Finantsmajanduslikud analüüsid – Pentagra\nEttevõte on kõigi oma materiaalsete ja mittemateriaalsete, mõõdetavate või mittemõõdetavate, omatavate ja mitteomatavate varade kogusumma. Firmal võivad olla unikaalsed ja väärtuslikud ressursid, kuid ilma võimeta neid tegusalt rakendada, ei loo need sellele firmale eristavat kompetentsi. Juhtimisoskus on võime väärtusloome protsesse inspireerida, organiseerida, juhtida ja hallata. Ettevõtte juhtkond saavutab ettevõtte väärtuse kasvu õigete juhtimisotsuste tegemisega järgmistes juhtimise alltegevusvaldkondades:\n• jooksvas äritegevuses\nSelleks, et ettevõtte varad väärtust looksid, tuleb neid osata juhtida. Erilist edu ei saavutata juhtides firmat tavalisel moel. Lahendus peitub ettevõtte sisepoliitikas, suundades, tegevuses ja strateegias . Ettevõtted investeerivad põhivaradesse. Käibevaradesse investeeritakse oskusliku käibekapitali juhtimise abil, nt faktooringlepingute oskuslik (optimaalne) kasutamine ja lühiajalised laenud, nt arvelduskrediit, käibekrediit. Investeeringuid tohib teha (st põhivara soetada) kas omakapitali arvelt või pikaajaliste laenude kaasabil.\nNiivõrd kui investeerimisvõimalused on sõltuvad olemasolevast rahakogusest, ollakse huvitatud ka ajalisest aspektist. Kui meil on valida võrdsete rahavoogude vahel, soovitakse pigem see raha saada võimalikult kiiresti. Seega reaalses maailmas esinevad määramatus ja ajaline faktor ei luba meil jääda ainult lihtsa kasumi maksimeerimise kui otsustuskriteeriumi juurde. Raha aegväärtuse kontseptsiooni kohaselt on iga rahasumma praegu rohkem väärt kui tulevikus.\nKui soovite abi äriprojektide hindamisel kapitali eelarvestamise kaudu või ettevõtte osade väärtuse väljatoomisel, siis oleme meeleldi valmis seda tegema.


Aiapidajad: katmikalad tuleb vabastada aktsiisist - MES nõuandeteenistus\nAiapidajad: katmikalad tuleb vabastada aktsiisist\nEesti aiandusliit esitas põllumajandusministeeriumile ettepaneku alustada läbirääkimisi rahandusministeeriumiga aktsiisimaksu erisuse rakendamiseks, et vabastada katmikalal aiandussaadusi kasvatavad tootjad kütuse aktsiisimaksust.\nLisaks soovib aiandusliit uues maaelu arengukavas aiandustootjatele erisust investeeringutoetuse taotlemisel.\nAiandusliidu juhi Raimond Strastini sõnul oleks aktsiisimaksust vabastamine riigipoolne jõuline abinõu kodumaise tootmise säilitamiseks ja aitaks küttekulude vähendamise läbi kohalikul tootjal naaberriikidega konkurentsis püsida.\nSeni ei ole ministeerium aiandusliidule veel vastanud, küll aga tuleb erimärgistatud kütuse aktsiisi teema arutusele riigikogu maaelukomisjoni ja keskkonnakomisjoni ühisel istungil 23. aprillil. Koos rahandusministeeriumi ametnikega vaetakse, kas praegu kasutusel olevas süsteemis on kavas teha muudatusi ja milliseid tulemusi on andnud metsanduse valdkonna väljajätmine soodustuse saajate ringist.\nAiandusliidu ettepanekute taga on viimasel maaelu arengukava juhtkomisjoni istungil teatavaks saanud info, et Euroopa Komisjon välistab keskkonnasõbraliku aianduse meetmest katmikaianduse ja puukoolide toetamise. Põhjuseks taimede kasvatamine konteineris tehissubstraadil, ehkki selline kasvatustehnoloogia on ainuvõimalik intensiivse tootmise viis kogu Euroopa katmikaianduses ja puukoolides.\nAin Lember, Saarte Hääl (06.04.2013)\nbitweb2013-04-06T10:00:00+00:00Laupäev, 6. aprill, 2013|Uudised|


Täna me ei upu! – Kännuseened\n3. juuni 2015 18. okt. 2017 Loodusmaja Blogi Artikkel\nLugu sellest, kuidas Matkaring Ülenurme noortega Noortefondi toel mitte uppumas käis.\nAutor: Katrin Kello\nSee juhtus viienda kuu kolmel viimasel päeval.\nAlustasime oma retke Tartu Loodusmajast, kust suundusime bussijaama, suur masin viis meie grupi Puurmani, kus saime kokku teistega, kes sinna juba kohale olid jõudnud. Siiani oli kõik toimunud maa peal, kohe oli see muutumas.\nPuurmani silla all kordasime üle veematka ohutusnõuded, millest olime juba ettevalmistavates loengutes kuulnud, voolav jõgi meie kõrval tegi olukorra reaalsemaks. Soojenduseks said julgemad natuke Puurmani poole ja tagasi sõuda, et harjuda pööramiste ja aerutööga. Kopraid alla ei aetud ja kõik hääletati veekõlbulikeks. Sõit (allavoolu) võis alata!\nEndast ees ja taga olevad paatkonnad pidid alati nähtaval olema. (Autor: Minna Ots)\nEsimesed kilomeetrid möödusid loojuva päikese paistel, Kaldad olid roostunud ja jõevesi sile. Aeg-ajalt tõusid jõekäärude tagant lendu linnuparved. Hüüp hõikas kaldaäärses roostikus. Idülli polnud aga aega nautida, sest kanuusõidu käppa saamiseks on vaja harjutamist. Mõnel paatkonnal õnnestus teekonnal kõik kaldad iga natukese aja tagant ära puudutada.\nKui päike oli kadunud, hakkas tekkima udu ja jahedus hiilis vestivahele. Õnneks oli varsti ööbimiskoht paistmas. Õigemini torn, mis märkis ööbimiskoha asupaika. Olime jõudnud Kirnale. Õhtu möödus rahulikult, lõkkesütes kartuleid küpsetades ja teevett keetes võtsime päevasündmused kokku- valutavad käed, tekkivad villid ja hea tuju oli see, mille endaga kaasa võtsime. Uni oli magus.\nPuhkepaus (autor: Katrin Kello)\nTakistused (autor: Katrin Kello)\nJärgmine päev tuli päikesepaiste ja kastese rohuga. Hommik oli päris pikk, aga kuidagi saadi ikka liikuma. Valu käes oli järele andnud, liigutused olid kindlamad, kui eelneval õhtul.\nTerve päev veeteel olles sai kogeda nii kanuu tassimist kui ka veevoolus edasi kandumist, aeg-ajalt uuriti ka kaldaääri, ega seal teematerjali ometi ei kasva? Kuusevõrsed ja jänesekapsas olid huvitavad menüütäiendused. Ilm oli suurepärasne, päike peegeldas terve päeva jõeveelt näkku.\nÕhtuks ööbimispaiga otsimisega tuli aga vaeva näha- rmk plats, kuhu olime planeerinud jääda, oli kalamehi otsast lõpuni täis. Õnneks oli mõned kilomeetrid allpool üks veidi mahajäetud ilmega platsike veel.\nLõkketuli soojendas õhtul valutavaid kehasid, oodati sooja magamiskotti ja magusat und.\nJärgneval hommikul oli lõpuni veel üsna vähe minna, viimane lõik sõideti Emajõel, mööda kihutavad mootorpaadid suurt kanuutajatest ei pidanud, Matka ohtlikuimad olukorrad tekkisidki mootorpaatide lainetes loksudes. Õnneks jõuti terve ja kuivana Palupõhja.\nMeeskonnatöö ja teistega arvestamine olid peamised matkalt kaasa saadud kogemused. Kaunis ja inimtühi loodus ja mitmeks päevaks tsivilisatsioonis eemal viibimine ühtki linna- ega maakonnanoort ei murdnud.\n(autor: Katrin Kello)\nKanuude maaletõmbamine. Seiklus on läbi. (autor: Minna Ots)\nTäname võimaluse eest Noortefondi!


-14 päeva - Bret - Fitlap\nEsmaspäev on alati selline päev, kus motivatsiooni on natuke rohkem ja nädalavahetuse patustamised panevad tegutsema.\nÜle pika aja sattusid meie juurde minu ja elukaaslase vanemad. Pidasime maha ühe korraliku söömingu. Kuigi söök oli üldjoontes üsna tervislik, siis koguste poolest oli seda kõike natuke liiga palju…Ise kokkasin valmis ahjujuurikad – kartul, porgand, peet, suvikõrvits, sibul + oliivõli, sool, basiilik. Sinna juurde värske salat, kuhu lisasin päiksekuivatatud tomateid ja natuke nende purgist pärit õli. Lihana läks ahju eriti lihtne variant – Viini šnitsel. Vanemad tõid veel juurde maasikad, arbuusi ja ploome. Ma polnud päris ammu enam koduaia ploome söönud ja need olid megahead!\nTänasega on mul puhkuseni täpselt 2 nädalat aega. Kuna tegmist on päikesereisiga ja rannapuhkusega, siis võiks oma vormi natuke lihvida. Uued bikiinid ootavad kandmist 🙂 Proovingi alates tänasest teha "countdown" challenge, mis kestab 14 päeva. See ei tähenda, et reisil ohjad täiesti käest laseks, aga natuke vabamaks kindlasti. Tahaks ju ikka kohalikke hõrgutisi ka proovida.\nRajal püsimist soodustab menüü planeerimine. Üritan võimalikult palju ise süüa teha ja kavaga "rohelises" püsida. Õnneks aitab sellele kõvasti kaasa see, et mul puudub töö juures võimalus kuskil lõunal käia. Seega peangi iga päev ise midagi kaasa võtma. Lisaks toitumisele teen kindlasti trenni, paras hulk rühmatrenne ja 1-2 jooksu sinna juurde.\nTänane menüü on plaanitud selliseks:\nHommikusöök: galett banaani ja kakaokreemiga + kohv. Asendused: galett -> sepik; banaan -> maasikas\nLõunaooda: roheline tee\nLõuna: täidetud munad (3tk) + vabavarast salat, joogiks vesi\nEnne trenni: lõunasöögist pärit banaan, vabavarast kirsstomatid ja porgand\nÕhtusöök: soe tortilla singitäidisega\nHiline õhtusöök: kodujuustu maius Asendused: kodujuust -> pudix, maasikad -> banaan\nTänased trennid: vastupidavus treening Revaljump 55', lihastreening KST 45'\nPlaan paigas, asun tegutsema. Usun, et igapäevane blogimine aitab ka päris hästi rajal püsida.\nNr 2 – kokkamine vs töö\nHeiehei, käes on teine päev. Alustangi eilse päeva kokkuvõttega. Püsisin toitumiskavaga päris hästi joonel, mõned grammid siia-sinna. Lisaks põhilisele neljale […]\nNr 4 – ahvatlused\nKäes on juba toitumiskava viies päev Esimene oluline muutus on see, et kõhus ei ole enam pidevat raskustunnet. Ei ole […]


Tiiduste jälgedes – Lümanda Põhikool\nEdit Tiiduste jälgedes\nLümanda Põhikool / Posts Page / Uudised / Tiiduste jälgedes\n„Inimene elab niikaua, kuni teda mäletatakse,” on keegi öelnud. Teadmine, et Kihelkonna ja Lümanda piirkonnas on elanud väga palju Tiituse/Tiiduse nimelisi inimesi ja et nad on olnud väga andekad, hea mäluga, osavad ja töökad, on meie mäludest peaaegu kadunud. Seda lünka püüdis täita Salava, Saaremaa Merekultuuri Seltsi ja Lümanda Põhikooli ühisüritus „Tiiduste jälgedes”. 4. septembril oli Kihelkonna ja Lümanda piirkonnas liikvel ligi poolsada inimest, et nendest „jälgedest” osa saada.\nSuguvõsa on olnud väga suur. Tiitus – 1930-ndatel eestindatult Tiidus – tänapäeval on kasutusel mõlemad variandid suguvõsa siseselt. Ainuüksi kahe venna Jüri ja Jaeni järglasi/sugulasi ja saandsugulasi on 250 ringis ja Kihelkonna kalmistul puhkab üle 20 Tiituse nimelise isiku. Reisiseltskond külastas Kiirassaare sadamat ja Virita ning Läägi küla – need on paigad, kus on elanud selle suguvõsa otsesed eelkäijad ja hiljem ka järeltulijad. Kihelkonna surnuaial jäid päeva tähistama suguvõsa esindajate haudadel värelevad küünlaleegid. Päev lõppes väikse konverentsiga Lümanda koolis.\nAandi talus elasid muuhulgas kaks venda Jaen ja Jüri. Jaeni koduks sai hiljem Kiirassaare. Tema viis poega said kõik meremehe hariduse ja olid väga tegusad. Merekultuuri aasta puhul keskendutigi eelkõige vendade elule ja saatusele. Mihkel, Karl ja August lõpetasid kindlasti ka 20. sajandi alguses Lümanda ministeeriumikooli ja jätkasid merehariduse saamist. Ka noorematest Aleksandrist ja Villemist tulid tegusad meremehed. Eestimaale kõige tuntum on vast Hardi Tiiduse nimi, tema on Augusti poeg. Mihkel oli Vabadussõjas miinilootsiks ja tõi koos Laidoneriga Inglise laevad Tallinna reidile. Sellest ja paljust muust infost sai saalitäis kuulajaid osa.\nPäevast võtsid osa ka Mihkli järeltulijad. Aitäh Lembit Jõelehele ja Hilja Liivile, kes ise lapsepõlves on Jaeniga ja Jüri järeltulijatega ka kokku puutunud ja oma mälestusi lahkelt jagasid.\nRead previous: Previous post: Palju õnne, kodutütred!\nRead next: Next post: Esimene koolipäev


Digiraamatute Keskus: e-raamatute müük kasvab jõudsalt - ärileht.ee\nDigiraamatute Keskus: e-raamatute müük kasvab jõudsalt\nEesti Digiraamatute Keskuse teatel müüdi esimese 12 kuuga kohalikul raamatuturul 7500 eestikeelset e-raamatut.\nDetsembris kasvas e-raamatute müük esmakordselt tuhande eksemplarini kuus ning jaanuaris 2012 müüdi Eestis juba 1500 kodumaist e-raamatut.\n"Kui paberraamatute puhul räägitakse pidevalt müükide vähenemisest, siis e-ramaatute puhul on trend kõikjal maailmas vastupidine. Kogu kirjastamismaailm elab hetkel läbi suuri muutusi ja kuigi e-raamatute turuosa on seni veel väike, võib just e-raamatutest loota võimalikku päästerõngast kodumaisele raamatuturule," ütles Eesti Digiraamatute Keskuse juht Margus Küppar.\n"Paberraamatud on lihtsalt liiga kallid ja müügimahtude vähenedes muutuvad need järjest kallimaks. E-raamatute ostmine on juba täna inimestele kolmandiku võrra soodsam ning müügimahtude kasvades suureneb see hinnavahe e-raamatute kasuks ilmselt veelgi. Kui vaadata veel, et milline on näiteks tahvelarvutite müügiedu ja kuidas muutuvad inimeste meediatarbimise harjumused, on selgelt näha trend, mille kohaselt ostetakse tulevikus enamik raamatuid ilmselt just e-kujul. Seega on e-raamatute müügimahtude kasv igati loomulik ja ootuspärane."\nEestikeelsete e-raamatute müügiga alustasid 2010. aasta detsembris Eesti Digiraamatute Keskuse vahendusel Apollo, Rahva Raamatu ja Krisostomuse e-poed ning Elionile kuuluv Digikogu.\nTeisel poolaastal lisandusid e-raamatute müüjate hulka ka EMT, Tele2 ning Elisa, kes avasid koostöös Eesti Digiraamatute Keskusega samuti oma mobiilsed e-raamatupoed. E-raamatute müüki on tänaseks alustanud ka Raamatumaailm ning Delfi Digiraamat.\nKüppari sõnul on seni olnud suurimateks e-raamatute müüjateks Rahva Raamat ning Elioni Digikogu, kuid aasta lõpus paistsid silma ka Krisostomus ning Delfi Digiraamat, kes näitasid mõlemad korralikku müügikasvu.\nMobiilsed e-raamatupoed on Küppari sõnul täna inimestele veel vähetuntud. Kuid arvestades, et nendest poodidest on e-ramaatute ostmine väga kiire ning mugav - tasumine toimub koos telefoniarvega ja raamatupood asub koos mobiiltelefoniga alati käeulatuses) -, võib tulevikus oodata nende müügikanalite tähtsuse tõusu.\nLugejatele pakutakse juba enam kui 50 kohaliku kirjastuse poolt avaldatud e-raamatuid.\nSuurimad e-raamatute kirjastajad Eestis on Varrak, Petrone Print, Fantaasia, Hea Lugu ja Menu Kirjastus. Järjest rohkem annavad e-raamatuid aga välja ka autorid iseseisvalt.\nNäitena tõi Küppar välja soomepoiss Hans Karro, kes oma mälestused otsustas avaldada üldse vaid e-kujul. Iseseisvalt on oma luulekogu e-raamatuna avaldanud ka Kirjanike Liidu juht Karl Martin Sinijärv ning värskelt jõudis müüki eelmisel aastal enimmüüdud kodumaine raamat, Vahur Kersna “7x7”.\n2011. aasta enimmüüdud e-raamatuteks olid Eesti Digiraamatute Keskuse andmetel Indrek Hargla “Apteeker Melchior ja Oleviste mõstatus” ning Stieg Larssoni “Lohetätoveeringuga tüdruk”.


