Eesti keele aasta 2019 — Sirp\nAasta 2019 oli eesti keele aasta, aga tähistasime seda ka ÜRO põliskeelte aastana. Miks teha seda Eestis ühegi põliskeeleta (kõige lähemal on meile saami keeled, Eesti muud keeled on õiguslikult vähemuskeeled), jääb kultuuriministeeriumi ametnike suureks saladuseks. Muuseas, maailma 7000 keelest on põliskeeli u 90%, nende kõnelejaid aga 5% maailma rahvastikust.\nTähtsam kui kahtlane põlisus on riigikeele staatus, s.t et riigiasutused töötavad ja pakuvad teenuseid selles keeles, see on avalikus ruumis kasutusel põhilise keelena ning selle oskuse puudumine ajutine nähtus: keel õpitakse ära või ollakse siin ajutiselt turistina või hooajatöölisena. Eesti keel kehtestati riigikeele funktsioonis esimest korda 100 aastat tagasi, aasta pärast sai see kirja ka Eesti Vabariigi esimesse põhiseadusse. Nõukogude okupatsiooniaastatel tehti eesti keelest vähemuskeel ning üritati seda vene keelega asendada. 30 aasta eest keset perestroika’t, kui rahval jälle häält teha lubati, pandi venestamisele piir: võeti vastu keeleseadus, mis taaskehtestas eesti keele riigikeelena ning selle kasutamise inimõigusena. Mullu jaanuaris sai teoks ka mõttetihe meenutusüritus, kuid keeleaastat kujundasid peale arvukate pidustuste, sh eestikeelse ülikooli 100aastaseks saamine, Krista Kergele antud Wiedemanni keeleauhinna puhune keelepäev Väike-Maarjas jpm, siiski muudki teemad.\nSelge keel ja sõnum\nPooltõdede ajastul on vaja sõnumite mõistmiseks selget keelt, milleni jõuame, kui rüütame sõnumi lihtsamasse vormi, vähendame infomüra ja arvestame kuulaja-lugejaga. Selge keele kampaania on hooga käima läinud – võib ju sellest sõltuda ka elu või surm. Eelmise aasta selgeima sõnumiga tarbetekstina tõsteti esile loodusmuuseumi audiogiid: ühe minutiga saab teada kõik Eesti seente kohta, sellegi, kas seenelisel on peos söögi- või mürgiseen.\nEnt ka selge sõnumi segajaid-sogajaid tuleb juurde. Sõnavabadus näib meil olevat kummipael ning õiguslikud arusaamad sõnade ja sõnavabaduse osas venivad üksjagu, nagu nähtub näiteks homolembeste ja usulise vähemuse solvamise-solvatuse erinevast tõlgendamisest nii kohtus kui ka ERRis.\nKäib kibe keelearendus\nUue valitsuse tulekuga jõudis esimese keelevaldkonna sõnumina levida kuuldus eesti keele instituudi ja keeleinspektsiooni ühendamisest uue haridusametiga, mis jäi õnneks pärast avalikku meelekohale koputamist siiski ära: nimelt pole kummalgi asutusel haridusega pistmist. Aasta lõpus tuli uus üllatus: luuakse kaua oodatud keeleamet, mis peab lõpuks kehtestama eesti keele positsiooni riigikeelena, kuid selle külge oli poogitud keelehoole jm keelekorpusega seotu, mis kuulub hoopis keeleinstituudi pädevusse. Kustkohast sellised napakad mõtted alguse saavad, jäi ka seekord üles leidmata – EKI aga õnneks lammutamata. 2019. aastal valmisid seal Kuusalu rannakeele sõnaraamat nii raamatuna kui ka veebis ja lähima sugulaskeele vadja veebisõnastik, uued veebiportaalid Sõnaveeb ja Murdekiiker jpm.\nSaavutus on ka sel aastal veebis avanenud „Eesti õigekeelsuskäsiraamat“, ÕSi paariline, kust leiab kõik veaohtliku: täheortograafia, kokku- ja lahkukirjutamise, lühendamise, arvukirjutuse, kirjavahemärgid ja vormistuse. Uudsena on lisatud ka taustainfo, nt reegli kujunemislugu ja diskussioon selle ümber, käsitletud on praktilisi probleeme ja nõuandeid. Nii et kohe kasutama!\nValmis ka esimene eesti-hiina sõnastik (autor Jingyi Gao), kus sees 5000 põhisõna. Esitlusel arutati muu hulgas Hiina ja Uurali rahvaste ühisjuuri, millele viitab nii geneetika kui ka keelerekonstruktsioon. Loojumas on paarsada aastat vana Urheimat’i kontseptsioon ning tuhandete aastate taguseid hõime vaadeldakse rändrahvastena: see tähendab Uurali keelte kõnelejate varasemat (enne Volga-Kama juurde jõudmist) paigutumist koos tunguusi ja turgi sõpradega kuhugi Sajaanide kanti, kust Hiina kiviga visata.\nOli ka põnevat mainekujundust. ERR korraldas kõige ilusama sõna otsimise kampaania, mis kulmineerus rahvahääletusega, kus ilusaimaks kuulutati „sõnajalaõis“, järgnesid „öö“ ja „kullakallis“. Juunis võttis mõnisada õpilast ette nädalase jalgsiretke Riiast Tartusse Kristjan Jaak Petersoni jälgedes. Õnneks ei järgitud tolle matkakombeid: Kristjan Jaak oli napsulemb ning vaevalt tal tee ääres mõne kõrtsiga tutvus tegemata jäi.\nNegatiivse poole pealt jäi silma maanteeamet, kes Saaremaal õ-hääliku piiri tähistamise maantee infotahvlitel ära keelas. Kuigi häälduspiir pole jäik, on tegu peale kohamurdelisuse laiema kultuurinähtusega. Võtkem või Soomes elav jõuluvana: kui seal ühtegi silti üles riputada ei lubataks, siis vaevalt me temast miskit teaksime ega saaks ka kohalik rahvas tulu üle ilma kokku voorivate turistide pealt.\nPahalaste hulka sattus ka rahandusministeerium, kes leidis Tartu ülikooli arvutihanke puhul, et eestikeelse tellimiskeskkonna nõue kedagi kangesti diskrimineerib. Õnneks tuli riigi tugiteenuste keskus välja mõistliku seisukohaga, et tellija peaks võimalikult hästi aru saama, mida ta tellib. Sellised juhtumid valmistavad tervemõistuslikele piinlikkust, kuid neid vist igasse asutusse ei jätku.\nOlukord täiskasvanute keeleõppes on kõvasti paranenud: senise vingumise asemel on käivitatud keelemajade süsteem ja juurutatud uusi võtteid. Marko Mäetamme postkaart „Palun ja aitäh!“ Eesti Instituudi ja kunstniku koostöös eesti keele aastal valminud keeleõppe postkaartide komplektist.\nKeelepoliitika tegelik pale\nKeelepoliitika tegelikku mõju saab hinnata valitsuse ja ennekõike keelega seotud ministeeriumide toimimise kaudu – need on aga seotud erakondlike ministritega. Mõned keeleteemad (nt venekeelse kooli üleminek) tõusetusid õnneks ka enne valimisi, nii et sai libedate lubaduste ja mesijutu taha tegelikkusesse kiigata. Parlamendierakondadest olid kaks – Isamaa ja Reformierakond – kiire eestikeelsele haridusele ülemineku poolt, Keskerakond ja sotsid vastu, EKRE ei ole aga seni suutnud mingit seisukohta kujundada. Keskerakonna vastuseis ilmnes selgelt ka Kohtla-Järve uue gümnaasiumi epopöas, kui lõpuni kakskeelset kooli tekitada üritati. Pärast uue valitsuse moodustamist kadus see teema päevakorrast. Tagasi lükati ka Reformierakonna esitatud vene kooli eestikeelsele õppele ülemineku kava, mis on vägagi asjalik, kuid puuduseks vale esitaja – opositsioon. Keeleolukorra normaliseerimiseks peaks olema toetust nii riigikogus kui ka valitsuses piisavalt, kuid takistuseks on miski, mis ei luba kõrvaldada isegi keelelisi inimõigusrikkumisi.\nAsendusena on riigikogu välja tulnud taas ettepanekuga valitsusele töötada välja eesti keele valdkondlik arengukava aastateks 2021–2035, mis võtab mõtlikuks: esiteks üritas HTM seda paar aastat tagasi teha kuni aastani 2027, ainult hakkama ei saanud. Keelepoliitikas on küll tosin ja rohkem aastat ette ennustamine pigem loominguline tegevus, kus kasuks tuleb ulmekirjanduses välja pakutud keelelahendustega kursisolek. Aga ju võibki olulised eesmärgid rahuga kaugesse tulevikku maha panna ja „ettevalmistusega“ tegeleda, nii nagu meil hariduses siiani asjad on käinud. HTMis selle müstilise kavaga siiski tegeldavat – seekord ehk teaduslike põhimõtete alusel – ning loodetavasti jäetakse igasugused mõttetud „taristud“ ja muud senised uhkelt kõlavad napakused välja.\nVahepeal on HTM küll vaikselt ära kaotanud eksperdirühmas Toomas Kiho juhtimisel koostatud keelepoliitika põhialused, üritab ära kaotada põhikooli lõpueksameid (meie PISA-hiilguse motivaatori), lasknud topelt teha alushariduse õppekava ega ole suutnud oma samme arusaadavalt selgitada. Preemiad pole see-eest ära ununenud, kuuldavasti tubli töö eest. Imestada pole siin midagi: Keskerakond on meil venemeelsuse garant ning haridusvallas otsustaja.\nKõrghariduses on aga suures rahvusvahelistumise tuhinas hakanud inglise keel üle võtma seni eestikeelseid õppekavu. Vähemuskompleksi tõttu kardetakse õppejõududele minimaalsetki eesti keele oskust kohustuslikuks teha. Rohi, mis avitab, on lihtne: eesti keele oskuse ja eesti keele kasutuse nõue kõigis Eesti asutustes.\nPalju parem on olukord täiskasvanute keeleõppes. Senise vingumise „vähe õpetajaid, vale metoodika, kehvad õpikud“ asemel on käivitatud keelemajade süsteem ja juurutatud uusi võtteid, nagu keeleõpe rongis, tandemõpe, keelekohvikud ja kultuuriklubid. Põhimure on aga õppijate vähesus (vaid 3% potentsiaalsest sihtrühmast, valdavalt naised) ja vähene motivatsioon (enamik jätab kursuse pooleli), mistõttu suur osa rahast läheb raisku. Ega ainult keeleõpe keelt kasutama pane, selleks on teised keelekorraldusmõõtmed.\nKeeleküsimused ei kao kuhugi ka 2020. aastal: valmima peaksid lõimimiskava ja keele arengukava (ehk leiab haridusministeerium üles ka keelepoliitika aluste dokumendi ja laseb selle käiku?). Mõlema puhul on karta raskusi neist arusaamisel, kui lähtuda oma kogemusest. Seni on valitsustel olnud kombeks teaduspuudega dokumendid jõuga läbi suruda ning nii kipub see olema ka praeguste tegemiste puhul. Selle aasta kultuuriministeeriumi eelarve seletuskirja lõimimist käsitlevas osas on tõhusate lõimimismeetmete rakendamise asemel juttu suurest sallimisest ja võrdsest kohtlemisest. Sisuliselt jätkatakse sotside joont, et eesti keele kasutamine Eestis on rangelt vabatahtlik ning vene keel kaitse all. Kuidas see dokument isamaalasest ministri Lukase käest allkirja sai, on müstika.\nIda-Virumaal jätkub senine keele-bardak. Maikuus ülistatakse Narvas traditsiooniliselt genotsiidi, mida nimetatakse Narva vabastajate meenutamiseks, ning jätkuvalt kannavad Narva tänavad selle läbiviijate nimesid. Narvaga seotud eesti kultuuri suurkujud Luts, Tammsaare, Vilde, kirjakeele rajaja Stahl ja teised pole ilmselt samavõrd väärilised. Kokkupuude eesti kultuuriga on marginaalne: Jaak Joalast tehtud suurepärast etendust on näinud vaid vähesed kohalikud, filmi „Tõde ja õigus“ pole vaatamas käinud isegi enamik kooliõpetajaid mitte! Olen uurinud ka põhjusi: eesti kultuur pidavat olema igav ja madala tasemega – „ei kommentaari“.\nKokkuvõtteks tuleb märkida, et eesti keele aasta suuremat läbimurret kaasa ei toonud. Ida-Virumaa elab oma umbvenekeelses mullis mugavalt edasi ning eestlaste diskrimineerimine seal jätkub. Riik vaatab seda pealt, käed jõuetult rippu, ilma igasuguse nähtava tahteta kehtestada põhiseaduslik keeleline kord. Rahvas aga – kas meil eesti rahvast enam ongi? Alles on meil rahvuslik alaväärsuskompleks. Noh, ikka parem kui mitte midagi …\nKes peab eesti keelt n-ö väikseks keeleks, sel tasub meeles pidada, et suurem osa maailma keeltest on palju väiksema kõnelejaskonnaga ja vähem kaitstud. Eriti …


