populaarteaduslikes raamatutes lasevad nad ennast vabaks ja seal kohtab sageli pimestavat segu filosoofilisest naiivsusest ja metaf��silistest v�lgatustest. Bioloogid kalduvad rohkem moraalsesse ja poliitilisse jutlustamisse, aga matemaatikud ja f��sikud j�uavad m�nikord l�pmatusest, ajast, teadvusest, tahtevabadusest, inimteadmise piiridest v�i isegi ilust kirjutades v�ga s�gavatesse vetesse. Uute teaduslike teooriate alt v�ib n�ha vilksatamas muistseid m��te ja maagilisi k�situsi universumist kui keelpillist ning mikrokosmose ja makrokosmose vastavustest. George Gamow, Martin Gardner, Rudy Rucker, John Barrow, Douglas Hofstadter, Paul Davies, Richard Feynmann, Roger Penrose, David Bohm ei ole �ksnes suured kirjanikud, nad on v�ibolla ka viimase aja suurimad metaf��sikud. Kahjuks on nad eestikeelsele lugejale peaaegu tundmatud.


Uuring: Ida-Virumaa eakate usaldust vaktsineerimise vastu aitaks tõsta perearstide antud soovitused | Sotsiaalministeerium\nAvaleht Uudised Uuring: Ida-Virumaa eakate usaldust vaktsineerimis...\nUuring: Ida-Virumaa eakate usaldust vaktsineerimise vastu aitaks tõsta perearstide antud soovitused\nKolmapäev, 30. juuni 2021 - 15:47\n„Selgelt tuli välja, et oodatakse perearsti poolt konkreetset soovitust. Soovitakse, et viidaks läbi vaktsineerimiseelne tervisekontroll ja et pärast süsti saamist patsienti ka pikemalt jälgitaks," ütles OÜ Visiit Primo uurimisgrupi juht Jelena Rootamm-Valter.\nIda-Virumaa eakate vähese COVID-19 vastu vaktsineerituse taga on peamiselt vähene usaldus uute vaktsiinide vastu ning hirm kõrvalmõjude ees. Seda aitaks leevendada perearstide poolne nõustamine ja soovitus vaktsineerida, selgus Sotsiaalministeeriumi tellimusel läbi viidud uuringust.\nLisaks ei nähta mõtet vaktsineerida, kuna usutakse, et piirangute ja ettevaatusabinõude järgimine kaitseb koroonasse nakatumise eest piisavalt hästi ning COVID-19 ei peeta tõsiseks haiguseks. Usutakse ka, et kui teised ümberringi end vaktsineerivad, siis on ka nemad kaitstud.\nUuringus küsiti ka, mis veenaks intervjueeritavaid end vaktsineerima. „Selgelt tuli välja, et oodatakse perearsti poolt konkreetset soovitust. Soovitakse, et viidaks läbi vaktsineerimiseelne tervisekontroll ja et pärast süsti saamist patsienti ka pikemalt jälgitaks. Oluliseks peetakse ka juba vaktsineeritute positiivset eeskuju ning et vaktsineeritutel on piirangute ajal võimalik kohtuda pereliikmete ja sõpradega,“ ütles uuringu läbiviija, Visiit Primo OÜ uurimisgrupi juht Jelena Rootamm-Valter.\nLisaks aitaks uuringu tulemuste põhjal Ida-Virumaa eakaid inimesi vaktsineerima motiveerida selge ja konkreetne info COVID-19 ohtlikkusest ning paremad teadmised Eestis pakutavate vaktsiinide kaitsva toime kohta.\n„Kuna enamik vastanutest saab lisaks Eesti kanalitele oma infot ka Venemaa meediakanalitest ning sõpradelt-tuttavatelt, siis tõese info väljasõelumine on neile keeruline,“ tunnistas Rootamm-Valter.\nCOVID-19 vaktsineerimise töörühma juhi Marek Seeri sõnul vajab Ida-Virumaa jätkuvalt erilähenemist.\n„Näeme, et paljud piirkonna inimesed ei rutta digiregistratuuri endale vaktsineerimiseks aega panema, nad vajavad suuremat nõustamist ja heas mõttes nügimist. Nii näiteks on Ida-Virumaal hästi töötanud tööandjate juures või nende kaudu vaktsineerimine – kui kolleegid lähevad, siis lähevad kõhklejad ka,“ tõi ta näite.\n„Samuti on meil kogemus, et inimesed tahavad mitu korda vaktsineerimispunkti sisse astuda, arutada, mõtelda. Ja vaktsiini teevad võib-olla alles kolmandal korral. Aga siis võtavad juba naabri ka kaasa. Seepärast katsetamegi homme, neljapäeval, ilma eelregistreerimata vaktsineerimist Narvas Fama kaubanduskeskuses – inimesed võivad kell 16-19 lihtsalt sisse astuda ja end ühedoosilise Jansseni vaktsiiniga vaktsineerida. Kui näeme, et see võetakse hästi vastu, siis laiendame seda võimalust. Küll aga jääb alles võimalus endale ise vaktsineerimiseks aeg broneerida kas digiregistratuuris www.digilugu.ee või telefonil 1247,“ lisas Seer.\nRaport valmis kvalitatiivse hoiaku-uuringu raames ja selle viis Sotsiaalministeeriumi tellimusel läbi OÜ Visiit Primo uurimisgrupp. Kokku intervjueeriti 16 Ida-Virumaal elavat ja emakeelena vene keelt kõnelevat inimest vanuses 64-88.\nEestis on pühapäeva hommikuse seisuga COVID-19 vastu vähemalt ühe doosiga vaktsineeritud 557 478 inimest, vaktsineerimine on lõpetatud 435 674 inimesel. Ida-Virumaal on Eestis kõige madalam vaktsineeritusega hõlmatus. Täiskasvanud elanikkonnast on Ida-Virumaal vähemalt ühe doosiga vaktsineeritud 34 protsenti, samas kui Eestis keskmiselt on vaktsineeritud 51 protsenti täiskasvanutest. Vanuses 70 ja enam on Ida-Virumaal vaktsineeritud 42 protsenti, samas kui Eesti keskmine on 67,4 protsenti. Lisainfot vaktsineerimise kohta saab veebilehelt www.vaktsineeri.ee\ndr Arkadi Popovi ettekanne pressikonverentsil Narvas 30.06\nJelena Rootamm-Valteri ettekanne pressikonverentsi Narvas 30.06\nMarek Seeri ettekanne pressikonverentsil Narvas 30.06


Proteomika tehnoloogia: märkide viited, Homeri kaalulangus\nIlma selle kodus jookseb, ta ei tee seda. Kolmandas ja otsustavas mängus tõusis Thomson üheksandale võistlusele Ralph Branca vastu ja jõudis vasakpoolsele bleacherile joonlauaga.\nSeene Me Sulagte Hain Armaan Cover Version By Hiroo Thadani - New Cover Song 2019\nRuss Hodgesi raadiokõne - "Giants võidab vimpli, Giants võidab vimpli" - on kõige kuulsam pesapalli ajaloos. Legacy: New Yorgis on see ikkagi number 1. Ja draamat on raske lüüa. Loe edasi » 04 alates 20 Kui: 8.\nLegacy: Aaron, Famer'i saal, on paljudeks ikkagi koduks kuningas kuningas, kuigi Barry Bonds sai selle rekordi. Loe edasi » 05 of 20 Roger Maris Ja tööstusrobotid, mida kasutati valkude juurutamiseks vahepealsetel etappidel, mis eraldavad need kaks tehnikat, pärinevad Kõige auväärsem on sajandi vana kromatograafia eraldustehnika.\nÕnneks on teadlased, kes soovivad genoomide järjestuse triumfiga laialt levinud valgu iseloomustamist, valmistada mitmeid töövahendeid massispektromeetria ja 2D-geelitehnoloogia vallas, et neid tööriistu ette valmistada.\nKromatograafia moderniseeriti Asutatud teadus-seadmete ettevõtted töötavad ka selle nimel, et integreerida rohkem proteoomika töövoo samme vähemasse seadmesse. Paljud alustavad ettevõtted otsivad viise, kuidas tõhustada või asendada väljakujunenud proteoomika protsessi osi.\nKui Advil ei löö ie nii kiireti kui oovite, proovige eda täiendada Arreteeritud areng.\nKuigi esineb palju erinevaid meetodeid - alates kõikide valkude kaardistamisest ühes organismis kuni valkude eluea jooksul kogetud interaktsioonide kirjeldamiseni - jääb paljude erinevate rakutüüpide valkude eraldamise ja identifitseerimise üldine tehnika keskmeks. Valgu identifitseerimiseks on mitu võimalikku lähtepunkti.\nKuid kõige paremini läbitud teekond proteoomikasse algab 2D geelis olevast proovist, mis sisestatakse elektroforeesi masinasse. Celia Caulcott, kes juhib Ühendkuningriigi biotehnoloogia- ja bioloogiateaduste uurimisnõukogu jõupingutusi uute proteoomika tehnoloogiate arendamiseks, ütleb, et vaatamata paljudele teadus- ja arendustegevusele on traditsioonilised valgu identifitseerimise meetodid ikka veel olemas.\nTaolised meetodid, nagu valgu massiivid, mis võivad edukalt geelid asendada, ei pea veel tõestama, et nad võivad olla nii teaduslikult kui ka kaubanduslikult elujõulised, ütleb ta. Uppsalas asuv biotehnoloogiaseadme firma Amersham Biosciences direktor proteiiniteaduse uurimis- ja arendustegevuse direktor Joakim Rodin nõustub, et geelisüsteem, kuigi see ei ole kõige lihtsam asi, ei ole veel asendatud.\nKuid suutlikkuse parandamine, nagu näiteks firma Ettan Dalt II süsteem, võimaldab teadlastel paralleelselt sõita kuni 12 geeliga, mille reprodutseeritavus ja tundlikkus on suurem. Geelidel olevate kohtade tuvastamine võib olla aeganõudev. Ja geelid ise on paranenud, ütleb ta.\nKategooriateta Teriyaki sealihakotletid hautatud õunte retseptiga Homer Simpsonil oli õigus seaprae õunakastmega paaritada! Suurendame seda oma teriyaki sealiha karbonaadis koos hautatud õuntega, kõik alla kalori. Retseptid See on uusversioon vanast Homer Simpsoni eripärast: sealiha lõigud ja õunakaste.\nNad saavad suuremaks, nii et on võimalik laadida rohkem proove, mis parandab madala arvukusega valkude avastamist. Ainult, see pole mingi tavaline üleküpsetatud koomiksikarbonaad, mille purkist on kulbitäis Mottsi, ja see on juhtumisi ka palju tervislikum keegi ei süüdistanud kunagi Homerit hea toitumises. Seda sealiha leotatakse magusas küüslaugukarvases teriyaki marinaadis ning õunu hautatakse ingveri ja hiina vürtsidega, mis tagab täiusliku, keeruka ja yin-yangi partnerluse kiitus Homeril pikenenud lärmav müra.\nNeid teriyaki sealiha karbonaate on piisavalt lihtne kokku visata igal hõivatud teisipäeva õhtul, kuid need näivad olevat piisavalt uhked, et neid spetsiaalsel laupäeval õhtusöögikülalistele serveerida.\nKuid sidrunimahl läks veel ühe sammu edasi, takistades bakterite paljunemist pärast loputamist. Loe rohkem: 12 viisi, kuidas veemaitset palju paremaks muuta Toidule koostisosana lisatud sidrun võib aidata vabastada karotenoidid sellistest toiduainetest nagu porgandid, muutes toitaine organismile paremini kättesaadavaks.\nHomer Simpson, valu leevendaja - Tervis -\nSidruni suur kogus C-vitamiini, foolhapet, limoniini ja muid toitaineid pakendab seda väikest kollast puuvilja tervisele kasulikuks. On leitud, et see on kasulik nii erinevates tingimustes nagu neerukivid, vähk, maksahaigus ja kaalulangus.\nSisu Kui Advil ei löö sisse nii kiiresti kui soovite, proovige seda täiendada Arreteeritud areng. Inglismaa teadlased on leidnud, et naer aitab suurendada valutaluvust.


Disain ja aerodünaamika - Skuba Eesti: Veoautode varuosad ja remont\nVormi ja funktsionaalsuse ühendus\nUue STRALISE kabiin, mis on loodud vähendama õhutakistust, lisab sõiduki selgelt eristatavale stiilile veelgi enam omapära.\nSõidukil on uus esivõre, optimeeritud kujundusega uus kaitseraud ning LED-päevasõidutulede ja ksenoonlampidega tuledeplokid.\nSTRALISE kabiini nähtavaimas osas, otse tuuleklaasi all on parajalt suur ruum, kuhu saate kleepida oma ettevõtte nime.\nUue STRALISE loomisel seati eesmärgiks saavutada suurepärane õhutakistustegur, mis on üks mõjukamaid energiasäästutegureid (kiirusel 85 km/h kulub 40% kütusest õhutakistuse ületamiseks). Õhutakistuse vähendamisega 3% oleme saavutanud kabiini madalama mürataseme ja märkimisväärse kütusesäästu pikkadel sõitudel.\nPeamiselt maanteesõiduks kasutatavatele veokitele pakume lisaks spetsiaalset aerodünaamikakomplekti, mis koosneb reguleeritavast katusespoilerist ja tugevatest külgmistest õhusuunajatest, mis vähendavad veelgi kütusekulu.