Reaktor :: Jutt: Kasutusvalmis\nPermeetripatrulli jaoülem vanemseersant Michaela „Mike“ Reiley:\nVõimalik, et kõik, kel vähegi aru peas, on ammu ära läinud. Ma mõtlen Maalt lahkunud. Näiteks Kuule, Marsile, orbitaalidele, Saturni ja Jupiteri kuudele. Isegi need hullud, kes on kolonisatsiooniüksustega võtnud ette sajanditepikkuse teekonna lähimatesse tähesüsteemidesse, tunduvad mulle üdini ratsionaalsete inimestena. Nad ei tea, kas sealt on lootust leida asustamiskõlblikke maailmasid, aga vähemalt on neil lootus. Mina istun Wildcat’i pesa Värava juures kivirahnu otsas, mu ees laiub kõle tühermaa, mu kohal lasub raske matina triibuline Nebraska taevas ning lootust ei terenda kummastki.\nTäna me ei lennuta rakette;\nTäna kõik näib vaikne, rahulik veel.\nTäna vaenlast ei ole teel,\non vaid tuul ja meelepete…\nTuulest aetud liiv ja tolm tekitavad lenneldes-pööreldes iseloomulikku nühkivat heli. Eemal künkaharjal kogunevad kilavad tõprad. Päike on läänes vajumas künkliku silmapiiri taha, radiatsioonitasemest on juba peaaegu kadunud UV-komponent. On lühikese videviku hetk, aeg, mil saab ümbritseva maastiku õudusi vaadata loomulikus valguses, turvise filtreid kasutamata.\n„Mike!“ kõlab mu peas hääl. „Miks sa alles väljas oled?“\nJericho Heavens tundub murelikuna.\n„Hingan siin värsket õhku,“ vastan talle.\nNii väga tahaks, et see oleks tõde. Et kõik poleks lootusetult hukas ja inimkonna häving otsustatud, et saaksin rääkida preeriatest, merest, taevast, päikesest ja vihmast.\nAga ei – me kasvame üles maa-aluses pesas, mille koobastikud ja käigud sirutuvad sügavikku mu jalge all ja hargnevad miilide kaugusele. Unelaulude vahele räägivad meie emad ja vanaemad jutte vanadest headest aegadest, kuid needki veedeti urgudes, millel olid lihtsalt ilusad nimed. Nagu Akvaarium ja Solaarium...\n„Hahaa, väga naljakas!“ torkab Jerry vastu. „Su näidud on kriitilise piiri lähedal ja vahetus lõppes juba ligemale tunni eest!“\nMõnikord on Jerry tõeline jobu. Ei teagi miks, kuid tunne on hetkeks selline, et tahaks talle kohe eriti sitasti öelda. Midagi, mis teeks mõnuga haiget, tungiks sügavale hinge põhjani, jätaks sinna vähemasti armi, mis tuletaks meelde, kes ja millal ja miks. Ohkan. Tegelikult ma ju armastan teda.\nAga ikkagi! Saast! Ma olen juba suur tüdruk ja oskan oma näite lugeda küll.\nTõusen ja võtan enda kõrvalt püssi.\n„Seersant Reiley!“ sekkub minu tusameele tormi vahtkonnaülema kapten McBride’i kare hääl. „Kui sa oma taguotsa kohe varjule ei vea, nühid aasta lõpuni peldikuid!“\nTõprad on lähemale hiilinud. Nad on jõudnud otsusele, et mu lõhn viitab pigem saagile kui ohule. Neil värdjatel on rohkemgi kui õigus; mitte, et nad seda teaksid või kunagi teada saaksid, kuid ma maitsen väga hästi. Aktiveerin lahingukilbi, relva ja sensorid. Õnneks on need verejanulised elukad hetkel mu ainus probleem. Vaenlase tegevusest märke pole.\n„Just nii, söör!“ ütlen kaptenile vastuseks. Mõelgu ise, kas see tähendab märguannet korraldusele allumise kohta või nõusolekut peldikuid küürida. Hoidku Jumal selle eest!\nAlly, lahinguturvise TM, joonestab mulle parasjagu tulistamismustrit ja jooksutab nägemisvälja servas erinevate tegevusstsenaariumite õnnestumise tõenäosusprotsente.\nHeameele naeratuse saatel tulistan plasmalaengu kõige lähemale jõudnud eluka näkku. Nad on koiottide ja huntide järeltulijad. Sekka ehk ka natuke metsistunud koerte DNA-d ning kamaluga viiruste ja radiatsiooni tekitatud mutatsioone. Soomused, ogad, küünised, pikad kihvad ja mürgine ila – niisugune armastusväärne kooslus.\nSina pead tõpratatti vältima! kõlab välispatrulli ellujäämisreegel.\nJärjepanu rünnakule sööstvaid elukaid tulistades taganen Värava poole. Astun üle punase joone ja värava TM aktiveerib tornides relvasüsteemid. Üle mu pea vallandub tõeline tulevärk. Kuid täna on tõpraid palju rohkem kui tavaliselt ja realiseerub see ainuke võimalus n-miljonist: üks elukatest hüppab ja läbib tulemüüri suuremate kadudeta, tema lõuad sulguvad mu sääre ümber ja ma kukun tagurpidi selili. Kuklast kostub vastik raksatus. Lahingukiiver võtab löögiraskuse enda kanda, aga ikkagi on mu pea valu täis.\nAlly edastab hädakutsungi, mu kõrvu kriibivad hüüded staabist ja ma tõmban vöölt lõikuri. Valu tumestab teadvust ning paneb õhku ahmima. Kisendan seda endast välja. Elukas väntsutab oma pead küljelt-küljele, rebestades turvist ja käristades liha luudelt. Verepiisad lendavad laiali justkui aegluubis, kui ta hetkeks lõuad vabastab ja valmistub mu kõri kallale viskuma. Raiun viimase jõuga tal koonu maha. Tume veri purskub vastu kiivrivisiiri; tema tuigerdab eemale ja mina vajun külili. Mu keha haaravad krambid ja ma vajun pimedusse.\nETS-tehnoloog Jericho „Jerry“ Heavens:\nVaatan seda, mis Michaelast järgi on jäänud; nad hoiavad teda – seda – stasisekapslis külma geeli sees hõljumas. Juhtmed ulatuvad välja tema keha jäänuste külge kinnitatud anduritest. Jämedate voolikute kimbud juhivad verd pumpadesse, sealt edasi ventilaatoritesse ja siis tagasi kehasse.\nSaast küll, Mike! mõtlen. Miks sul oli vaja ometi tõbrastega norida!?\nTema vasem jalg puudub puusast alates. Mulle tundub, et osa puusa ja tuhar on samuti puudu. Paremast jalast on alles reiejupp, mis lõppeb enne põlve. Kahvaturoosade servadega avausest paremas küljes algavad teised voolikud, mis viivad tema sisikonna allesjäänud organiteni toitaineid ja toovad tagasi ainevahetusjääke. Tema mõlemad rinnad on alles jäänud. Silmitsen neid ilusaid rindasid mõne hetke, hoides oma pilku teadlikult eemal rinnakorvi küljel haigutavast haavast. Mike’i parema käe könt tundub olevat küünarnukile lähemal kui enne ja vasemast käest on järel üksnes jupike õlavart… Alates kaelast on tema pea parem pool üks paras segadus. Moondunud lihaste ja kõõluste alt paistavad luud. Kõrva kohal ei ole enam luidki, paistab hallikas-roosa, paari tumeda verevalumiga aju, mis justkui punnitaks august välja.\nIllustratsiooni autor Egle Ehtjen\nSee pole esimene kord kui ta on viga saanud. Vigastused on perimeetripatrulli võitleja jaoks varjuna kannul hiiliv risk.\n„Kõik tõenäosused on viiskümmend-viiskümmend!“ oli Mike’il kombeks öelda. „Asjad kas juhtuvad või ei juhtu.“\nToetan pea vastu klaasseina, mille taga on Michaela. Ma püüan mõttest tõrjuda tema karjete kaja ja pilte sellest, kuidas tõbras tema liha ja kõõluseid rebestas. Tunnen uuesti seda abitust, mis mind turvise elutagamissüsteemi monitooringuüksuse ekraane jälgides valdas.\nMike oli kolme-aastane kui ta kaotas oma parema käe kolm sõrme. Ma olen seda lugu kuulnud ilmselt tuhat korda, kuid ikka ja jälle, kui me oleme koos tema vanemate kodus Wildcati jõukamas piirkonnas, Greenvillage’i sektori IV tasandil, tuleb üks või teine tema õdede-vendade jõnglastest kilgates ja tahab kuulda kuidas-tädi-Mike-oma-sõrmed-kaotas-lugu.\n„Ma olin siis mingi kahe või kolmene,“ alustab Mike oma selgitust, millele ema või isa või mõni õde-vend vahele segab: „Kolme aasta ja kahe kuu vanune, Mike!“\n„Sõnaga – väike ja loll…“ võtab Mike vanuseküsimused kokku.\n„Kas sa enam ei ole väikene, tädi Michaela?“ pärib seitsmeaastane Jake, kõige ninatargem väike nadikael, keda ma tean.\nMike raputab pead ja ütleb tõsiselt: „Ei, Jake, enam ma pole väikene, nüüd olen ma ainult loll.“\n„Ei-ei, tädi Michaela!“ kilavad väikesed kooris. „Sa ei ole loll!“\n„Ühesõnaga,“ jätkab Mike. „Ma olin kolme aasta ja mõne kuu vanune, ning mingil suvalisel õhtul kui isa nokitses köögis laua ääres meisterdada puidust lõikelauda minu tädi Rose’i sünnipäevakingiks, vedelesid tal siin igal pool erinevad tööriistad laiali. Ema oli parasjagu samuti köögis laua ääres teed joomas ja isaga lobisemas… Mina jalutasin kööki, võtsin lõikuri kätte ja enne kui kumbki neist jõudis midagi öelda või teha, vajutasin nupule.“\nMike jääb neile otsa vaatama justkui oleks sellega kõik öeldud.\n„Mis edasi sai?“ küsib keegi lastest.\n„Lõikur kukkus koos minu sõrmedega põrandale,“ vastab Mike. See pälvib grimasse ja vastikust väljendavaid häälitsusi. „Ma korjasin lõikuri ja sõrmed üles, panin need ilusasti lauale ja läksin tagasi elutuppa mängima.“\n„Võeh!!!“ „Öäkk!!!“ „Kas sul valus ei olnud!?“ „Mis su sõrmedest sai, tädi Michaela?“\nMike sirutab selle peale oma käe ja näitab neile: kerge puudutus õigest kohast muudab parema käe naha küünarnukist allpool läbipaistvaks, paljastades metallist tehisluud, närvikaablite kimbud, poolorgaanilised kõõlused ja tehiskoed, tillukesed mootorid ja kogu muu krempli. Rõõmsameelse huilgamisega jooksevad jõnglased laiali.\n„Tädi Michaela on robot!“ karjub keegi. „Tädi Michaela on roo-booo-ttt!“\n„Kas te seda ei tahagi näha, kuidas ma selle küljest ära võtan ja liideseid puhastan ja tarkvara uuendan?“ hüüab Mike neile järele.\nKäe kaotamine oli hoopis hilisem juhtum. Siis oli ta juba kolmteist ja üritas hiilida Hüljatud Tunnelitesse. Need on meie pesakonnale jäänud päranduseks Neljandast Puhangust, nagu me nimetame vaenlaste sissetungi aastaid tagasi. Neil õnnestus uuristada salakäike Wildcatini, nad lasid õhku paljud välimised struktuurid ning levitasid viirusi, baktereid ja mutantkahjureid. Sõjavägi oli sunnitud suured kihid välimistest struktuuridest pesakonna südamikust eraldama.\nReiley leidis mingi valemiga tõketest läbipääsu, kuid sattus ventilatsioonišahtis mürgirottide pesakonnale. Tõsiasi, et ta aitas vältida nende tüütute elukate sissetungi, säästis teda ilmselt suurematest pahandustest. Seitsmeteistkümneselt oli ta jäänud ilma oma lõuast ja vasemast põsest, sest üks hulkurite bande ei olnud rahul, et ta juhuslikult nende elukohale sattus. Ta ei hoobelnud kunagi sellega, kui palju ta vaenlasi või kasvõi neidsamu hulkureid oli tapnud. Aga niipalju kui ma olen näinud tema turvise vahendusel, siis… noh, ütleme, et ma parem ei tülitaks teda kuskil pimedas nurgataguses.\nKui Taastusraviosakond oli ta hulkurite-intsidendi järel kokku lappinud, tuli tema juurde sõjaväevärbaja ning Mike liitus kaitsejõududega. Pärast esmase väljaõppe läbimist määrati Mike ametikohale perimeetripatrullis, mis lisaks maapinnal piiride valvamisele käib reididel Tunnelites, hävitades leitud kahjureid, otsides märke võimalikust Vaenlase tegevusest. Seda viimast on küll aastatega vähemaks jäänud, kuid teinekord siiski juhtub, et leitakse luure- või diversiooniüksusi.\nMe ei ole siiani Hüljatud Tunneleid hävitanud. Ühest küljest pole selleks ressursse. Teisalt pole ka päriselt loobutud unistusest kunagi kaotatu tagasi võita. See aga tähendab paratamatut vajadust seda tunnelite, koobaste ja vähemate ruumide rägastikku seirata.\nKahekümne kaheselt oli Mike vajanud uusi neere ja maksa – kuskil Tunnelites agressiivse hallitusega kokkupuute tagajärjel tekkinud mürgituse kõrvalnähud. Vaevalt oli ta need asjad korda saanud, kui jäi välispatrullis ilma oma teise käe pöidlast ja nimetissõrmest. Aastake hiljem, sealsamas Tunnelites oli tal olnud kohtumine õgardvakladega ja ta sai alaseljas närvikahjustusi ning päris suur osa tema nahast vajas uuesti kasvatamist.\nMina kohtusin Mike’iga esimest korda, kui ta oli üsna äsja Taastusravi Osakonnast välja lastud, pärast seda hallitusejama. Olin äsja Akadeemiast välja lastud neoonroheline elutagamissüsteemide tehnoloog, kelle hoole alla usaldati perimeetripatrulli pooljao ülema nooremseersant Michaela Reiley turvise ja TM-i monitooring. Ühest küljest oli meil krooniline inimeste defitsiit, teisalt olin ma oma kursuse parim.\n„Tervist, seersant Reiley,“ ütlesin end operaatorikohal kuvarite taha sättides, „siinpool Jericho Heavens, ETS-tehnoloog, kommunikatsiooniprotokollide kontrolliks valmis!“\n„Jericho Heavens!?“ kõlas vastuseks keskmisest veidi madalam hääl. „Millega sa oma esivanemad välja vihastasid, et sulle selline nimi anti?“\n„Väga hea, seersant Reiley,“ sõnasin oma parimas ametlikus kõnepruugis, „link keskuse ja teie turvise vahel toimib suurepäraselt, kõik tehnilised näidud on ilusasti korras, TM on värskelt uuendused häälestanud, tulemüür on töökorras ja võrguskanneeringud on seadistatud soovituslikule mõõdukale tasemele…“\n„Ja mida halba mina teinud olen, et mulle ülevaatajaks idu määrati?“ küsis Reiley vahele segades.\n„Küllap igast akadeemiast välja lastud rohelisest idust kasvab omal ajal korralik võsu, seersant,“ jätkasin rahulikult. Kuvasin enda vaatevälja keskmesse Michaela Reiley’i näolapi ja vaatasin selle ümber paigutunud näitusid.\n„Teie enda meditsiiniliste näitajate osas, seersant, paistab silma mõningane vererõhu tõus ja võib-olla peaksite tähelepanu pöörama oma kolesteroolitasemele. Teatavate ergutite jääkide keskmisest kõrgema kontsentratsiooni veres võin ilmselt kirjutada eelmise öö elevuse arvele.“\nTa vaatas mulle hetke vaikides otsa.\n„Kui sa peaksid mu pildi endale töölaua taustaks seadma, või hoidku Jumal, kuhugi veel perverssemasse kohta, siis ma tulen ja lõikan su selgroo välja ja riputan selle oma elutoa seinale,“ ütles ta siis surmtõsiselt.\nVõimalik, et selle lause kuuldavale toomise hetkel tema hääles puudunud emotsioonid ja fakt, et ta vererõhk langes ning pulss aeglustus, olid asjaolud, mis tõid mulle kerge külmavärina seljale; justkui tundnuks ma seal tema lõiketera; justkui mõelnukski ta oma sõnu tõsiselt ja tundnuks selle kujutluspildi juures teatud rahuldust.\n„Ei maksa siin ülearu sappi pritsida, seersant Reiley,“ ütlesin hetke möödudes, kui sõnad uuesti meelde tulid.\nLükkasin ta näolapi nägemisvälja servale, et teha ruumi olulisematele, tehnilistele üksikasjadele.\nMul õnnestus siiski vältida oma selgroo annetamist tema elutoa seinakaunistuseks. Mitmeks järgmiseks nädalaks oli meie omavahelise suhtluse reegliks „mõõdukas sapi pritsimine“, mis küll tavaliselt asendus ametialaste repliikidega niipea, kui Mike oma pooljaoga Hüljatud Tunnelitesse suundus.\nNooremseersant Reiley oli oma viieliikmelise pooljao rivistanud tunneli seina äärde haneritta. Alluvad ootasid vaikides korraldust liikumiseks. Ei midagi erilist, lihtsalt rutiinne patrull Hüljatud Tunnelites, kuid samas ei võinud iial teada, mis järgmise nurga taga või pimedas harukoridoris varitseda võib.\nMaa-aluseid rajatisi oli ehitatud varemgi; lõppkokkuvõtteks olid koopad eluasemena olnud inimkonna varastel päevadel tohutu edasiminek võrreldes puu otsas kõõlumise või põõsas magamisega. Alles siis kui tehnoloogia – tule kasutamine ja relvade meisterdamine – oli arenenud niipalju, et inimene enam väljas ringi luusivaid kiskjaid ei kartnud, tuli ta lagedale ja ehitas tühja maa peale oma onni, kuulutades ülbelt kõigele ümbritsevale, et tal on savi, mis sest arvatakse ja igaüks, kes mõtleb teisiti, saab tappa. Kuid Wildcat’i maa-aluse pesakonna mastaabid olid midagi sootuks erinevat lihtsast koopast või endisaegsetest pommivarjenditest.\n„Kõik puhas, seersant!“ teavitas Reileyt rivistuse esimene, piilurina toimetav kapral Mark Jones.\n„Selge,“ vastas Reiley. „Liigume edasi, rahvas! Hoidke seintest eemale, silmad lahti, kilbid üleval… Ja Trejo!?“\n„Jah, seersant?“ reageeris rivi viimane.\n„Jälgi meie seljatagust, et keegi meile perse ei poeks!“\nNad liikusid edasi. Tunnel nende ees kadus sirgjoones pimedusse. Mõnes kohas oli laest või seintest lahti pudenenud betoonikamakaid; rebenenud kaablite otsad rippusid siin-seal narmastena ja kõikjal vedeles kunagiste ripplagede, ventilatsioonisüsteemide ja kergemate ehitusmaterjalide jäänuseid. Nad leidsid paar roostetanud teenindusrobotit, tegid kindlaks, et need ei ilmuta ühtegi elumärki (kunagi ei võinud ette teada) ja jätkasid edasi liikumist. Põrand oli kaetud ollusega, mille osas Reiley polnud väga kindel, kas see oli tolm, hallitus või sitt. Ilmselt sisaldas see kõike eelnevat ja veel nii mõndagi muud. Ta heitis pilgu turvise TM’i Ally poolt kogutud keskkonnaandmetele: õhk oli isegi üllatavalt hea kvaliteediga.\n„Me oleme poole miili kaugusel seitsmendast lüüsist, seersant!“ teavitas kapral Jones teda nende asukohast.\n„Seersant Reiley,“ võttis sõna Jericho Heavens, ETS-tehnoloog, kes vastutas Reiley ja tema sõdurite turviste eest.\nTema esimesest kohtumisest Heavensiga oli möödunud ligikaudu aasta. Esimesel korral oli noormees tundunud asjalikuna. Mitte ülearu püüdlikuna, mitte närvilise ega semutsevana. Ta oli täiesti külmalt reageerinud elukutselise sõjaväelase solvangutele. Nende koostöö oli juba esimesest korrast hästi klappinud. Mingil hetkel paari kuu eest oli Heavens ta üles otsinud, teatanud, et tal võrdlemisi ükskõik, milleks Reiley tema selgroogu hiljem kasutab, lükanud ta õrnalt vastu seina ja teda suudelnud. Reiley oli sellele innukalt vastanud ja Heavensile selgroo alles jätnud.\n„Jah, Heavens?“ ütles Reiley.\n„Te olete jõudmas tagasipöördumispunktini…“ tähendas Heavens.\nSee oli seni olnud üks igav patrull.\n„Pidage meeles, et igav patrull võrdub hea patrulliga!“ oli rääkinud väljaõppeinstruktor vanemveebel Henderson, ilma ühegi pea-, näo- ja käekarvata sooniline mees. „Kui Vaenlased tahtsid ennevanasti kellelegi halba soovida, ütlesid nad: „Et sa elaksid huvitavatel aegadel!“ Noh, kui sa just päris loll ja pime pole, siis igav ei hakka sul patrullis kohe kindlasti. Mitte et see sulle midagi head tähendaks...“\nReiley ees liikuv kapral Jones peatus. „Eespool on mingi suurem ruum!“ ütles ta korraks Reiley poole pead keerates.\nReiley andis märku peatumiseks. Ta uuris kaarti. Tunnel oleks pidanud veel tükk maad edasi kulgema, enne kui jõudis kohta, mis oli kaardil märgitud kui SEITSMES ÕHULÜÜS. Lüüsist teisele poole jäi PÕLLUMAJANDUSKOMPLEKS NR 37. See oli tohutu kärjelaadne moodustis maa all, kus oli kunstlikult tekitatud tuhandete aakrite kaupa terrasse, riiuleid ja muid erinevaid pindasid. Kui nr 37 töötanuks, olnuks seal pulbitsev ja vohav elu: taimed, putukad, väiksemad linnud ja loomad.\nVäljapoole jäänud põllumajanduskompleksid olid kas Neljandas Puhangus hävinenud või siis ülekäte läinud. Viimane tähendas, et kompleks oli muutunud millekski liigagi elusaks.\n„Seersant?“ pöördus Jones tema poole.\n„Liigume edasi!“ ütles Reiley pöörates pilgu kaardilt eespool pimedusse kaduvale tunnelile.\nReiley tahtis näha, mis ruum sinna tekkinud on. Ta soovis jõuda seitsmenda lüüsini, et saada kinnitust selle „tihedusele“ – mis iganes oli teisel pool ja elus, ei tohtinud tungida sissepoole. Seejärel võivad nad rahus tagasi koju kõmpida ja raporteerida, et selles sektoris on hetkel suht-koht igav.\nNad liikusid mõnikümmend sammu. Kõnts, mis kattis põrandat, muutus kuidagi teistsuguseks. Reiley luges silmanurgast keskkonnanäite: õhuniiskus kasvas, süsihappegaasi sisaldus suurenes. Lisandus ammoniaaki, lämmastikku, väävelvesinikku. Mingil hetkel oli selge, et nad sumpavad pahkluudeni bakteritest ja nende elutegevusjääkidest koosnevas pasas. Laest rippusid erineva kujuga räbaldunud moodustised ja jalgealune ollus tundus ka seintele ronivat. Ühtegi suuremat ja liikuvat eluvormi ei paistnud silma, kuid iga muutus keskkonnas oli faktor, mida ei tohtinud eirata. Reiley andis uuesti märku peatumiseks.\n„Chris, tule vaata seda siin lähemalt!“ kutsus ta enda juurde jaomeediku.\nKapral Christiansen täitis ka laborandi ülesandeid, korjates patrullis käies kaasa proove ja näidiseid.\n„Silmad-kõrvad lahti, poisid!“ käsutas Reiley.\nNad seisid ühe iseäranis suure laest rippuva moodustise juures ja valgustasid seda.\n„Mis see sinu meelest on?“ küsis Reiley.\n„P’le säänseid kunagi näin’d, seers’nt,“ ütles kapral Christiansen tühja kesta torkides. „Oleks nagu miski kookon või asi...“\n„Et siin on mingit sorti vastsed elanud?“\nChristiansen vaatas korraks ringi. „Võimalik.“\nTa võttis noa. „Võtke koomale, seers’nt...“ ütles ta ja kui Reiley kaks sammu taganes, lõikas meedik kookoni küljest tüki ja pistis selle õhukindlasse kotti. Ta uuris veel kaks hetke tühja kesta ja laiutas siis käsi teada andmaks, et rohkem pole tal midagi kosta.\nNad liikusid edasi. Natuke maad veel ja tunnel laienes tühemikuks. Lampide valgus eksles väikeses koopas siia-sinna. Koopa põhjas voolas tunneli suuna suhtes poolpõiki väike maa-alune veesoon. Reily otsis pilguga tundemärke, mis viidanuks inimkäe osalusele, kuid tegemist näis olevat loodusliku pinnasekihtide varingu ja vee uuristuse tulemiga.\n„Mis see on?“ küsis kapral Jones, osutades oma lambiga ülespoole. Reiley järgis valgusvihku ja nägi koopalaes tukslemas mingit hallikat massi.\n„Seersant Reiley?“ ETS-tehnoloog Heavensi hääl oli mõnevõrra murelik.\n„Tuvastasime tundmatu eluvormi,“ ütles Reiley.\nTa astus vargselt tunnelisuust välja laugele nõlvakule. Turvise TM Ally töötles skaneeringuandmeid ja võrdles tulemusi andmebaasidega, suutmata midagi leida.\n„Chris, meil on näidist vaja!“ ütles ta meedikule. („Jah, seers’nt!“) „Jones – tee meile katet!“ („Teen katet, seersant!“)\nPind Reiley jalge all oli krobeline, kaetud sama ollusega, mis tunneliski. Vaheldumisi jalgealust ja koopalage vaadeldes, liikus ta ettevaatlikult edasi. Kapral Jones järgnes talle.\n„Trejo – jälgi seljatagust!“\nÜmbrust valgustades laskusid Reiley ja Jones mõned meetrid allapoole. Christiansen sisenes nende järel koopasse. Ta vaatas ringi, otsides kohta, kust saaks sobivad proovid kätte. Natuke vasemal oli alla varisenud kivikamakatest ja tunneli laest lahti rebenenud kandurkonstruktsioonide juppidest moodustunud kuhjatis.\n„Ma vaat’n, kas saan säält üles ronida!“ ütles ta.\n„Selge!“ vastas Reiley.\nTa lasi lambi valgusel libiseda üle tuksleva massi koopalaes. „Tee ruttu, Chris! See asi näeb väga sitt välja!“\nReiley sõnade ajal rebenes lurtsatuselaadse heli saatel koopalaest lahti umbes poolemeetrise läbimõõduga tükk, millest maha kukkudes paiskus laiali vingerdavate ja vonklevate vaklade mass. Need olid tubli vorsti suurused, üks maandus Reiley relval, haakis end kombitsatega sinna külge ja hakkas end edasi vedama, Reiley suunas. Limajäljest, mis vagel endast maha jättis, kerkis suitsuvinet.\n„Kaome siit!“ hüüdis Reiley, rapsates söövitavat vedelikku eritava vingerdise relvalt maha.\nLödinal langes laest alla järgmine kogus, maandudes Reileyst paremal.\n„Seersant!“ karjus Christiansen Reiley poole startides.\n„Mike!“ röögatas Heavens, unustades formaalsused.\n„Jookske!!!“ kisendas Reiley.\nKapral Jones tegi poolpöörde, et üles tunnelisse tagasi liikuda. Talle sadas kaela justkui terve koormatäis sitta, ta pillas lambi käest, komistas ja kukkus. Reiley viskas püssi selga ja kahlas maapinda katvas massis ukerdades nõlvast üles.\n„Mees maas!“ hüüdis lähemale jooksev Christiansen.\nKui Reiley Jones’i ümber keeras, oli see juba ilmselt surnud. Reiley vähemalt lootis, et ta oli surnud. Jones oli kukkunud nii õnnetult, et kiivrivisiir oli purunenud. Vaglad olid juba närimas ta nägu ja Reiley nägi neid vongeldes turvise kaelaavast sisse kadumas.\nLaest sadas alla järjekordne laadung näljast, söövitavat õudust. Reiley hakkas ülespoole rabelema, Jones’i keha kaasa sikutades. Ta jäi uue koguse vaklade alla ja kukkus libedaks muutunud nõlval. Seljal ja õlgadel kõrvetas nii, et hing tahtis kinni jääda. Ta kisendas abi järele. Kellegi käed haarasid temast kinni, teda lohistati ja kanti edasi. Mingil hetkel nägi ta enda ees Christianseni nägu, kes pomises: „Vabandust, seersant!“ Kusagil taustal seletas midagi Heavens. (Jerry, pea ometi suu! mõtles ta, või karjus?) Põletus muutus kõikehõlmavaks, tema maailm oli leekides, ta tundis piina ja siis valuskibedat mõnu kui meedik teda silmini valuvaigisteid täis pumpas.\nReiley pidi Taastusravi Osakonnas kaks kuud kõhuli nagu konn geelivormis lamama, kuni tehnikud talle nahka ja kudesid tagasi kasvatasid. Viimaks lasti ta intensiivist välja ja tema juurde lubati külastajaid. Teiste seas tuli ka Christiansen teda vaatama.\n„Me pidime su selja üle põlet’ma, et neist lahti saada,“ ütles meedik vabandavalt. „Mudu ole’s nad su elusast pääst nahka pan’d… Jonesist ei jäen’dki suurt midagist järgi. Ku’ puhastusmeeskond sinna kohale sai ja need raiped välja põletas, s’ leidsid nad tema turvise. Ja seegi oli üsna auklik. Jones ise…“ ta neelatas ja jäi vait.\n„Mis asjad need olid?“ küsis Reiley.\n„Vastsed,“ sõnas Christiansen ja ohkas. „Ilmselt on nende esivanemate hulgas oln’d kas herilasi või sipelgaid. Taibud selet’sid geenivärgist, nii et sülge pritsis… Igastahes on tegemist miski koloonialise putukalaadse eluvormiga. Need tõugud sääl söövit’vad, uurist’vad kaljupinnast ja tarbivad kõike, mis on orgaaniline. Tolle vana põllumajanduskompleksi ümbrusest on tänaseks leitu’ veel kolm taolist kookonikoobast nigu see, millele me sattusime.“\nVapruse eest lahingus:\n„Kaua sa niimoodi kavatsed jätkata?“ Jericho Heavens seisis toauksel, nõjatudes kergelt selle piidale. Tema hääles oli selline isemoodi tõredusenoot.\nNende elamine koosnes väikesest kööginurgaga elutoast ja veelgi väiksemast magamistoast. Kahe vahele jäi väike vahekäik, mille ühes seinas oli maast laeni liugustega kapp ja teisel pool asus tualettruum koos dušiga. Standardne sõjaväeline majutus paaridele, kellel polnud lapsi. Kõrgematel tasanditel, rohkem pesakonna südamiku lähedal, oli jõukamatel inimestel eluruumi oluliselt lahedamalt käes. Seal hoiti isegi haljasalade jaoks pinda. Kuid nad kumbki ei nurisenud, sest allpool ja välimistes kihtides elasid miljonid inimesed sama hästi kui riiulites.\nReiley tõusis istesse, vaatas talle otsa ja laskus tagasi selili. Istesse ja tagasi… Ta oli magamistoa vaba põrandapinna katnud võimlemismatiga ja tegi trenni.\n74… 75… 76… „Kust mina peaksin seda teadma!?“ Istesse ja tagasi. Seni, kuni mind kokku lappida suudetakse? 80…81…82… Reiley jäi matile lamama.\nHeavens seisis vaikides uksel, silmitsedes kergelt hingeldavat, suletud silmadega põrandal lamavat naist. Ta ootas oma küsimusele vastust. Päris vastust.\nReiley hingas sügavalt sisse ja välja. Ta proovis seda teha viisil, mis ei kõlaks ohkamisena... Ta oli Osakonnast väljas kuu aega. Kaks nädalat sellest oli kulunud uuesti kõndima õppimiseks. Et aju kohaneks parandatud närvide kaudu alakehast tulevate signaalidega. Kuigi Taastusravi Osakonna insenerid oskasid häid juppe valmistada, nõudis nendega kohanemine aega.\n„Seni, kuni see mulle meeldib,“ ütles ta. „Seni, kuni ma suudan. Kuni lastakse.“\nKüllap lastakse, mõtles ta endamisi.\nValitsus ei olnud veel läinud sundmobilisatsiooni teed. Nad toetusid ikka veel vabatahtlikele. Loomulikult motiveeriti seda vaba tahet igat pidi. Kas üldse oligi veel selles maailmas mõni inimene, kes ei olnuks ajupestud?\nÜle Heavensi näo vilksas justkui vari, ta võitles oma emotsioonidega, midagi ütlemata.\nReiley ei soovinud elukaaslase sõnatu etteheite sihtmärgiks olla ja keeras end kõhuli, toetas varbad maha ning hakkas kätekõverdusi tegema. 1…2…3…4…5… Ta ei suutnud muiet tagasi hoida, kui tundis väsimust ainult ühes käes. Ta mõtles veel tõsisema treeningu peale, mis pidi nädala pärast senise füsioteraapia ja võimlemise perioodi lõppedes järgnema. Uskumatu, kui laastavalt oli füüsilisele vormile mõjunud sundpuhkus haiglas ja iseenda kehaga uuesti sina-peale saamine! Kokku oli tal kolm kuud aega, siis pidi tulema teenistuskõlbulikkuse hindamine; füüsiline ja psühholoogiline test.\nHeavens ohkas ja astus siis lähemale.\nReiley jõudis loendades neljakümneni. Käsi värises, nägu õhetas, otsaesisel pärlendasid higipiisad ja seljas oli tunne, justkui valmistuks lihased iga hetk kärisema.\n41… Veel natuke! 42… Veel! 43… Üks veel… 44… Viimane… 45… Neetud tõugud!\nKäsi, tema luust ja lihast käsi, ei kandnud enam ja ta kukkus ninali vastu võimlemismatti. „Aaarrhhh…!“ tegi Railey, keeras end selili ja jäi silmitsema mati kõrval seisvat Heavensit.\nMees kükitas ja silitas naise põske. Reiley põimis käed talle ümber kaela, tõmbas ta lähemale, et suudelda. Nad polnud seda teinud juba liiga pikka aega ja korraga haaras teda teistmoodi värin; ta tahtis meest väga-väga. Enda lähedale, enda sisse.\n„See on külm,“ ütles Heavens tehiskätt silitades vaikselt kui Reiley korraks eemale tõmbus.\n„Kui sa natuke järele mõtled, siis võib-olla kumminaine polekski nii väga teistsugune,“ õrritas Reiley, liibudes uuesti mehe vastu. „Saaksid teda ilusasti kodus kapis hoida, ei juhtuks temaga midagi halba ja on alati käepärast võtta, kui kasutada tahad.“\n„Pole siin tarvis niiväga sappi pritsida midagi, seersant,“ vastas Heavens torisedes, kuid tema silmades oli nüüd naeratus.\n„Vapruse eest lahingus!“ teatas major Rheyns ja kinnitas Reiley rinna kohale pronkstähe.\nSittagi! Ta ei suutnud Jones’i sellest pasast välja sikutada… Pealegi: tõugusadu ja lahing?\n„Soovin õnne, vanemseersant Reiley,“ jätkas major ja surus Reiley kätt.\n„Tänan, söör!“ vastas Reiley. Võiksin su bürokraadikäe siinsamas puruks muljuda, käis mõte läbi ta pea.\nRheyns oli hõredate juuste, peast eemale hoidvate kõrvade ja ebaproportsionaalselt laia ninaga mees, kel oli kombeks kasutada lääge lõhnaga suuvärskendajat. Ta oli Reileyst pea jagu pikem ja mõjus sel hetkel kuidagi eriti eemaletõukavana. Reeglina tal ülematega probleeme polnud. Kapten, leitnandid ja teised seersandid olid tema arvates täitsa tore kamp.\n„Ülendamine jõustus minu käskkirjaga täna hommikul,“ ütles major.\nTegelikult oli see suur asi. Pärastpoole tulid õnnitlused, staabis tehti Reiley’le jook välja. Oli tore olla tagasi omade keskel.\nJärgmisel päeval patrullist naastes esitas vanemseersant Reiley oma ülemale taotluse enda üleviimiseks välisperimeetri turvamisse.\n„Saab värsket õhku hingata ja tõpraid küttida,“ ütles ta hiljem kodus selgituseks Jericho Heavensile.\nTaas Tunnelites viibimine oli olnud peaaegu talumatu.\nVahepeal on möödunud üks magamata öö. Ma veetsin selle siinsamas koridorinurgas ebamugaval toolil tiksudes, iga natukese aja tagant klaasseina juurde tulles, et näha, kas Michaelat elus hoidvad seadmed ikka edastavad tema hädiseid elumärke. Natuke pikemate intervallidega käisin kohviautomaati rüüstamas. Kuigi tunne on teine, ma ilmselt ka magasin vahelduva eduga.\nOsa ajast on siin olnud ka Michaela ema ja isa. Päris kesköö paiku käis läbi tema ülemus, kapten McBride, kes muu seas poetas, et Mike on ülendatud nooremleitnandiks. Mismoodi tõbrastelt rappida saamine ja auastme ülendus omavahel seotud on, ei saa minu ülekoormatud aju aru.\nVaatan varahommikul oma magamatusest punaste silmadega, kuidas arstid ja tehnikud askeldavad Mike’i keha jäänuste kallal. Näen seal karpe tehisliikmetega ja konteinereid, mis sisaldavad poolorgaanilisi tehiskudesid ja -organeid. Tundub, et teda valmistatakse ette protseduurideks.\nMind haarab selle vaatepildi juures korraga viha – miks nad ometi ei lase tal puhata rahus!? Mida nad temast veel tahavad, et teda siin masinate küljes hoiavad? Mis saab Osakonnal tema jaoks veel varuks olla!? Ma soovin, et ta jääks elama, soovin seda kogu hingest, nii et valus hakkab… Ja samal ajal olen vihane. Ilmselt olen liiga väsinud, et üldse midagi mõistlikku tunda.\nMe oleme Wildcatis üles kasvanud eakaaslastega mõõduvõtte korraldades, selgitamaks välja, kes on ikka kõige võikamaid asju üle elanud: „Mu vanaonul mädanesid silmad peast ära!“ „Minu vanaemal jooksis verd ja mäda kõigist kehaavadest!“ „Minu vanaa… vana… vana sugulane oksendas enda sisikonna välja…“ Sellele vaatamata mõjub teiselpool klaasi avanev pilt korraga tülgastavana ja ma lähen oma tooli peale tagasi.\nNatuke hiljem tuleb mu juurde kõhetu mees.\n„Mina olen dr Norwell,“ tutvustab ta ennast ja surub mul kätt. „Mul on äärmiselt kahju, et teie naisega nii on juhtunud, hr Heavens.“\nNeelatan, et saada lahti kurku tõusnud klombist ja pööran pilgu põrandale.\n„Meil oleks tarvis arutada leitnant Reiley raviplaane,“ ütleb dr Norwell vaikselt.\nVaatan talle silma. „Mis raviplaane…?“\nMida on siin ravida!? Kas poleks mitte loogilisem küsida luba seadmete väljalülitamiseks?\n„Ma mõtlesin, et – “ jätan oma lause lõpetamata ja noogutan sõnatult Mike’i poole. Ma justkui oodanuks sisimas, et tullakse sõnumiga „Meil on kahju, me tegime, mida suutsime, aga…“\n„Leitnant Reiley on meile väga selgelt väljendanud, et kuniks võimalik, soovib ta enda taastamist,“ dr Norwell ulatab mulle tahvli, millelt saan lugeda Mike’i teenistuslepingu vastavaid klausleid.\nNaeran seepeale kibedalt. „Siin pole ju enam midagi taastada. Temast pole enam pea sittagi järele jäänud!“\n„Hr Heavens, ma arvan, et te alahindate oma naise elutahet,“ ütleb dr Norwell muutumatult vaikse ja kaalutletud häälega. „Leitnant Reiley on olnud juba mitu aastat üks meie edukamatest testijatest taastumisprogrammis. Tema kohanemisvõimelisus… hmmm… varuosadega on olnud esmaklassiline.“\nUuesti kerkib vihalaine. „Varuosadega!? Mu naine pole mingi neetud laborirott, kelle peal te saate oma suva järgi katseid teha! Saast küll – ta on lõppude lõpuks inimene!“ Surun vihaga oma käsi rusikasse, nii et sõrmenukid valgeks tõmbuvad.\nTegelikult on see kõik siin asjade senise kulgemise loogiline jätk. Nii kaua kui saan, oli Mike ise öelnud.\nDr Norwelli selgitused, mida ja kuidas nad edasi kavatsevad teha, ei jõua päriselt minuni. Ma ei suuda haarata detaile. Peas vasardab üksnes mõte – see ei ole enam ravimine, see on remont.\nNad teevad mu naisest masina, raisk!\n„… tema ajukahjustusi, siis leidsime, et on mõistlik proovida poolorgaanilise nanokiibistiku siirdamist,“ selgitab dr Norwell.\n„Kuidas palun!?“ pahvatan.\n„Vaadake teda,“ lausub Norwell rahulikult.\nNagu ma seda vähe teinud oleksin! Ma ei pööra arstilt pilku.\n„Tema aju on kahjustada saanud. Kiibistik, mida nimetasin, toetab ajukoores elektriliste impulsside edastamist.“\nKorraga on seda kõike minu jaoks liiga palju.\n„Tehke, mis tahate!“ pressin läbi hammaste ja torman dr Norwellist mööda.\nMa peaaegu jooksen läbi koridoride. Silman eespool tualettruumi ust, trügin sinna praktiliselt üht valges kitlis arsti eest tõugates sisse ja tema hämmingust ja protestist välja tegemata võtan paar viimast pikka sammu, mis mind tualetiboksist lahutavad. Siis olen juba põlvili poti juures ja öögin nii et hing kinni.\nPerimeetripatrulli rühmaülem nooremleitnant Michaela „Mike“ Reiley:\nMingil hetkel tekkib endalgi küsimus – kaua võib? Mitmenda korra järel, kui sind on Osakonnas uuesti kokku lapitud, saab küllalt? On’s küllalt ühest, kahest või siis neljast korrast? Minul on see viies.\nOlen Osakonnas. Laman suletud silmi asemel, mis on ennast vorminud mu keha kumeruste järgi. Palja ihu all ei tundu see külma ja ebamugavana. Mul on tegelikult üllatavalt mõnus olla. Mis paneb mind mõtlema, et võib-olla ei olegi ma Osakonnas, vaid hoopis kusagil seal, mujal, kus on parem, kus kõik see hädaorg on möödanik ja ma võin tõepoolest paljajalu kasteheinas joosta, lasta hommikupäikesel oma nägu paitada, võin jääda seisma, hingata täiel rinnal karget kevadõhku ja huilata, sest ma olen vaba ja elada on nii neetult hea!\nPimedust mu suletud silme ees läbib kerge virvendus. Jah, ma tean – kuidas saab pimedus virvendada? Noh, see on niisugune üht- ja teistmoodi pimeduse vaheldumine. Need, kes on käinud Hüljatud Tunnelites perimeetripatrullis, teavad hästi, mismoodi pimedus virvendab. Reeglina järgneb sellele midagi ütlemata vastikut.\nHoian silmi ikka veel kinni…\nMu nägemisala alumises servas plingib paar korda väike valge kriipsuke.\n„Mida…? Mis nali see on!?“ hüüatan ja avan silmad.\nJah, see on Osakond. Steriilne klaasseinaga ruum, mugav ase ja kogu muu krempel – iga asi omal kohal.\nMul on ikka veel kahtlaselt hea olla… Tõusen istuma.\nTekst nägemisala alumises servas teatab: OS KÄIVITUS_\nKiirelt, kiiremini kui jõuan jälgida, loenduvad numbrid 0%...100%\n„Saast…“ sosistan vaikselt. Külm õudus roomab selga mööda üles. Istun kangestunult asemeserval, mõlemad kunstjalad vabalt rippumas ja klammerdun tehissõrmedega aseme õhukese esiserva külge, vajutades seda mõlki.\nPeatun korraks mõtte juures: mul on kaks kunstjalga. Kuid mulle ei anta aega põhjalikumaks enese läbivaatuseks.\nGRUPI POLIITIKA RAKENDAMINE_\nSaast, saast, saa-aast!!!\nMa hüppan püsti ja torman juhtmeid lahti rebestades ning paari aparaati kummuli tõmmates kolm sammu klaasseinani, mis on paks ja helikindel. Virutan rusikaga selle pihta. Tehiskäe tehisrusikaga. (See on valus!) Jään kätt vahtima. Mida veel!?\nGRUPI TARKVARA SEADISTAMINE_ PALUN OODAKE… … …\nTERE TULEMAST, NOOREMLEITNANT REILEY! ESIMESE KÄIVITUSE JÄRGSELT TOIMUB SÜSTEEMI JA TARKVARA DIAGNOSTIKA. PALUN OODAKE RAHULIKULT, KUNI OLEME KÕIK TUUM- JA PERIFEERSED FUNKTSIOONID NING RAKENDUSED ÜLE KONTROLLINUD_\nPõrnitsen peegeldust paksult klaasilt. See ei ole nii hea kui päris peeglis, kuid piisav, et näeksin ennast pealaest jalatallani. Mu keha on veidralt oma ja võõras korraga.\nJalad – olemas, kuid pole päris omad; jalgevahe – tundub tavaline; puusad – nagu oleks tuttavad, kuigi üks neist koosneb tehiskudedest ja luudest. Rinnad – kompan neid käega, tunduvad justkui päris olema. Ma tunnen puudutusi nii käe kui rinnanibudega… Käed, õlad, kael, nägu – iga asi oleks nagu oma kohal, oleks justkui tuttav. Kuid midagi on siiski teisiti.\nJuuksed, kõrvad, nina, huuled, silmad... Tardun silmade juures ja kummardun klaasile lähemale. Minu rohelised silmad ei ole enam õiget värvi rohelised. Mu silmadest ei vaata enam vastu naeratust ega hirmu. On roheline sümmeetrilise mustriga iirised ja mustavad avad, mis tundlikult suurenevad ja vähenevad, reageerides valgushulga ja fookuspunkti muutustele. Tumeda sügaviku põhjas aiman sensoreid, mille pinnalt vilksamisi peegeldub valgust.\nDIAGNOSTIKA ON EDUKALT LÕPULE VIIDUD_\nPALJU ÕNNE! OLETE KASUTAMISEKS VALMIS.\n„Käige…!“ Tuhat needust ja roppu sõna sumbuvad mu mõtete virrvarri.\nTere jälle, Mike, sosistab tuttav hääl mu peas.\nTere, Ally, vastan mõttes.\nTore, et oled tagasi! ütleb mu TM.\nMinu… päris isiklik… T… M…\nKorraga on mul väga lõbus.\nMa pole kindel, kas robotid naeravad.\nMina igatahes naeran, nagu ma pole juba aastaid naernud.