Tõrked sülearvuti laadimisel veoki voolumuundurilt\nTeema: Tõrked sülearvuti laadimisel veoki voolumuundurilt\n09-09-17, 13:57 #1\nTere elektroonikud, elektrikud ja tehnikahuvilised. Küsiks targematelt nõu probleemi osas, mille lahendamiseks omal nuppu napib. Nimelt ostsin sülearvuti millel on 45w toitelaadija. Laadija toimib alati niiöelda "seinastepslist". Kuid veokis, millel on 24V->220V inverter enamasti laadimist ei toimu (kuigi mõned korrad siiski on õnnestunud). Mis võib sellist anomaaliat tekitada? Autos on veel sigaretisüütaja max 240W koormusega, kas mul oleks võimalik miski alternatiivne lahendus leiutada uue laadija ostmise näol?\n09-09-17, 17:06 #2\nVs: Tõrked sülearvuti laadimisel veoki voolumuundurilt\nEsmalt postitatud teekulgur poolt\nMilline täpsemalt? Millise koormusega või tarbijaga ta korralikult toimetab?\n09-09-17, 18:38 #3\n(kuigi mõned korrad siiski on õnnestunud).\nKas siis on lisaks ka mõni võimsam tarbija järgi olnud?\n09-09-17, 20:37 #4\nSõitsin Tartust Võru taha.\nArvuti ja GPS 12-220 V laadija taga.\nPoolel teel arvuti kurdab et aku on tühi.\nTegime peatuse, laadimine jäi tööle ja jalutasime natuke.\nKena järve kaldal oli kena kohvik .\nSeisvas autos toimus laadimine ja sõidu lõpus sai siis ka GPS-i uuesti kasutada.\nKohale jõudes jäi laadima ja SEISVAS autos sai arvuti täitsa täis laetud.\nNii oli. Miks? Ei uurinud täpsemalt.\n09-09-17, 20:52 #5\nMa kasutaks "alternatiivse adapterina" sellist konverterit:\nKunagi ammu-ammu enne nutitelefone sai sellesarnast DC/DC konverterit autos kasutatud. Mingeid probleeme ei olnud.\n11-09-17, 09:09 #6\n19V toitega HP läppe olen otse 24V pealt kasutanud. Neid millel oma stabikas sees olemas. Kahte erinevat läppi ja kumbagi 2-kuulise sisetöö perioodil. See oli aastaid tagasi, mõlemad läpid töötavad siiani.\nAga lihtsuse mõttes ostsin 12...24V toitele universaaladapteri - sarnase, nagu Vanavares soovitas. Leidsin 100W mudeli sest läpi toitekas on 90W, ei julgenud lahjemat panna.\nLisan veel niipalju et "veoki voolumuundur" on veidi ohtlik asi läpi toitekatele - kas käivitusimpulsid või mis iganes kipub ära tapma. Mitmel tuttaval on juhtunud.\n11-09-17, 09:45 #7\nKõik DC-AC adapterid ei töötagi sõitvas sõidukis.\nMõni ei lähe tööle, mõni ei jää tööle ja mõni ei saa arugi, kas masinal mootor käib või mitte, väljund koguaeg sobiv.\nTavaliselt seisva mootoriga toimivad nad kõik.\n11-09-17, 16:24 #8\nAlla 300W invertereid üldjuhul ei soovitata sülearvuti laadimiseks, ükskõik mis neile peale kirjutatud on. Häired on teine teema, mul on ka arvuti hiire need ära blokeerinud. Kuidagi pikendusjuhtme ja terasest tagaistme taha varjestamisega õnnestus see ikka käima saada.\n12-09-17, 11:18 #9\nVeoki pardavool otse läpakasse on veel ohtlikum, see on kõike muud kui stabiilne 24V.\n12-09-17, 12:41 #10\nOleneb, millisest pesast võtta. Ma olen 12/24V USB laadija suitsema saanud sigaretisüütaja pesast. Aksessuaaridepesadest eri masinates toimis see aastaid probleemideta.\n13-09-17, 13:19 #11\nMuunduriks on WAECO PerfectPower PP2004. Korralikult toimetab mobiiltelefoniga, mikrolaineahjuga, pardliga jne. Pole nagu probleemi olnud millegi muuga.\nOlen proovinud ühte kui teistpidi, aga mingit seost pole veel suutnud luua millal ta laeb.\nSee tundub päris hea, aga mul paraku on adaptril teistsugune otsik\nMul on selline toide, kas see on 20V?\nVäga frustreeriv. Selle eesmärgiga sai just soetatud. Tõepoolest seisva mootoriga on tihedamini toiminud, kuid mitte igakord :S\nSee inverter peaks olema üle 1000W kindlasti, mikrolaineahi juba 1200w.\nTänud hoiatamast, pole veel jõudnud midagi ära vusserdada (loodan).\n13-09-17, 14:13 #12\n1000+ W muundaja puhul otsiks probleemi mujalt. Kuidas installatsioon on teostatud?\n13-09-17, 22:42 #13\nNimetatud inverter on "modified sine wave" tüüpi\nSeda tüüpi inverteri väljund ei ole päris siinus nagu elektrivõrgus vaid on kaudselt sarnane saehammas/nelinurk.\nVaja oleks "pure sine wave" tüüpi inverterit.\nUematel arvutite laadijatel kasutatakse võimsusteguri korrigeerimisahelat (PFC). Selle võib ajada lolliks siinusest erinev signaal.\nVanematel on lihtsalt dioodsild ja kondekas, nendele ei oleks signaali kuju tähtis.\n13-09-17, 23:51 #14\nSellisel juhul tasuks ilmselt mingit kolmanda tootja universaallaadijat proovida?\n14-09-17, 09:02 #15\nSinu toitekas annab 20V välja jah. Pardavool on ohtlik ainult siis kui läpil omal pole stabilisaatorit sees. Suurtel HP läppidel (17'', täislai klaver) on stabikas sees olemas ja sööb seda muutuvat pardavoolu edukalt. Volvol muutus piirides 19V ... 27V.\nProbleem veebilehe laadimisel\nPläsku poolt foorumis Tark- ja riistvara foorum\nViimane postitus: 23-09-16, 13:16\nAku juhtimine releega päikesepaneeliga laadimisel\nmaidor poolt foorumis Skeemifoorum\nViimane postitus: 05-03-14, 21:04\nprobleem mälupulgale laadimisel\nViimane postitus: 26-02-10, 15:06


Laps Eestis: Noateral\nNB! See on mitu nädalat vana sissekanne, mis seni ootas mustandites oma aega, kirjutatud esinemise teema jätkuks. Oletasin, et see maandub detsembri postituste hulka, kus mustand salvestatud oli (ja kust eriti keegi seda nagunii poleks märganud) ning nagu blogger seni on käitunud, aga tuli hoopis värskeimaks (ilmselt selle pärast, et ma polnud seda salvestanud pealkirja all, vaid niisama tekstina). Olgu siis.\nEelmise postituse teema on selline noateral kõndimine minu jaoks. Kuidas elu üle kaeblemata ja saavutuste üle uhkustamata anda endale ja kõigile teistele naistele lihtsalt võimalus koduseks eneseväljenduseks e emarolliks. Kuidas anda neutraalselt märku, et see naise loomuomane roll on meie ühiskonnas ja vist suures osas (valges? lääne?) maailmas alahinnatud ja paljudele kättesaamatu? Emaroll on lihtsalt meie loomulik osa elust ja kui see võimalus oleks avatud kõigile soovijatele, st kõik naised saaksid end pühendada emarolli kvaliteetsele täitmisele, vajadusel targemaid nõuandjaid kaasates, laheneks paljud probleemid.\nKas ongi niii väga liialdus väita, et kui kõigil lastel oleks tark ja õnnelik lapsepõlv*, kaoksid sõjad ja suurem osa muudest hädadest? Sest sõjad on ikka rohkete hulkade frustratsiooni väljendus. Pole sisepingeid, pole ka vaja sõdu pidada, ei väikseid ega suuri. Hüva, mõned algtingimused on ülikarmid ja vahel on õnnetunnet väga raske leida, olgu siis püüd milline tahes ja toetajad-nõuandjad kuitahes head. Aga enamasti on see ikka täitsa tehtav, kas pole? Kui see on suure hulga inimeste tegevuse siht, siis koos me õpiksime ülikiiresti seda saavutama.\nKui eesmärk on sisemajanduse kogutoodangu kasv ja PISA testi tulemus ja erinevate mikro- ja makromajanduse näitajate parandamine ja millest kõigest meil ajalehed kirjutavadki, siis... kõige jaoks auru lihtsalt ei jagu. Siililegi selge. Siis parandame mikrot ja makrot ja oleme omadega soos edasi.\nHiljem lisatud. Võimalik, et mul on siin natuke omakasupüüdlik mõte ka selle kirjatüki juures. Kui oleks rohkem koduseid emasid, oleks ka rohkem toredaid inimesi, kellega koos midagi ette võtta sel ajal, kui lapsed koolis (ma ei käi ilumajades ega ostlemas rohkem kui hädatarvilik, ikka ühist loomist ja jagamist pean silmas, erinevaid ettevõtmisi, ega siis võimekus kõike teha lastega koju jäämise paugust kuhugi ei kao). Ja kui naiste kodus olemine oleks normaalsus, siis mina ei oleks nii marginaalne, tunnen end vahel tõrjutuna ja meie kultuuris käib selle juurde automaatselt mõte, et „asja eest, ole siis korralik ja käi tööl”. Aga see on puhtalt mugavusmõte juba.\nNaiseks olemise juurde käib ka koos istumine või toimetamine ja omavaheline kogemuste jagamine, see on meie viis end maandada, areneda, armastust kogeda – koos olemise kaudu. Kui nii palju naisi on karjääritöiselt hõivatud, kes siis enesearengu tööga enam tegelda jõuab – tore, kui kodu saab kasitud ja lapsed toidetud ja muuks mingil (pikal) eluperioodil aega eriti üle ei jää. Suur osa mu korralikke naissoost sõpru saab teiste naistega kokku ainult sünnipäeviti ja vahel harva, sest õhtusel ajal pärast tööd enam ei jaksa või on vaja laste juures olla. Mina eelistan ka õhtuti kodus laste jaoks olemas olla, aga mu inimlikud ja naiseks olemise vajadused ju ikka jäävad. Ma olen südamest tänulik kõigi oma võimaluste eest ja soovin neid võimalikult paljudele.\n* Veel hiljem lisatud. Õnneliku lapsepõlve eelduseks on muidugi, et lapse emal on enam-vähem õnnelik elu. Mõnel pool maailmas pole suurel hulgal naistel mingeid õigusi isegi oma kehale, mis õnnest ja õnnelikkuse kasvatamisest siin saabki rääkida. Aga väikseid samme selles suunas astuda on igaühel ikka võimalik.\nPostitaja: Laps Eestis kell 09:26\nSildid: ema, lihtsalt mõte, vajadus