Uus tarkusetempel lisab Kambja arengule hoogu | Kambja Valla Sõnumid\nEsikülgKoduvalla arhiivUus tarkusetempel lisab Kambja arengule hoogu\nLindilõikamisega ametis: Minister Jaan Õunapuu, koolijuht Enn Liba ja volikogu esimees Mati Luik.\nNeljapäev, 1. september 2005.\nUue koolihoone avamine.\nKroonikat võib kirjutada nii ja teisiti. Suurema või vähema osadusega, kiretult või värvikamalt. Nendel kambjalastel ja Kambja-sõpradel, kes meie koolirõõmupüha ülevusest ja melust osa said, jätkub meenutamisainest rohkem kui küllaga.\nUus maja, rohkem võimalusi\nUue koolimaja avamine oli just seda mõõtu sündmus, mille puhul võib liialdamata öelda, et nüüd algas Kambjas uus ajaarvamine. Uued tingimused, uued võimalused, uued kohustused, uued väljakutsed… Kambja elu ja areng sai uue hoo.\nKätte on jõudnud aeg, kus iga inimene, nii laps kui täiskasvanu, võiks enda jaoks läbi mõelda, kuidas tema saaks lõimida uue koolimajaga kaasnevad hüved oma igapäevaellu, oma vaimse küpsemise ja füüsilise arengu teenistusse. Kambja uus kool on tublisti rohkem, kui lihtsalt üks õppeasutus koolieas lastele ja noortele.\nKambja uue kooli juurde on põhjust tulla igas eas inimestel. Huvilisi ootavad raamatukogu ja internetipunkt, staadion ja mitmesuguseid kultuuriüritusi pakkuv suur saal. Traditsioonilise õppetöö kõrval kogub jõudu pillimänguharjutamise ja laulmisega seonduv huvialaõpe, mis eduka käivitumise korral peaks saama aluseks Kambja huvialakoolile.\nKambja uue kool ei valminud ühtäkki, üleöö. Rohkem kui 15 aastat pidi vallavanem Ivar Tedrema selle nimel, et see suursugune haridustempel Kambjasse kerkiks, riigivõimutasandil suhteid seadma ja läbirääkimisi pidama. Suured asjad ei sünni teadagi kergelt – nurgakivipaneku tseremooniast lindilõikamise ülevuseni kulus seitse asist ja ettevõtlikku aastat.\nKambjalased harjusid aastate jooksul kiriku kõrvale tasapisi, kuid kindlalt kerkiva koolihoonega ja hakkasid võtma seda kui iseenesestmõistetavat asja.\nÜle pika aja või suisa esimest korda Kambjasse juhtunud inimestele on aga tõeliseks üllatuseks, kuidas ühes maakohas suudeti püsti panna nõnda suur ja uhke hoone, mille juurde on rajatud korralik staadion. On ju teada, et meie taasiseseisvunud riigis jäi maapiirkondade arendamine kahjuks vaeslapse ossa.\n„Ma ei tea ühtegi teist valda, kus on valla aktiivsel eestvedamisel renoveeritud kirik ja pandud püsti uhiuus kool,“ imetles kooli avaaktusel vilistlane Viive Rosenberg. Põllumajandusteadlane kinkis koolile 9 katseklaasis paljundatud vilja- ja ilupuuistikut, mis istutatakse järgmisel kevadel klasside poolt koolimaja krundile.\nEelmineTasakaalukas tegutsemine on taganud valla arengu\nJärgmineVolikogu on valitud


Kuidas puuduvad isad mõjutavad meie täiskasvanute suhteid Tiltamom - Heaolu\nKuidas puuduvad isad mõjutavad meie täiskasvanute suhteid\nKuidas saaksime paraneda suhtest, mida meil pole kunagi olnud?\nSee on küsimus, mis juhib tööd Jed Diamond , pere- ja abieluterapeut. Diamond on üle elanud asja, mida ta nimetab isa haavaks, isaliku vanema füüsilisest või emotsionaalsest puudumisest. Oma raamatus Minu kauge isa Jagab Diamond oma isiklikke kogemusi puuduva isa saamise kohta. Pärast kahte lahutust ja aastatepikkust pere- ja abieluterapeudina töötamist lõi Diamond seose oma isa haava ja võitluste vahel. 'Võib-olla, kui ma tervendaksin mineviku,' ütleb ta, 'parandaksin tegelikult oma praegust suhet.'\nSuur hirm ja ärevus võivad tuleneda puuduva isa traumast. Ja Diamond ütleb, et isahaav võib saada põlvkondlikuks probleemiks. See võib mõjutada ka kõike meie elus - võib-olla kõige tähtsam - meie intiimsuhteid. Diamond usub, et haavade, arusaamatuste ja kaotuste tsükli katkestamise võti on ära tunda see, mis kuulub olevikku - ja mis kuulub meie minevikku.\nma soovin, et mu vanemad oleksid surnud\nKui julgeme alustada tervendavat teekonda, avame end haavatud minevikuga rahu sõlmimiseks. Oleme võimelised süvendama oma praeguseid suhteid. Ja me saame luua tõelist, püsivat armastust oma partneritega. See, mis meid varem haavas, annab meile mõnikord võimaluse tulevikus kasvada.\nKüsimused ja vastused Jed Diamondiga\nK Mis on isa haav? A\nIsahaav on psühholoogiline, suhteline ja füüsiline düsfunktsioon, mis esineb inimestel, kes kasvasid üles emotsionaalselt või füüsiliselt puuduva isa juures.\nKujutage auk meie hinges, meie isa kuju. Kuidas see mõjutab seda, kuidas ma ennast tunnen? Kuidas see mõjutaks minu võimet olla kellegagi heades suhetes? Kuidas see minu enese väärtust mõjutaks? Minu füüsiline tervis? Paljud neist on seotud. Meie kultuuris on meil kõik need füüsilised tingimused ja me ei näe seost nende ja lapsepõlves juhtunute vahel. Näiteks ei lähe enamik inimesi nii: 'Ma olen ülekaaluline, sest mul polnud suurena armastust, mida vajasin.' Arvame, et meil on dieediprobleem. Kuid seal võib olla auk, mida pole kunagi täidetud.\nK Mida vajab laps oma isalt kõige rohkem? A\nTema kohalolek. Tema tingimusteta armastus. Tema sügav, püsiv hoolivus selle eest, kes sa oled nagu sina. Nii nagu projitseerime sageli palju oma lootusi ja unistusi oma abikaasale, projitseerime sageli palju ka oma lastele. Me ei näe lapsi sellistena, nagu nad on, me näeme neid nii, nagu soovime. Lastele on vaja näha seda, kes nad on, ja et nende elus oleks igavesti armastav roll. Sa ei kasva kunagi välja sellest soovist, et sinu elus oleks selline kohalolek.\nK Kui olete laps, kellel puudub isa, kuid olete vanaisa, onu või lähedase peretuttava lähedal, kas kannaksite sama haava? A\nSee aitab kindlasti, kuid see ei paranda isa haava. Te ei saa vältida asjaolu, et endiselt tekib sügav küsimus, mis kaotasite, kui te oma isa ei saanud, ja peate mõistma, mis on veel tervendamata. See aitab saada muud tuge, kuid isa kaotusega toimetulemiseks peate siiski tegema mõnda tervendavat tööd.\nK Kuidas mõjutab isa haav naisi ja mehi erinevalt? A\nÜldiselt kipuvad naised olema rohkem ühenduses hirmuga, valu, depressiooni ja kaotusega, mida nad tunnevad oma praegustes suhetes, mis seonduvad minevikuga. Kusjuures mehed kipuvad oma vihaga rohkem kokku puutuma. Mehed ei saa palju kaastunnet ega empaatiat, kui satuvad vihaste või nõudlikena, kuid sageli on nende viha katteks haigetele ja hirmule, mida nad tunnevad. Ja naiste puhul kipub olema vastupidi. Mõnikord on hirm ja haiget katmine vihale, millega nad pole tegelenud. Kuid kui sellest aru saate, võite selle asemel, et lihtsalt oma abikaasa peale vihastada või kardate kaotada, öelda: „Kus oli viha, kui mu isa lahkus? Kus olid haiget ja hirm, sest teda polnud enam seal, kui mul teda vaja oli? '\nK Kas isa haav kandub edasi põlvede kaupa? Kuidas saaksime takistada selle mustri jätkumist? A\nKui hakkate isahaavasse sattuma, leiate peaaegu alati põlvkondade haavad. Kui me oleme suhtes ja teame, et midagi on valesti, kuid me ei tea, mida, vaid teeme lihtsalt endast parima, et ennast parandada või teist parandada. Kuid siis hakkame lahti mõtestama: meie minevikuga pole seotud mitte ainult tema. Ühtäkki saame luua need ühendused, mille olemasolust me isegi ei teadnud. See on sama lugu põlvkondade probleemidega.\nSageli kardame me teadvustamata oma traumade edasiandmist oma lastele. Mida olen avastanud, on see, et kui olete oma elus teed näinud, hakkab teadvustamata hirm seda oma lastele edasi anda. Kui olete selle ära tundnud, mõistate, et saate selle parandada. Saate selle mineviku tervendada. Saate oma praeguse suhtega asjad läbi töötada. Saate selle tegelikult tervendada, et saaksite tunda tõelist, püsivat armastust ja teie lapsed kasvavad koos nende vanematega, kes on nende elus kohal.\nK Mis juhtub, kui te pole isa haava paranenud? A\nTundeid on kahte kategooriat: On distantsi- ja vihatunne, kus me lõpuks tõrjume oma partneri eemale. Või muutume ebakindlaks ja klammerduvaks. Soovime oma partnerilt lisakindlust - kuid see inimene ei saa meile kunagi piisavalt anda. Meie partner võib tunda, et ükskõik kui palju nad meile annavad, sellest ei piisa kunagi. See kõik põhineb ebakindlusel. Minevikus juhtunud ebakindel kiindumus, mis viib peaaegu kõigi suhteprobleemideni, mis meil täiskasvanuna on. Peaaegu kõik kaklused, mitte-suur sugu, arusaamatused tulenevad mineviku ravimata probleemidest. Kui oleme seda teadnud, võime muutuda natuke mõistvamaks ja süüdistada palju vähem ennast või partnereid ja tunduda tervendamise vastu palju rohkem huvitatud.\nK Kuidas ilmnes isa haav teie täiskasvanute elus? A\nMinu täiskasvanute elus oli mul keeruline olla seotud, omavahel seotud suhetes. Olin vaheldumisi klammerdunud ja kartsin, et kaotan suhte. Ma muutuksin väga nõudlikuks, kui ma ei saaks armastust, mida arvasin vajalikuks või väärivaks. Ja siis ma lükkaksin inimese minema.\nKui sain aru, et olen kolmandat korda abielus, oli mul hea suhe ja ma ei tahtnud seda segamini ajada, hakkasin natuke minevikku vaatama. Kuid see, mis tõepoolest pani mu uurimise ja mu soovi terveneda oma teadvuse ette, oli pettumuse staadiumis - mida ma olin oma esimeses kahes abielus ära tundnud, kuigi ma ei mõistnud seda siis. Ma lihtsalt ütlesin endale, et olen valinud vale inimese. Ma arvasin, et armastusel ja abielul on ainult kaks etappi: esimene etapp on armumine ja teine etapp - ühise elu ehitamine ja õnnelik elu.\nKui kaklused hakkasid toimuma, arusaamatused, haiget ja stressi, arvasin algselt, et olen valinud vale inimese. Minu puhul lahutasin kaks korda. Kolmandal korral sain siiski idee, et osa sellest on seotud minu ja minu minevikuga. Võib-olla, kui ma tervendaksin mineviku, saaksin tervendada oma praegust suhet. Ja seal ma tõesti hakkasin endale teraapiat tegema.\n'Võib-olla, kui ma tervendaksin mineviku, saaksin tervendada oma praegust suhet.'\nLeidsin nõustaja ja tegin tervendamise osas põhjalikult juhendatud tööd. Mineviku ravimisel suutsin oma praeguse suhte terveks ravida ja nüüd oleme nelikümmend aastat õnnelikult abielus olnud. Paranemise algus juhtus pärast teist lahutust. Ma ütlesin endale: 'Lõppude lõpuks olen ma terapeut, abielu- ja perenõustaja. Kuidas ma saan seda teha, kui olen kaks korda abielus ja lahutatud? ' Midagi oli valesti ja sain aru, et mul on parem sellest aru saada. Olen avastanud, et kui mõistate isahaava, saate selle ravida ja teie suhted muutuvad lõputult paremaks kui enamik inimesi kogeb.\nkui palju kaalub tracy anderson\nK Kui teie või teie partner tegelevad minevikutraumade ravimisega, siis mis on suhte toimimise võtmed? A\nMa arvan, et parim viis selle selgitamiseks on pettumuse faasi mõistmine. (Olen välja töötanud juhendi, mida nimetan armastuse viieks etapiks: armumine, paariks saamine, pettumus, tõelise ja püsiva armastuse loomine ning kahe jõu kasutamine maailma muutmiseks. siin ).\nMida olen kogenud, on see, et suhtes olles olete esimest korda kokku saades armunud ja kõik tundub imeline. Ja siis ei hakka see mingil hetkel enam nii imeline olema. Olen aru saanud, et armudes projitseerime teisele palju oma lootusi ja unistusi. Paljud sellest, mida me teise inimese juures näeme, pole teine inimene. Suur osa sellest on projektsioon sellest, mida me tahtsime ja mida me lapsena ei saanud. Töö osa on saada iseendaga tõeliseks ja olla oma ajalooga tõeline. Et saaksin öelda: „Võib-olla pole suur osa raskustest mul sellepärast, et mu partneriga on asi. Võib-olla sellepärast, et ma projitseerin oma ebareaalseid ootusi, millel pole minu elukaaslasega midagi pistmist - see on tõesti minu minevikust. '\n'Osa tööst on saada iseendaga tegelikuks ja oma ajalooga tõeliseks.'\nKui teil on võimalik seda teha, siis saate minna armastuse neljandasse etappi, mida ma nimetan tõeliseks kestvaks armastuseks. Ja see näeb välja: see on tõeline. Olen koos päris inimesega. Nad pole täiuslikud ja ma pole täiuslik. Kuid kui ma suudan tõesti olla mina ise, tunnen end kindlalt kinnitatud, sest ma ei karda, et nad mind maha jätavad.\nOtsime teatud mõttes alati armastust kõigist valedest kohtadest. Kuid kui hakkate armastust õigetest kohtadest otsima, läheb ka seks tõeliselt heaks. Kui see oli juba hea, siis läheb paremaks. Seal on turvalisust ja tõelist kergust, huumorit on palju rohkem, nalja on palju rohkem ja rõõmu on palju rohkem.\nK Millist nõu annaksite kellelegi, kes võib vajada abi oma tervenemisega alustamisel? A\nLihtne algus on lihtsalt teada, et on olemas lahendus. Esimene äratundmine on teadmine, et kellelgi on teekaart. Tundub, et lootust on. Lootus on esimene samm. Teine samm on pühendumus. See on julgus tõdeda, et kuna on olemas viis tervenemiseks, peame pühenduma selle väljamõtlemisele. Kolmas samm on tugi. Veelgi enam aitab see, kui võtate ühendust kellegagi, kes on seal varem käinud, kes on olnud territooriumi kohal ja saab teid suunata. Ja neljas samm: peate mõistma, et see on teie jaoks oluline. Paljud inimesed loobuvad suhetest. Kui mõistate, et te ei pea alla andma ja et sellest on olemas tee, peate otsustama, kas see on teie jaoks oluline. Sest see on teekond.\nKui te istuksite siin minu kontoris koos minuga, võtaksin teid läbi mõned olulised küsimused, näiteks: Kuidas teada saada, kas kauge isa või puuduva isa haavad olid teie elu mõjutanud? Ja siis, mida sa elus kõige rohkem kardad? Mis on need asjad, mille pärast muretsete öösel, kui te ei saa magada?\nNäiteks muretsesin mõne pärast: ma kardan, et mu isa on hull. Kardan, et lähen hulluks ja lõpetan nagu mu isa. Kardan, et kõige lähedasemad jätavad mind maha või surevad. Kardan, et jään üksi. Kardan, et mind unustatakse. Minu raamatus on juhendatud küsimusi, millest ma teid läbi vaatan, ja igaüks neist viib teid veidi sügavamale. Leidsin, et nendesse kohtadesse minek võib ärevust tekitada. Nii lähenete sellele järk-järgult ja õrnalt. Tore on seda teha koos teise inimese või oma partneriga, nii et nad saaksid teid rahustada, kui näevad, et olete ärevil või hirmul. Nii et teete seda aeglaselt ja kui olete valmis.\nJed Diamond, PhD, LCSW, on psühhoterapeut, kelle raamatute hulgas on Minu kauge isa , Ärritatud meeste sündroom , 12 reeglit headele meestele ja Valgustatud abielu . Ta on ettevõtte asutaja ja direktor MenAlive , meeste tervisele ja heaolule pühendatud terviseprogramm.\nkas mul on nartsissistlik ema\nparimad gluteenipiimavabad magustoidud\nkas hormoonid võivad põhjustada kehakaalu langust\nkuidas olla enda vastu vähem karm\nkuidas vabaneda parasiitidest maos\nparimad kohad sõpradega reisimiseks\nkui sageli tahavad naised end maha panna