, Koolitus abs rasva kadu\nKoolitus abs rasva kadu, Video: What is TONING / INTERVAL TONING? 2021, Mai\nNüüd hoiate teadmisi kolme kõige võimsama rasva kadumise relva kohta. Isiklikult ei tahaks ma seda oma toidulisandite nimekirja tippu panna, kuid kui teil on natuke raha, siis on see kindlasti väärt ampsa. Üks selle eeliseid on see, et jõusaalis ei ole vaja osaleda, lühikesi treeninguid saab teha kodus. Kõigepealt peate kulutama tõhusamatele rasva põletamise viisidele - näiteks intervalltreeningule, korralikule toitumisele ja kogu keha jõutreeningule. Järgnevad teemad on kaetud. Tervitatav kõrvalmõju on see, et minu veebitreeningusüsteemid mängivad nüüd kuttidega, kes soovivad oma keha sama kiirusega muuta.\nSelles app leiad parimad naised treening.\nNiisiis, kui otsite tasuta Android app 2. Ei kahtle, laadige see!! Need sisaldavad ka mõõdukat kogust valku ja mineraale.\nValgupulbrid on võrdselt olulised, kuna need sisaldavad vähe süsivesikuid. Võite võtta ühe enne magamaminekut ja olla kindel, et saate piisavalt kvaliteetset valku ja peaaegu üldse süsivesikuid. Kroompikolinaat: Paljud võtavad kroomi, oodates suurepäraseid tulemusi.\nKroom ei anna dramaatilisi tulemusi; siiski on see vajalik rasva kaotamiseks. Kroom töötab, muutes teie keha insuliinitundlikumaks.\nKombineerige see dieediga, mille keskmes on veresuhkru reguleerimine, ja teil on hea kombo. See on ka üsna odav, kui umbes 5 dollarit pudelit.\nLihasepeetus: Glutamiin: Glükoos on dieedi pidamisel kohustuslik. Seda kasutatakse lihaste parandamiseks, immuunsussüsteemi tugevdamiseks ja isegi kasvuhormooni taseme tõstmiseks.\nKuid see aitab kehal kasutada valku, suurendades taastumisaega, ja paljud on leidnud, et see on dieedi pidamisel väga tõhus. Valik on teie.\nIsiklikult ei tahaks ma seda oma toidulisandite nimekirja tippu panna, kuid kui teil on natuke raha, siis on see kindlasti väärt ampsa. Guggulesteroonid: Dieedi pidamisel mõjutate teie kilpnääret.\nKoolitus Sa töötad terve aasta oma keha nimel kõvasti. Hea komplekt abs on boonus, mille saate lõpus.\nSiis on see app tasuta Jooga igapäevane treening App. Kuid ainult siis, kui lubate sellel üheks saada. Mida ma siin teile ütlen?\nPärast aastaid, mis on kulunud Hugh Jackmani ahmiks, Michael Fassbender palgamõrvariks ja tuhanded veebikliendid metsalisteks? On see, et ripitud kõhulihaste kujundamise võti teeb põhitõdesid õigesti ; jõutreening teie kõhulihased on ju teie keha masinaruum ; ning suunatud liigutuste kasutamine rasva taandumise ja lihase pinnale jõudmiseks. Sa töötad terve aasta oma keha nimel kõvasti.\nJa enamiku poiste jaoks näib nende kõhulihaste näitamine - ja ma mõtlen tõesti näitamist - võimatu. Olen aastaid trenni teinud ja kulutanud palju dollareid personaaltreeneritele väga minimaalsete tulemustega. Ma ütlen kõigile, kes TT-d kuulavad.\nSeal on nii palju rämpsu, et mulle meeldib inimestele öelda, kui leian midagi väga toredat.