Kodu: Lõikamine Ümber Liivakasti - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nTaimed 8 Ja 9 Kohta\nMillal On Tõsi Laenude Avalikustamises Nõutav?\nKuidas Leida Erasektori Raha Laenuandjaid Kinnisvara Jaoks\nKuidas Suhkrusi Kasvada Pottides\nKuidas Mesquitesi Viljastada\nMida Taime Lõunapoolseks Akna Karbiks\nKuidas Valida Õige Suurus Söögituba Valgust\nPõhiline > Kodu > Lõikamine Ümber Liivakasti\nLõikamine Ümber Liivakasti\nLiivakast on väikelastega peredele peaaegu kohustuslik maastikuvõimalus. Valitud on palju valmistatud plastmudeleid, kuid saate luua oma, mis sobib paremini teie maitsele ja töötab teie üldise maastiku kujundusega. Liivakast on kaks põhikomponenti: liiv ja serv, et hoida...\nLiivakast võib olla lihtne ruut või detailse mängukeskuse osa.\nLiivakast on väikelastega peredele peaaegu kohustuslik maastikuvõimalus. Valitud on palju valmistatud plastmudeleid, kuid saate luua oma, mis sobib paremini teie maitsele ja töötab teie üldise maastiku kujundusega. Liivakast on kaks põhikomponenti: liiv ja serv, mis hoiab liiva veesõiduki lekke. Liiva kasutamisvõimaluste vähene eesmärk on maastiku kujundamise seisukohast tõeliselt liivakastiga piirdumine.\nLiivakastidena kasutatakse harilikult puitu, kivi, tellist, betoonplokke, valatud betooni, plastikut ja kummi. Liivakasti ehitamine sarnaneb kõrgendatud vooderdisega ja selleks sobivad aiakeskustes leiduvad komplektid, olgu need siis puidust või plastist saematerjalidest. Puit on ideaalne ristkülikukujulisteks kastideks, kuid pole kasutatav orgaaniliste kujundite jaoks. Valatud betoon teeb tõeliselt kestva serva, mida saab igal kujul sisse ehitada, kasutades painduva betoonist lauad. See võib olla raske eemaldada, kui lapsed seda välja kasvavad. Samuti võib kasutada lillepeenade ja muruplatside jaoks mõeldud plastmassist servast, kuid see on üsna vilets, eriti kui vanemaid lapsi kasutab liivakasti.\nMõlema vormi ja materjalide maastiku kujundamisel saate libisemist liivakasti külge kinnitada. Näiteks võite laiendada puidust tekki, moodustades kõrvutiasetsevat liivakasti, kasutades sama puitu ja ehituslikku stiili kui teki. Sama võib teha ka betooni või tellise terrassil, et lisada liivakasti, mis näeb välja, toimib ja tundub olevat olemasoleva hardscape loodusliku laiendusega. Lisaks sellele, et see on visuaalselt kooskõlas ümbritseva maastikuga, hõlmab see lähenemisviis liivakasti kohe täiskasvanute poolt kasutatava väliala piirkonna kõrval, hõlbustades järelevalvet.\nLiivakasti planeerimisel ja serva valimisel on kõige olulisem ohutus. Kuigi betoonist, kivist ja tellistest valmistatud tooteid kasutatakse tihti liivakasti servana, on oht, et väikesed lapsed võivad kukkuda ja iseennast kivikest pinnale vigastada. Liivakasti konstruktsioonis kasutatav puit tuleks lihvida, et lapsed ei saaks lõhestada ja servad saaksid lihvmasina abil ümardada, nii et need ei oleks nii teravad. Survega töödeldud puit leotatakse toksilistes kemikaalides, et säilitada seda ja seda tuleks liivakastidel vältida. Selle asemel kasutage seedrit või punast puitu, sest need on loomulikult resistentne lagunemise vastu.\nLiivakasti jaoks on vaja tasapinnalist pinnast, mistõttu paigaldamise esimene samm on taseme polstrima klassifitseerimine. Teiseks tuleb kõik olemasolevad taimed eemaldada. Pärast neid samme sõltub paigaldamine kasutatud servast. Kumerad kujundid saab asetada maapinnale aia voolikuga või märgistada pihustusvärviga või jahu juhikuga betoonploki, plastmassist servi, loodusliku kivi või valatud betooni paigaldamiseks. Lõpuks tuleb umbrohu kangast liivakasti põhjale asetada enne liiva lisamist, et takistada taimkatte edasist kasvu läbi liiva.\nTava Laenude Määratlus\nKuidas Muru Üle Sprinkler\nLady Hillingdoni Roosi Pügamine\nDisaini-Ideed Värvimiseks Rippuvate Viinapuude Kohta Faux Telliste Müüridele\nKuidas Suur "Indigo Rose" Tomatitootja Saab?\nVälise Plaadi Paigaldamine\nParim Lauana Suurus Duššipõrandale\nKuidas Puurida Anuma Emalahusesse\nOnline Kodulehe Hindamise Tööriistad\nNõuanded Duplexi Kiireks Müümiseks\nKuidas Hoolitseda Mahagonipõrandate Eest\nKuidas Paigutada Kahekordne Kartuliseemned\nTomattaimede Lehed Pööratakse Kollaseks Hallide Täppidega\nKuidas Eemaldada Jahukad Thermaback Kardinad


Pärnu elukeskkonna uuring: enim ollakse rahul ühistranspordi ja avalike teenustega, veidi vähem looduse ja turvalisusega - Uudised - Pärnu Postimees\nPärnakad on rohkem rahul seal, kuhu viimase viie aasta jooksul on uusi teid rajatud. Osavaldade inimesed tunnevad, et linnast väljas ei ole kergliiklusteede võrgustik terviklik.\nPärnu elanike seas sel kevadel tehtud küsitlusest ilmneb, et üldjoontes on keskuslinna ja osavaldade elanikud kodukandi elukeskkonnaga rahul, aga senisest rohkem tähelepanu tuleks pöörata sotsiaalsetele suhetele, üleüldisele kaasatusele ja töötamisele.\nPärnu linnavalitsuse teatel selgus uuringust näiteks, et linnaosadest ja osavaldadest on elukohaga kõige rohkem rahul ranna rajooni ja mõnevõrra vähem rahul Audru osavalla vastajad. Samas tuleb arvestada, et vahe esimese ja viimase vahel on väga väike ning kokkuvõttes on nii keskuslinna eri linnaosade kui osavaldade elanikud kodukandi eluoluga üle keskmise rahul.\nVeidi vähem looduse, turvalisuse, liikluskorralduse ja parkimise, vaba aja ja puhkamisvõimaluste, kergliiklusteede ja heakorraga.\nSenisest rohkem peaks vastanute arvates pöörama tähelepanu valdkondadele, mis puudutavad inimsuhteid ja kuuluvustunnet, üleüldist kaasatust ja töötamist.\nTeatud teemade puhul lähevad linna- ja maapiirkonna vastajate hinnangud lahku: näiteks tunnevad osavaldade inimesed, et linnast väljas ei ole kergliiklusteede võrgustik terviklik, mistõttu ei ole jalgrattaga liigelda turvaline. Elanikud on rohkem rahul seal, kuhu viimase viie aasta jooksul on teid rajatud ehk Mai ja ranna rajoonis, kesklinnas, eeslinnas (linnaosa kesklinna ja Mai vahel, toim) ja Raekülas.\nErinevalt hindasid maa- ja linnainimesed ka sotsiaalsete suhete ja kuuluvustunde tekke temaatikat. Maapiirkonna elanikud tunnevad kodukohaga suuremat sidet, suhtlevad naabritega aktiivsemalt ja osalevad kogukondlikel üritustel. Linnas jääb suhtlus tagasihoidlikumaks. Passiivsuse poolest eristusid Ülejõe, Mai ja Rääma ehk linnaosad, kus on enam kortermaju. Samuti toimub keskuslinnas rohkem kultuurisündmusi, mida turistide suure hulga tõttu ei saa kogukonnaürituseks pidada.\nOmeti ollakse looduse ja turvalisusega rahul nii linna- kui maapiirkonnas.\nMis puudutab avalikku ruumi, siis vastanud peavad Pärnu üldist ilmet meeldivaks ning linnaruumi loogiliseks ja lihtsaks. Kõige kõrgemad punktid andsid ranna rajooni, Paikuse ja Tõstamaa elanikud.\nPärnu abilinnapea Rainer Aaviku hinnangul on kõnealuse uuringu puhul märkimisväärne asjaolu, et tegemist on esimese elanike rahulolu küsitlusega ühinenud Pärnus ja inimesed said arvamust avaldada kodukandi kohta linnaosa või osavalla täpsusega.\n“Kuna uuring selgitas nüüdisaegseid vahendeid kasutades välja kõiki olulisemaid eluvaldkondi, on mul hea meel tõdeda, et tagasisidet tuli küllalt, tegemaks selle põhjal järeldusi ja võtmaks seda linnaelu kujundamisel arvesse,” ütles Aavik.\nAnonüümsele elektroonilise küsitlusele vastas aprilli lõpust juuni alguseni 2543 inimest, kes hindasid kodukoha kergliiklusteid, ühistransporti, liikluskorraldust, avalikku ruumi, loodust, puhkevõimalusi, avalikke teenuseid, töötamis- ja elamisvõimalusi, sotsiaalseid suhteid, turvalisust ja kaasarääkimise võimalust. Vastanud said nimetatud teemade kohta ettepanekuid teha.\nKüsitluse pikka raportit saab lugeda Pärnu linna veebilehel.


TALLINN, E. VILDE TEE 111B KÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nTALLINN, E. VILDE TEE 111B KÜ alustas peaaegu 15 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, V. K. ja K. K. , seda juhtima hakkasid. V. K. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 8 aastat ja K. K.l 7 aastat. TALLINN, E. VILDE TEE 111B KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). ...\nKOLM KOMA NELITEIST PROJEKT OÜ: Tegevuslugu 27.06.2021\nKOLM KOMA NELITEIST PROJEKT OÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, S. K. ja H. R. , seda juhtima hakkasid. S. K. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja H. R. 1 aastat. KOLM KOMA NELITEIST PROJEKT OÜ valdkond on arhitektitegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 71111) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga ...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 233 €, tööjõumaksud 239 € ja maksustatav käive 0 €.\nTelefon (+372) 56565063\nKäibed kokku (2021) 800 €\nBilansimaht (2021) -7 673 €\nKOLM KOMA NELITEIST PROJEKT OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTALLINN, E. VILDE TEE 111B KÜ Juhatuse liige Logi sisse\nKOLM KOMA NELITEIST PROJEKT OÜ Logi sisse\nARHITEKTUURIBÜROO ROOM OÜ Logi sisse\n15.03.2019 - .... KOLM KOMA NELITEIST PROJEKT OÜ juhatuse liige\n05.01.2018 - .... TALLINN, E. VILDE TEE 111B KÜ juhatuse liige\n30.06.2014 - 05.01.2018 TALLINN, E. VILDE TEE 111B KÜ juhatuse liige\n19.06.2000 - 11.02.2010 TULEKIVI S.P. OÜ juhatuse liige\n04.06.1998 - 08.06.2017 KOLM KOMA NELITEIST PROJEKT OÜ juhatuse liige\n24.03.1998 - 13.06.2014 ARHITEKTUURIBÜROO ADRIKORN & RETS OÜ juhatuse liige


Vooremaa Pajusi laululapsed asuvad võistlustulle\nPajusi laululapsed asuvad võistlustulle\nPajusis peetakse homme taas järjekordset laste lauluvõistlust. Ürituse korraldaja, Pajusi rahvamaja juhataja Merle Nisu ütles, et ta ei tea täpselt, kui kaugele selle võistluse ajalugu ulatub, kuid nendel aastatel, kui tema Pajusi rahvamaja on juhtinud, on ka laste lauluvõistlus toimunud.\nVõistlus korraldatakse enamasti ka sel eesmärgil, et selgitada välja need valla laululapsed, kes pääsevad edasi maakondlikule võistlusele.\nSeekord astub üles umbes 15 last. Eile toimus veel koolivoor ja seetõttu polnud täpne lauljate arv teada.\nOsalevad 3-16-aastased lapsed, kes võistlevad viies vanuserühmas, kuid kõik vanuserühmad siiski esindatud pole. Rohkem osalejaid peaks olema 8-12 aastaste laste hulgas. ja vähem nooremate ning vanemate laste seas.\nTänavu valla lauluvõistlusele maakondlikku vooru ei järgne, sest seekord ei toimu ka ETV “Laulukarusselli”.\nVarem Pajusi valla lapsed “Laulukarusselli” saatesse jõudnud ei ole, kuid Merle Nisu sõnul teevad nad selle nimel tööd, et taset tõsta.\nPühapäeval hindavad Pajusi laululapsi Põltsamaa kultuurikeskuse direktor Irja Targama, Põltsamaa muusikakooli klaveriõpetaja Õie Aruoja ja Pajusi vallavanem Reet Alev.\nRahvamaja juhi sõnul saavad lapsed nii võimaluse esineda ja ka tunnustuse, mis on samuti oluline. Merle Nisu lubas, et nii kaua, kuni tema Pajusi rahvamaja juhataja ametis töötab, korraldatakse siin valla laste lauluvõistlus igal aastal.


Redaktsioon: 17. jaanuar 2013, kell 15:19\nLisatud 643 baiti , 8 aasta eest\nRedaktsioon: 11. juuli 2012, kell 09:25 (redigeeri)\nRedaktsioon: 17. jaanuar 2013, kell 15:19 (redigeeri) (eemalda)\n'''Sihtasutus Innove''' (kuni 27.12.2011 Elukestva Õppe Arendamise Sihtasutus Innove''') on [[sihtasutus]], mille eesmärk on haridus- ja arendusprogrammide ning -projektide ja [[Euroopa Liit|Euroopa Liidu]] struktuuritoetuste rakendamine Eestis.\nOsaliselt 1. jaanuarist 2012 ning täielikult 1. augustist 2012 anti senise Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse tegevused üle Innovele.\nSihtasutuse põhieesmärk on elukestva õppe arendustegevuste koordineerimine ning vastavate programmide- ja projektide ning Euroopa Liidu struktuuritoetuste sihipärane ja efektiivne rakendamine.\n* korraldab struktuuritoetuste rakendusüksusena EL struktuurifondide rakendamist;\n* koordineerib ja viib ellu kutsehariduse ja elukestva õppe valdkonna programme ja projekte;\n* korraldab, koordineerib ja jälgib programmide ning projektide täitmiseks eraldatud ressursside kasutamist;\n* toetab õppe- ja teisi asutusi koolitusprotsessi kaasajastamisel; koordineerib karjääriteenuste arendamist; vahendab karjääriteenuste ja õpirände alast informatsiooni; korraldab kutseharidusalase informatsiooni kogumist, analüüsimist ja levitamist.\n* täidab struktuuritoetuste rakendusüksuse ülesandeid;;\nInnove annab välja kutseõppevõimalusi tutvustavat teatmikku "[[Abiks otsustajale]]".\n* korraldab karjääriteenuste väljatöötamist ja rakendamist;\n* loob õppimisvõimalused vastavalt väljastatud koolituslubadele ja asutab selleks sihtasutuse asutustena erakoole ning korraldab nende tegevust, samuti korraldab huviharidust. Erakooli kui sihtasutuse asutuse töökorraldus sätestatakse vastavas erakooli põhikirjas;\n* korraldab muid Sihtasutuse eesmärgi täitmiseks vajalikke tegevusi.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/3404050"