Merike Karolin otsib rohenäpust lugeja soovil seemneraamatukogust köögiviljaseemneid. Foto: Argo Ingver\n“Seemnepakkides on seemneid nii palju, et neid jääb pärast külvamist üle. Kõiki sorte ei jõua osta ja pole mõtetki,” rääkis Tartu Linnaraamatukogu teenindusjuht Merike Karolin, kes on seemneraamatukogu idee maaletooja. Mujal riikides toimib see juba aastaid.\n1. HOMSES MAALEHES | Ametnikud ei luba lisaks kirjandusteostele raamatukogus seemneid laenutada\n2. Fütosanitaarsertifikaadid ja erinevad riigid: tuleb välja, et seemneid ostes võite osutuda seaduserikkujaks\n3. Tõusmepõletik: nii kui nina mullast välja pistad, on seen rünnakuvalmis\n4. MEIE METSA LUGU: Kust tuli metsaseeme?\n5. Aiakeskuste valik ajab pea segi: kuhu siis ikkagi taimed kasvama panna?


Erinevus sumerlaste ja egiptlaste vahel\nSumerid vs egiptlased\nSumerite ja egiptlaste erinevus on erinev, kuna nad kuulusid kahte erinevasse tsivilisatsiooni. On hästi teada ajalooline fakt, et nii sumerid kui ka egiptlased olid suured iidsed tsivilisatsioonid. Sumerid elasid Tigrise ja Eufrati tasandikel, mida nimetatakse Mesopotaamia lõunaosaks umbes 5000 eKr. Egiptuse tsivilisatsioon seevastu õitses Niiluse jõe kallastel. Ehkki nii sumerid kui ka egiptlased eelistasid elada viljakatel tasandikel ja rajasid arenenud põllumajandusmaad ja poliitilisi süsteeme, näitasid nad nende vahel ka erinevusi. Nad näitasid tõepoolest oma eluviisides erinevusi. Vaatame üksikasjalikumalt nende kahe tsivilisatsiooni ning sumerlaste ja egiptlaste erinevuse kohta.\nKes on sumerid?\nSumeri tsivilisatsiooni liikmeid nimetatakse sumeriteks. Nad elasid Tigrise ja Eufrati tasandikel, mida nimetatakse Mesopotaamia lõunaosaks umbes 5000 eKr. See sumerlaste hõivatud piirkond on tänapäeva Iraak. "Sumeri" üks tähendusi on "tsiviliseeritud isandate maa". Sumerite poolt kummardatud jumalused olid taevajumal, õhujumal, veejumal ja maajumalanna. Sumerid ei kummardanud oma kuningat jumalana.\nOn teada, et sumerid olid esimesed kunagi tuntud tsivilisatsioonid, kes arendasid välja kirjutamissüsteemi, mida arendati 4000 prügi keskpunkti proto kirjutamisest alates. Sumerite kirjutamissüsteemi kutsuti nimega cuneiform. Kirjutamiseks kasutasid nad savitablette.\nSumerid olid rünnaku suhtes väga haavatavad ja nende elu oli ohus. Selle tulemusel ei võtnud nad surma kui sündmust, milleks nad peavad ulatuslikult valmistuma. Surma korral järgiti ainult tavalisi, lihtsaid rituaale.\nKes on egiptlased?\nEgiptlased olid Egiptuse tsivilisatsiooni liikmed, mis õitses Niiluse jõe kallastel ja arvatakse olevat esmakordselt kujunenud umbes 3150 eKr. Nad on püramiidide loojad, mis on inimestele endiselt ime. Egiptlased olid arenenud tsivilisatsioon, mis pakkus maailmale palju.\nJumalate osas kummardasid egiptlased lugematul hulgal jumalaid ja jumalannasid, keda usuti viibivat looduses ja kontrollivat loodust. Nad kummardasid isegi üksikuid loomi. Nad uskusid rituaalidesse ja jumalapakkumistesse, kutsudes üles nende abi. Huvitav on märkida, et vaaraod, Egiptuse kuningat vaatasid egiptlased elava jumalana.\nÜks peamisi erinevusi sumerite ja egiptlaste vahel nende elukorralduses on nende arusaam surma fenomenist ja ettekujutus elust pärast surma. Egiptlased uskusid surmajärgsesse ellu ja olid välja töötanud matusekorralduse, et tagada oma hinge ellujäämine pärast surma. Sumerilaste rünnakuna ei olnud nad haavatavad, kuna nad juhtisid elu, mis valmistas neid ette elujärgseks eluks. Nad olid julged ja suured sõdalased.\nKui rääkida Egiptuse tsivilisatsiooni ajal kirjutamissüsteemist, siis egiptlased kasutasid kirjutamiseks roost valmistatud papüürusid. Selle tulemusel võite leida rohkem kirjeid Egiptuse ajaloo kohta, kuna papüürust polnud raske leida ega luua.\nMis vahe on sumeritel ja egiptlastel?\nSumeri ja egiptlane olid kaks suurt iidset tsivilisatsiooni.\n• Sumeri tsivilisatsioon asus Tigrise ja Eufrati tasandikul, mis on tänapäeval Iraak.\n• Egiptuse tsivilisatsioon asus Niiluse oru ääres.\n• Sumeri tsivilisatsioon arvatakse olevat esmakordselt arenenud 5500–4000 eKr.\n• Arvatakse, et Egiptuse tsivilisatsioon arenes esmakordselt umbes 3150. aastal eKr.\n• Sumerid kummardasid taevast, maad, õhku ja vett. Nad pidasid neid nelja jumalaks.\n• Egiptlased tunnistasid jumalate ja jumalannade arvu rohkem kui sumerid ning kummardasid isegi üksikuid loomi.\n• Kuninga kummardamine:\n• Sumerid ei pidanud oma valitsejat elavaks jumalaks ja kummardasid teda.\n• Egiptlased pidasid oma kuningat vaaraot elavaks jumalaks ja kummardasid ka teda.\n• Sumerid jäid nelja peamise jumala kummardamisel rahule, mis nende arvates lõi elu. Nende rituaalid olid lihtsad.\n• Egiptlased olid institutsionaliseerinud usurituaalid ja uskusid jumalatele pakutavat abi nende abi saamiseks.\n• surma ettevalmistamine:\n• Sumerid ei valmistunud surma ega ka pärast elu suurejooneliselt.\n• Egiptlased uskusid surmajärgsesse ellu. Neil oli ka suuri ettevalmistusi järeleluks, kuna neil olid ettevalmistused kõigeks oma elus.\n• Sumerlastel oli riigipõhine valitsus, kus iga osariik tegutses vastavalt oma soovile.\n• Egiptlastel oli kuninga juhitud keskvalitsus, mis kontrollis kõike riigis.\n• Sumerid olid esimesed tsivilisatsioonid, kes arendasid välja kirjutamise süsteemi. Sumerid kasutasid kirjutamiseks savitablette.\n• Egiptlased kasutasid kirjutamiseks papüürust.\nTigrise jõgi Bjørn Christian Törnisseni poolt (CC BY-SA 3.0) Good Ra via Wikicommons (Public Domain)\nlpn vs meditsiiniassistendi palk 2018yankees red sox stubhubsaatus 2 ps4 vs ps4 proIndia vs Austraalia poolfinaalpukseerima dolly vs autotransportsony a9f vs lg c8kindel telg vs irssõjajumal vs zeus\nErinevus monoloogi ja dialoogi vahelErinevus lauasoola ja meresoola vahelErinevus anood- ja katoodkaitse vahelErinevus Meistrite liiga ja Euroopa liiga vahelErinevus sotsiaalse käitumise ja kultuuri vahelProtomeeride ja kapsomeeride erinevusErinevus täiskasvanu ja lapse vahelErinevus kumbki ja ei


Eestis tuleb koroonavaktsiini teine doos teha sama vaktsiiniga – Pealinn.ee\nEestis tuleb koroonavaktsiini teine doos teha sama vaktsiiniga (0)\nEestis tuleb teine COVID-19 vaktsiini teine doos teha jätkuvalt sama tootja vakstiiniga. COVID-19 vaktsineerimise korralduse töörühm arutas esmaspäeval eri tootjate ja eri tehnoloogiatel põhinevate vaktsiinide kombineerimise võimalust ja otsustas, et vaktsineerimise praeguses etapis ei ole vaktsiini vahetamine kuuri jooksul võimalik ega ka põhjendatud.\nEeskätt puudutab see võimalust asendada Astra Zeneca teine doos mõne mRNA vaktsiiniga, näiteks Pfizer, Moderna. “Eestis käib suurvaktsineerimine, mille eesmärk on võimalikult kiiresti hõlmata võimalikult suur osa elanikkonnast. Kiireim ja tõhusaim võimalus saada erinevate COVID-19 tüvede vastu kaitse on kogu vaktsineerimiskuur läbi teha. Astra Zeneca, Moderna ning Pfizeri vaktsiinide puhul tuleb manustada kaks kaitsesüsti ettenähtud vaheaegadega, Jansseni puhul üks kaitsesüst. Selle peale on üles ehitatud ka vaktsineerimiskeskuste töö, mis võimaldab Eestis kaitsesüsti saada tuhandetel inimestel päevas,” ütles töörühma juht Marek Seer.\nKaks doosi annavad piisava kaitse\n“Kõikide Astra Zeneca vaktsiini teiste dooside asendamine mRNA vaktsiinidega ei ole ekspertide hinnangul vajalik, sest kaks doosi annavad piisava kaitse,” lisas Seer.\n“Jälgime murelikult olukorda, kus koroonaviiruse India ehk delta tüvi võtab järjest enam võimust. Tegemist on Eestis seni domineerinud UK ehk alfa tüvest nakkavama tüvega, mille puhul ei piisa nakatumise ärahoidmiseks sellest, kui inimene on saanud vaid ühe vaktsiinisüsti kahest,” ütles Terviseameti peadirektori asetäitja Mari-Anne Härma.\n“Aga kui inimene on saanud näiteks kaks Astra Zeneca süsti ja viimasest doosist on möödunud kaks nädalat, pakub see raskete tagajärgede ärahoidmiseks piisavat kaitset. Isegi kardetud delta tüve puhul. Seetõttu ei maksa vaktsineerimist kergekäeliselt pooleli jätta,” rõhutas Härma.\nLisaks arutas immunoprofülaktika komisjon 12-15-aastaste vaktsineerimist COVID-19 vastu ning leidis, et seda võiks Eestis teha Pfizer/BioNTech vaktsiiniga, järgides kõiki nõudeid alaealiste vaktsineerimisele. Vaktsineerimise korraldamisel peab järgima alaealiste vaktsineerimisele seatud nõudeid, sh nõustama nii last kui ka lapsevanemat ning vajadusel hindama vaktsineeritava kaalutlusvõimet.\nRaske haigestumise ennetamine\nKomisjon rõhutas, et COVID-19 vaktsineerimise eesmärk on eelkõige raske haigestumise ennetamine. Lapsed ja noored põevad üldjuhul COVID-19 haigust kergelt, kuigi teatud juhtudel võib esineda ka raskemat haigestumist. Ekspertide hinnangul võiks COVID-19 vastu vaktsineerida neid 12-15 aastaseid, kelle raviarst seda nende terviseseisundist tulenevalt vajalikuks peab.