17:30 24.09.2019 (Uuendatud 15:25 24.09.2019)\nTALLINN, 24. september — Sputnik, Aleksandr Lukjanov. Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) peapiiskopi Urmas Viilma sõnul toimub vaimulikkonna esindajate sõit Venemaa pealinna Eesti poole algatusel.\nEesti peapiiskopi avaldust Sputnik Eesti korrespondendile kommenteerides märkis Moskva patriarhaadile alluva Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna pressisekretär Daniel Lepisk, et Eesti luteriusu kogudused on tõepoolest omal ajal Moskva patriarhile sellise kutse esitanud.\nOn ju Venemaalgi luteriusu kogudusi ja võib-olla saab visiidi käigus ka nende toimimisega seotud küsimusi arutada.\n"Kui rääkida isiklikust kohtumisest patriarh Kirilliga, siis olen kuulnud, et see on mõeldav, kuid kohtumise üksikasju me siin Eestis veel ei tea. Luterlased on selles osas ise patriarhaadi kantseleiga kokku leppinud," lausus isa Daniel.\nIgal juhul leidub alati, millest kõnelda. On mitmesuguseid kristlastevahelisi suhteid – nii Venemaal, Eestis kui ka teistes riikides, mida sellistel kohtumiustel arutada.\nVenemaa ja Eesti sidemeid tuleb tugevdada\nKõneldes Eesti vaimulikkonna plaanidest Vene Õigeusu Kiriku patriarh Kirill Tallinna külla kutsuda, tõstis Venemaa Teaduste Akadeemia vanemteadur, usuloolane Roman Lunkin esile selle kutse kirikupoliitilist aspekti.\nLunkin meenutas, et mitte eriti ammu sai Moskva patriarhaadile alluva Eesti Õigeusu Kiriku esindajaks, metropoliidiks Tallinnas ja kogu Eestis endine Moskva vaimuliku akadeemia rektor isa Jevgeni.\nAkadeemia kuulub orgaanilise osana Moskva patriarhaati. Nii on isa Jevgeni seda 20 aasta vältel juhtinud Vene õigeusu kiriku ustav poeg ja Venemaa patrioot.\nPärast 2014. aastat, mil puhkes kriis Venemaa ja Ukraina vahelistes suhetes, on patriarh Kirilli visiidid Lääne-Euroopasse suutnud üksjagu parandada Venemaa ja lääneriikide vahelisi suhteid, seda eeskätt usuelu ja kultuuri vallas.\n"Sellest vaatevinklist toonitab patriarh Kirilli visiit Eestisse veelgi õigeusu tähendust Euroopas ja näitab soovi Venemaa ja Euroopa Liidu vahelisi suhteid parandada," ütles Lunkin.\nUsuloolane Roman Lunkin\nTa märkis ühtlasi, et praegu võib see visiit olla oluline teistelgi põhjustel, seoses sellega, et nüüd on Moskva patriarhaadil oma õigeusu kirikute peapiiskopkond keskusega Pariisis.\n"Ja kui patriarh Kirill tänavu Brüsselis ja Strasbourgis käis ja Euroopa ametnikega kohtus, kinnitas ta oma ustavust soovile Euroopa Liiduga häid suhteid hoida," lausus Romaan Lunkin.\nVarem on patriarh Kirill Eestis käinud 2013. aastal. Ta külastas Tallinna Jumalaema Kiirestikuulja Ikooni kirikut Lasnamäel, kus ta pühakoda õnnistas ja liturgilise jumalateenistuse piidas Tol päeval kohtus patriarh ka toonase Eesti Evangeelse Luteri Kiriku peapiiskopi Andres Põderiga.\nkirik, usk, EELK, Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik, Venemaa, Eesti\nPeapiiskop Urmas Viilma õnnistab Püha Vaimu Kiriku vitraažakna