Haljala Kool - Virumaa luulevõistlus\nMeie teeme /\nPeame väga oluliseks ja vajalikuks emakeele väärtustamist ülevirumaalise luulevõistluse pika traditsiooni jätkamise kaudu. Ühtlasi tunnustatakse sellega Meinhard Laksi poolt algatatud emakeelepäeva tähistamise ideed. Luulevõistluse ülevirumaalisuse idee leiab igal aastal kinnitust, kui luuleridu laekub nii Ida-kui Lääne-Virumaa koolidest.\nLuulevõistlus annab õpilastele tõuke omaloominguga tegelemiseks, esimesteks luulekatsetusteks, loomingulise ande märkamiseks ja edasiarendamiseks. Osalemine luulekonkursil annab õpilastele väärtusliku luulekogemuse, eduelamuse ja julguse omaloominguga tegelemiseks ka edaspidi.\n2021/2022 õppeaasta - "Värvid minu elus"\nMeid ümbritsevad kõikjal värvid. Igal aastaajal on oma värvid, alustades kevade õrnrohelisest suviste lillekirjude niitudeni, sügise helekollasest ruuge ja purpurini, talv katab maa ja metsad puhta valge vaiba alla. Merel on tuhat erinevat tooni, päevale lisab värvi päikese kullakera ning öö mustjas taevas kahvatab Kuu ja säravad tillukesed tähed. Muusikahelid peidavad endas mitmeid värvitoone. Meist igaüks elab läbi erinevaid emotsioone: mure on must ja rõõm ning lust kullakarvalised, rahu annavad sinine ja roheline … Kunstitunnis oled otsinud sobivaid värve, olgu siis joonistades, maalides või hoopis kollaaži tehes. Seega luuletada võid näiteks looduse värvimängust, oma erinevatest tundetoonidest, oma seostest kunsti ja muusika kireva värvimaailmaga... Otsi oma värviplahvatust!\nOotame igast klassist kuni 6 tööd. Eelvaliku teeb õpetaja. Palume tööd läkitada hiljemalt 14. jaanuariks aadressile luulevõSee e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\n2020/2021 õppeaasta - "Minu koroona-aasta"\nMeie hulgas ei ole ilmselt enam kedagi, keda koroonaviirus ei oleks vähemal või rohkemal määral puudutanud – keegi ei saanud minna vanaisa sünnipäevale, kellelgi jäi ära jalgpallilaager, keegi sai selgeks maski kandmise, kõik me jäime kevadel mõneks kuuks õppima hoopis teistel viisidel kui muidu, kordasime kätepesu, magasime hommikul ehk veidi kauem... 2020 aasta Virumaa luulevõistlusel said noored võimaluse oma koroonaviirust puudutavad mälestused ja mõtted kirja panna. Oodatud on iga mälestuskild – ära unusta meelde tuletada ka toredaid, naljakaid asju, mis sind 2020 aastast läbi aidanud on!\nVirumaa laste 23. luulevõistlusele läkitati 295 luuletust 27st Ida-ja Lääne-Virumaa koolist, luuletusi läkitanud õpetajaid oli 46. LOE RAAMATUT SIIT\n2019/2020 õppeaasta - "Meil ei ole planeeti B"\nVirumaa laste luulevõistlusel „Meil ei ole planeeti B“ osales ligi 200 õpilast Virumaa 23 koolist 270 luuletusega. Sondas alguse saanud luulevõistlust jätkas Sõmeru kool ja nüüd juba teist aastat Haljala kool koos partneritega.\nPika ajalooga Virumaa noorte luulevõistlus koondas 4.–9. klasside õppureid, et kirjutataks ühisel teemal, milleks seekord oli keskkond. Luulevõistluse pealkiri “Meil ei ole planeeti B” oli noorte mõtted viinud näiteks jääkarude väljasuremisele, maakera reostumiseni ja ideedeni, kuidas saaksime meie keskkonnaprobleemide lahendamisele kaasa aidata.Hoolimata piduliku tänuürituse ärajäämisest covid-19 viiruspuhangu tõttu ilmus raamat, kuhu oli kogutud 56 omanäolist luuletust Virumaa noortelt autoritelt. Lisaks märgiti ära veel kümneid luuletusi erinevate koostööpartnerite poolt. Auhinnad toimetati koolidesse.\n2018/2019 õppeaasta - "Sportides tuleb pikkus, laiseldes laius"\n2018. aasta sügisel kuulutasime välja 21. konkursi teemal "Sportides tuleb pikkus, laiseldes laius", idee autoriks Haljala Kooli 8. klassi õpilane Elis Heinmaa. Kirjutada võis kõigest, mis puudutab sporti (spordipäev, spordialad, kehalise kasvatuse tund, trennid, tugitoolisport, nutisport jms). 21. märtsil kogunesid paremad luuletuste kirjutajad ja nende õpetajad Kadrinast, Kundast, Rakverest ja Tapalt, Sõmerult ja Simunast, Koht-la-Järvelt ja Jõhvist, Vastalt, Sondast, Lehtsest, Tudulinnast ja Sillamäelt, Haljalast, Uhtnast , Rakkest ja Väike-Maarjast Rakkest ja Väike-Maarjast\nHaljala rahvamajas toimus konkursi pidulik lõpetamine ning raamatuesitlus. Juba fuajees võtsid saabujaid vastu luuletused, mis kujundatud näituseks 100 meetrit luulet. Õpilastele, õpetajatele ning külalistele esines spordimees Ott Kiivikas. Parimad luuletused ette loetud, said luuletuste ja joonistuste autorid autasuks äsja trükist ilmunud luulevalimiku. Sportlikke ja muusikalisi vahepalu esitasid Haljala kooli spordipoisid ja laululapsed.\n357 luuletuse autorid 23 Ida- ja Lääne-Virumaa koolist pidasid seekord populaarsemateks aladeks korvpalli, jalgpalli, ratsutamist ja tantsu. Popp oli ka nutisport.


Kuidas hoolitseda ronitaimede eest? - Aed - Kodustiil\nKuidas hoolitseda ronitaimede eest?\n21. mai 2016, 11:38\nRonitaimed võivad anda aiale romantilise ilme.\nLuuderohi, metsviinapuu või elulõng võivad anda su aiale tõeliselt romantilise ilme. Aianduskeskus Hansaplant õpetab, kuidas ronitaimede eest korralikult hoolt kanda.\nHoolduslõikuse käigus lõigatakse välja vanad ja kuivanud oksad järgmistel liikidel:\naktiniidiaa (Actinidia): Aktiniidiaid ei tohi lõigata varakevadel, kuna taimed võivad mahlast tühjaks joosta. Veel vajavad hoolduslõikust suurelehine tobiväät (Aristolochia macrophylla), tselaster (Celastrus), kuslapuud (Lonicera), harilik metsviinapuu (Parthenocissus quinquefolia) hiina sidrunväändik (Schisandra chinensis) ja roniv hortensia (Hydrangea petiolaris).\nVanemad ronitaimed vajavad harvendamist, et taimede kasvu ohjeldada ja et nad ei muutuks liiga tihedaks. Kui taimed õitsevad vähe ja on alt muutunud hõredaks, siis lõigatakse taimi tagasi, jättes alles 20-30 cm üle mullapinna (va. ronitaimed, mis õitsevad eelmise aasta võrsetel).\nRonitaimed, mille võrsed ei säili ületalve vajavad sügisel tagasilõikamist. Näiteks suureõielistel elulõngadel lõigatakse kõik varred 5-15 cm kõrguselt (1-2 pungapaari pealt) tagasi.\nLooduslikud elulõngad ei vaja tagasilõikamist, nad alustavad õitsemist kevadel eelmise aasta kasvudel. Üldiselt ronitaimed talvekatet ei vaja. Erandina vajavad katet: sinivihmad (Wisteria), suureõielised elulõngad (Clematis),harilik luuderohi ( Hedera helix). Heitlehiseid külmaõrnu ronitaimi tuleb katta kuiva mulla või freesturbaga, igihaljaid aga spetsiaalse kanga või kuuseokstega.\nLuuderohu peamine hukkumise põhjus potitaimena on läbikuivamine, ole kastmisega väga hoolikas. Kui elumajas leidub valgeid ja väga jahedaid ruume, on nende haljastamiseks eriliselt sobilikud just luuderohud. Kui omad jahedat aburuumi, võid vaasitaimena suvises aias kasvatada suurt ja uhket luuderohtu, mida saad talveperioodiks viia nendesse, mainitud ruumidesse.\nMetsviinapuu kasvab mühinal ja võib väiksema hoone paari.kolme aastaga lauda enda alla matta. Ent taim ei pruugi kohe peale istutamist vohama hakata, anna talle pisut aega.\nElulõng vajab tuulte eest varjatud, ent päikesepaistelist kasvukohta ning elulõngale ei meeldi liigniiskus. Sega muld istutusturbaga ja kaeva talle 40x40 istutusauk. Elulõngaistik tuleb istutada umbes 10cm juurekaelast sügavamale, et 2-3 pungapaari jääks maa alla. Taime tuleb korralikult kasta ja toestada - hangi elulõngale võre, mille najal ta sirguda saab.\n(Allikas: aianduskeskus Hansaplant)\nPutini agenda elluviimise süüdistus Ratast vabandusi nõudma ei pannud (22) Loe artiklit


Ilueksperdid avaldavad ühe asja, mida sa kohe oma naha ja juuste heaks tegema peaksid - DELFI Naistekas\nFoto: Joe Robles/Unsplash\nRääkides naiste ilurutiinist, siis reaalsus on, et see ei peaks olema nii keeruline. Mõned lihtsad nõksud aitavad su nahal ja juustel kaunimad (ja tervemad) välja näha. Ilueksperdid avaldasid Daily Mailile, mis on nende arvates see üks asi, mida sa kindlasti tegema peaksid ja pane tähele, need ei tee su rahakotti tühjaks.\n1. Kui kasutad meigi eemaldamiseks niiskeid salvrätte, loputa nahk hiljem ka veega üle\nProfessionaalne jumestaja Mia Hawkswell kinnitas, et naha eest hoolitsemine on väga oluline ning sa peaksid ekstra keskenduma just ripsmetuši ja silmalaineri eemaldamisele, sest need põhjustavad ärritust. Seetõttu alati niisketest salvrättidest ei piisa.\n2. Ära blondeeri juukseid kodus!\nKuulsuste stilist Anthony Nader paneb südamele, et kui sa ei taha näha välja nagu porgand, loobu vesinikku sisaldavatest toodetest. Lõpuks pead niikuinii oma juuksurile helistama ja hakkama tehtut parandama. "Kui soovid, et su juuksed oleksid heledamad, ära jama. Jõuad lõpuks niikuinii salongi ja kulutad veel rohkem oma raskesti teenitud raha," selgitas ta.\n3. Kui oled ookeanis ujunud, loputa juuksepikendused duši all puhtaks\nStilist Alan Lawoud tunnistab, et kuuleb sageli, et paljud naised ei hoolitse oma juuksepikenduste eest. "Oluline on loputada nii oma päris juuksed kui ka pikendused peale ookeanis ujumist puhtaks," soovitas ta. "Soolane ookeanivesi kuivatab juuksepikendusi ja mõjutab väga nende kvaliteeti."\nOled loodussõber, aga sinu kosmeetikariiulilt see välja ei paista? Jagame sinuga nippe, kuidas jätkusuutlikult tarbida 04.06.2019\n4. Sinu nahahooldusrutiin lõppegu dekoltee, mitte näoga\nKuulsuste kosmeetik Melanie Grant rääkis, et vahel naised unustavad, et lisaks näole ja kaelale on väga oluline hoolitseda ka oma büsti eest.\nJa kui soovid säravat tulemust, siis selleks pole vaja kulutada sadu või tuhandeid eurosid. Oluline on lihtsalt nahka regulaarselt niisutada ja koorida.\n5. Päikesekaitse olgu sama oluline nagu naha puhastamine\nNahaekspert Zoe Devine kurtis, et naised unustavad sageli oma nahka kaitsta, aga just päike põhjustab naha vananemist ning pigmendilaikude teket ja ebaühtlast nahatooni. Selleks pole vaja, et veedaksid tunde päevitades, vaid piisab ka, kui lähed pesu õue kuivama riputama või koeraga jalutama ning unustad enne päevituskreemi nahale määrida.


Kommentaarid: Aas peab selgitama Reidi tee kampaaniat | Õhtuleht\nSiim Randla, 12. august 2017, 00:01\nTema teab mida teha rahaga mis voolab temapoole / 08:39, 13. aug 2017\nAas silmades loen välja ainult kurjakavalat plaani. Kuidas Maksumaksja raha endale pauna ihverdada ja kelle kaudu. Sarapuu on läinud teda paljastas KAPO. Võibolla Priit Toobla tuleks mängu võtta... tema kaudu saaks Tallinna lasteaedade ja teede raha omale nihverdada. Priidupoisi paneks Teede ameti juhiks direktoriks koguni ministriks! Jaa just seda tuleks teha!!\nTaavi PeerugAas / 13:02, 12. aug 2017\nKeskerakondlikud sigadused jätkuvad - maksumaksja raha kulutatakse oma, mitte aga linnaelanike huvides. Aasa võiks ka juba pihtide vahele võtta ja kas tal on ikka õigust omale 9300 eurost sissetulekut maksta.\nsotsid on ikka erilised spetsialistid / 09:44, 12. aug 2017\nenne valimisi igal alal\nHanno Matto / 10:36, 12. aug 2017\nÜheksakümnendate aastate keskel kulutas munitsipaal soojaettevõte aastas PR-le üle miljoni krooni. Toona oli selline raha meeletu. Grotesk seisnes olukorras, et linnlaste enda raha eest lasti jutlustada rahustavat olukorras, kus mägedes soojakatkestused olid iganädalased. Nüüd kasutab Keskerakondlik linnavalitsus linnlaste maksuraha PR-le, et populariseerida ebamõistliku maanteerajamist Tallinnas Kadrioru parki. Võim, isegi kui ta on absoluutne, ei anna õigust tegeleda elanike meelsusmanipulatsioonidega!