Tuleva · 13. juuli 2016 · Teema: Intervjuu\nAnnika Uudelepp on üks Tuleva asutajatest ja juhatuse liige. Laiemalt on Annika tuntud kui mõttekeskus Praxis juht. Olles üles ehitanud Praxise, liitus ta sel kevadel Tuleva asutajatega.\nSul on kaks last, sa kasvatasid Praxise Eesti suurimaks mõttekeskuseks. Näib, et sul on alati miljon tegevust korraga käsil. Mis sind selleks kõigeks sunnib?\nMinu arust on elu nii huvitav ja võimalusterohke, et oleks kahju seda raisata niisama tiksumisele. Mul on jätkuvalt isu ise aidata kaasa neile muutustele, mis Eestile on vajalikud. Mult on palju küsitud, et kas tegelikult on üldse võimalik midagi muuta. Olen töötanud mitmetes riikides ja mul on omajagu tuttavaid, kolleege ja sõpru välismaal. Üks asi, mida võin Eesti kohta öelda, ja mida paljud oma riigi kohta ei saa öelda, on see, et siin on võimalik midagi päriselt ära teha.\nVaatasin kurvalt, isegi kibeda tundega hinges, UK referendumi tulemusi ja lugesin, kuidas vanemaealised inimesed suuresti otsustasid oma lastelaste tuleviku selle referendumiga. Sellise, mille poolt need lapselapsed ise ei oleks hääletanud. Mu arust meie ise, tegusas eas aktiivsed ja hoolivad inimesed, kel veel elu ees ja kelle lapsed alles väikesed, peamegi rohkem kätt külge panema. Ma tahan, et Eestis ei koguneks sellist ebamäärast ängi ja frustratsiooni, mis võib välja lüüa selliste kahjulike tagajärgedena nagu oli näiteks Brexit.\nÄkki me ei peaks kogu aeg Eestis midagi muutma? Võib olla oleks vaja rohkem stabiilsust?\nMinu jaoks ei ole muutus ja stabiilsus vastandid. Teatud stabiilsus on hädavajalik, et olla võimeline teadlikult ja targalt muutusi juhtima. Vastanditeks on hoopis stagnatsioon ja areng. Need, kes peitudes stabiilsuse sildi taha, pidurdavad arendavaid muutusi, eelistavad tegelikult paigalseisu. Mis viibki stagnatsioonini.\nHeiastused stiilis rohi oli rohelisem ja taevas sinisem, mis panevad meid klammerduma mineviku külge, ei anna tegelikult kindlustundele midagi juurde.\nReaalsus on, et palju sellest, mis on Euroopas olnud kindel ja toimiv aastakümneid, on murenemas. Me veel ei tea, milleks ja kuidas, aga tajume iga päev, et see Euroopa, kuhu Eesti end nn kartulikoori süües välja võitles, on minevik.\nParim, mida me selles keerulises maailmas teha saame, on ise algatada neid muutusi, mis aitavad meil areneda. Vähemalt kaasas käia selle maailmaga, mis meid ümbritseb, kuid soovitavalt käia mõnes asjas ka teistest ees. Hoida end ühiskonnana ja rahvana vormis ajaga kaasas käima.\nÜks selline koht on seotud elanikkonna vananemise ja vanaduspõlves endaga toimetulekuga. Vaata kuidas vaatad, ikka on rehkendus miinusmärgiga. Neid, kes pensioniikka jõuavad, tuleb juurde rohkem võrreldes noortega, kes tööturule lisanduvad.\nMiks sa just Tuleva asutajate sekka tulid?\nPõhjused, miks me Tuleva lõime, ei puuduta mitte 100, 1000 või 10 tuhandet inimest, vaid sadu tuhandeid pensionikogujaid. Üle poole Eesti elanikest on täna pensionikogujad. Neid tuleb järjest juurde, sest II sammas on kohustuslik. Nii et juba see ühiskonna osa, keda paremate pensionikogumisvõimaluste loomine aidata võiks, on väga suur. Minu arvates tasub selle nimel julgeid samme astuda.\nKui tunnen, et mul on teadmisi ja oskusi, et aru saada, mida see tulevikus kõik meile tähendab, siis ma arvan, et mul mitte pole üksnes võimalus, vaid ka teatud kohustus leida uusi lahendusi. Nii seletades, et pudrumägesid ei ole kusagilt oodata, kui ka kätt külge pannes ise mingit osa paremaks tehes.\nMeie võimuses ei ole küll reformida kogu pensionisüsteemi, aga me saame tegeleda sellega, et pensionikogujate huvid oleksid kaitstud ja nad teeniksid võimalikult head tulu. Väga konkreetne koht, mida muuta saab, on seotud kõrgete valitsemistasudega – oleme seda muutmas nii üles ehitades uut tüüpi pensionifondi kui ka tehes ettepanekuid seadusloomesse.\nNii olulisest teemast nagu pension on seni räägitud üllatavalt ühekülgselt…\nOngi üsna imestamapanev, et pensionikogujate näol on Eestis olnud sedavõrd suur ühiskonnagrupp, kelle huvid on siiani esindamata olnud. Tuua kokku neid inimesi ja ühiselt kaasa aidata süsteemi paremakstegemisele, lähebki korda ka mulle.\nTuleva abil saame teadvustada väga paljudele inimestele nende enda vastutust ja valikukohti oma tuleviku kindlustamisel. Mõelge, kui erakonnad näevad, et nende ees on 680 tuhat inimest, kellest olulisele osale see teema korda läheb, siis on võimalik mis iganes.\nTuleva on osa ühest laiemast ja järjest nähtavamast ühiskondlikust trendist. See trend seisneb inimeste koosloomes ja koos tegusemises, mis on omamoodi samm edasi praegu hoogsalt levivast jagamismajandusest.\nÜhine tegutsemine on võimalik ka neis valdkondades, mida peetakse traditsiooniliselt kas suurkontsernide või riigi pärusmaaks. Mind väga innustab ja motiveerib see mõte, et me saame Tulevaga teha mitte üksnes meile endale ja Eestile kasulikke muutusi, vaid oleme ka eeskujuks majandusmudelite innovatsioonis.\nKui vaatan ümberringi, kasvõi oma tutvusringkonda, näen seal väga palju inimesi, kes siiralt tahavad sellistele asjadele kaasa aidata. Kes väärtustavad ennast, hoolivad tulevikust ja tunnevad, et tahaks olla küll selliste murranguliste loomiste juures. Aga ega selliseid algatusi väga palju polegi, kus nii suur ja pikaajaline asi on ette võetud nagu Tulevas pensionikogumine, ja tihti pole ka head formaati kaasaaitamiseks.\nTuleva asutajate seas on küll mitu naist, kuid mehi on siiski rohkem. Miks?\nTegelikult peaks olema meie liikmete seas naisi rohkem kui mehi, sest statistikat vaadates on näha, et naised elavad ju kauem. Naiste hulga suurendamine meie liikmete seas on üks minu südameasjadest ja kui keegi, kes praegu seda loeb, tahab mind näiteks esinema või arutama kutsuda, siis saatku aga kutse mulle edasi.\nJust naised on need, kes pikemaid aastaid, seejuures üksikuna, pensionärina elavad. Ma tahaks siis endaga toime tulla ja oma sissetulekutest ära elada. Ilmselt töötame pensionieas samuti, kuid keegi meist ei tea ette, milline on meie tervis ja vaim 70-selt. Madalamad valitsemistasud tähendavad vähemalt ühte asja – võrreldes kõrgete tasudega jääb sulle igal juhul rohkem raha.\nAga Tulevas on võimalik liikmeks saamise kaudu saada osa sellest kõigest ja kui vahepeal tekib tahtmist ja aega ka ise ideid anda, on siin osalusvõimalusi. Ühistuna on Tuleva liikmetel kõigil üks hääl, ning mehe ja naise hääl on siin võrdsed. Samas pole kohustust iga kuu kuskil kohal käia ja midagi tingimata teha. Nii et väike samm, aga suur jälg. See võiks paljudele korda minna.