Mis on Rimi edu saladus? Eestis varjutas tulemust Säästumarketite sulgemine - ÄRILEHT\n08.veebruar 2018 17:11\nSäästumarket Sõle tänaval\nICA grupi juhatuse esimehe Per Strömbergi sõnul on Rimi edu põhjuseks oma kaubamärgi toodete osakaalu suurenemine.\nRimi Baltic kasvatas kasumit, kuid koguseline müük kasvas vähe. Võrreldes 2016. aastaga kasvas mullu konkurents. Koguseline müük on ülimalt hinnatundlik.\nNeljandas kvartalis kasvas Rimi käive 1,4 protsenti, kuid turg kasvas samal ajal 6,6 protsenti. Hinnad kasvasid eelkõige värske toidukauba osas. Aasta lõikes pani müügikogusele põntsu Säästumarketite Rimideks konverteerimine ja osade poodide sulgemine.\nEestis vähenes Rimi müük neljandas kvartalis aastaga 4,6 protsenti, 97,7 miljoni euroni. Vähemalt aasta aega avatud olnud poodide müük kasvas 2,4 protsenti. Lätis kasvas müük 3,7 protsenti 199,1 miljoni euroni ja Leedus 3,4 protsenti 84,8 miljoni euroni.\nAasta jooksul sulges Rimi Eestis kaheksa poodi ja avas kaks uut poodi, mistõttu poodide arv vähenes aastaga detsembris 88-lt 82-ni. Lätis avati kaks uut poodi, mis kasvatas poodide arvu 121-ni. Leedus pandi kolm poodi kinni ja tehti kaks uut juurde, mis kasvas poodide arv 56-ni. Leedus on käimas IKI poeketi liitmine, mistõttu osa poode müüakse maha.\nRimi kaotas turuosa ja kasvatas kasumit (1) 10.11.2017\nPöörased prognoosid. Kas bitcoin maksab tuleval aastal 100 000 dollarit? (1)\nTerviseamet taunib kaupluste "musta reede" hinnakampaaniaid (65)


Ratasepp alustab enneolematu füüsilise vastupidavuse proovikiviga – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Ratasepp alustab enneolematu füüsilise vastupidavuse proovikiviga\nAlates tänasest jookseb ultrasportlane Rait Ratasepp järgmisel kümnel päeval iga päev kaks maratoni, rajades seeläbi teed saavutusele, mida keegi teine pole veel teinud: läbida kõik 20 maratoni alla 3 tunni.\nEnesekindlust iseendale korraldatud katsumuse ettevõtmiseks on Ratasepale andnud möödunud hooaeg, mil ta läbis 20 päevaga 20 maratoni, kus ta keskmine maratoni läbimise kiirus oli 2:52:50, ning põhjalik ettevalmistus. Nimelt on ta 1. novembrist tänaseni jooksnud muude treeningute kõrvalt enam kui 4800 km ning viimase kuue nädala sees kümnel korral ühe jooksuna maratoni või enam, sh pikim jooks oli 60 km.\n“Nende pikkade treeningute eesmärk oli õpetada keha koormust ja põrutust taluma ning panna enda aju uskuma, et see on tehtav. Nüüd saan katsumuse ajal mõelda, et olen hiljuti muretult ühe maratoni läbinud ning nüüd tuleb seda lihtsalt 20 korda korrata,” rääkis Ratasepp.\nMäestu sõnul teeb tema kui teadlase jaoks selle katsumuse huvitavaks just mahu ja intensiivsuse kombinatsioon. “Võib eeldada, et Raidi jaoks on 3 tunni tempo selline, mis jääb eduka soorituse kontekstis allapoole aeroobse läve piiri. Vaatame, mis juhtub tema keha koostisega, rasva ja rasvavaba massiga, ning millise jälje jätab see tema töövõimele. Synlabis tehtavate vereparameetrite analüüsile tuginedes saame anda ka hinnangu erinevatele biokeemilistele makreritele ja stresshormoonidele,” kirjeldas Mäestu.\nSynlab Eesti laboriarst Anneli Raave-Sepp toob välja, et Rait Ratasepaga on ettevõte teinud pea kaheksa aastat head koostööd. “Tegemist on sportlasega, kes paneb oma treeningplaanid paika teaduslikel alustel, mitte ei jälgi ainult enesetunnet. Regulaarne kontroll ja verepõhised markerid annavad hea ülevaate, kui koormus vajab reguleerimist või vahel ka kinnituse, et kuigi keha näitab väsimust, võib pingutust jätkata. Algava katsumuse jooksul jälgime kindlasti etappide kaupa Raidu rauavaru, mida ultraspordiga seotud koormus ja toitumine mõjutab,” kirjeldas dr Raave-Sepp. Ta lisas: “Ratasepp on teinud fantastilist tööd ja me kõik elame talle kaasa! Kuid eeskuju järgima ei tohiks hakata külma kehaga, see nõuab pikaajalist ettevalmistust ja meditsiinilist kontrolli.”\nRatasepa maratonide start ja finiš on Tartus Terminali Raadi teenindusjaama juures, kus on võimalik talle kaasa elada ning oma silmaga teda jooksmas näha. Esimese maratoniga alustab ta 25. mail kella 09.45-10.00 ja teisega 16.45-17.00 vahemikus. Ratasepp jookseb 8,44 km pikkusel ringil viis korda. Viimased maratonid jookseb ta 3. juunil. Huvilised on oodatud Ratasepaga (viimaseid kilomeetreid) kaasa jooksma.\nPõhjalikumalt saab lugeda ja reaalajas Ratasepa maratonide läbimist jälgida blogis, Facebookis või Instagramis .\neelmine Käsipallileegion: nädal tõi eestlastele medalisaju\njärgmine Kergejõustiku U20 EM-i toimumine Tallinnas sai valitsuselt eriloa