Noore Inseneri Programm < Mektory Tehnoloogiakool < Kooliõpilane < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nNoore Inseneri Programm (9. - 12. klasside õpilased)\nTTÜ Mektory Tehnoloogiakool koostöös TTÜ inseneriteaduskonnaga veab Noore Inseneri Programmi ehk NIPi, mille eesmärgiks on tutvustada põhikooli lõpuklasside ja gümnaasiumiõpilastele insenerialasid.\nTehnikaülikooli on oodatud õpihimulised koolinoored, keda köidavad inseneeriavaldkonna teemadest vesi, ventilatsioon, samuti elekter ja magnetism. Põhjalik sissevaade tehakse tootearendusse ja robootikamaailma. Samuti saab teada, millised on kütuste omadused, nende tootmine ning kasutamine. TTÜ teadlased avardavad ka nende silmaringi, keda huvitab ehitus, teede projekteerimine ja liikluse modelleerimine.\nNIP põhineb põhikooli III astme ja gümnaasiumi füüsika ja matemaatika ainekavadel sidustatult TTÜ inseneriteaduskonna valitud õppekavadega.\nLisaks TTÜ-s kohapeal läbiviidavale teoreetilisele õppele ja praktilisele tegevusele laborites ja õppeklassides korraldatakse erinevate teemade raames väljasõite ettevõtetesse. Samuti kasutatakse õuesõppe võimalusi.


Salihorsk – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Soligorsk)\nSalihorsk (transkribeerituna Saligorsk) on linn Valgevenes Minski oblastis, Salihorski rajooni halduskeskus. Linna ühendab Słuckiga raudtee. Salihorsk asub Sluči jõe kaldal pealinnast Minskist 137 kilomeetri kaugusel.\nvalgevene Салігорск* / Salihorsk *transkriptsioon: Saligorsk\nvene Солигорск (Soligorsk)\n106 627 (2018)\n52° 47′ N, 27° 33′ E\nLinnas on kino. Haridust annavad üksteist kooli.\nSalihorskis on kaks staadioni (kokku 8000 kohta) ja jäähall, kus on 2000 kohta. Nii linna jalgpalliklubi kui ka jäähokiklubi kannavad nime Шахтёр.\nSalihorsk on tähtis tööstuslinn, sealsed ettevõtted annavad 45% Minski oblasti tööstustoodangust. Suurim ettevõte on Belaruskali, üks suuremaid kaalisoola tootjaid maailmas. Linna ümbruses on praegu neli tegutsevat kaevandust, nende toodangut töötlevad kolm tehast. Linnas toodetakse ka kaevandustehnikat ja raudbetoondetaile. Kõige vanemas soolakaevanduses asub maa-alune sanatoorium, kus ravitakse allergia ja astmaatilise bronhiidi all kannatavaid inimesi.\nSalihorsk asutati aastal 1958 kaevurite alevikuna. Algselt kandis see nime Novastarobinsk (Новастаробінск). Aastal 1959 sai asula nimeks Salihorsk, sellest sai alev (töölisasula). Aastal 1962 valmis alevit Słuckiga ühendav raudtee.\nLinn sai Salihorskist aastal 1963. Aastal 1964 rajati Sluči jõele Salihorski veehoidla. Aastal 1965 sai linnast Salihorski rajooni keskus.\nSalihorski katoliku kirik\nÜks Salihorski õigeusu kirikutest\nTeine Salihorski õigeusu kirikutest\nEvangeelsete kristlaste kirik\nSalihorsk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nSalihorski linna veebileht (inglise keeles)\nSalihorsk Valgevene fotoentsüklopeedias (vene keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Salihorsk&oldid=5529739"\nLehekülje viimane muutmine: 10. jaanuar 2020, 20:05


Solidaarsusprojektid Ukraina heaks — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\nMärkad oma kodukandis ja kogukonnas kitsaskohti, millele hakkaja noorena tahaksid käed külge panna?\nEuroopa Solidaarsuskorpusel on sulle lahendus. Meilt saad nõustamist taotlusprotsessis ning rahastust ja tuge projekti elluviimiseks. 4. mai taotlustähtajal pöörame erilist tähelepanu Venemaa invasiooni põhjustatud humanitaarkriisi leevendamisele. Kuidas seda teha läbi solidaarsusprojekti, saad kuulda 18. aprillil kell 13 infotunnis “Solidaarsusprojektid Ukraina heaks”.\nMilline on üks solidaarsusprojekt?\nprojekti idee ja teostus tuleb noortelt (vähemalt viis noort vanuses 18–30);\nnoortele võib olla toeks projektinõustaja, kes aitab projekti õnnestumisele kaasa tugitegevuste kaudu (nt noorte motiveerimine, õpikogemuse analüüs jms)\nSolidaarsusprojektide rahastus on lihtne: Korraldustoetus saab 500 eurot kuus ja projekt võib kesta kuni 2 aastat. Lisaks saab maksta kuni 12 päeva eest tasu projektinõustajale ning katta vähemate võimalustega noorte kaasamisest tulenevaid erikulusid.\nTahaksid rohkem teada? Loe siit!\nMTÜ Tähe Noorteklubi pani kokku solidaarsusprojekti “keeltemeel”. Projektis osalesid kahe erineva emakeelega noored, kes õpetasid teineteisele eesti ja vene keelt. Tänu vastastikkusele õppimisele kadusid eelarvamused ja stereotüübid ning õpiti mõistma teineteise kultuuri. Osalejad said lähedasemaks ja õppisid üksteist tundma, ilma, et oleks kõik ühes keeles rääkinud.\nIntegratsioon käib kõhu kaudu! Seda tõestas noortegrupp Kartul & Kurkum oma solidaarsusprojektiga. Eestisse sisserännanutele pakuti võimalust eneseteostuseks läbi kokkamise. Projektitegijad korraldasid kuus toiduõhtut ja osalesid toitlustusega neljal festivalil. Läbi uute maitsete õppisid sisserändajad ja kohalik kogukond teineteist paremini tundma.\nViimase hetke välknõustamine\nMeie koordinaator Anni on igal ajal valmis sinu valmivat solidaarsuprojekti nõustama. See tähendab mõistlikel töötundidel ikka… aga 30. aprillil leiab aset VÄLKNÕUSTAMINE.\nKirjutad solidaarsusprojekti ja mõte on kokku jooksnud? Taotluskeskkond paistab hirmsa labürindina? Kust saab PRN koode? Millele peaks veel taotluses tähelepanu pöörama? Võta rahulikult ja astu 30. aprillil ajavahemikus 12:00-16:00 Zoomist läbi, et oma küsimusele kiirelt vastus saada.\nSiit saad Zoomi!\nMeeting ID: 890 6326 7912\nKui sul on jätkuvalt küsimusi, siis võta ühendust Euroopa Solidaarsuskorpuse koordinaatori Anni Tetsmanniga (tel. 56937745, email anni.tetsmann@harno.ee)


Retsept sidrunile sooda kaalulangus - Sooda ja sidruni kaalulangus\nToidu mürgistuse ja toitumisega seotud abi sapropeli chastushkipro kehakaalu langus tselluliit ium uraat kristalliseerub ja väikesed osakesed ladestuvad liigesesse, mis lõppkokkuvõttes viib liigese osalise või täieliku hävimiseni. Vastunäidustused Et olla täiesti kindel, et salendav naatriumvesinikkarbonaadi ainult kasu teile, peaks hoolikalt uurima järgmisi vastunäidustusi: Ei ole täielik nimekiri Vastunäidustused, nii et enne naatriumvesinikkarbonaadi kasutavate salendamisprotseduuride jätkamist on vaja konsulteerida kvalifitseeritud spetsialistiga. Mitu joont on teil randmel? Sellise klistiiri täielik kursus võimaldab puhastada sooleid kõigist tarbetutest ainetest ja samal ajal langeb inimene ilma palju raskusteta 2 kuni 3 kilogrammi.\nSoda piimaga On ekslik oletada, et ilma spordita võite liigsed kilod kaotada. Kehakaalu langetamiseks mõeldud sooda dieet on saanud häid ülevaateid — paljud hakkavad milliseid toite suua slim alla reite NaHCO3, võtma leeliselisi vanne ja proovima igasuguseid koorimisretsepte.\nSamal ajal unustavad nad, et leelised, sattudes sinna, võivad tervist oluliselt kahjustada: põhjustada kõhulahtisust, gastriiti, koletsüstiiti. Salendavat söögisoodat ei soovitata neile, kellel on seedesüsteemi haigused.\nMis on sooda dieet Keha toksiinide puhastamiseks võite juua naatriumvesinikkarbonaati.\nDieet sooda aitab puhastada toksiinide soolestikku, sest leelisel on adsorbeerivad omadused. Oluline on teada, kuidas ja millistes kogustes seda juua. Soda dieet kaalulangus on väga ohtlik, kui seda võetakse valesti ja ilma arstiga nõu pidamata.\nTervisliku toitumise fännid pakuvad alternatiivset meetodit, mis sooda ja sidruni kaalulangus, kuidas kaalust alla võtta sooda abil — keha järkjärguline leelistamine. Lisaks jookide igapäevasele leelise lisamisele tuleks järgida järgmisi soovitusi: juua tühja kõhuga värskelt pressitud sidrunimahlaga vett; juua vähemalt 2 liitrit joogivett päevas; sööge erinevaid küpsetatud või keedetud köögivilju; ärge kasutage suhkrut ja magusaineid; asendage veiseliha ja sealiha kala, kalkuniga; lisage dieedile probiootikumid; jälgida psühho-emotsionaalset seisundit, vältida stressi; teha füüsilisi harjutusi.\nToit süüa salateid tatar võimalik Kuidas kaalust alla võtta sidruni ja ingveri sooda abil Midagi keerulist, kuid nagu iga teine dieeti, see meetod on test oma tahtejõudu ja nõuab tegevuste jada.\nKuidas sooda aitab kaalust alla võtta On mitmeid tõhusaid võimalusi, mis hõlmavad kaalu kaotamist sooda abil. Näiteks leeliselised vannid, kehamähised, dieediga sooda kehakaalu langetamiseks.\nKõiki neid meetodeid tuleks kasutada ainult pärast uurimist, kuna leelised võivad põhjustada põletusi või allergiat.\nTe ei saa kõiki neid meetodeid korraga rakendada. On vaja valida üks asi ja järgida selgelt kindlaksmääratud proportsioone.\nKas naatriumvesinikkarbonaat aitab inimestel erineva rasvumisega rasva kaotada? Jah, see aitab, kuid parem on mitte seda joogina kasutada, see võib mõjutada happesust, muuta mao ja soolte pH-d.\nParem on hakata kaalust alla võtma sooda abil veeprotseduuride või kehamähistega. Auruvate pooride kaudu tungib leelis kehasse ja aitab hävitada rasvarakkude kesta. Kui nahal on aga mädanikke või haavu, millel polnud aega paraneda, on parem hoiduda leeliselistest protseduuridest.\nArstid meenutavad Naatriumvesinikkarbonaat on traditsioonilises meditsiinis populaarne mitmesuguste haiguste ravis. Kuiva köha korral on soovitatav sisse hingata sooda sisaldav kuum aur.\nKahjuks on tõsiste kõrvaltoimete tõttu arstide ülevaated enamasti negatiivsed. See on mao vesinikkloriidhappe stimulant ja ebaõige kasutamise korral võib tekkida haavand — see on õõnes lihase organi limaskesta defekt.\nKui uriinis on neerukive, fosfaate, on ohtlik juua soodat, sest kive on kolme erinevat tüüpi ja seetõttu ravitakse neid erinevalt. Südame, veresoonte, leeliste haiguste korral on vastunäidustatud.\nIsegi kui inimene tundub esmapilgul tervislik, on enne aluselist dieeti oluline läbida kogu keha täielik tervisekontroll, alles siis alustage kehakaalu kaotamist. Kuidas juua sooda, et kaalust alla võtta Aluselised kokteilid võetakse hommikul tühja kõhuga. Oluline on valida retsept, mis sisaldab väikest kogust seda komponenti.\nAja jooksul suureneb annus? Tööriist on purjus, et saaksite hinnata keha üldist seisundit: kas teie pea keerleb või hingab pärast selliste jookide võtmist kiiremini. Vesi soodaga kehakaalu langetamiseks Kasutajad, kes soovivad kiiresti kaalust alla võtta, saavad juua maitsvat pop-salendavat kokteili. Retsept: segage poole värske sidruni, poole tl sooda ja ml vee mahl.\nJoomine on rahulik, väikeste lonksude kaupa. Jooki tarbitakse 14 päeva.\nÄrge kuritarvitage sellist kokteili, et mitte süvendada ainevahetusprobleeme. Kaalu kaotamine on parem ohutul viisil: tehke kasulikke harjutusi, mis tugevdavad lihaste korsetti. Oluline on meeles pidada, et see meetod pole iga naise jaoks. Näiteks menopausi ajal, kui ilmnevad hormonaalsed tõusud, peaksite selle koostisosa lisamisega hoiduma leeliselistest kokteilidest ja veeprotseduuridest.\nÜlekaal arvuta tabeli Retsept sidrunile sooda kaalulangus Toiduvalmistamiseks igasuguse juustu; üsna natuke juustu - see on kõik, mida vaja saada normaalset sööki ebamaine rõõm.\nMesi ja sooda kehakaalu langetamiseks Selle joogi retsept on järgmine: lisage klaasile puhastatud vett 2 tl õunasiidri äädikat, 1 spl.\nSooda ja sidruni kaalulangus täielikku lahustumist lisage nuga otsa naatriumvesinikkarbonaat ja segage uuesti.