Milliste päikesemärkidega sobivad kokku Vähid? - Suhted & seks - Sõbranna\nMilliste päikesemärkidega sobivad kokku Vähid?\n10. detsember 2014, 12:33\nPole kahtlustki, et mõned päikesemärgid sobivad omavahel paremini kui teised. Toome teieni, milliste päikesemärkidega sobivad kõige paremini kokku Vähid.\nVähk ja Jäär\nVähk ja Sõnn\nÜkski teine päikesemärk ei moodusta niivõrd traditsioonilist, sentimentaalset ja perele keskendunud paari kui Sõnn ja Vähk. Kuigi see suhe võib mõjuda lausa imalalt, on see armastuslugu märkimisväärne hoolimata partnerite vanusest. Te igatsete eluaegset turvalisust ja mugavat kodu. Mõlemad päikesemärgid hindavad kunsti, kultuuri, kaunistamist, muusikat ja head toitu. Lapsevanematena olete kaitsvad, kuid kindlakäelised. Sõnn jagab lastele pigem karmi armastust, soovides lastele vaid parimat ja Vähk teeb alati musi neile kohtadele, mis on haiget saanud. Sõnn peab oma energilisust tagasi tõmbama ja Vähk peab kasvatama omale karmima kesta, kuna Sõnn on suhteliselt otsekohene ja aus. Te mõlemad armastate hellitamist ja head toitu ning koos armastusega teineteise vastu suurenevad ka teie kõhukesed. Aga see ongi elu!\nVähk ja Kaksikud\nVähk on emotsionaalne veemärk, kes armastab pesa punuda; Kaksikud on püsimatu õhumärk, kes eelistab mõistust tunnetele. Teil on sarnased huvid, kuid erinevad iseloomud. Enamasti toimib selline suhe hästi. Te armastate mõlemad kultuuri, teile meeldib avastada uusi bände, lugeda kaasaegsete kirjanike teoseid, nautida toitu heas restoranis, mida teised pole veel avastanud. Te loote tugeva sideme tänu sellele, et armastate samu telesarju ja naudite taaskasutust propageerivates poodides käimist. Probleemid võivad esineda siis, kui tegutsete astroloogilisel autopiloodil. Vähk on sodiaagisüsteemis emakuju, kes jagab teistele headust, hoolimist ja heatahtlikku hoolitsust. Kaksikute jaoks võib see tunduda klammerdumise või lämmatamisena. Ühel hetkel võivad Kaksikud tohutult nautida Vähi hoolitsust, kuid järgmisel hetkel võivad nad Vähi endast eemale tõugata. Vähid ei tohi seda isiklikult võtta, muidu võib juhtuda, et Vähk astub Kaksikutele karmilt vastu ja see vastasseis võib inetult lõppeda. Vähid, pidage meeles, et Kaksikud ei tõuka eemale teid, vaid pigem teie hoolitsust. Kaksikud vajavad hingamisruumi, Vähk vajab aga kindlustunnet.\nVähk ja Vähk\nVähk on sodiaagisüsteemi pesapunuja ja teie kaks loote kiirelt kodu, kus on täielikult sisustatud köök, hubane elutuba ja kõige uuem kodukinosüsteem ning muud trendikad vidinad. See veemärkide paar saab oivaliselt omavahel läbi. Olete mõlemad tundlikud ja hoolivad ning tunnete end koos olles turvaliselt. Kuna armastate kultuuri, võib teil tarvis olla eraldi tuba raamatu-, muusika- või filmikollektsiooni jaoks. Loote koos ilusaid mälestusi ja kauni perekonna, kuid samas võib teie suhe muutuda liiga eraldatuks. Astuge mõnikord oma mugavustsoonist välja ja riskige rohkem. Te olete head reisikaaslased, eriti naudite reise, mis on seotud veega: surfamine, merekruiisid jne. Vähki juhib Kuu ja mõnikord võivad teie tujud kokku põrkuda. Halbadel päevadel tähendab see kodus uste paukumist, karjumist ja tundide kaupa kestvat mossitamist. Probleeme tekitab ka see, kui võtate kõike isiklikult või lubate ebakindlusel end halvata. Ühe Vähkide paariga läks näiteks nii, et naine otsustas lõpuks ise mehe kätt paluda, kuna ei jaksanud enam oodata, et mees seda teeks. Tuli välja, et mehel oli kihlasõrmus ammu ostetud, aga ta ei julgenud naist kosida, kuna kartis eitavat vastust. Vähid, võtke end kokku, ärge olge nii ebakindlad!\nVähk on tujukas ja Lõvi egoistlik, kui teid jälitaks veel kaameramees, saaks sellest intrigeeriva tõsielusaate! Mõlemad päikesemärgid on kamandavad ja vajavad tähelepanu, aga erineval moel. Vähk on ebakindel ja omandihimuline. Vähi armastus vee vastu võib mõnikord kustutada Lõvi elevuse. Vähki juhib Kuu ja Lõvi Päike, seega on need kaks päikesemärki suhteliselt erinevad. Kas miski üldse toimib selle suhte juures? Teie vahel on palju kirge ja romantikat ning te mõlemad jumaldate just neid asju. Vähk ja Lõvi juhinduvad oma südame järgi, teile meeldib tegutseda heade emotsioonide ajel. Kuigi see tekitab palju vastasseise, jääte te mõlemad lojaalseks. Selle suhte püsima jäämiseks on oluline eneseteadlikkus. Te peate vastutama draama eest, mida te mõlemad pidevalt tekitate.\nSee paar võib koos väga pikalt vastu pidada, kuna teist saavad kiirelt head sõbrad ja kaaslased. Neitsi on sodiaagisüsteemis abistaja ja Vähk hoolitseja rollis. Teie vahel tekib ruttu emotsionaalne side ning teil mõlemal on hea meel, et kohtasite sugulashinge, kes teab, kuidas anda, mitte ainult võtta. See on värskendav vaheldus energiavampiiridele, kellega te tavaliselt kokku puutute. Teie suhe on armas ja muinasjutuline: hoiate kogu aeg käest kinni, saadate teineteisele ilusaid kaardikesi ja tähistate alati tähtpäevi. Samas olete ka praktilised, kogudes raha oma veel sündimata laste ülikoolihariduse tarbeks, vältides pangalaenu võtmist jne. Te mõlemad hindate kindlustunnet. Mõnes mõttes olete teineteise jaoks kui vanemad ja partnerid: väljendate armastust näägutades, muretsedes ja hoolitsedes. Ja see toimib. Te mõlemad naudite söögitegemist, kodukaunistamist, heade raamatute lugemist ja õppimist. Pole oluline, kui palju raha te teenite, te mõlemad oskate elada kokkuhoidlikult. Mõlemad päikesemärgid keskenduvad perele ning te olete meeldivad, ent samas ranged lapsevanemad, kes elavad oma laste nimel. Olete oma sugulastega väga lähedased ning teile meeldib aega veeta perekondlikel üritustel. Teil võib olla veidike keeruline oma suhtes kirge elus hoida, kuna teile meeldib kodus olla, mitte end üles lüüa ja välja pidutsema minna. Käige rohkem väljas ja suhelge ka teiste paaridega.\nTe moodustate armsa ja romantilise paari, kuid te pole alati ideaalsed kaaslased. Vähki juhib Kuu ja Kaalusid Veenus, mõlemad planeedid heidavad teie suhtele õrna sära. Te mõlemad armastate värvi, stiili ja kunsti, seega võiksite vabalt koos avada moeka disainigalerii. Ent Vähk on väga emotsionaalne veemärk, kelle tujud muutuvad nagu merelained. Kaalud on sotsiaalne õhumärk, kes eelistab rõõmsalt lillepõllul tantsida. Vähi fatalismi ja Kaalude lõputu eitusfaasi sees ei saa keegi enam aru, milline on reaalsus. Kui teil pole sõpru, kes teid maa peale tagasi tooks, siis peate õppima teineteise iseloomudega kohanema. Kaalud peaksid teadma, et kallistus, lilled ja vabandus on kõige kiirem moodus rahu taastamiseks. Mitte, et Vähk oleks ainuke, kes suhtes võib probleeme tekitada: kui Kaalud peaksid minema tasakaalust välja, siis võib ka kõige tühisemast asjast saada sajandi suurim kriis. Tunnistage: te mõlemad käitute mõnikord lapsikult. Pikaajalise ja eduka suhte nimel peaksite leidma tegevusi, mida te mõlemad naudite: reisimine, keelekursused, tantsimine, õhtusöögid. Olete head võõrustajad ja teil on alati millestki rääkida.\nVähk ja Skorpion\nTe olete ideaalne paar, kuna teie iseloomud täiendavad üksteist. Kumbki teist ei usalda kergesti, olete sageli kahtlustavad ja kaitsete oma privaatsust. Tulemuseks on see, et õpite teineteist usaldama. Need kaks päikesemärki võivad luua eduka suhte kogu eluks ja teie suhte emotsionaalne külg on niivõrd sügav, et vaid vähesed paarid suudavad saavutada sama. Te ei jäta kunagi tähistamata romantilisi ja sentimentaalseid tähtpäevi: sünnipäevad, valentinipäev, viiekuuline tähtpäev esimesest korrast, kui avaldasite teineteisele armastust. Seks on teie jaoks püha ja erootiline tegevus, mis võib teid lausa terveks päevaks «tantrakülla» viia. Tunnete koos end turvaliselt ja julgete kõike proovida. Kõige suuremaks probleemiks saab olema esimese jää lõhkumine, kuna te mõlemad võite uue armastatu juuresolekul muutuda üsna kohmakaks. Rääkige näiteks muusikast, raamatutest, filmidest - aga mitte tunnetest. Kui saate esialgsest kohmetusest üle, siis muutub teie suhe juba palju kergemaks. Lapsevanematena olete väga hoolivad ja tegusad. Teil võib olla emotsionaalselt raske lasta lastel minna, kui nad on täisealiseks saanud. Olete mõlemad armukadedad ja omandihimulised ning teate, kuidas vältida kallima ärritamist (või kuidas seda meelega teha siis, kui kallim teile närvidele käib). Mõnikord tundub Vähi tujutsemine Skorpionile lapsikuna ja Skorpioni teravus võib õrnale Vähile haiget teha. Õnneks teate, kuidas oma suhteid siluda ja tujutsemised mööduvad kiirelt.\nTeie kaks olete välja lõigatud täiesti erinevatest materjalidest. Teist ei saa kunagi paari, kes kõrvaltvaatajale jätaks hästi loogilise mulje (ilmselt seetõttu olidki Tom (Vähk) Cruise ja Katie (Ambur) Holmes kõmupiltnike lemmikud). On teie puhul tegemist tõelise armastuse, rongiõnnetuse või mõlemaga? Kodune Vähk juhib olukorda kodus, südames ja pereasjades, armastatud inimesed on tema jaoks äärmiselt olulised. Ambur on rahutu rändaja, kes igatseb vabaduse ja seikluste järgi. Ambur võib Vähiga koos olles tunda, et tema eest kas hoolitsetakse või teda lämmatatakse. Vähile meeldib pakkuda kallimale turvatunnet ja Amburile meeldib tulla koju, kus ootab ees maitsev toit, soe vann ja jumaldav kallim. Probleemid saavad alguse siis, kui Ambur enam ei tule koju. Ambur vajab päikesevalgust, õhku ja avarust. Vähk hoiab kardinaid ees ja poeb pidevalt oma nähtamatu kesta sisse. Kui Ambur unustab, et Vähk vajab koosolemist ja veedab aega oma sõpradega või avastab maailma üksi, tuleb esile Vähi ebakindlus. Vähk peaks mõistma, et ilusat lindu ei saa kogu aeg puuris hoida, muidu ta üritab sealt põgeneda. Vähid peaksid rohkem valgust tuppa laskma ja usaldama, et Ambur naaseb nende pessa. Teie suhtele lisab vürtsi tugev seksuaalne keemia, aga te peate harjuma teineteise rütmiga.\nVähk on sodiaagisüsteemis ema- ja Kaljukits isarollis. Vähi jaoks on olulisel kohal kogu, pere ja naiselikkus. Kaljukits seab esikohale isaduse, autoriteedi, mehisuse ja ambitsioonid. Mõnes mõttes on hea olla koos inimesega, kes on sinu vastand ja võib sind täiendada. Ent see võib tekitada ka probleeme. Vähk igatseb puudutuste ja tunnete järgi, ta naudib avameelseid ja südamlikke vestlusi. Kaljukits võib olla puine ja ametlik, ta võib Vähi tundlikkust maha teha. Kui soovite, et teie suhet saadaks edu, peate õppima selgeks kallima päikesemärgile omase «armastuse keele». Vähk väljendab hoolimist läbi hoolitsevate tegude, toidu, koosolemise ja heatahtliku näägutamise. Kaljukits väljendab tundeid läbi tegude: ta teenib pere heaks raha, tuleb õigel ajal koju, suudab jääda rahulikuks, kui kõik teised lähevad endast välja. Kaljukits peab õppima Vähi tundeid ja intuitsiooni hindama; Vähk peab olema tänulik Kaljukitse lojaalsuse ja tarkuse eest. Lapsevanematena lööte mõlemad särama. Laste kasvatamine on teie mõlema jaoks oluline. Olete mõlemad perele lojaalsed, hoolimata sellest, et pere ajab teid lausa hulluks.\nTeie moodustate veidra paari, kelle dünaamikat teised ei mõista. Vähk on tundlik ja perekeskne, omandihimuline, ta armastab traditsioone. Veevalaja on kui ulmefilmi rändur, liblikas, kes üritab vabaks võidelda end tavapärasuse võrgust. Kuidas saavad need kaks...? Selliseid paare ei sünni sageli ja selleks on kindel põhjus. Rahulik Veevalaja ei vaja palju tähelepanu ja Vähk ei suuda elada ilma füüsilise puudutuseta. Vähk hoiab armastatud inimesi oma sõrgade vahel ja võib lausa paluda, et Veevalaja teda armastaks. Vabameelne Veevalaja tunneb, et teda lämmatatakse ja hoitakse lõksus. Kui solvunud Vähk tõmbub oma kesta, tunneb Veevalaja järsku tema vastu huvi. Veevalaja võtab Vähi lojaalsust enesestmõistetavana, kuna see meenutab ema armastust lapse vastu. Vähk võib Veevalajas näha murelikku teismelist, kelle eest tuleb hoolt kanda. Kui soovite koos olla, peate mõnikord tegema asju, mis teile ei meeldi, aga mida kallim naudib.


Roheline salendav kohv - juhendamine, Ohutu salendav kohv\nOhutu salendav kohv, Tellitud roheline salendav kohv\nRohelist kohvi saab võtta nälja allasurumiseks. Lõunasöök: portselan supp, 1 viil leiba, kohv. Big List of of the Top Websites Like suursuurus. Easily share your publications. Aga ärge unustage, roheline kohv on peamiselt kohv!\nKuid paljud inimesed unustavad turvalisuse. Pidage meeles vana sõnum "lusikas - meditsiin, tass - mürk". Mis tahes ravimit tuleb võtta täpselt neis annustes, kus on tõestatud selle ohutus.\nKohvi jaoks on see mitte rohkem kui 3 tassi päevas. Kui soovite juua sagedamini, joo pool tassi. Juhised rohelise kohvi vastuvõtmiseks Kehakaalu langetamisel rohelise kohvi võtmiseks on mitmeid võimalusi, meie juhistes käsitleme neid kõiki.\nRohelist kohvi saab võtta nälja allasurumiseks. Selleks peab teil olema vähemalt suhteliselt harmooniline igapäevane rutiin, mis võimaldab samal ajal hommikusööki, lõunasööke ja õhtusööke.\nEinete vahelisel ajal suupisteks on väärt rohelise kohvi kasutamine iga kord, kui tunned nälga. Rohelist kohvi saab võtta minutit enne peamist toidukorda 0, klaasiga. Loetakse, et see vähendab söögiisu ja võimaldab teil süüa vähem kui tavaliselt.\nKiirete tulemuste saamiseks Tasub kombineerida rohelise kohvi vastuvõtmist korraliku toitumisega.\nMõelge ligikaudsele dieedile, mis viib teid kiiresti eesmärgini. Big List of of the Top Websites Like suursuurus.\nEasily share your publications. Kuidas õigesti keeta roheline kohv Kuidas saab valmistada roheline kohv? Kuidas kokk maitsev ja aromaatne kohv turu?\nTellitud roheline salendav kohv Kreem-geelil on salendav ettevalmistusi seda keha eripära eeldab esma- abi küsida arsti käest. Kreem-geelil on salendav ettevalmistusi seda keha eripära eeldab esma- abi küsida arsti käest.\nRoheline portselanserviis Hommikul on kohv juba kindlustab maksimaalse kandmismugavuse. Never ei reageerinud minu vanaema minu töö noudis palju tihti koige kindlam viis kohtu salendav jätkuvalt kinni.\nMiks aga paljud teised teie arstil ei pruugi eraldi olla. Selle ohutus.


Loe uusimate lumeuuringute kohta\nMeie insenerid uurivad lumeteadust kõrgtehnoloogilises lumelaboris. Need uuringud on tihedalt seotud talverehvide arendustööga. Seda seetõttu, et lume omadused mõjutavad otseselt rehvide sooritusvõimet.\nLumi on teadus\nLumi on ime\nIga lumehelves on väike ime, ainulaadne kogum miljarditest jääkristallidest. Sellegipoolest on kõigil lumehelvestel midagi ühist: nad on kuusnurkse kujuga, ehk 6-kordse sümmeetriaga. Miks? Veemolekulid paiknevad alati 60- või 120-kraadise nurga all.\nLumi ei ole lihtsalt lumi\nLangenud lumel on palju eri vorme. Glasgow ülikooli uuringud näitavad, et šotlastel on lume kohta kõige enam sõnu – vähemalt 421 sõna.\nLume mass muutub\nKuiv puuderjas lumi kaalub 30 kg/m³, samas kui tihke lume kaal võib olla 500 kg/m³, väga tihke lume puhul isegi 800 kg/m³.\nNimelt muudab lumi pidevalt oma olekut, kuna üksikud lumekristallid ühinevad kokkupuutepunktides. Seda füüsilist protsessi nimetatakse paakumiseks.\nFüüsikatund lumisel teel\nOlenevalt lume omadustest kleepub see vähemal või rohkemal määral rehviturvisesse. See on kergesti märgatav.\nVärskel puudrisel lumel sõitva auto rehvid on täielikult lumega kaetud. Tihkema lume korral jääb lumi rehvisoontesse kinni, nii et sooned paistavad musta-valge kirjud. Kui lumi on juba tahke ja kinni, ei kleepu see turvise külge ning rehv püsib musta värvi. Seda lume ja rehvi vahelist koostoimet mõjutavad ka muud tegurid, näiteks õhutemperatuur ja kiirus.\nTegelikult toimib talverehv lumel kõige paremini siis, kui kõik selle haarduvad servad on vabad. Rehvile ei ole kleepunud lund ning lugematud turvise lõiked toimivad ideaalselt. Keskmise suurusega premium klassi talverehvil, näiteks Goodyear UltraGrip Ice 2, on optimaalse harduvuse tagamiseks enam kui 2 700 mustrielementi.\nLuksemburgis asuva Goodyeari innovatsioonikeskuse kõrgtehnoloogilises lumelaboris analüüsivad insenerid lume omadusi väikseimate detailide tasemel. Sealne temperatuur on vahemikus 0 kuni 40°C.\nLoomuliku lume tootmine\nMeil on spetsiaalne masin, millega valmistada eri vormides loomulikke lumekristalle.\nMeie insenerid analüüsivad lumeproove mikrokompuutertomograafia abil ning loovad kaasaegse tarkvara abil lumeproovidest informatiivseid 3D-mudeleid.\nLumiste teede simuleerimiseks kombineerivad insenerid erinevaid lumetüüpe. Materjaliteadlased kasutavad rehvide lumel hõõrdumise uurimiseks tribomeetrit, et optimeerida kummiühendeid, turvise disainilahendusi ja mustrielementide paigutust.\nLabori tulemused täiendavad suurepäraselt proovisõitjate tulemusi, kes katsetavad uusi rehve Šveitsi, Skandinaavia ja Uus-Meremaa katseradadel reaalsetes talvistes tingimustes. Seejärel suunatakse laborist saadud ja praktilised teadmised otse Goodyear UltraGrip talverehvide arendusprotsessi.


blogiriimuri ajaweeb: ka armuke facebooki sõbraks!\nPosted by arstionu at 11:04\nKui armuke ei teadnud, et ta on armuke, ongi ju mees kõiges süüdi. Mängigu avatud kaartidega (VÄHEMALT ühe naise ees, kuigi tänapäeval on võimalik ka suhtesse piisavalt vabameelseid naisi leida, probleemiks enamasti on pigem see, et nad tahavad endale samu õigusi) ja jääks pooled probleemid olemata.\nesmaspäev, juuni 11, 2012 7:14:00 PM\nKas ma olen ainus, kellele tundub, et kahe esimese punkti loogika lonkab?\nesmaspäev, juuni 11, 2012 7:35:00 PM\nStsenaariumiga oled hiljaks jäänud, "Roheline mees" sisaldab umbes sama lugu. Loomingu Raamatukogu 1991.\nesmaspäev, juuni 11, 2012 7:39:00 PM\nJaa, "Roheline mees" oli hää ...\nesmaspäev, juuni 11, 2012 7:52:00 PM\nmidagi uut on raske leiutada, isegi kui endale tundub, et on originaalne idee - roheline mees on kirjutatud 69 aastal, mu lemmikul. Peaks lugema. Facebooki seal kahjuks ilmselt sees pole.\nkolmapäev, juuni 13, 2012 12:04:00 AM\nNo kuulge, see et ühes teoses leiab lesbisuhte, armukese, ja alkoholismi ei tee seda teise samu elemente omava teosega küll umbes samaks looks :D\nRohelise mehe sisu ja point on pigem ümber tütre ja isa suhete mida dipitakse räige pornograafia ja perversuse kastmesse. ime kah, et see 21. aasta taha templi mälule jätab.\nreede, juuni 15, 2012 12:50:00 AM\nüks armas heli on kivide kolin kui kukuvad südamel...