Streetrace.Org • Vaata teemat - GoPro Up-Hill Snow Drag 21.01.17 Kiviõli tuhamägedel\nTänane kuupäev 19.04.2021 00:49\nGoPro Up-Hill Snow Drag 21.01.17 Kiviõli tuhamägedel\nTeema pealkiri: GoPro Up-Hill Snow Drag 21.01.17 Kiviõli tuhamägedel\nPostitatud: 18.12.2016 22:50\nLiitunud: 18.12.2016 22:41\nKiika kohe kodulehele http://www.uphilldrag.ee kust leiad tehnonõuete reeglid ja kogu info registreerimiseks.\nAttendi end ka FACEBOOKIS\nViimati muutis acgarage.ee, 08.01.2017 17:23, muudetud 1 kord kokku.\nTeema pealkiri: Re: GoPro Up-Hill Snow Drag 21.01.07 Kiviõli tuhamägedel\nPostitatud: 04.01.2017 00:07\nVõistlus on nüüdsest registreeritud ka EAL-s.\nSeega ootame Teid üritusele registreerima kas sõiduauto või lumesaaniga. Samuti visake pilk peale FB lehele GoPro Up-Hill Snow Drag ning võitke vingeid auhindu.\nPostitatud: 04.01.2017 10:34\n2010 kg tühimassiga saadetakse sooja kohta ?\nPostitatud: 06.01.2017 23:59\nSooja kohta ei saada. Aga reeglid on reeglid. "Külmetama" kutsume ikka.\nPostitatud: 07.01.2017 21:16\n17 mitte 07\nTeema pealkiri: Re: GoPro Up-Hill Snow Drag 21.01.17 Kiviõli tuhamägedel\nPostitatud: 08.01.2017 17:24\nTänud tähelepanelikkuse eest.\nPostitatud: 12.01.2017 23:33\nPostitatud: 12.01.2017 23:58\nMiks seda nõmedat bracketit vaja on? Kõige kiirem on kõige parem ja asi tehtud\nPostitatud: 13.01.2017 01:13\nTule hiljem kohale,mis sul selles siis vahet?\nKäisin nädal tagasi kiviõlis mäel. Päris äge koht.\nPostitatud: 16.01.2017 17:12\nTagurpidi käiguta saanid ei saa osaleda?\nPostitatud: 18.01.2017 00:54\nJa siis tuleb väheke rahulikuma saaniga mees metsast, kes soovib ka võistelda, aga kardab võistlusele regada, kuna ees on 150+ hj saanid. Mis siis teeme? Just nimelt bracket, et igamehe soovid n.ö keskel kokku saaksid.\nSeda Bracketi klassi ongi vaja seetõttu, et saane on tänu vedavale lindile juba keeruline seada eraldi klassidesse. Pidagem ka silmas, et saanidele on see esmakordne võistlusformaat ning tahame võimalikult võrdset võistlust korraldada. Järgmistel aastatel, kui külma ilma antakse, on võimalikud ka kõik muud variandid, teha erinevad klassid, eraldi võistluspäev jne.\nEhk eesmärk on pakkuda meie oludes väga laiale saanidevalikule võimalikult võrdseid tingimusi.\nAga Bracketi reeglid on tegelikult väga lihtsad, kui neisse pisut rohkem kui 5 minutit süübida.\nPostitatud: 18.01.2017 00:55\nPostitatud: 23.01.2017 23:48\nEsmalt: hea klubiline moribundity - Sul oligi õigus, ajasõidud näitasid, et bracketit ei ole vaja. Aga ehk annate meile andeks, pole ju Eestis sellise ajavõtuga võistlust korraldatud. Nüüd on see tehtud ja kogemuse võrra oleme rikkamad.


Otsi hotelle lähedal asukohaleEurospace\nPopulaarne just praegu asukohas Tokyo Bestseller Hotel Villa Fontaine Tokyo-Nihombashi Hakozaki 20-10 Nihonbashi Hakozaki-cho, Chuo-ku Peahoone kaheinimesevoodiga tuba mittesuitsetajate broneeritud 34 sekundit tagasi Khaosan Tokyo Samurai 3-16-10, Nishi-Asakusa, Taito-ku Deluxe Capsule Bed with Shared Bathroom broneeritud 2 minutit, 26 sekundit tagasi Miks ma peaksin broneerima agoda kaudu?\nTokyo on kuulus poppide atraktsioonide poolest, nagu Eurospace. Agoda.com'is on hotellitoad pakkumises madalaima hinnaga, paljud neist ka Meelelahutus naabruses. Leia täiuslik majutus Eurospace lähedal, näiteks Hotel Fukudaya või Cerulean Tower Tokyu Hotel. Agoda.com turvaline on-line broneerimisvorm teeb lihtsaks Eurospace lähedaste hotellide reserveerimise. Mugavad otsingumootorid ja informatiivsed hotellilehed teevad Tokyo hotellide leidmise lihtsaks. Majutuse veebilehte Agoda.com usaldab üle 3,500,000 reisija, kes broneerivad oma majutuse kuulsate vaatamisväärsuste lähedal, nagu Eurospace.\nHotellid läheduses paigale Eurospace lähim hotell\nAsudes paigas Shibuya, on AO 3bdrm apartment near Shibuya S07A täiuslik koht, kus kogeda linna Tokyo ja selle ümbruskonda. Vaid linna keskusest, lubab hotelli strateegiline asukoht külalistel kiiresti ja lihtsalt jõuda paljudesse kohalikesse huvipunktidesse. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. AO 3bdrm apartment near Shibuya S07A pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Tokyo's. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. 1 tuba jagunevad korruse vahel, pakkudes sooja ja mõnusat kodutunnet kodust eemal. Valitud tubadest võib leida moodsad mugavused, nagu rätikud, riiete nagi, voodipesu, traadita internetiühendus (tasuta), konditsioneer. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Naudi AO 3bdrm apartment near Shibuya S07A ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.\nPopulaarsed hotellid Eurospace lähedal


Pelin Körmükçü emadusest: Pelin ja Selin - Psühholoogia - 2020\nPelin Körmükçü emadusest: Pelin ja Selin\nPr Pelin on pärit kunstnike perest. Teatrimeistri Hazım Körmükçü vanaisa. Tema vend Hazım Körmükçü, ka samanimeline. Näitlejanna Hikmet Körmükçü on ka tema nõbu linnateatrites.\nKohtusime temaga esimest korda saates "Veel üks öö". Pelin Körmükçü, kes võis aastaid tegutseda ja koos esineda, rääkis Emale ja Beebile, milline emadus aitas talle kaasa, kuid me ei näinud palju muutusi, kuid näeme tema emadust.\nTeie näitlemine ja serverimine kulgesid alati paralleelselt. Kas teil on nüüd uusi projekte?\nJah. Ma kavatsen telesaadet näidata ja tundub, et see tuleb väga tore saade.\nMida sooviksite Selinile?\nMida iganes Selin tulevikus soovib. Mu ema ja isa ei surunud mind kunagi. Ta rääkis mulle isegi selle ameti raskustest. Ma ei pea silmas Selini jaoks näitlejat. Juhus on selles ametis väga oluline, kuna see on praegu väga keeruline. Aga mida iganes ta soovib.\nTeate, tänapäeval on beebi Selinis väga moes sõna või tähevalgus! Kas kaaluksite ühes projektis osalemist?\nIlmselt nägin enda kaadrites palju noori lapsi. Neile on see väga raske. Sellepärast ei taha ma oma tütart komplekti, kui ta oli väike.\nKas peale näitlemise on veel midagi öelda?\nTahtsin alati näitlemisega kaasa laulda. Tahaksin sellises projektis osaleda. Inimesed näevad selle jaoks minu saateprogrammiga teistsugust nägu. Ma hakkan laulma, tantsima. Näitlemise üks külg on Zateni laulmine ja tantsimine\nMilline rasedus teil oli?\nMul vedas väga, mul oli väga mugav rasedus. Olin 7. kohal, kõik olid minu liikuvusest üllatunud. Olin 7 kuud rase, tantsisin ikka öösel väljas. Mul oli suurepärane rasedus. Mul ei olnud raseduse ajal kunagi nii negatiivseid tundeid. Nutsin lihtsalt kõike. See puudutab hormonaalseid muutusi. Kuid ma tahan seda emadele soovitada. Ära ole rase naine!\nErinevalt teie täpsusest, kui panete kõike liiga palju pähe, on teil kindlasti rohkem karedust kui tavaliselt. Nii et hoidke süda värske ja nautige rasedust täiel rinnal.\nEma ja beebi on lugejate jaoks üks kõige uudishimulikumaid teemasid. Kas te imetate?\nSelin üllatas meid. Suutsin imetada 3,5 kuud. Ma ütlesin, et rinnaga toidan vähemalt 6 kuud, kuid kahjuks seda ei tehtud. Olen rinnaga toitnud juba 3,5 kuud.\nKas normaalne sünd või keisrilõige?\nMul oli epiduraalne keisrilõige. Ma ei tahtnud normaalset sündi. Mul pole kunagi kaebust olnud. Alles jääb vaid kaal. Kuid ma annan nad aeglaselt ära. Nüüd olen alustanud oma tavapärast söömisrutiini ja sporti.\nEnne Selinit; Pärast Selinit?\nPärast Selinit ma eriti ei muutunud. Ma vaatan elu nii, nagu ma seda praegu vaatan. Aga nüüd olen ema. Olin enne ainult Pelin. Keegi kutsub mind emaks. Ta on osa minust. Ma ei suuda seda siiani uskuda. Kodus on keegi, kes vajab mind ja ootab mind. Kuid peale selle pole minu elus palju muutunud. Lihtsalt, et meil on nii suur armastus. Nad ütlesid alati, et ilma emata ei saa sellest aru. Ma ei usuks teda, aga nüüd ma teen seda. Mu Selin on 4,5 kuud ja ma pole teda 4,5 kuud maha jätnud. Ma igatsen teda tund aega.\nKas soovite teid näha samas projektis nagu Kümmükçü ning Hazım Bey ja Hikmet Hanım?\nMulle meeldiks. Siiani pole me olnud seotud ühegi projektiga. Sest me olime kõik eri radadel. Näiteks oleks väga põnev jagada sama stseeni muusikalis koos.\nKas teil on meie kuulsate emade abi?\nTänan teid, Buket (Dereoğlu) on mind väga toetanud. Ta rääkis mulle üksikasjalikult, kuidas keisrilõige kujuneb ja see pani mind end väga mugavalt tundma. Peale selle räägime palju oma laste kohta Tuğbast (Erbil). Bodrumis rääkisime Pınariga (Altuğ) raseduse teemal. Muidugi sain kõige olulisema toetuse emalt. Ema kohalolek pärast sündi aitas mind palju. Mul polnud teadmisi emadusest, sünnist.\nSelin on moslemi ema ja juudi isa poeg. Kuidas sa õpetad religiooni?\nUsundi sektsiooni jätsime Selini identiteedi alla avatuks. Paluge tal kirjutada mida iganes ta tulevikus soovib. Õnneks on meil mõlemal väga moodne läbimõeldud perekond, nii et see polnud üldse probleem. Uskuge mind, see pole minu jaoks oluline. Pole tähtis, mida ta oma elu jaoks valib. Minu jaoks on tema tervis kõige olulisem. Kuid las ta õpib kõiki religioone. Ma ei taha talle mingeid piiranguid seada.\nLõpuks, mida soovitaksite meie emadele ja ema ja beebi lugejatele?\nEmad püüavad olla positiivsed raseduse algusest lõpuni. Las nad armastavad ennast. Neid ei tohiks ümbritsevad negatiivsed mõtted mõjutada. Sest sa pole elus ainus. Jah, võib-olla hakkate kaalus juurde võtma, deformeeruma. Kuid kas see pole seda väärt ?! Need on vältimatud, ma olen alati nii arvanud. Las nad elavad oma emadus, oma beebid. Las nad elavad oma beebi igal hetkel. Sest nad kasvavad nii kiiresti. Minu Selin on sündinud neli ja pool kuud, kuid mulle tundub, et olen neli aastat vana.\nKõik kutsusid mind sissejuhatajaks. Kuid ma ei saa teda kinni hoida, kui olen 10-aastane. Alati minu käes. Ma elan sellest iga hetke.\nUneperiood mänguperioodil lastel\nImikute kõhukinnisuse põhjused ja lahendused\nKõik väikelaste kohta päevasel ajal magada!\n7 aloe vera eelised!\nVõimalused, kuidas teie lapsele meeldivad raamatud\nRaamatud tervisliku toitumise ja toitumisharjumuste kohta\nMõelge laste kasvupeetusele\nCopyright 2020 \_ Rasedus, sünnitus ja lapsevanemaks saamine, tervise- ja psühholoogilised nõuanded \_ Pelin Körmükçü emadusest: Pelin ja Selin


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 51 Viljandi-Põltsamaa km 35,809-43,109 asuva Võisiku-Kuningamäe lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet\nMaanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 51 Viljandi-Põltsamaa km 35,809-43,109 asuva Võisiku-Kuningamäe lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele\n„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, Maanteeameti peadirektori 24.04.2015 käskkirja nr 0125 alusel on 13.08.2019 otsusega nr 15-7/19/261 jätnud algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 51 Viljandi-Põltsamaa km 35,809-43,109 asuva Võisiku-Kuningamäe lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele, kuna tegevuse elluviimisega eeldatavalt ei kaasne olulist mõju keskkonnale, kultuuripärandile ning inimese tervisele, heaolule ja varale. Kavandatava tegevuse elluviimisel tuleb järgida keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuses esitatud nõudeid.\nProjekti eesmärgiks on Võisiku-Kuningamäe lõigu sõidumugavuse ning liiklusohutuse taseme tõstmine ja tehniliselt vajaliku teemaa määramine.\nEhitusmasinate parkimine, tankimine ja hooldus peavad toimuma selleks ette nähtud kõvakattega pindadel. Ehitusetegevus peab olema korraldatud selliselt, et oleks välistatud saasteainete sattumine pinna- ja põhjavette, eriti tugevatel sajuperioodidel. Ehitusaegsed ajutised kontorid, laod, asfalditehased, töökojad, kütuse ja bituumeni hoidmise alad ning tee-ehitusmasinate parkimiskohad on soovitatav rajada lõigu alguse poolsesse osasse, kus põhjavesi on paremini kaitstud, ning kaugemal kui 50 m kaevudest ja veekogudest. Juhul kui eelmainitud alade ja objektide paiknemine kaitsmata põhjaveega aladel on vältimatu, tuleb tööde teostajal olla eriliselt tähelepanelik ja kavandata töökorraldus selliselt, et oleks välistatud reostuse sattumist pinnasesse ja põhjavette.\nJäätmeteket tuleb võimalikult minimeerida ja võimalusel jäätmeid taaskasutada. Materjalide taaskasutus võimaluste piires on teeprojektide puhul tavapraktika. Kui võimalik, näha tööprojektis ette ehitusaegsete jääkmaterjalide taaskasutus.\nTaaskasutuseks mittesobivad ehitusel tekkivad jäätmed tuleb käidelda vastavalt kehtivale korrale. Ohtlikud jäätmed (ka ehitustööde käigus leitavad) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda ohtlike jäätmete käitlemise litsentsi omavatele ettevõtetele.\nTööde piirkonnas peavad olema prügikonteinerid ning kõik tekkivad jäätmed tuleb ladustada sinna. Jäätmete ladustamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud.\nOtsustaja on Maanteeamet, Teelise 4, 10916 Tallinn. Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse ja eelhinnanguga on võimalik tutvuda alltoodud linkidel. Kontaktisikuks on Maanteeameti lõuna teehoiu osakonna projektijuht Rao Jürison, e-post: Rao.Jyrison@mnt.ee, tel 516 2174.\nKMH eelhinnang (pdf, 824.18 KB)\nKMH algatamata jätmise korraldus (pdf, 387.13 KB)\nAsukoha skeem 1 (pdf, 5.47 MB)\nAsukoha skeem 2 (pdf, 4.79 MB)