Kehtetu Ukraina passiga Euroopas rändav Saakašvili lubab poliitikasse jääda - Eesti Päevaleht\nVälismaa 21. august 2017\nLindistatud telefonikõnest selgus, et ka Gruusias ei taheta tagaotsitavast ekspresidendist midagi teada.\nSaakašvili näitas Varssavis toimunud kohtumistel oma passi, mille Ukraina riik on kehtetuks tunnistanud ja lubanud riiki saabumisel konfiskeerida. Foto: AFP/SCANPIX\nMihheil Saakašvili on nüüd peaaegu lindprii. Sünnimaa Gruusia on oma endise presidendi võimuliialdustes süüdistatuna tagaotsitavaks kuulutanud ja juurdlusest hoidumise tõttu ka tema kodakondsuse tühistanud. Samal põhjusel võttis president Petro Porošenko talt tänavu juulis Ukraina kodakondsuse, ehkki oli selle ise talle vaid kaks aastat varem andnud, et võimaldada Saakašvilil Odessa kuberneri kohale asuda. Mullu aga pöörasid poliitikud tülli ja Saakašvili astus tagasi, ähvardades Porošenkoga riigitüüri pärast konkureerima hakata. Nüüd on see tal kui mittekodanikul võimatu.


Kaalu probleem: toimetaja kiri - muu - 2019\nKaalu probleem: toimetaja kiri\nThe Secrets Donald Trump Doesn't Want You to Know About: Business, Finance, Marketing (Juuli 2019).\nKuidas meie - meedia, üldsus, sõbrad, perekond, arstid, juhtide rentimine, võõrad internetis - mõtlevad ja räägime massist ja tervisest on katki.\nSee ei ole uudis, et teie kaal ja tervis on omavahel seotud. Probleem on selles, et me eeldame, et kaalu kaotamine muudab meid alati tervislikumaks ja kaalutõus muudab meid alati vähem tervislikuks. Tõde on see, et kui teie kaal võib teie tervist mõjutada, ei ole see kindlasti ainus asi, mis mõjutab teie tervist. Ja keskendudes kehakaalu langusele kui tervislikuma eluviisiga kõige olulisemale lahendusele, ennekõike ükskõik mis … hästi, tihtipeale ebaefektiivne, alustamiseks (vt Miks toidud suudavad ja miks see ei ole produktiivne, et lihtsalt öelda patsiendile "teil on Lose Weight "jaoks rohkem).\nVeelgi hullem, tähtsustage kaalukadu kui tervise kõige olulisemat teed võib olla kahjulik, osaliselt seetõttu, et see säilitab mitu kahjulikku müüti. Nagu müüt, et inimese kaal on kergesti muutuv või lihtsalt tahtejõu küsimus. Või on ka moraalne väärtus, mis on seotud suurusega. See, et kui sa oled suurem inimene, siis ainus asi, millele sa peaksid keskenduma, on kehakaalu kaotamine, enne midagi muud ja mis tahes viisil. Suuremate organitega inimesed on vähem väärtust ja austust kui väiksemate organitega inimestel.\nNeed müüdid mõjutavad seda, kuidas me kohtleme ennast ja teisi. Esiletõstetud või tervislikel põhjustel keskendumine kehakaalu ja teatud liiki füüsilise keha järele võib devalveerida teisi tervisega sarnaseid vaimset tervist. Ja suurema kehaga inimesed seisavad igapäevaselt silmitsi fantaariumiga ja rasvapõletikuga: arsti kabinetis, töökohas, tänaval kõndides. Meie ühiskond kasutab inimesi väiksemate asutuste eest, isegi kui käitumine, mis viib väiksema keha hulka, ei ole tervislik ega püsiv.\nNii et täna avaldame "Weight Issue" - kogumiku lugusid, mille eesmärk on välja selgitada, kuidas me kaalume massi ja tervist, et jõuda arutelule tervislikumaks ja kasulikumaks kohaks.\nSelle paketi osana käivitame meie esimese digitaalse kate, mis sisaldab Tess Holliday kaanekujundust. Kirjaniku Ashley C. Fordi kaanelooja Tess Holliday "Tervis on mitte ükski teie äri" on suurepärane vestlus kahe tarku naise vahel, kes räägivad muuhulgas mobiiltelefonide, vaimse tervise ja ligipääsetava moodi kohta.\nTess Holliday tuvastab rasva naise; Hiljuti avaldas ta mälestuskirja The Not So Subtle Art of Fat Girl: Love the skin you are in. Me valisime tema funktsiooni ja anname talle platvormi, sest tal on insightful asju, mis ütlevad maailma õitsengu kohta, mis devalveerib suurusega keha. Me otsustasime ka tema esile tuua, sest suuruse esindatus on vajalik, eriti riikliku tervisekeskkonna kaubamärgi jaoks, mis aitab juhtida vestlust selle üle, mida tähendab tervis ja kuidas tervist muuta. Me tahame sõita koju, et te ei tea, kui tervislik või ebatervislik inimene on lihtsalt neid vaadates, te ei tea, millised on nende tervislikud eesmärgid ja prioriteedid, ja te ei tea, mida nad juba teinud on või kavatsevad teha oma tervise edaspidiseks. Ja pealegi, see puudutab trollingut - kasutades inimese tajutavat tervist, et õigustada, et nad tunnevad halb ennast - ei ole lihtsalt vastupidine, see on kuritahtlik.\nMeie missiooniks on aidata inimestel elada tervislikumaid elusid. Selleks peame selgitama, et heaolu on kõigile, sõltumata sellest, mida te välja näete, olenemata sellest, kus te olete oma tervisereisil või sõltumata sellest, millised on teie tervise eesmärgid. Kui teie eesmärk on kaotada kaalu, on see hea - meil on selle kohta palju tõenduspõhist teavet. Kui teie eesmärk on täielikult kaotada oma kaal, siis on see ka hea. Ainult teie ja teie arst teavad, mis on teie jaoks tervislikud vahendid. Teie keha, teie äri.\nLõpptulemus on see, et igaüks ja igaüks saavad kasu oma keha täpsete andmete mõistmisest ja tervislike tegevuste osalemisest, näiteks toitvat toitu söövad, treenimine, hästi magamine, suhete arendamine ja vaimse tervise edendamine. Ratsutamiseks pole kaalu- või kaalu vähenemise nõuet.\nMida leiate selles paketis\nTess Holliday'i tervis pole teie äri\nKirjanik Ashley C. Ford veetis pärastlõunal Disneylandis rasva positiivsuse aktivisti ja mudeli Tess Hollidayga. Nende vestlus on õige, mõtlemist tekitav ja oluline.\nKuidas peaks tervisebränd kaaluma?\nsai alguse 1979. aastal kui üheks kõige esimesest naiste tervise- ja sobivusajakirjandusest. Meie 40-aastases ajaloos oleme avaldanud lugusid, pealkirju ja pilte, mis aitasid kaasa kehakaalu häbistamise ja ebarealistlike kehaliste ootuste kultuuri. See tükk näitab, kuidas me kavatseme tulevikus paremini teha. See sisaldab stiili juhendit selle kohta, kuidas arutada massi, tervise ja asutuste üle, mida oleme aastaid sisemiselt töötanud, kuid loodan, et avalikus väljaandes hoitakse meid vastutavana ja hoiame me järjekindlalt oma lähenemisviisi edasi.\nKui kaalulangus on ebatervislik valik: essee seeria\nKülalistoimetaja Ijeoma Oluo määras ja redigeeris neli esseed, mis olid vabalt seotud teemaga mitte kaalust alla panna. Me palusime tal seda teha, sest tema enda ilus kirjalik teema sellel teemal. Iga kirjanik käsitleb seda teemat mõnevõrra teistsuguse vaatega, ja iga lugu on väärt reaalajas:\nAsi, mida me räägime kehast on muutunud. Mida me sellest teeme, Lindy West\nEi, ma ei püüa kaalust alla saada, Jes Baker\nJärgmise ukse maja, Sonya Renee Taylor\nMa haldan oma kroonilist haigust spetsiifilise dieediga, aga ärge julge seda nimetada puhtaks söömiseks, mida teostate Leah Lakshmi Piepzna-Samarasinha\nKaal Stigma hoidis mind Arstide büroodest peaaegu kümme aastat\nSee teatas anonüümselt kirjanikule Your Fat Friend, et tema isiklikud kogemused kehakaalu häbistamisega arsti kabinetis on traagiliselt paraalsed kõigile, kellel on suurem keha - ja miks see nii ohtlik.\nMiks see ei ole produktiivne, et lihtsalt öelda patsiendile, "peate kaalust alla võtma"\nMeditsiinitöötaja Elisabeth Poorman selgitab, et kehakaalu langetamine ja selle väljalülitamine ei ole nii lihtne, kui "sööte vähem, liigutaks rohkem" ja uuritaks oma arstidega seotud kohustusi selle kohta, kuidas paremini aidata patsientidel tervislikumaks eluks.\nIgapäevased sportlased räägivad sellest, milline tugevus nende jaoks tähendab\nSee fantastiline foto seeria, mille on pildistanud fotograaf Heather Hazzan ja mille on kirjutanud ja kirjutanud Nora Whelan, kinnitab ideed, et sobivus ja heaolu peaksid olema kõigile, mis iganes sa välja näevad, mida su keha suudab või milline suurus sa oled .\nTeadus kehakaalu ja tervise kohta\nVanem tervisetöötaja Sarah Jacoby lõikab selle tohutu aruande tohutu hulga uuringuid. Mõelge sellele kui erakordselt rabamisriskile, mis on huvitav teadmatusest, mida teadus tegelikult ütleb ja näitab - ka seda, mida me kindlasti teame ja mida me tegelikult üldse ei tea.\nToitumisalane teadlane Kevin Klatt uurib oma ajalugu märkimisväärse kaalukaotusega ja uurib uuringut, miks jätkusuutlik kaalulangus on nii erakordselt raske.\nNõrk hirmutamine ei ole sama kui rasvavaba\nKirjaniku ja rasva positiivsus advokaat Melissa A. Fabello, Ph.D., selgitab kuritarvitava käitumise ja süsteemse kuritarvitamise erinevust.\nSuur tänu kõigile, kes panustasid sellesse paketti, sealhulgas meie hoolsat fakte kontrollivat meeskonda ja meie kohusetundlikku ja tahtlikku tundlikkuse lugejat.\n© Kaalu probleem: toimetaja kiri (Juuli 2019)