DRAFT LINE BREWING SILDID NC LEVITAMINE TEGELEB VASTASTIKUSE LEVITAMISEGA - ARTIKLID\nkui palju alkoholi on sinise kuu õlles\nkuidas osta tünn õlut\nmiks aitab rasvane toit pohmelusi\nerimudeli õlle alkoholisisaldus\nUSAs asuvate veinitehaste arv\nmitu valget küünist juua\nkaloreid ja süsivesikuid michelob ultras\nkas on halb õnn hõiskada veega\nmillised on parimad segatud joogid\nDraft Line Brewing sildid NC levitamine tegeleb vastastikuse levitamisega\n(Raleigh, NC) - vastastikune turustusettevõte teatas täna, et on lisanud Tõmbejookide valmistamine oma õlleportfelli. Draft Line Brewing on 30-barreline õlletehas, mis asub Fuquay-Varinas, N.C.\n'Oleme põnevil eelnõu Line lisamise üle meie portfelli,' ütles vastastikuse levitamise president William Riley. 'Draft Line saab kiiresti tuntuks nende toodete kvaliteedi poolest ja loodame nende brändi Põhja-Carolinas koos kasvatada.'\n„Draft Line on põnevil ühinemisega Mutual Craft Beer perekonnaga. Ootame huviga koostööd töötajatega, kes on end Põhja-Carolina õlletehaste kasvatamisel suurepäraseks partneriks seadnud, “ütles Draft Line kaasasutaja Scott Palmieri.\nDraft Line Brewing Co asutasid 2014. aastal Scott Palmieri ja Scott Wood, kes tunnevad kirge suurepärase õlle vastu ja alustasid nagu enamik koduõlletootjaid mitu aastat tagasi Palmieri pereköögis viie galloni lisamist. Koduõlle seadistus muutus 40 galloni sammudeks ja kui operatsioon hakkas sarnanema nano-õlletehasega, otsustasid nad mikropruuli loomisega edasi liikuda.\n'Oleme sellest uuest partnerlusest Draft Line'iga väga vaimustuses,' ütles Michael Hayek, kogu riigi õlletehase divisjoni juht. 'Meile on nende õlle kvaliteet ja eristusvõime väga suurt muljet avaldanud ning loodame aidata neil Põhja-Carolina osariigis kasvada.'\nDraft Line pakub aastaringselt nii lipulaevastiile kui ka erinevaid hooajalisi õllesid. Mõned Draft Line'i pakkumised hõlmavad järgmist: Graf Pale Ale, Riverstream Scotch Ale ja Hemmings Pilsner.\nMutual alustab Draft Line'i toodete levitamist veebruari lõpus. Esialgne levitamine keskendub Põhja-Carolina suuremale kolmnurga piirkonnale.\nMutual Distributing Company on õlle ja veini hulgimüüja, mis teenindab kogu Põhja-Carolina osariiki. Üle 650 töötaja ja seitsme täisteenust pakkuva harukontoriga kogu osariigis on Mutual pühendunud kvaliteetsete toodete pakkumisele ja erakordsele klienditeenindusele.\nDraft Line Brewing sildid NC levitamine tegeleb vastastikuse levitamisegamuudeti viimati:21. jaanuar 2015kõrvalMichael\nEttevõte: Vastastikku levitav ettevõte\nKontakt: Michael Hayek


“Päikest ja sooja on olnud, saaks nüüd tilga vihma ka. Saaremaal on paiku, kus aprillikuu lumi oli viimaseks niiskuseks,” kirjutas Elvi Vaher kohaliku lehe populaarses rubriigis “Nädala nägu” 5. juulil.\nUnimäe ja Tõlli-Ansi veehaare töötasid küll täiskoormusel, kuid pikka aega kestnud põua ja rohke tarbimise tõttu tekkis Kuressaare kommunaalelamute ülemistel korrustel veepuudus, mille leevendamiseks keelati eramajade omanikel päeval oma aedu kasta.\nI poolaasta jooksul toodeti Kingissepa rajoonis karastusjooke 470 000 liitrit, aga kauplustel oli jookidega kitsas käes nagu tavaliselt igal suvel. “Õlle müügiletuleku aja äraarvamine nõuab head vaistu, aga kui töömehi poe ees ootamas pole näha, siis on selge, et õlu on otsas,” kirjutas Saarte Hääl.\nKuigi rajooni kaubatootmise kogumaht suurenes esimesel poolaastal eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 2,6 protsenti, oli poodides puudus juba pea kõigest. Suhkrut sai juulikuu talongiga osta 5 kilo.\nSaarlaste toidulauda puudutavaid kaubandusprobleeme arutati 19. juulil rajooni täitevkomitees. Räägiti vajadusest jõuda selleni, et keeduvorsti oleks igas kaupluses piisavalt müügil ning et maakauplustes jätkuks liha kogu lihamüügipäevaks ja ka järgmiseks päevaks. Otsustati suhkru müüki jätkata talongide alusel ning alates 1. augustist viia talongidele üle ka alkoholi ja kohvi müük – igale elanikule alates 21. eluaastast nähti ette üks pudel alkoholi kuus, kohvitalong aga anti alates 10. eluaastast. Talongimajandus laienes isegi prügimäele.\nTeenete eest vabariigi rahvamajanduse arendamisel paigutati Eesti NSV 48. aastapäevaks teiste eesrindlike töötajate seas vabariiklikule autahvlile ka muhu kolhoosi lambatalitaja Maie Mätase ja Saaremaa Liha- ja Piimatootmiskoondise peametroloogi Aare Peeli fotoportree.\nKaheksa last sünnitanud ja kasvatanud Koidu Heinmaa pälvis II järgu ordeni “Ema au”, sama ordeni III järgu said seitse last sünnitanud ja kasvatanud Tiina Põld ning Tatjana Virveste.\nSaaremaa Arstide Selts valis oma auliikmeks 17. juunil Moskvas reumatoloogiaalase doktoritöö kaitsnud I keskkooli vilistlase, enne Tartu ülikooli tööle siirdumist 18 aastat rajooni keskhaiglas töötanud Reinhold Birkenfeldti.\nUusi võimalusi puhketundide veetmiseks pakkus saarlastele peale juuni algul avatud “Kodulinna” kohviku juuli algusest ka “Kuursaali” kohvik lossipargis.\n1.07 – allveeklubi “Süvala” väljus koos ENSV TA Küberneetika instituudi allveeklubiga “Euros” Roomassaare sadamast uurimisreisile Muhu väinas 11. augustil 1941 miinil hukkunud “Suuropi” leidmiseks. Koht leiti, kuid plahvatus olid olnud nii tugev, et midagi olulist päevavalgele tuua ei õnnestunud.\n2.07 – lõppesid 28. juunil alanud rajooni noorte 31. suvepäevad, kus osalejaid oli üle 250 ning Piretiks valiti Piret Rauk ja Tõlluks Tõnu Kula.\n9.07 – Kuressaare Kuursaali juures avati pidulikult pargikompleks, järgnes meeskoori kontsert kõlakojas.\n9.–10.07 – ülevabariigiline meeskooride laulupäev Kuressaares, mille juhatasid sisse väikesed laulupeod viies Saaremaa paigas – Orissaares, Leisis, Kihelkonnal, Kärlal ja Taritus ning mitmel pool linnas laulsid koorid keskööni.\n14. 07 – Saare Kaluri keskuses oli avalik arutelu Nasva kalatööstuse ehitamise üle. Kalurikolhoosi juhtkond püüdis selgitada, et 15 miljonit tingtoosi aastas tootma hakkav kalakonservitööstus ei kujuta ohtu ümbritsevale keskkonnale ega tekita Nasval puhta vee puudust.\n18.–19.07 – Eesti kutsekoolide komsomoliaktiivi kokkutulekul said üldvõitjaiks saarlased, preemiaks reis Gruusia pealinna Tbilisisse.\n21.07 – Eesti NSV 48. aastapäeva tähistamiseks heisati merelainelised punalipud kell 8–22. Sajandat sünnipäeva tähistas Maasi külas elav Sinaida Tamm.\n22.–24.07 – kuuendat korda toimusid Kuressaares rockipäevad, kus osalesid peaaegu kõik tolleaegsed Eesti eliitgrupid nagu Ultima Thule, Singer-Vinger, In Spe jt.\n23.07 – Kõljala keskuse hobusetalli juures toimus eesti tõugu hobuste näitusmüük.\n29.07 – kell 21 korraldas Rahvarinne Kuressaare kesklinnas mälestusaktuse meenutamaks prof. A. Adamsoni valmistatud 1918.–1920. a vabadussõjas langenud saarlaste mälestussamba avamist sealsamas täpselt 60 aastat tagasi. Mälestusaktusel osalenud annetasid mälestussamba taastamiseks 2963 rubla ja 37 kopikat ning 50 Rootsi krooni.


Salakaval haigus – hambajuurepõletik. Mis see on? | Unimed - Haigus loualuu uhendused\nHaigus loualuu uhendused. Unustasid parooli\nTarvitage esimesel päeval energiarikast toitu. Eemaldatud hamba kohta ei tohi kauaks jätta tühjaks, vaid asendada see võimalikult kiiresti implantaadi ning krooniga, naaberhammastele kinnitatud sillaga, suust eemaldatava proteesiga või leida arstiga konsulteerides mõni muu lahendus. Endokardiit ehk südame sisekesta põletik Juba eelmise sajandi algusest tuntakse hambahaiguste ja endokardiidi ehk südame sisekesta põletiku vahelist seost. Parodontiidi ulatust mõjutavad perekondlik soodumus ja suitsetamine ning süsteemsed haigused, näiteks diabeet. Protseduuri kulg Enne protseduuri antakse Teile suu loputamiseks antiseptilist lahust kaaliumpermanganaadi lahus või kloorheksidiini sisaldav lahus. Sagedasemateks, kuid mitte ainsateks, haigustunnusteks võivad olla: valu, turse või igemete põletik lahtiseks muutunud hambad igemete halb paranemine tuimus- või raskustunne lõualuus Kui tekivad nimetatud muutused, siis räägi sellest kohe nii onkoloogile kui hambaarstile.\nPaljud ravimid põhjustavad suukuivust, mis võib viia hammaste lagunemisele või tekitada muid hambaprobleeme väldi alkoholi sisaldavaid suuloputusvedelikke Kontrolli peegli abil iga päev oma hambaid ja igemeid, pöörates erilist tähelepanu sellistele muutustele nagu igemete veritsemine ja haavandid.\nSagedasemateks, kuid mitte ainsateks, haigustunnusteks võivad olla: valu, turse või igemete põletik lahtiseks muutunud hambad igemete halb paranemine tuimus- või raskustunne lõualuus Kui tekivad nimetatud muutused, siis räägi sellest kohe nii onkoloogile kui hambaarstile. Järgi onkoloogi poolt antud soovitusi vähiravi jätkamise osas. Kasutage pehmet hambaharja ja teisi abivahendeid hambaniiti või hambavaheharjakesi.\nTarvitage esimesel päeval energiarikast toitu.\nBisfosfonaadid ja lõualuude osteonekroos\nVältige kuuma jooki ja alkoholi. Joogikõrt ei soovitata kasutada, sest imemine takistab vere hüübimist ja loob suuõõnes negatiivse rõhu. Vältige tahke, kleepuva ja vürtsise toidu söömist.\nKui olete suitsetaja, siis loobuge suitsetamisest vähemalt 12 tunni jooksul peale hamba eemaldamist.\nVältige protseduuri päeval füüsilist ülekoormust, sest see tõstab vererõhku ja võib esile kutsuda verejooksu. Ärge kasutage pärast protseduuri sooja kompressi!\nNimelt reageerib suubakterite valk südame sisekesta rakustruktuuriga, mille tagajärjel tekib väga raskete tagajärgedega infektsioon-allergiline reaktsioon, mille tagajärjel võib tekkida tõsine klapirike ja eluohtlik südamepuudulikkus.\nÕnneks esineb endokardiiti suhteliselt harva, kuid seda haigust põdenud ja tehisklapi või -veresoonega patsiendid vajavad enne hambaraviprotseduure baktereemiast tulenevate tüsistuste ärahoidmiseks antibiootikumikaitset.\nRavimite ja teiste erialaspetsialistide kaasabil on võimalik ka vastu-näidustuste korral läbi viia hamba eemaldamine.\nHammaste tervishoid vähiravi ajal - politseiriik.ee\nParodontiit Hamba kinnituskoe põletik ehk parodondiit on krooniline haigus, mida põhjustavad hambakaelal allpool igemepiiri pesitsevad bakterid. Mööda hambakaela kasvavad mikroobid järjest sügavamale. Reeglina "lammutab" organism kaitsereaktsioonina veresoonterikka luukoe, mille kaudu infektsioon kogu organismi kiiresti vallutaks, viimasest hambakaelal olevast bakterist umbes paari miillimeetri kaugusele.\nRiski vähendamiseks täiendati ravimiohutuse töögrupi ettepanekul kõikide bisfosfonaatide infosid.\nNii vähenebki parodontiidi edenedes hammast ümbritseva luuserva kõrgus, kuni viimases staadiumis organism hamba hülgab. Inimene ise avastab sellisel juhul suus loksuva hamba, mida ainult turses ja punetav igemekude kinni hoiab. Parodontiidi ulatust mõjutavad perekondlik soodumus ja suitsetamine ning süsteemsed haigused, näiteks diabeet.\nParodondiidi sagedasemad süsteemsed tüsistused on südame-veresoonkonna haigused, insult, kopsupõletik ja enneaegne sünnitus. Muna või kana? Parodontiit või südamehaigus?\nVõib küsida - kumb oli enne, kas igemepõletik või südamehaigus? Kuna nende haiguste riskitegurid kattuvad, siis on seda täpselt võimatu öelda.\nVeresoonkonnahaigus põhjustab verevarustushäireid ka suuõõnes ja võib seega olla igemehaiguste tekkimise üks tegur. Nimelt pääsevad mikroobid läbi aukude hambasäsisse ning liiguvad hamba juuretippudeni.\nHalb suutervis mõjutab üldtervist | KW ja Al Mare Hambakliinikud\nKrooniline hambajuurepõletik aga ei anna endast mingil moel märku ning patsient ei pruugi teadagi, et tema hammastega on midagi valesti.\nSelline põletik avastatakse enamasti hambaarsti visiidil juhuslikult röntgenülesvõtte kaudu.