Sisestas Reesi (verifitseerimata), 13. Jaanuar 2012 - 19:05\nEelkõnelejatel on kindlasti õigus, kuid mina leian, et kõik sõltub ...\nToon näite oma elust. Gümnaasiumiklassis oli meie klassijuhatajaks väga nooruslik ja tore õpetaja, kes andis meile ka eesti keele tunde. Käisime temaga mitmetel väljasõitudel. Näiteks tuleb kohe meelde tema suvila külastamine enne lõpukirjandit, et aega maha võtta ja mõtteid koguda ning vahetada. Samuti käis ta meie jõulupidudel ning lõpupeol. Õpetaja ise oli selles mõttes eeskujuks, et tema ühelgi koosviibimisel alkoholi ei tarvitanud. Siiski oli klassi ja temavaheline läbisaamine hea, mingeid korrarikkumisi ei olnud ja õpilaste tulemused olid rahuldavad.\nSeega, leian, et õpetaja võib kutse vastu võtta ning õpilastega koos pidutseda kui ta suudab säilitada oma austusväärsuse. Kõik oleneb sellest, millised on juba eelnevad suhted klassis ning millise iseloomuga õpetaja ise on - kas ta saab sellega hakkama.\nLahendage tehe: * 9 + 0 =


Estonica.org - Kultuurielu põhijooned\nHaridus- ja teadus ENSVs\nVõimu kontroll meedia üle\nLaste- ja noorte ideoloogiline kasvatus\nAvalikkuse toimisest Nõukogude ajal\nSotsialismiperiood Eesti arhitektuuris\nTeatrielust Nõukogude perioodil\nEesti kirjandus kahes ruumis 1940-50ndatel\n1960ndad Eesti kirjanduses\nNõukogude okupatsiooni mõjud vene kultuurile Eestis\nTeine maailmasõda ja nõukogude võimu taaskehtestamine 1944. aastal lõhestasid senise tervikliku eesti kultuuri kaheks: välis- ja kodueesti kultuurieluks. Paguluses oli suurem loomevabadus, kuid vähem eestikeelse kultuuri tarbijaid ning tõenäosus kultuuriliselt assimileeruda asukohamaaga oli suur. Eesti kultuuril Eesti NSVs tuli vastu seista venestamisesurvele ja loomevabaduse piiramisele, mis lõppkokkuvõttes ka õnnestus ja tagas eesti kultuuri püsimajäämise. Samal ajal lubas Nõukogude režiim mõningaid kultuurikontakte kodueesti ja väliseesti, mida ta püüdis oma huvides ära kasutada (VEKSA jms).\nPaul-Eerik Rummo luulet lugemas\nEesti NSV aegse ametliku kultuuripoliitika peamiseks eesmärgiks oli “sisult sotsialistliku ja vormilt rahvusliku” kultuuri juurutamine. Sellest tulenevalt suhtus uus võim eestlaste kultuuripärandisse algusest peale klassiprintsiibist lähtudes. Kogu intellektuaalne sfäär oli nõukogude ajal kord rohkemal, kord vähemal määral ideoloogilise surve all sõltuvalt parasjagu valitsevatest poliitilistest oludest. Ent olenemata režiimi väikestest kõikumistest liberaalsuse ja ranguse skaalal, ei kadunud tsensuur (Glavlit) kunagi - selle ülesanne oli koos pideva meelsuskontrolliga takistada vaba mõtte levikut ühiskonnas.\nTugeva surve all oli ka usuelu. Kiriku ja muude vaimuelusfääride kontrollimisel etendasid olulist rolli julgeolekuorganid (KGB). Negatiivsete tagajärgedega oli Eesti NSV poliitiline ja majanduslik eraldatus maailmast, millega kaasnes ulatuslik (ent kaugeltki mitte täielik) infosulg Lääne vaimsetest arengutest ja suundumustest. Sõjajärgsel aastakümnel käsitas režiim piiriüleseid teadus- ja kultuurikontakte negatiivsena - "lääne ees lömitamisena". See aga tähendas otsest sundi orienteeruda vene kultuurile, eriti tugev oli see sund 1940. aastate lõpus ja 1950. aastate esimesel poolel. Venestamispüüetest hoolimata jäi eestikeelne haridus ja kultuur püsima.\nNõukoguliku kultuuripoliitika üheks osaks oli eelnevate põlvkondade poolt loodud kultuuripärandi valikuline hävitamine. Nii puhastati raamatukogud sõjajärgsetel aastatel “kodanliku ühiskonna pärandist”, mille käigus hävitati märkimisväärne osa iseseisva Eesti ajal ilmunud perioodikast ja ilukirjandusest ning enamik allesjäänust suleti erihoidlatesse. Eeltoodule lisandus tervet ühiskonda hõlmav propaganda, mis pidi aitama allutada kogu vaimset elusfääri valitseva režiimi kontrollile.\nLoodud: 21.10.2009 16:50\nMuudetud: 13.11.2009 01:00\nEelmine peatükkKäsumajandus ja selle tagajärjed Järgmine peatükkVälisviited


Kirjutan teile oma pisikese eduloo ( kui muidugi aastaga -10kg on mingi edulugu teistele, minule on küll).\nMinu mugav eluviis tõi mulle paari aastaga +20kg. Ette ma ei võtnud mitte midagi muud kui peegli ees virisemise . Muudkui nutsin ja ostsin suuremaid riideid....Ja siis hakkas mu 21 aastane tütar mind töötlema....ja töötlema....ja töötlema....Käskis hakata jälgima mida ma söön ( mis tundus ilmvõimatu, sest ei viitsinud midagi arvestada kuna olen päevad läbi niigi raamatupidaja kes muudkui arvestab igasugu asju), lisaks käskis ta trennis käima hakata mul. No see oli juba liig mis liig....spordiklubi peale kulub ju raha, aega, pole midagi selga panna jne jne. Õnneks mul tütar ei jätnud jonni peale käimisega, lõpuks ma nutsin ta käes....ta tegi mu vabandused pihuks ja põrmuks\nTänaseks olen trennis käinud üle aasta ja see on saanud minu elustiiliks, mulle väga meeldib. Kuna kehakaal oli suur siis alustasin vesiaeroobikast, et liigestel väga koormav poleks ( ja riietusega oli ka lihtsam, ainult trikoo ju vaja muretseda) ja siis edasi paari kuu pärast julgesin juba minna saali. Tore oli avastada, et ei peagi seljas olema Puma ja Nike, käiakse ka T-särkides, oluline et üldse käiakse. Ja minu kaal hakkas ka langema, langes 5 kuud ja jäi seisma, seisis 7 kuud kuigi käisin trennis kogu aeg. Oma arust sõin täitsa normaalselt.... ja et selles veenduda liitusin kaaluabiga, otsustasin ikkagi kõike arvestama hakata. Ja kaal hakkas taas langema\nJa nüüd olen siin koos teiega, et koos sammuda kergema elu poole\nAhjaa, kes vee joomisega kimpus...olin ka...aga hakkasime tütrega jooma toidu kõrvale sidrunivett. Praeguseks on nii, et sidrunivesi on lahutamatu osa meie päevamenüüst, keha lausa ise nõuab seda peale trenni. Ettevaatust muidugi, et maole liiga ei tee!!!\nOehh, nii pikk kiri sai aga loodan, et keegi ka saab innustust mu kirjast\np.s. aga eks ole minulgi vahel nö söömispäevi\nKuupäev: 02. March 2012, kl 11.25\nHelikesekene, väga tubli!\nMinu viimased kilod tulid viimase rasedusega, mil kaalusin 110.kg pärast sünnitust. 10 olen maha saanud, aasta aega kiigun +/- 2 kg üles alla, mõned koorad olen ka 97 juba näinud.\nMul on kodus crosstrainer ja sain ka uue motivatsiooni, osaleme seb maijooksul, joosta ma vast ei jõua, aga kepikõndi ikka saan teha. Seega pean juba praegu end liigutama hakkama Aga enne kõike pean ma terveks saama, õnneks kirjutas täna arst antibiootikume. Ma muidu neid ei taha võtta, aga praegu tundub, justkui päästja ingel\nKuupäev: 02. March 2012, kl 12.13\nTere,kui tohib liituksin ka teiega. Kevad tuleb juba suurel kiirusel ja kaal tahab seda sama teha.\nTäna viskas juba 90 ette, mis liig see liig.\nKuupäev: 02. March 2012, kl 13.24\nKui keegi ei tea ,siis Kaitsu 28 veebruari sõnumis on kaalutabel .Ise saab sinna lisada oma kaalu ja uued tulijad oma nimed.\nKuupäev: 02. March 2012, kl 18.50\nMa vist väge eduline see nädal ei ole kahjuks. Olen see nädal liga vähe maganud ja hetkel on lootus alles järgmine nädal ennast korralikult välja magada. Ma kohe tunnen, et kui vähe magada saan, siis jääb vedelik organismi kinni. Ja kes selles jamas süüdi on? Ikka mina\nEsmaspäevane eesmärk on seega tagasihoidlik kaalusäilitamine.\nHomme premeerin ennast hea seltskonnaga. Pikad jalutuskäigud naaberriigi kaubanduskeskustes ja kohvikus teekannu taga lobisemine on homsed märksõnad.\nMõnusat õhtut ja ärge ennast ülepingutage!\nKuupäev: 02. March 2012, kl 19.28\nNii tore oli lugeda Helikese edulugu.Oled töesti tubli olnud,mul ka tüdruk aina vöttis mu kallal ja nüüd siis liitusin ma kaaluabiga.Kuid jah omal peab olema ka tahtejöudu ja minul seda kohe kuidagi ei ole.pean vastu täpselt öhtuni ja siis läheb köik käest.Aga eks ma ikka proovin ja mönikord olen lausa masenduses.Kuid pole hullu,rabelen edasi.Ilusat kevadist ilma,siit Rootsist.\nProovin selle kaaluatabeli tösta esmaspäevaks meie jutujärjega edasi.eks pean paluma jälle tüdruku abi,aga ta aitab meelsasti.ilusat öhtut!\nKuupäev: 03. March 2012, kl 08.19\nkirjutan siis vähe endast ka. Nime sain ilusti tabelisse lisatud ja kui nüüd ikka kõik mis söön kirja ka saab pandud, ehk siis hakkab kaal ka alanema. Olen proovinud ka aastaid seda kaalukest langetada ja vahel on isegi tulemus saavutatud, aga siis jälle vanasse rutiini tagasi ja kõi jälle tagasi ja rohkemgi. Elan Tartus trennis käimine pole minu jaks mingi probleem, aga söömine nullib selle kõik ära, nagu kaitsugi pean vastu täpselt õhtuni ja siis muudkui sammud külmiku poole ja suur maiasmokk olen ka.\nKuupäev: 03. March 2012, kl 22.38\nKuupäev: 04. March 2012, kl 13.45\nKuupäev: 04. March 2012, kl 22.53\nTütrel oli sünnipäev ja sai head ja paremat kahel päeval tehtud ja võõrustatud külalisi. Kuni reedeni olin ma tubli, käisin veel kaalul -0,5 laupäevast läks asi ikka väga käest ära . Kes mul käskis kõiki asju proovida, aga vot mitte kuidagi ei saanud eks siis homme ole näha mis kaal teeb. Õnneks nii pea mingeid suuremaid üritusi enam ei tule. Homsest uuesti tubliks!\nKuupäev: 05. March 2012, kl 11.00\nVäga armsasti täitub meie tabel miinustega, oleme kõik tublid olnud\nja kes tunneb, et on vähem tubli olnud siis see pingutab nüüd ennast rohkem.\nTüdrukud, rannahooaeg läheneb\nKuupäev: 05. March 2012, kl 13.00\nTere, ilusad miinused\nMul ei taha korrektselt see asi seal kaalutabelis jääda. Igaks juhuks kirjutan siia ka. Tänane kaal siis 102. Kadu -0,5 ( sisimas lootsin rohkem)\nKuupäev: 05. March 2012, kl 13.49\nKuupäev: 05. March 2012, kl 13.53\nMa olen nii hädas siia retsepti sisestamisega, muudkui lööb kirja ette, et e-mail pole korrektne või mis iganes. Ajab harja nii punaseks! Kui ma maksan millegi eest, siis miks ma pean veel jamama? Hea küll ükskord, aga pidevalt?\nuhh, ma ütlen.\nKuupäev: 05. March 2012, kl 17.07\nPean alustama vabandmisega, olin jätnud kaalutabeli arvutis lahti, toodi mulle noored sugulsed ajutiselt peale kooli siia. Just tunnistasid mulle üles, et olid seda puutunud ja keegi oli kirjutanud, et palun ära enam nii tee. Ütlesid küll, et midagi hullu polnud teinud, süda jäi mul ikka valutama. Veelkord vabandused, katsun tähelepanelikum olla.\nNii tore kõigil kaal sulab vaikselt nagu lumi\nKuupäev: 05. March 2012, kl 19.12\nOleme töesti köik nii tublid olnud.Ise kartsin köige rohkem,et olen seekord plussis,aga üllatus- ei olnudki.Küll vaid 100 grammi maha läinud,aga hea seegi.Eriti kui ma aina vöitlen oma näljaga.Iga öhtu on supernäg.Täna olen siis üritanud olla arvutis vöi siis kas vöi raamatut lugeda,et möte töidust kaoks.igatahes tuleb see öhtune söömine kontrolli alla saada.ilusat öhtut ja olgem sama vaprad edasi.\nKuupäev: 05. March 2012, kl 20.45\nTammekad, ega see kirjade saamine on minule ka arusaamatu. Alles nüüd nägin, et olid mulle kirja saatnud 2 korda. Vabanda, et ei vastanud. Aga huvi on küll, kui raatsid, siis saada minu meili aadressile Kairi77@gmail.com\nKuupäev: 06. March 2012, kl 07.09\nNii, mina tagasi eestis. Nüüd saab hakata kaalutabelisse numbreid täitma ja normaalset toitu tarbima. Läheme ilusasti edasi, olgugi ,et need 2 eemal oludud nädalat on olnud meeeeletud. Vabandan ,et hotellides polnud kaalumisvõimalust ja andmeid pole saanud saata. Jätkame, ilmselt suuremate numbritega kui enne, aga nüüd saavad need ainult väheneda\nKuupäev: 06. March 2012, kl 17.26\nEile siis koosatsin tänaseks tasakaalus toidu, aga sellest polnud täna kasu söögigisu pole ainuke mis sobib on kiivid, apelsiin ja astelpaju kui muud kasu pole ehk siis haigus ei külasta. Tänasest jäi juba perest üks sinisele lehele palaviku ja kurguvaluga. Soojalt riide ja korra õue, värske õhk ja liigutamine ei tee halba.\nKuupäev: 06. March 2012, kl 20.19\nTutsik, kiiret paranemist. Meie peres hakkab ( ma loodan) see lõppema.\nMinul siis täna 18% toitumine üle, aga hullult isutas soolapeki järele ja ülla ülla, sellega sain toitumise tasakaalu\nKuupäev: 08. March 2012, kl 09.19\nMinmul enam vähem kontrolli all. Tänaseks tõi mees lillede asemel vahukoore kringili, justkui kiusab mind Aga pole hullu, täna lähen oma töö tõttu linna peale vantsima, panen omale sammulugeja külge, näis , palju õhtuks maha tallan.\nKuupäev: 08. March 2012, kl 09.30\nMul on ühes tabelis kõik andmed olemas,teises tabelis mitte midagi\nOlen 1.72 pikk ja viimase kaalumisega olin 98,4\nÜlemus tõi lauale kohupiimatordi,ei saa vastu panna Mees on küll mu kaalulanguse soovist aru saanud ja tõi hoopis apelsine Nii armas,kui kodused sind toetavad!\nKuupäev: 08. March 2012, kl 11.46\nIlusat naistepäeva kallid naised!\nMina pidin üle elama sel nädalal ka enda sünnipäeva. Mõtlesin, et võtan sel päeval veidi vabamalt, seda korralikum katsun nüüd olla.\nLoodetavasti oleme me esmaspäevaks miskit jälle ära kaotanud kamba peale on see number juba ju -10kg, tublid!\nKuupäev: 08. March 2012, kl 15.24\nMinu sammulugeja andis otsad\nKuupäev: 09. March 2012, kl 12.55\nEsmaspäeval ma kahjuks kaalu anda ei saanud ja üldse on terve eelmine nädal ja ka sellest pool väga hull olnud. Stress ja masendus on võtnud võimsust ning sellises seisundis ma ainult söön...\nKõik võtavad nii ilusti alla, mina näen kaalul ainult plusse. Ei hakka oma kaalu sisestamagi, rikun ilusa miinuse ära\nNüüd selle nädala teisel poolel on jälle langema hakanud kaal. Terve eelmine nädal ma toite ei sisestanud ja alles eile tegin jälle uue sissekande, sedagi poolikult.\nPraegu keerulised ajad eraelus - lahkuminek ja eraldi kolimine ning toit on minu lohutajaks.\nAga ma ikka üritan end kuidagi tagasi reele saada ning ei kao kuskile siit duellist!\nIlusaid miinuseid ja päikest kõigile!\nPS: tervisennekõike - nii palju samme oli, et sammulugeja ei suutnud ära lugeda?\nKuupäev: 09. March 2012, kl 18.34\nKidi, selleks me siin olemegi, et teineteist toetada!\nKuupäev: 09. March 2012, kl 21.04\nKuupäev: 11. March 2012, kl 11.37\nOi kurja.....mind tabas eile õhtul totaalne õgimishoog ja homme on kaalumine.....ei saa just miinust sellise käitumise pealt loota. Loodetavasti olite teie tublimad\nHomme saame juba teada\nKuupäev: 11. March 2012, kl 11.48\nMina olin kaks päeva ilma söögita, saime kuskilt mingi viiruse- ainult oksendamine ja kõhulahtisus.\ntäna tahaks juba süüa. aga ise ka ei tea, mida.\nMa olen kuulnud, et see, mida sööd täna, kajastub alles ülehomme kaalul? Ei teagi, kas peab paika. Aga homme on ju juba kohtupäev!!!\nKuupäev: 12. March 2012, kl 09.17\nNonoh nüüd see usa toitumine "kenasti" kaalul näha:\n2 nädala tulemus on järgmine:


World Series of Poker tuleb Euroopasse | PokerNews\n2007 Veebruar 28 Haley Hintze\nHarrah`s teatas eile, et maailma kuulsaim pokkeriturniiride seeria World Series of Poker laieneb tänavu sügisel Euroopasse. Septembris peetakse 11 päeva jooksul London Clubs International kasiinodes mitu turniiri, mille võitjad saavad pokkerimaailma ihaildusväärseima trofee - WSOP käevõru - omanikuks. Tegemist on esimeste ametlike bracelet-turniiridega väljaspool Las Vegast.\nFestivali täielik kava avaldatakse alles mai lõpus, kuid 3 suurimat turniiri on juba paigas. WSOP Europe algab 6. septembril kolmepäevase £2,500 (ca $4,900) H.O.R.S.E turniiriga Leicester Square kasiinos, uhiuues mängutoas, mis avatakse alles mai alguses.\nMängijad, kes H.O.R.S.E turniiril finaali ei pääse, saavad osa võtta £5,000 ($9,800) Pot-Limit Omaha turniirist. Turniir algab 8. septembril, samuti Leicester Square kasiinos.\n10. septembril algab WSOP Europe Main Event. No Limit Texas Holdem turniiri sissemaks on £10,000 ($19,600) ja Leicester Square`le lisanduvad Sportsman ja Filly kasiinod. 13. septembrini mängitakse kolmes kasiinos, peale mida jätkatakse Leicester Squares, kus 16. septembril mängitakse ka finaallaud.\nWSOP jõudmine Euroopasse on üsna loogiline turu laiendamise samm. "Turniiriseeria on tehtud Euroopa mängijaid silmas pidades," ütles WSOP arendusjuht Jeffrey Pollack,"kuid registreeruda võivad mõistagi mängijad igast maailmajaost. Loodetavasti saab WSOP Europe`st iga-aastane traditsioon."


Praktilised nõuanded ja nipid: jätame need ühekülgsed dieedid nüüd minevikku ja langetame kaalu tervislikult - Tervis Pluss - Delfi Lood\nSuurem seos terviseriskidega on just kõhupiirkonna elundite ümber kogunenud ehk vistseraalsel rasval. Rasvunutel on veresuhkrutaseme kontrolli mehhanismid tõsiselt häiritud ja neil arenevad kergemini välja nii ateroskleroos kui ka diabeet.\nInsuliinitundlikkust parandavad hästi just dieedid, mis arvestavad süsivesikutega. Kui toidus on palju süsivesikuid, siis kaal ei lange. Nimelt kasutatakse toidu süsivesikutest pärit glükoosi keharakkudes kütuseks. Kui seda on aga liiga palju, siis pannakse see tallele. Glükoosi ei mahu keha varudesse palju, mistõttu ülejääk muudetakse rasvaks ja ladestatakse rasvkoesse. Selleks, et sealt rasva kätte saada, peab kehal tekkima vajadus sellest uuesti glükoosi tootma hakata. Mis tähendab, et keha tuleks süsivesikutega pidevalt vähem varustada.\nKuni viimase ajani on osatud kaalu langetada peamiselt kalorivaeseid toite propageerides ja dieeditades. On peetud õigeks väga väikese rasvasisaldusega dieete, mille soovitajaid leidub Eestis veel praegugi. Nüüdseks on aga ammu teada asendamatute oomega-3-rasvhapete kasulikkus ning on aru saadud, et ei ole tark menüüst kõiki rasvu elimineerida, samuti ei ole tervislik toidu kaloraaži pikaajaliselt piirata, sest viimasel juhul ainevahetus aeglustub, tekib toitainepuudus ning pärast dieeti kasvab kaal kiiresti.\nSamas on seoses teadmisega, et rasvad ei ole kaalutõusu peasüüdlased, saanud Eestis populaarseks ka liigse rasvasisaldusega dieedid (piiratakse süsivesikute ja suurendatakse rasvade osakaalu ja kaal langeb). Kasutatakse nn rasvadieete, aga ka valgudieete ja mitmeid muid ühekülgseid dieete, mis jätavad menüüst olulisi toitaineid välja ning liialdavad teistega.


Kes seletaks lahti puust ja punaselt pot oddsid ja implied oddsid? [Arhiiv] - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nPokkeriProd.com Pokkerifoorum > Pokker > Üldiselt Pokkerist > Kes seletaks lahti puust ja punaselt pot oddsid ja implied oddsid?\nView Full Version : Kes seletaks lahti puust ja punaselt pot oddsid ja implied oddsid?\nKas leidub siin keegi tark, abivalmis ja paksu nahaga tegelane, kes suudaks lollile lahti seletada puhtas eesti keeles, pot oddsid ja implied oddsid..\nkunagi küll ranka mulle tegelt natuke seletas pot oddside kohta, aga see juhtus läbi msn olema ja olin parajasti tööl ka ja ei saanud korralikult ära salvestada txti.. ja sinnapaika mu tarkus jäi?\nImplied oddsidest pole mul halli aimugi, wtf need veel on?\nÄkki keegi viitsib eesti keeles seletada, sest kuna matemaatikaga pole üldse eriti kõige paremad lood, siis inglise keeles sellest värgist aru saada on veel raskem kui muffigi ei jaga asjadest :)\nPot oddsid on siis suht kerged, need on enamuse ajast algeline matemaatika. Ma toon mõne näite :)\nNäiteks kui pot on 5 dollarit ning Sul on vaja 2.5 callida, et selles potis edasi olla, siis on Su pot oddsid 2 ühele.\nNäiteks flush draw tõmme õnnestub töenäosuse järgi ühel korral neljast, seega selleks, et flushi tõmbamiseks olexid õiged oddsid peab olema näiteks pot 12 dollarit ja Sul on vaja 3 dollarit callimiseks.\nImplied oddsid on siis selline asi, et on suur võimalus, et kui Sa oma käe hitid, siis võidad ntx kogu vastase stacki.\nNäiteks, Sul on 88 ning pot on 6 ning Sul on vaja callida 2, et floppi näha. Seti hittimise töenäosus on tegelikult 7:1'le, aga kuna Sa tead, et vastased on loose mängijad ning neil on suured stackid ning ka Sinul on suur stack, siis juhul kui Sa 8'le pihta saad on suur võimalus, et võid võita kogu nende stacki.\nNing samamoodi ka, kui Sul on set, aga vastane sai ntx juba flushi turnis, mõlemal on suured stackid järgi ja tead, et vastane ei ole eriti suur foldija. Sul vb pole õigeid oddse, et full house tõmmata riveriks, aga kui Sa tead, et hittimise puhul maxab vastane Sulle veel ühe suure beti välja, siis see on ka implied odds.\nVähemalt see on kuidas mina olen implied oddsidest Harringtoni raamatust aru saanud, kui midagi valesti, siis küll keegi parandab :)\nSeega iga kord kui Sa betid terve poti ja mingi donkament tuleb ja saab oma flush draw kätte, siis tegelikult sundisid Sa vastase viga tegema ning pikas jooksus jääd Sa selliste flush drawide vastu kasumisse, sest nad ei saa flushi piisavalt tihti kätte, et nende oddsidega võitjaks jääda.\nimplied oddside pärast ei ole mõtet mängida väixeid paare väikeste stackide vastu, sest 7:1'le flopi nägemise oddse ei saa Sa peaaegu kunagi ning seega väixe paari mängimiseks peavad olema head implied oddsid juhul kui Sa callija oled.\nAga ütleme nii: ma olen SB-l 88-ga, mp2 raiseb 4 big blindi, mp3 callib järgi, ülejäänud fold, mida peaksin mina tegema? Kas call on siis seljuhul õige?\nSiis vaatadki implied oddse, vaatad üle oma stacki suuruse, vaatad üle vastaste stackide suurused ja kui tead, et 8 hittimise puhul on võimalik Sul saada kogu nende stack või enamus sellest, siis easy call.\nAga kui Sa tead, et vastased on tuntud pildikaartide mängimise poolest, sis vb pole Sul 8't vaja hittidagi, et võita kui tuleb madal flop.\nTegelikult tuli mul praegu mõte, et kui keegi väga viitsib, siis võix teha mingi suure sticky teema, kus olexid kirjas kõikvõimalikud oddsid.\nFlopis käe saamise oddse on suht kerge leida, aga sellised oddsid, kus on kirjas , et kui suur võimalus on näiteks ühel paaril areneda kaheks paariks flopist riverini jne, neid pole nagu nii kerge leida. Kunagi vist otsisin ka siukest asja, et palju on kahe paari floppamise võimalus, see üllatas mind, oli vist koguni kõigest 50:1'le :o\nAlustuseks võiksite lugeda Davy blogi. Seal ühes sissekandes on ilusti seletatud Preflop tõenäosustest ja võimalikkusest. Blogi leiate tema kasutaja signatuurist.\nSamuti on Rankal valmimisel oddsidest strateegia artikkel, seega vaid natuke kannatus ja saab teavet.\nDeucescracked saidil on olemas ka videoseeria Mathematics of NL Holdem, kus on samuti ilusti ära seletatud.\nPäris head videod Youtube's olemas selle kohta:\nKunagi vist otsisin ka siukest asja, et palju on kahe paari floppamise võimalus, see üllatas mind, oli vist koguni kõigest 50:1'le :o


vajalik info ei jää meelde ja mitteolulie jääb... - Perekooli Foorum\nEsileht › Ajaviite- ja muud jutud › vajalik info ei jää meelde ja mitteolulie jääb…\nTeema: vajalik info ei jää meelde ja mitteolulie jääb…\nTöö on selline, et uut olulist infot tuleb päris tihti peale ja no ei seisa enam meeles.\nSamas mingi täiesti mõttetu info (a la eile jalutas üle sebra punaste dressidega mees ja üks puudliga naine) tuleb meelde ka nädal hiljem. Näiteks Delfi pealkirjad, mida ma ei ole isegi lugemiseks avanud.\nHakkabki mälu juba 40 alguses vimkasid viskama ja aja küsimus, millal hea töökoha kaotan. Töökaaslased ka juba vihjavad, et kui palju peab kordama sama juttu.\nOn sul uus töö või tööl uus situatsioon? Siis on sul aju sisseelamisest stressis. Stressis aju hakkab tasapisi neid ühendusi, mis üle koormatud, välja lülitama – see on aju enesekaitsereaktsioon.\nHarjuta ennast kõike olulist üles kirjutama ja vaata, kas sa ikka magad välja. Võid võtta ka ajuvitamiine. Aga punaste dressidega meest ja puudliga naist võid sa aju treenimiseks ja ühtlasi tööasjadest puhkamiseks ära kasutada – loetle enda jaoks üles kõik, mida sa nende kohta mäletad ja kui see info on läbi nämmutatud, viska see peast välja.\nloetle enda jaoks üles kõik, mida sa nende kohta mäletad ja kui see info on läbi nämmutatud, viska see peast välja.\nKuidas väljaviskamine käib?\nOlen 60, kõik vajalik jääb küll (veel) meelde, aga lisaks hakkab minevikust meeltesse kerkima tähtsusetut jama, inimesi ja olukordi millele ma ei ole aastakümneid mõelnud. Enamasti ei midagi tähtsat, suvaline pudi. Mõni jääb lausa korduvalt mällu keerlema. Ma ei taha neid!!\nKui naljakas, ma (50)just mõni päev tagasi mõtlesin, et igasugu asju kipub kaugest minevikust meelde tulema, mida varem meenutanud ei ole ja mis ebameeldivaid tundeid tekitavad. Et oleks väga vaja aju vahemälu kustutada, nagu nutiseadetel.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.12 19:55; 11.12 19:56;\nKui naljakas, ma (50)just mõni päev tagasi mõtlesin, et igasugu asju kipub kaugest minevikust meelde tulema, mida varem meenutanud ei ole ja mis ebameeldivaid tundeid tekitavad. Et oleks väga vaja aju vahemälu kustutada, nagu nutiseadetel. See siis viimasele käole vastuseks.\nMees sõidab kalapoest mööda ja hõikab “Tere Naised!”\nSeda, et täna poest soola osta tuleb, ei mäleta, aga Internatsionaali kõik kolm salmi võin une pealt maha laulda neljas keeles. Pea kui prygikast, krrrt.