"Ristumine peateega" võtab Kukrusel juba kuju - Põhjarannik\nEsileht / “Ristumine peateega” võtab Kukrusel juba kuju\n“Ristumine peateega” võtab Kukrusel juba kuju (0)\nNäitlejad Jane Napp, Tiit Alte, Margus Prangel ja Mattias Steinberg, lavastaja Allan Kress ning teatrikunstnik Kristi Leppik Kukruse polaarmõisa lähedal juulis etenduva näidendi “Ristumine peateega” tarvis tekitatava teatrimaja uksel.\nSel suvel Kukruse polaarmõisas etenduv Allan Kressi lavastatud Jaan Tätte näidend “Ristumine peateega” on Tallinnas toimunud korduvate proovidega juba nii osadeks lammutatud, et on saabunud aeg see endises kivitöötlustöökojas taas kokku panna. Samal ajal kui kiviste seinte vahele tekib salapärane metsamajake, ehitavad lavakunstikooli 28. lennu noored peaosalised Jane Napp ja Mattias Steinberg üles oma näitlejakarjääri, mille kohta on nüüd teada, et see algab Pärnu teatris Endla. Enne seda on aga publikul 11.-22. juulini õnnelik võimalus nende talendiga tutvuda Kukruse suveteatris.\nKui näitetrupp Jaan Tätte sünnipäeval, 24. märtsil Kukruse polaarmõisas esimest korda kokku sai, rääkis lavastaja Allan Kress Põhjarannikule, kuidas “Ristumine peateega” endale siin koha leidis.\nKress meenutas, et mainis polaarmõisa juhile Gerli Romanovitšile, et tahaks teha Tätte menutükki, aga see ei sobi mõisa sakslikku saali. Näidendisse on tugevalt sisse kirjutatud hoopis salapärane metsamajake.\n“Siis viidi mind mõisa maakividest vana hoone juurde, mis kohe tõmbas lähemalt uurima, aga sel oleks pidanud katuse ja põranda taastama. Tagumine maja, endine kivitöötlustöökoda, mille juurde hiljem jäime, ei tundunud esmapilgul nii põnev. Aga lähemalt uurides nägin vahtraid, mis olid nii huvitavalt kasvanud, et uks avanes vaid paokile. Võimas kujund! Sealt uksest ei käida. Seal turgatas: sinna viib mafiooso oma raha, sest ta eeldab, et seal keegi ei käi,” kirjeldab lavastaja, kuidas koha vaim juhatas ta idee juurde Tätte menuk Kukrusel lavastada.\nLeitud etenduspaigas saabus lavastajale üsna pea ka teadmine, kus saab olema lava, kus publik, kus miski toimub. “Maja ja näidend kõlasid nii hästi kokku, et see tundus veenev argument. See on lavastuse jaoks hea, kui sa leiad ankru, mis sind veenab,” ütles Kress.\nNäidendi kunstnik Kristi Leppik ütleb endises kivitöötlustöökojas, mille suurim ruum, kus näidendit etendama hakatakse, on üle saja ruutmeetri suur, et teda käivitabki küsimus, kuidas ikkagi lavakujundust lahendada.\n“Kõik ruumid on isemoodi, sul on peas mõte ja sa pead selle just selles ruumis realiseerima. Võtan pintsli kätte ja hakkan ise pintseldama. Kui tahan, raiun augu seina. Siia tuleb palksein, siia tapeet, see sein läheb kinni, siia tuleb väike uks, siia tuleb vahesein väikese uksega ja selle pliidi taha tuleb soemüür. Väga hea kujutlusvõime peab olema, et praegu näha, mis siia tuleb. Vaat 11. juuliks, kui on esietendus, peab kõik valmis olema. Kuu aja pärast on siia sündinud hoopis teine maailm,” näitab Leppik suundades, kus praegu vaid Platoni ideede maailmas asuv lavakujundus paiknema hakkab.\nKunagisse töökotta tuleb tekitada vana lagunenud pisike puidust majake. Publik näeb maja sisemust. “Ja selle ma kuu aja jooksul teen. Peamine tegevuspaik on väike tuba ses majas. Tal on ka teine korrus ja seda me veidi kasutame. Keskkonna aura on hoonel päris karm ja kivine, siin võib end ära lüüa, aga siia tulebki teine aura tekitada. Võtan pintsli kätte ja…” räägib Leppik.\nLeppiku senises stsenograafias on seni juba üle kolmekümne töö. “Stsenograafia tähendab ka lavale stseenide kirjutamist − minu töö on mingis mõttes sama,” ütleb naine, kelle eelmised tööd olid näidendite “Lendas üle käopesa” ja “Thijl Ulenspiegel” kujundused ja kes peab üheks oma lahedamaks tööks näidendi “Rosencrantz ja Guildenstern on surnud” kujundust.\nNäidendi nägusaim osatäitja Jane Napp räägib, et 31. mail oli Tartus viimane lavakunstikooli etendus “Kaksteist vihast”, mille lavastas Mart Koldits. “Pärast seda etendust oli… tühi tunne. Mitte halvas mõttes, aga loomulik − üks asi lõpeb. Lõpetamine on nõks enne jaanipäeva ja eks seal aktusel jõuab päriselt kohale, et suur kogemus on leidnud oma lõpu ja jätkub väljaspool kooli. Peab valmis olema!”\n“Kas ma olen valmis, küsin ka endalt,” kinnitab tema kursusevend Mattias Steinberg, kellega koos Kukrusel üles astutakse. Steinberg loeb samal ajal laua taga, kus istume, Kitzbergi näidendit “Tuulte pöörises”. Kress seletab, et Kitzberg on Steinbergi eriline lemmik, ja Napp kinnitab, et tegu on väga hea näidendiga. “Ei tea, kas Kitzberg just eriline lemmik on, aga Eesti näitekirjanikest on ta kindlasti üks kihvtimaid,” seletab Steinberg.\nKas on uusi mõtteid seoses “Ristumisega peateega”? “Eks lavaruum ole veel valmimisjärgus aga ikka tekib uusi mõtteid. Kui ei tekiks, oleks midagi valesti,” leiab Napp ja Steinberg täpsustab, et mõte käib aina rohkem ja rohkem enda tegelast pidi: “Suur lugu on selline, aga selle tegelase lugu on selline. Sealjuures ei tohi unustada tervikut.”\nKukruse “Ristumise peateega” kolmas peategelane Margus Prangel, kel on ühtlasi ka kõige soliidsem lavakogemus, ütleb, et Kress on Eesti “kõige psühhoanalüütilisem lavastaja”. Mida Kress sellest ise arvab?\nLavastaja muheleb, et on hea, kui näitleja nii tunneb, aga et “igasugu ülivõrded on muidugi sellised… emotsioonid”.\n“Mulle meeldib, kui on tajutud teksti. Pean väga oluliseks misanstseeni − pilt ju räägib rohkem kui sõnad. Eks ma ka ise näitlen vahel ja mulle meeldib, kui lavastaja selgitab olukorra lõpuni lahti. See positsioonide vahetus − olla vahel näitleja, vahel lavastaja − on päris hea, mulle sobib. Näitleja kipub mõnikord olukordi liiga… üle elama või hindama, sest ta näeb nii oma tekstis, ma ise samuti. Lavastaja selgitab, toob näiteid, püüab eluliseks teha ja selgitab, kui on tarvis, miks seda pole vaja − mida see annab ja kuidas see on teiste osadega seotud. Teisalt võib lavastaja suur abi olla näitleja misanstseeniga “õigeks” aidata temperatuuri, mõtteaspektide ja muu suhtes. Püüan seletada, nii palju kui oskan. Ma ei arva, et näitlejale peab lihtsalt külmalt ütlema, et tee nii, püüan väga näitlejal aidata seda maailma ja tunnetust tabada, mida ise näen, tajun. Teisalt on nii, et jälgi näitlejat ja peegelda talle, mida ta ise on sulle vahel ka enda teadmata välja rääkinud.\nEhitame ühte asja ja kõik osalised peavad aru saama, kuidas süsteem toimib. Ja kui oleme näidendi osadeks võtnud ning näitlejad, kunstnik, heli- ja valguskujundaja − kõik asjassepuutuvad isikud − on saanud kõigest ühtemoodi aru, hakkab igaüks oma rada ajama, kuid taustsüsteem jääb talle samal ajal sisse. Igaüks peab teist suunda ajama − nagu Mattias ütles −, peab hakkama oma liini ajama, aga arvestama kokkulepitud reeglitega. Ja me saame aru, miks need reeglid on, miks nii on kokku lepitud,” räägib Kress, kel vahepeal läheb silm liigutusest märjaks, kui lavanoored oma tulevikust räägivad.\nJane Napp teatab, et nüüdseks on kindel, et nii tema kui kursusekaaslane ja lavapartner Mattias Steinberg alustavad oma iseseisvat lavateed Pärnu teatris Endla. Napp ütleb, et varasemat sidet pole tal Pärnuga olnud, ja Steinberg lisab, et Pärnu teatris on tehtud palju asju, mis lähevad korda: “Inimesed, kes seal on − nende looming on kõnetanud. Ja on saanud puudutavaks. See on juba täiesti piisav.”\nRakverest pärit Napp tunnistab, et on käinud seni vaid neli korda Pärnus. “Peaasi, et publik vastu võtab. Siis on juba hästi.” Sama kehtib Kukrusel etenduva näidendi puhul.


Texase tuletõrjujate pensionifond eraldab väidetavalt 25 miljonit dollarit Bitcoini ja Ether - Crypto jaoksPumpUudised - krüptoraha uudised\nAvaleht » altkoiinid » Texase tuletõrjujate pensionifond eraldab väidetavalt Bitcoinile ja Etherile 25 miljonit dollarit\nLugemine: 2 minVäljaandja: Oktoober 21, 2021\nFond vastutab lisaks pereliikmele rohkem kui 6,600 energilise ja pensionil oleva tuletõrjuja eeliste eest.\nHoustoni tuletõrjujate pensionifond on tegelikult eraldanud oma 4 miljardi dollari profiili komponendi krüpto suunas.\nNeljapäevase Bloombergi rekordi kohaselt kasutas Houstoni tuletõrjujate abi- ja pensionifond New Yorgi digitaalset investeerimisrühma ehk NYDIG, et soetada 25 miljonit dollarit Bitcoinis (BTC) ja eetris (ETH). Texase administraatori töökoha avalikud dokumendid näitavad, et pensionifondil on alates 4.1. aasta juunist üle 2020 miljardi dollari üldisi Interneti -omadusi, mis viitab sellele, et meeskond on tegelikult umbes 0.6% oma profiilist elektrooniliste omaduste suunas suunanud.\n"Oleme tegelikult seda juba pikka aega uurinud kui kinnisvarakursust, mida oma finantsinvesteeringute profiilile lisada," märkis fondi esmane finantsinvesteeringute politseinik Adžit Singh. "See oli lõpuks kinnisvarakursus, mida me ei pruugi enam eirata."\n„Kuna toimuvad täiendavad ja täiendavad institutsionaalsed edendamised, on kindlasti täiendavaid ja täiendavaid omadusi, mis tekitavad pakkumist ja vajadust. Ja füüsiliste omaduste - tõeliste sümbolite - omamine pakub meile tulevikus tulu teenimise võimalust. ”\nFond vastutab lisaks pereliikmele rohkem kui 6,600 energilise ja pensionil oleva tuletõrjuja eeliste eest. Meeskonna sõnul on üle poole fondist ostetud tüüpiliseks ja isiklikuks aktsiaks, kuid see koosneb ka elamutarvetest, ülemaailmsetest tarnetest, võlakirjadest, rahast ja kinnisvarast.\nSeotud: Krüpto- ja pensionifondid: nagu nafta ja vesi või mitte?\nJuunis pakkus pensioniteenuste pakkuja ForUsAll oma klientidele valikut kulutada kuni 5% oma profiili omadustest krüptovaluutadesse, öeldes, et Ameerika Ühendriikide inimesed võivad olla miinuses, kui neile ei pakuta pensionile jäämise ajal juurdepääsu krüptomanditele . Selle aasta alguses teatas halltoon ka, et on tegelikult näinud, et pensionifondid ja sihtkapitalid kulutavad ennetavalt otse oma fondidesse, otsese kokkupuutega krüptoga.\nFond vastutab eeliste eest üle 6,600 energilise ja pensionäri\nElektrimüntide ettevõte paljastab Zcashi võrgu, mis läheb 3 aastaga üle osaluse tõendamisele


Kaitsevägi asub toetama elanike kaitsepookimist: Tallinna tuleb mobiilne vaktsineerimispunkt (9)\nOhtuleht.ee, 10. august 2021 11:09\nVaktsineerimispunkti on võimalik külastada Mustika keskuse parkla Bauhofi poolses osas 10. ja 12. augustil kell 11–17. Soovijad saavad lasta end vaktsineerida Jansseni ja Moderna vaktsiinidega. Kaitseväelaste edasise rakendamise aeg ja koht täpsustatakse lähipäevil. Plaan on toetada riiklikku vaktsineerimist oktoobrini.\nVaktsineerimine on kõigile tasuta. Vaktsiini Moderna (Spikevax) manustatakse alates 12. eluaastast ja selle puhul tuleb teine doos teha 4 nädalat pärast esimest kaitsesüstimist. Vaktsiiniga Janssen on võimalik vaktsineerida alates vanusest 18 eluaastat ja teha tuleb üks doos. Täiskaitse saavutatakse 2 nädalat pärast vaktsineerimiskuuri lõpetamist.


Valgevenes on valimiskampaania algusest vahistatud 125 inimest - Maailm - Postimees.ee\n4. juuli 2020, 0:20\nOpositsiooni meeleavaldus Minskis.\nValgevenes on presidendivalimiste kampaania algusest vahistatud 125 inimest, teatas reedel inimõiguskeskus Vesna.\nKeskuse info kohaselt on ühtlasi 246 inimest saanud trahvi 190 000 Valgevene rubla väärtuses.\n«Inimesed on arreteeritud poliitilise tagakiusamise eesmärgiga,» märgiti keskuse teadaandes.\nValgevene inimõiguslased kuulutasid juuni lõpul opositsioonipoliitiku Mõkola Statkevitši «poliitvangiks». Sellest lähtudes nõutakse Valgevene võimudelt Statkevitši viivitamatut vabastamist ning tema kriminaalasja lõpetamist.\nInimõiguslased märgivad, et Statkevitš pidi vabastatama pärast 30 päeva kestnud aresti, kuid vahetult enne seda helistas tema naisele Marina Adamovitšile uurija ja teatas kriminaalasjast. Senini viibib poliitik ajutises kinnipidamiskohas Minskis Okrestini tänaval.\nStatkevitš kavatses kandideerida presidendi ametikohale, kuid mais keeldus keskvalimiskomisjon teda kehtivate karistuste tõttu registreerimast.\nStatkevitš üritas riigipeaks kandideerida ka 2010. aastal, kuid siis karistati teda kuueaastase vabaduskaotusega «massiliste korratuste organiseerimise» eest. Tema karistus loetakse kustunuks 2023. aastal.\nPärast vabanemist on Statkevitš korraldanud erinevaid protestiaktsioone.\nValgevene presidendivalimised toimuvad 9. augustil.