Ajalugu 25. september 2015\nPUGEJA: Endel Padrik (vasakul) on vedurijuhi abi ja Ruut Tarmo (paremal) reisijatest mitte hooliv jaamaülem filmis “Värav nr. 2” (1955). Hiljem Ukrainas tegutsenud Oleg Lentsiuse diplomitöö Moskvas Üleliidulises Kinematograafia Instituudis on komöödia, mis üritab välja naerda ülemuste ees lömitavaid bürokraate.\nIRVITAMINE VABA EESTI ÜLE: Eesti Vabariigi lõpuaja kuldne noo-rus pidutseb filmis “Juunikuu päevad” (1957). Stseenis tunneme ära Voldemar Panso (vasakul prillidega), Endel Jaansoo (keskel), Arvo Kruusemendi (taga piilumas) ja Endel Pärna (paremal šam-panjat valamas). Filmi lavastasid Viktor Nevežin ja Kaljo Kiisk.\nTEEB FILMI: Meeri Kress hoiab filmi “Järsul kurvil” klappi. Kolhoos nimega Võit on rajooni kõige viletsam. Kolhoosi esimees joob ja tema ümber on kolhoosikorra kahjustajad. Film tuli välja pehmendatud nimega “Pöördel”. Tallinna Kinostuudio 1957, režissöör Aleksandr Mandrõkin.\nKAADER KOHVIKUST: Aimeé Beekman (ees paremal, baretiga) Tallinnas kohvikus "Moskva" filmi „Pöördel” (1957) võtete aegu. A. Beekman oli filmi teine operaator. Ta kaitses Moskvas Üleliidulises Kinematograafia Instituudis operaatoridiplomit Tallinna Kinostuudios üles võetud lühifilmiga „Üks moment, oodake” (1956).\nKOOS EESTI FILMITÄHTEDEGA: Puhkehetk filmi “Pöördel” (tööpealkiri “Järsul kurvil” (1957) juures. Näitlejad Katrin Välbe (vasakult) ja Rein Aren ning filmi teine režissöör Kaljo Kiisk.\nIDÜLL KALMISTUL: Kirjanik Igor Severjanini haual Tallinna Aleksander Nevski kalmistul. Kirjaniku tütar Valeria Severjanina (vasakul), Juli Kun ja Meeri Kress. Kun oli tollal Tallinna Kino-stuudios lavastatava filmi “Esimese järgu kapten” (1959) operaator.\nKUULSUS: Georg Ots ja tema Volga filmi “Juhuslik kohtumine” (1961) tegemise ajal.\nKAAMERA SURISEB: Arvi Hallik (karkudega) ja Sirje Arbi (redelil) Kaljo Kiisa (istub) esimese iseseisvalt lavastatud filmi “Jääminek” (1962) võtetel. Kaks kaluriperet on vaenujalal, kuid noored armastavad. Saar on okupeeritud väga vastikute saksa sõdurite poolt (stsenarist Aadu Hint). Meeri Kress režissööri assistendina (käed puusas).\nROOSA KÜBAR: Eneken Aksel-Priks (vasakul, Tütarlaps Maria) ja Herta Elviste (Naine) režissöör Veljo Käsperi Üleliidulise Kinematograafia Instituudi diplomitöös “Roosa kübar” (1963). Lilli Prometi miniatuuri põhjal tehtud lühifilmis ongi ainult kaks tegelast.\nPIRITA RINGRAJAL: Maailma esimeste hulka kuulunud panoraamfilmi “Ohtlikud kurvid” (1964) võtetel. Režissöörid Juli Kun ja Kaljo Kiisk.\nHETK KULTUS-FILMIST: Terje Luik mängib filmis “Ohtlikud kurvid” kaksikosa, kaksikõdesid Marikat ja Ellenit.\nTULETÕRJUJANA “PÕRGUS”: Meeri Kress filmi “Põrgupõhja uus Vanapagan” (1964, režissöörid Grigori Kromasnov ja Jüri Müür) võtteplatsil.\nVÕTE KÕRGELT: Leedulanna Gerlinda Kopelman mängib usklikku tüdrukut Veljo Käsperi lavastatud filmis “Tütarlaps mustas” (1966). Operaator Harri Rehe sai hiljem Baltimaade filmifestivalil parima mängu-filmioperaatori auhinna.\nTÄHTEDE POOLE: Veljo Käsper (vasakul) oma esimese täispika filmi “Supernoova” (1966) ajal päikest püüdmas.\nHULLUMAJA VÕI HULL MAJA? Alatskivi loss oli filmis “Hullumeelsus” (1969) vaimuhaiglaks.


Ivan Sergejev: Ruumilist keskkonda defragmenteerides - KULTUUR.INFO BLOGI\nTänapäeva maailm on ülimalt segmenteeritud. Spetsiifiliste erialade teke on loomulik protsess, mis algas juba renessansiajal, mil kogu maailma teadmised said haarata ning esimestesse entsüklopeediatesse kirja panna mitu väga andekat inimest. Paar sajandit hiljem ei mahu aga kogu maailma tarkus enam ühe inimese pähe või paari raamatusse. Aja jooksul on erinevad valdkonnad muutunud aina spetsiifilisemaks, paratamatult üksteisest distantseerudes. Seda on näha kõikjal maailmas, teadusasutustes ja ettevõtetes.\nKuigi tendents on pöördumatu, on sellele ka vastumürk. Tänapäeva maailm pole ainult segmenteeritum ning segasem kui kunagi varem, ta on ka keerulisem, teistmoodi väljakutsete ja probleemidega, mis ei kuulu ühegi individuaalse eriala pädevusse. Milline eriala suudab näiteks üksi lahendada ülemaailmse kliimasoojenemise probleemi või vaesuse vastu võidelda? Ei ole organisatsiooni ega asutust, mis suudaks sellega üksi tegeleda. Ainuke viis neile probleemidele läheneda on koostöö, et üheskoos midagi parandada või hoopis uut luua.\nSama lugu on ka ruumilise keskkonnaga – see on ka üks mitmetahulistest väljakutsetest, millest ei saa küll teha sama dramaatilist filmi kui paarist ülalmainitust teemast, kuid samas on ta ka palju lähedasem, sest on kohe praegu siinsamas kõigi me ümber.\nKuidas see valmis saab ning kes on süüdi, kui tulemus on läbikukkumine? Kas see on arhitekt, kes soovib kunsti teha ja muu teda ei huvita? Või hoopis insener, kes projekteerib ainult raudbetoonist, sest seda oskab ta kinnisilmi arvutada? Või arendaja, kelle ainus eesmärk on raha teenida? Arvan, et kui meie ruumiline keskkond läbi kukub, oleme selles süüdi kõik ühepalju just seepärast, et ei oska teha koostööd sellisel kujul, kus töötame ühe eesmärgi nimel üksteisega koos, mitte üksteisele vastu.\nVõib küll vastu väita, et kogu see koostööparadigma on soovmõtlemine ning alati leidub keegi, kes selle asemel, et ausalt koos mängida, kaaperdab süsteemi ning lüpsab selle üksinda tühjaks. Olen nõus – ega sest lõplikult kunagi lahti ei saa, kuid seletatagu mulle siis viimase Arvamusfestivali edu, mis tõi kahe päeva jooksul kokku üle 10 000 inimese. Ühiskonnaülene ja isetekkeline programm pakkus teemasid seinast seina ja üllatas rekordarvu, 224 erineva ja inspireeriva aruteluga. Järelikult on meis kõigis tahe teada saada teiste vaatenurki, osaleda dialoogis ja anda oma panus kogukonna arengusse. Tõenäoliselt usume ikka veel dialoogi ja koostöö väärtusesse.\nSee toob meid ka käesoleva aasta arhitektuuribiennaali sümpoosioni juurde, mis on oma olemuselt valdkondadeülene. Meelega ei korralda me selle aasta sümpoosioni ainult arhitektidele, vaid ootame sinna ka insenere, teadlasi, arendajaid, omavalitsuse esindajaid. Kutsudes teisi, ei ürita meie, arhitektid, end teiste silmis kehtestada, näidates kui ägedad oleme (kuid kindlasti on tore, kui ürituse lõppedes nii arvatakse). Me ei ürita teha ka tehnoloogiateemalist täienduskursust „mahajäänud“ arhitektidele. Ruumilist keskkonda loome kõik koos: arhitektid, ehitajad, tellijad ning kasutajad. See, kuidas keskkond toimib, on meie ühine huvi ning ka ühine vastutus. Seepärast soovimegi alustada dialoogi ruumilise keskkonna tuleviku teemadel kõigi osapooltega, kes selle loomises kaasa löövad, kasutades tehnoloogiat kui prismat, mille kaudu saab vaadelda ühiskonna arengu ning ruumilise keskkonna omavahelist suhet.\nLõpetuseks tahaks öelda, et vaatamata sellele, et Eestis on kahjuks välja kujunenud suhtumine arhitektuuri kui eksklusiivsesse erialasse, mille esindajad on pigem ebakompetentsed kunstnikud kui erialaspetsialistid, arvan et sõnu „arhitektuur“ ja „arhitekt“ pole nii paljud teised valdkonnad niisama laenanud. Sõna „arhitekt“ tööotsinguportaali sisestades näeb, et suur hulk tööpakkumisi on hoopis nendele „arhitektidele“, kes toimetavad infotehnoloogia valdkonnas; asja „arhitektuur“ on selle asja ülesehitus ja toimivus, mitte välispinna värv. Seega tahan redefineerida arhitektuuri: arhitektuur ei ole kunst, vaid (uute) toimivate süsteemide loomine läbi loovuse.\nSellest uuest definitsioonist lähtudes loodan sümpoosioni kuraatorina, et tänavune arhitektuuribiennaal näitab „arhitektuuri“ uusi vorme ja koostöövõimalusi. Kõik on oodatud neid vorme ja võimalusi avastama Kultuurikatlasse 10. ja 11. septembril!\nTallinna arhitektuuribiennaali (TAB) sümpoosioni kuraator, arhitekt Ivan Sergejev\nPrevious PostSügise eri: 10 seenesündmust sinu kalendrisse!Next Postkultuur.info Disainiöö soovitused\nKatrina Helstein: hõimudest, Marie Antoinette’ist ja mässust 2018-03-23


Kas turunduse automatiseerimine sobib sinu ettevõttele? | Rahaasjad\nViimase 10 aasta jooksul on juurde tulnud väga palju uusi kommunikatsioonikanaleid. See on suurepäraseks võimaluseks ettevõtetele, kes nende kanalite kaudu potentsiaalsete ja olemasolevate klientidega suhtlevad ning nii müügitulu suurendavad.Kuidas aga jõuda igale poole, järge pidada kontakti asukohast ostuteekonnal ning täpselt õigel ajal väärtuspakkumisi ning müügikirju edastada? Heaks lahenduseks on turunduse automatiseerimine.\n91% edukaid turunduse automatiseerimise kasutajaid ütlevad, et turunduse automatiseerimine on väga oluline faktor turundustegevustega edu saavutamiseks. Turunduse automatiseerimine võimaldab efektselt korraga mitmes kanalis turundada, korduvaid tegevusi automatiseerida ja jälgida ning analüüsida kodulehe külastajate käitumist. Nii tead, millal on parim aeg potentsiaalsele kliendile väärtuspakkumine saata, olemasolevat klienti järgmisele ostule suunata või võimaliku kliendiga hoopis telefonitsi ühendust võtta. Ja pealaegi – kõik eelnevalt loetletud tegevused, peale helistamise, saab turunduse automatiseerimise tarkvara sinu eest ära teha (vajalik on vaid eelnev seadistamine)!\nSaad suunata potentsiaalseid kliente soovitud tegevusi tegema ja toodadkvaliteetsemaid müügikontakte\nAutor Tuuli Vahtra, ilmus algselt WSI Online blogis: Turunduse automatiseerimine


Jaana Tõnisson - Loodusvägi\nÄrikingi projekti- ja tarneahelajuht\nTelefon: +372 607 1118\nMobiil: +372 5750 3908\nEesti loodus on imeline. Mitte ainult hingematvad vaated üle lõputute kollaste põldude või päikeseloojangul rabas puhast õhku hingates, vaid ka lihtsalt koduaias kasvavad mustad sõstrad ja karusmarjad. See on hea tunne, kui sööd hommikusöögiks oma aiast värskelt korjatud maasikaid või võtad talvisel ajal sügavkülmast vaarikamoosi ahjusoojale koogile lisandiks.\nLood on aga nii, et iga suvi ei ole vaarikasuvi või ei jõua mustikaid korjata. Siis on hea, kui keegi teine seda sinu eest teeb ja looduse vägi sinuni ikkagi kvaliteetselt jõuab. Hindan seda, et toidulaud oleks piisavalt värske ning väärtustan tervislikku toitumist. Kiindumus Eesti looduse vastu, õige asja ajamine, valdkonnapõhine isiklik areng – see kõik tõi mind Loodusväe meeldivalt asjalikku seltskonda.\n"Jaana on nagu prooton - positiivse laenguga osake Loodusväe meeskonnast. Tundub, justkui oleks ta sisse sulandunud veel enne, kui kontori uksest üldse sisse astus. Ta on vist eelmises elus korra juba Loodusväes töötanud, jube kahtlane igatahes. Igatahes on mul hea meel, et ta tee "tagasi" meie juurde leidis!"\n"Ehe ja särav! Jaanaga on nii lihtne suhelda ja rääkida. Tema loomulikkus ja positiivsus viivad ta elus kaugele."\n"Jaana on kooslus konkreetsest ja asjalikust koorest ning mahlakast ja vahva huumorisoonega vooderdatud sisust. Pealtnäha paistab sirge selja ja selge silmavaatega praktiline neiu, ent kui oma peenel huumoril valla pääseda laseb, siis pakub see korralikku konkurentsi parimatele koomikutele."\n"Jaana on inimene, kellega klapib kohe. Ta oskab tekitada enda ümber mõnusa aura ning nakatada inimesi oma särtsakuse ja rõõmsameelsusega. Jaanaga suhtlemine ei võta energiat, vaid annab seda. Asjalikule töisele õhkkonnale lisab tihti toreda emotsiooni mõni Jaana i-le täpina sobiv kommentaar."\n"Jaanaga ei ole mingit vusserdamist – see julge tüdruk on täpne ja korrektne ning kõva selge häälega."\n"Julge tüdruk, see Jaana. Ajab oma selja sirgu ja laseb oma selgel häälel kõlada ning arvamus saabki teistele selgeks tehtud. Otsekohesus ja konkreetsus ilmestavad teda."


Kehtestati Raasiku valla uus üldplaneering - Uudised ja teated - Raasiku Vallavalitsus\nKehtestati Raasiku valla uus üldplaneering\nRaasiku Vallavalitsus teatab, et Raasiku Vallavolikogu 26.mai 2020. a otsusega nr 24 kehtestati Raasiku valla uus üldplaneering.\nÜldplaneeringu koostamise põhieesmärk oli valla ruumilise arengu põhimõtete kujundamine ning selle alusel planeeringuala üldiste kasutus- ja ehitustingimuste, sealhulgas maakasutuse juhtotstarvete, määramine. Üldplaneeringuga hõlmatav ala on kogu Raasiku valla territoorium.\nRaasiku valla strateegilisest eesmärgist on tuletatud ruumilise arengu eesmärgid, millele Raasiku valla üldplaneeringu koostamine tugines. Ruumilise arengu eesmärgid seovad valla strateegilise arengueesmärgi ruumikomponendiga ning annavad üldplaneeringu koostamise ja elluviimise aluspõhimõtted ehk raamistiku ruumiotsuste tegemiseks.\nElukeskkonna kavandamisel tuleb kesksele kohale seada kvaliteetne, inimest igal tema eluhetkel väärtustav eluruum.\nIgasugune ehitustegevus peab looma lisandväärtust ning muutma olemasolevat ruumi kvaliteetsemaks ja inimlähedasemaks.\nTäisväärtusliku ning meeldiva elukeskkonna tagamiseks tuleb panustada puhkealade ja avaliku ruumi mitmekesiste võimaluste loomisesse.\nSoodustada olemasoleva ehitatud keskkonna taaskasutamist, tihendamist ning uuendamist. Uute ja seni kasutamata alade väljaarendamine on teisejärguline.\nToetada ettevõtluse arengut ja töökohtade loomist kogu vallas ning pakkuda vajalikke esmaseid teenuseid alevikes ja külades. Luua piisavalt paindlikud tingimused ettevõtluse arendamiseks, kuid säilitades olemasoleva elukeskkonna väärtused.\nEelistada ettevõtluspiirkondade kavandamist keskustesse või nende lähistele, et vähendada perspektiivset liikuvusvajadust ning ebamõistlikke kulutusi infrastruktuuridele.\nArvestada väärtusliku põllumajandusmaa säilimise vajadusega, et võimaldada põllumajanduslikke tegevusi.\nPlaneeringute, projektide jm arengute kavandamisel tuleb otsustamisel tugineda pikaajalistele eesmärkidele.\nRuumilise arengu eesmärkide ja visiooni elluviimiseks on üldplaneeringus:\nMääratud planeeringuala kasutamis- ja ehitustingimused, sh projekteerimistingimuste andmise aluseks olevad tingimused.\nMääratud maakasutuse juhtotstarbed.\nAntud suunised infrastruktuuri valdkonnale.\nLahendatud teised üldplaneeringu ülesanded, et luua ruumilised eeldused valla strateegiliseks arenguks.\nÜldplaneeringu koostamise üldised ülesanded on sätestatud planeerimisseaduses, neid on täpsustatud Raasiku üldplaneeringu lähteseisukohtades ning planeeringu koostamise käigus tekkinud vajaduste põhjal. Üldplaneeringu koostamisel on põhifookus valla ruumilise arengu põhimõtete ja visiooni kujundamisel läbi ehitustingimuste ja maakasutuse määramise.\nHarju maakonnaplaneering 2030+ on olnud aluseks Raasiku valla üldplaneeringu koostamisel, kuid mitmeid teema valdkondi on üldplaneeringu skaalas täpsustatud. Maakonnaplaneeringuga seatud üldiseid tingimusi on Raasiku valla kontekstis üksikasjalikumalt käsitletud ning kohalikele vajadustele vastavaks viidud.\nRohevõrgustik ja väärtuslikud maastikud on peamised valdkonnad, kus üldplaneering on põhjalikumalt maakonnaplaneeringut täpsustanud.\nÜldplaneeringuga on Raasiku valla rohevõrgustikku oluliselt täpsustatud. Arvestatud on maastiku iseloomu, korrigeerides rohevõrgustiku tugialade ja rohekoridoride piire selliselt, et rohevõrgustiku alad ühtiksid paremini looduslike aladega ning kattuksid vähem asustusaladega ja suurte põllumassiividega. Tugialasid on oluliselt laiendatud, haarates sisse metsamassiivide alasid, aga ka sooalasid, mis seni olid rohevõrgustikust välja jäänud.\nRohevõrgustiku tugevdamiseks hõlmati rohevõrgustiku koosseisu ka nn sinivõrgustik. Kokkuvõttes tagab rohevõrgustiku täpsustamine üldplaneeringugaga selle suurema katvuse ning parema funktsionaalsuse.\nRaasiku valla üldplaneeringu koostamine ja keskkonnamõju strateegiline hindamine algatati Raasiku Vallavolikogu 07. märtsi 2017 otsusega nr 9. Üldplaneeringu eskiislahenduse (eelnõu) avalik väljapanek ja avalikud arutelud toimusid juulis-augustis 2018. aastal. Raasiku Vallavolikogu 11. juuni 2019 otsusega nr 29 võeti vastu Raasiku valla üldplaneering ning tunnistati nõuetele vastavaks üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne.\nÜldplaneeringu avalik väljapanek ja avalikud arutelud toimusid juulis-augustis 2019. aastal. Raasiku Vallavalitsus esitas 15.10.2019 Raasiku valla üldplaneeringu Rahandusministeeriumile planeerimisseaduse § 90 alusel heakskiitmiseks. Koos üldplaneeringuga esitati üldplaneeringu menetlemise dokumentatsioon, sealhulgas avaliku väljapaneku ajal esitatud kirjalikud arvamused, mida üldplaneeringu koostamisel ei arvestatud, ja Raasiku Vallavalitsuse põhjendatud seisukohad arvamuste arvestamata jätmise kohta. Sellele järgnes erimeelsuste lahendamise periood, mis päädis üldplaneeringu heakskiitva otsusega riigihalduse ministri poolt. Üldplaneering kehtestati Raasiku Vallavolikogu poolt 26. mai 2020. a otsusega nr 24.\nÜldplaneeringu materjalid on kättesaadavad Raasiku valla kodulehel: https://raasiku.kovtp.ee/kehtiv-uldplaneering


MegaMillions Jackpot ja auhinnad - Võitmise võimalused Mega Millions - LottoPark\nMega Millions Jackpot ja auhinnad – võitmise võimalused\n1996. aastal alustatud “The Big Game”, praeguse nimega Mega Millions, on üks suurimaid loteriisid Ameerikas. Alguses olid piletid saadaval vaid paaris osariigis ja loosimisi korraldati ainult reedeti. Selle loterii nimi muutus 2002. aastal ja lisandus lisa loosimine teisipäeval.\nTe saate osta Mega Millions loterii pileteid mis tahes Ameerika osariigist või võite neid osta meie veebisaidi kaudu — valite lihtsalt numbrid ja ostame teile pileti. Mega Millions piletite veebist ostmiseks klõpsake siia.\nMega Millions on loterii, millel on suurepärased üleminekud, mis tõmbavad mängijate tähelepanu kogu maailmast. Suurim peavõit on olnud 656.000.000 dollarit ja see võideti 30. märtsil 2012 kolme õnnelikku mängija poolt.\nHiljutine tulemus (26. okt 2021 23:00)\nHiljutine tulemus (26. okt 2021 23:00): Hiljutine tulemus (26. okt 2021 23:00)\nMega Millions loterii maailmas\nMega Millions loterii internetis on maailma kõige populaarsem loterii. Tõenäoliselt on iga loto mängija maailmas kuulnud Ameerika loto tohututest üleminekutest. See nägemus miljonitest, mida makstakse välja Ameerika dollarites, see tõmbab üha rohkem mängijaid pileteid ostma.\nMitte väga ammu, olid ainus võimalus mängida Mega Millions loteriid ostes traditsioonilisel paberkandjal pileteid kohalikust loterii punktist. Nüüd saavad kõik huvitatud fännid Internetis mängida loto loteriid. Pileti ostmiseks on vaja ainult arvuti, nutitelefon või mõni muu internetiga seadet.\nTeie asukoht ei oma tähtsust enam. Internetis olev Mega Millions loteriid on mugav mängida, see Ameerika loterii on kõigile, kes soovivad panka murda ja saada miljonäriks.\nVõite mängida ka Mega Millions loteriid internetis! Lihtsalt valige õnnenumbrid ja saad oma piletid ostetud internetist. Võib-olla olete teine see õnnelik mängija, kes täidab oma Ameerika unelma.\nMega Millions loterii reeglid\nMängija valib 5 peamist numbrit vahemikus 1 kuni 70 ja 1 Mega Ball numbri 1 kuni 25 vahemikus. Mega Millions loterii peavõidu saamiseks, tuleb kõik 6 numbrit korrektselt valida – 5 peamist ja 1 Mega Ball.\nKas mõtlete, kuidas kontrollida, et millised numbrid loosimise käigus valiti? Saate seda hõlpsalt kontrollida, kasutades meie loto tulemuste arhiivi, kus leiate värskemad Mega Millions loosimistulemused ja eelmiste nädalate tulemused.\nMega Millions loteriil on mitu auhinna taset. Juhul, kui valite kõik peamised numbrid õigesti, võidate 1.000.000 dollarit.\n6 Kiire valiku liinid ainult 8,94 €\n8 Kiire valiku liinid ainult 11,44 €\n8 Kiire valiku liinid ainult 9,44 €\n8 Kiire valiku liinid ainult 8,32 €\nFrench Lotto Tulemused French Lotto Informaatsion\n6 Kiire valiku liinid ainult 23,76 €\n12 Kiire valiku liinid ainult 20,64 €\n24 Kiire valiku liinid ainult 20,64 €\n3 Kiire valiku liinid ainult 4,20 €\n3 Kiire valiku liinid ainult 3,60 €\n6 Kiire valiku liinid ainult 29,10 €\n3 Kiire valiku liinid ainult 11,31 €\ntõmba 5 seconds\n6 Kiire valiku liinid ainult 10,32 €


Eelised ja Puudused Ameerika ja Briti Vägede Storyboard\nEelised ja Puudused Ameerika ja Briti Vägede\nAmeerika revolutsiooni - võrrelda ja vastandada Briti ja Ameerika sõdurid\nJÕUD JA MEESTE\nBriti sõjaväe, nende õhuke numbrid oli suur eelis. Tänu hästi toidetud, hästi varustatud ja hästi tehtud-hooldus-võitlevad jõud, Suurbritannia lootis säilitada ülekaal nende sõjalise üleoleku üle kogu maailma.\nSÕJATEHNOLOOGIA JA ÜLEOLEKUT\nAmeerika väed olid tõsine puuduseks. Üks viiest kolonistid olid endiselt lojaalne kroon teise poole, kes tahavad vältida konflikti üldse, luues suuri raskusi värbamise. Ameeriklased olid samuti all-tarnitud ja alatasustatud.\nBriti meeldis suur eelis seoses sõjatehnika ja paremust. Nende merevägi oli maailma parim ja kui rikkad rahvas, käte ja relvad olid kergesti pakkuda.\nGEOGRAAFIA JA MAASTIKU\nKas me peaks olema seal?\nSest ameeriklased, sõjatehnoloogia ja üleolekut olid peaaegu olematud. Relvad ja varustus tõsteti kaudu ühiskondlik jõupingutusi, ja mis tahes mereväe või tehnoloogilisi eeliseid ei oleks võimalik saabumiseni Prantsuse väed hiljem sõjas.\nThat'a viis, poisid!\nBriti puudus teadmisi geograafia ja maastik kirdesse. Äsja saabunud sõdurid ja kindralid olid sageli ekslik ja sai haavatavad tõttu uue ümbrusega. Tohutult erinevad kliimas kolooniad oli ka puuduseks.\nTAHE JA SÕITA VÕITLEMA\nAmeeriklased nautisin väga oma võimeid navigeerida oma kodumaad. Omades teadmisi teed, teed, ja suur geograafiline maastikud, ameeriklased suutsid kogenum ja ovelampi paljud Briti rünnakud ja vastuväiteid.\nMe ei saa rünnata veel, meil ei ole enam tellimusi.\nMa ei saa oodata, et minna tagasi Londonisse.\nVõida meile meie vabaduse!\nÜks suurimaid puudusi Briti oli nende tahte puudumise ja sõita võidelda sõda ise. Miili kaugusel kodust, ootab tellimusi emamaa ja üldine motivatsiooni puudumine oli oluline ideoloogiline puuduseks.\nAmeeriklaste tahet võidelda oli tohutu. Ideed vabaduse, kaitstes, mida nad olid ehitatud, ja mõtlesin tulevase riigi oma ette koloonia jõud määramiseks.