9. veebr. 2018 - Läänlane.ee\nLäänemaa noortele korraldatakse 9. märtsil karjääriinfomess Oma Rada\nBy Ivar Soopan on 9. veebr. 2018 Kõik uudised, Läänemaa, Noorteuudised\nLäänemaa noorte karjääriinfomess Oma Rada 2018 toimub reedel, 9. märtsil kell 11-14 Haapsalu põhikoolis Kuuse 1. Sissepääs on kõigile tasuta. Noortel on päeva jooksul võimalik tutvuda nii põhikooli- kui gümnaasiumijärgse edasiõppimise, huvihariduse ning vaba aja veetmise võimalustega. Messi põhitegevused on suunatud põhikooli 7.-9. klassi ja gümnaasiumi õpilastele, ent oodatud on ka kõik teised huvilised – nooremad […]


SDE: minister Lang, kes vastutab propagandafilmide tegemise eest? - Riigikogu\nSDE: minister Lang, kes vastutab propagandafilmide tegemise eest?\n12.11.2012 / Fraktsioonide pressiteated, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon\nKultuuriminister Rein Langil tuleb sotsiaaldemokraatide nõudel riigikogu ees öelda, kes ikkagi vastutab selle eest, et Eesti ja Euroopa maksumaksja raha kulus Reformierakonna poliitikutest propagandafilmide tegemisele.\nSotsiaaldemokraadid esitasid Langile arupärimise seoses sellega, et raha väärkasutuse kahtlus lasub kultuuriministeeriumi valitsemisalas oleval Integratsioon ja Migratsiooni Sihtasutusel Meie Inimesed (MISA).\n„Tänaseks on selgunud, et MISA raha eest valmivast 18 filmist on ligi poolte puhul tegu Reformierakonna poliitikute portreefilmidega. Lisaks kohaliku tasandi poliitikutele on viie filmi peategelasteks Reformierakonna tipp-poliitikud keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus, Euroopa Parlamendi liige Kristiina Ojuland, Riigikogu liikmed Mati Raidma, Andrei Korobeinik ja Jüri Jaanson,“ märkis Jevgeni Ossinovski. Venekeelse filmisarja „Tuntud ja tundmatu Eestimaa“ tootmiseks eraldas MISA AS-le Inforing 77289 eurot.\nOssinovski tuletas Langile meelde, et Reformierakonna liikmed on ka MISA juhatuse esimees Tatjana Muravjova ja MISA nõukogu esimees, riigikogu aseesimees Laine Randjärv. „Antud projektikonkursi töid hinnanud viiest inimesest kuuluvad Reformierakonda ka Olga Burmakina ning Jevgeni Žurjari-Ossipov, kusjuures Burmakina on MISA nõukogu esimehe Randjärve nõunik riigikogus ning kultuuriministeeriumi ametniku Žurjari-Ossipovi otseseks ülemuseks on teine MISA nõukogu liige, kultuuriministeeriumi asekantsler Anne-Ly Reimaa,“ märkis Ossinovski. Tema sõnul on MISA palgal veel Reformierakonna poliitikuid ja endisi parteitöötajaid. Nii näiteks on MISA administratiivdirektoriks endine riigikogu liige Ene Kaups ja kolmandate riikide kodanike integreerimise fondi juhib Kristiina Esop, kes on töötanud Reformierakonna sisekommunikatsiooni nõunikuna ja Ojulandi nõunikuna Brüsselis.\nLangil tuleb nüüd parlamendile aru anda ja selgitada, kas ja kuidas täidab MISA kõnealuse filmiprojekti puhul oma põhikirjalisi eesmärke ning kes ikkagi otsustas raha jagamise. „Kuidas hindate olukorda, kus projekte hindava komisjoni erakondliku kuuluvusega isikutest on eranditult kõik reformierakondlased? Kuidas hindate MISA juhtimisstruktuuri, kus sihtasutuse kolm tippjuhti on kõik Reformierakonnast, ja personalipoliitikat, mis on eelistanud Reformierakonda kuuluvaid isikuid?,“ küsivad arupärijad.\nMISA riigipoolseks asutajaõiguse teostajaks on kultuuriministeerium. Oma põhikirja järgi on MISA loodud selleks, et algatada ja toetada integratsioonile suunatud tegevusi eestlaste ja mitte-eestlaste seas. Sihtasutuse teiseks keskseks ülesandeks on toetada sisse- ja väljarändega seotud tegevusi.


Hirmuäratav nimekiri: jalgpalli MMist jääb eemale tippmeeskonna jagu tähtmängijaid - Delfi Sport - Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt - Sport\nHirmuäratav nimekiri: jalgpalli MMist jääb eemale tippmeeskonna jagu tähtmängijaid\nKui 12. juunil Brasiilias algaval jalgpalli MMil saaks eraldi välja panna vigastatud mängijatest koostatud koondise, võiks see meeskond vabalt võidelda maailmameistritiitli eest.\nValitseva maailmameistri Hispaania koondisest jäävad tänavu vigastuse tõttu eemale Barcelona väravavaht Victor Valdes ja Müncheni Bayerni keskväljamees Thiago Alcantara. Hollandi koondisest on puudu nende kogenuim mängumees, poolkaitsja Rafael van der Vaart, Paris Saint-Germaini paremkaitsja Gregory van der Wiel ja AS Romas mängiv Kevin Strootman.\nVäga kahtlane on ka maailma üheks paremaks ründajaks peetava kolumbialase Radamel Falcao (Monaco) osalemine, kes vigastas end jaanuari lõpus Prantsuse karikamängus.\nTugevast Saksamaa koondisest jäävad eemale keskkaitsja Holger Badstuber (Bayern) ja poolkaitsja Ilkay Gundogan (Dortmundi Borussia), inglastel on puudu Arsenali täht Theo Walcott ning Tottenhami noored mängumehed, Kyle Walker ja Andros Townsend.\nHorvaatia sõidab MMile ilma Niko Kranjcarita (QPR), Portugalil on puudu kaitsemängija Silvio (Atletico/laenul Benficas) ja 19-aastane Galatasaray täht Bruma, Prantsusmaal väravavaht Steve Mandanda (Marseille) ja Jaapani koondisel nende kapten Makoto Hasebe (FC Nürnberg).


Esileht » PhoneSoap AirSoap\nMeie e-poes saad maksta Indivy Slice 3 makselahendusega!\nLisakulud puuduvad - Indivy Slice 3 kasutamine ei too kaasa ühtegi täiendavat kulu\nMaksa hiljem - esimene tagasimakse alles 30 päeva pärast\nKolmes osas - jaotab suuremate ostude eest tasumise kolmele kuule\nAirSoap sisaldab uudset õhu puhastamise tehnoloogiat, mis püüab kinni ja hävitab isegi kõige pisemad viirused, mida HEPA filtrid ei suuda. AirSoap kasutab kallite HEPA filtrite asemel pestavaid ja taaskasutatavaid kogumisplaate ja hävitab 99,99 % õhus levivaid viiruseid. AirSoap on parim valik sinu tervise, rahakoti ja planeedi säästmiseks.\nAirSoap’i™ Electric Wind Technology™ loob kõrge energiaga plasma välja, mis hävitab bakterid ja viirused ja polariseerib õhuosakesed. Bakterid kogutakse filtrita grafeeni sisaldavasse süsteemi ja tulemuseks on puhtam ja tervislikum õhk võrreldes traditsiooniliste õhupuhastajatega, mis filtreid sisaldavad.\n*AirSoap on sertifitseeritud püüdma osakesi kuni 14nm, kuid spetsiaalseid teste SARS-COV-2 (COVID-19 patogeen) osakeste püüdmiseks ei ole tehtud. Samas AirSoap on testitud ja tõestatud, et see suudab hävitada kuni 99,99 % ulatuses isegi väiksemaid viiruseid (Influenza A-H3N2)\nHävitab ja püüab isegi kõige pisemad viirused, mida HEPA ei suuda\nRohkem ei pea kunagi kasutama kulukaid vahetusfiltreid\nPestavad kogumise plaadid säästavad rahakotti ja planeeti\nTöötab väga madala müratasemega (sosinal) ja ultra madala energiatarbimisega\nHävitab viirused mida HEPA filtrid ei suuda\nTraditsioonilised õhupuhastajad kasutavad HEPA filtreid, mis suudavad püüda osakesi kuni 300nm. See tekitab küsimuse, kas koroona- ja gripiviirused on liiga väikesed, et filtrid need kinni suudaks püüda. AirSoap’i uus Electric Wind Technology suudab kinni püüda nii väikseid osakesi nagu 14nm!\nElectric Wind™ tehnoloogia loob kõrge energiaga plasma välja, mis tapab bakterid ja polariseerib õhus sisalduvad osakesed. Grafeeni sisaldavad kogumisplaadid on pestavad ja taaskasutatavad ja eemaldavad polariseeritud osakesed õhust suurusega kuni 14 nm, mis on väiksem kui iga teadaolev viirus.\nAirSoap vs. HEPA filter\nAirSoap’i Electric Wind™ tehnoloogia on võimsam, efektiivsem ja soodsam kui traditsioonilised HEPA-l töötavad õhupuhastajad. HEPA süsteemid nõuavad kulukaid filtrivahetusi ja kaotavad ajaga oma efektiivsuse.\nPüüab kinni ja hävitab\nHEPA filtrid lihtsalt püüavad õhust saasteaineid ja kui filtreid regulaarselt ei vahetata, võivad need põhjustada lisa saastet kui bakterid ja hallitus seal filtrites paljunema hakkavad. AirSoap kasutab tehnoloogiat, mis tapab pisikud enne kui need on kinni püütud, et tagada ohutum ja puhtam õhk. Filtreid vahetada ei ole vajalik.\nSäästa raha, hoia planeeti. Unusta filtrite vahetamine igaveseks.\nAirSoap`ga säästad aja jooksul tuhandeid eurosid, mis muidu kulutaksid filtrite vahetamisele. AirSoap´i planeedi - sõbralik tehnoloogia kasutab saastavate ja kahjulikust materjalist tehtud filtrite asemel pestavaid ja taaskasutatavaid, grafeenist tehtud kogumisplaate, et veel efektiivsemalt puhastada õhku ja säästa tuhandeid eurosid.\nVaikne kui tuulesosin\nAirSoap’i Electric Wind™ tehnoloogia on väga energiasäästlik, mis kasutab energiat pisikute püüdmiseks selle asemel, et kulutada energiat õhu surumiseks läbi filtrite. Selline süsteem võimaldab õhul tõhusamalt voolata keerates õhku läbi ventilaatorite aeglasemalt ja vaiksemalt võrreldes filtritel põhinevate süsteemidega. AirSoap kasutab kuni poole vähem energiat sama koguse õhu töötlemiseks, andes klientidele kindlama ja efektiivsema süsteemi pisikute ja allergeenide vähendamiseks õhus.\nToote ID: BAAS107A0120310\nRuumidele: kuni 50m2\nCADR tase: 200m3/h\nMõõdud: 54 x 26 x 26 cm\nMaksimaalne müratase: 58dB\nMinimaalne müratase: 33dB\nÕhu kvaliteedi indikaator (automaatreziim)\nLõhnade eemaldamise filter\nFiltrid on pestavad ja taaskasutatavad\nTondi 51-1, 11316 Tallinn, Eesti\n© 2020 Ehhut OÜ. Kõik õigused kaitstud.


Heiksi blogi: "Ainult üks öö veel!"\nTaluperemees kartis, et üleliigseks osutunud koer koksatakse lihtsalt metsa vahel maha. See ju üsna tavaline nähe siinmail ja sestap hakkas ta häirekella helistama.\nKirjutasin Donnast oma blogis ja pea koheselt olid omanikud kohal ning toimetasid kutsa selle härra juurde, kellelt ta kunagi võeti. Paraku jäi ta ka seal majapidamises täitsa üle.\nKuigi see pole Loomapäästegrupi otsene prioriteet, siis Erko Elmikul hakkas Donnast väga hale ja viis ta oma koju. Söötis kõhu täis ja pesi puhtakski. Nüüd on koer süna otsese mõttes Erki vari. Mees räägib sellest koerast vaid ülivõrdes:\n"Ta on nii alandlik, et lausa hale hakkab. Ilmselt kardab, et jäetakse jälle maha ja siis püüab väga inimese meele järele olla.\nDonna on nii sõbralik! Lapsed väga meeldivad ja mu kasside ja koertega klappis ka! Megahea koer! Jätaks tema ka omale, aga ega nad kõik ju mahu! Kolmjalg Champsile see kohe raudselt ei meeldiks!"\nErko hakkas Donnale kodu otsima ja üks tore pere avaldas soovigi. Käisid lausa neil külas ning Donna väga meeldis. Donnale meeldis see pere ka. Kokku lepiti, et pühapäeval toob Erko koera Tallinnasse ära. Tal nagunii linna asja.\nÜks öö veel ja siis algab Donnal selline elu, mida ta ehk varem näinudki pole. Ainult üks öö veel .....