Suitsetamisest loobumine e-sigareti abil - Modifitseeritavad seadmed (Mod)\nModifitseeritavad ehk muudetavad seadmed said alguse sellest, et e-sigareti tehnoloogia algusaastatel tegid kasutajad, kes soovisid paremat jõudlust (suuremat nikotiini kätte saamist ja rohkem auru), oma lihtsaid seadmeid, kasutades selleks tihti toru kujuga taskulampe. Modifitseeritava seadme nimetust kasutatakse tavaliselt kõigi kolmanda põlvkonna e-sigarettide nimetamiseks.\nNeed seadmed on tavaliselt suuremad, kui mahutiga seadmed, aga siiski oma olemuselt mahutiga seadmed, aga võimsama akuga ja parema võimega nikotiini kohale toimetamises.\nLaias laastus jagunevad modifitseeritud seadmed kaheks: reguleeritud seadmed ning mehaanilised seadmed.\nReguleeritud modifitseeritud seadmed\nLihtsamalt öeldes on reguleeritud modifitseeritud seadmetes kiip, mis kontrollib seadme elektri kasutust. See kaitseb kasutajat seadme lühise ning aku tühjenemise või ülekoormuse eest.\nReguleeritud modifitseeritud seadmed on erineva kuju ja suurusega (alates lihtsast pastapliiatsi kujust kuni suuremate karbikujuliste seadmeteni) ning need on disainitud selliselt, et võimaldada üksikute komponentide modifitseerimist ja asendamist vastavalt kasutaja eelistustele.\nPaljud seadmed võimaldavad kasutajal reguleerida ka seadmes elektri pinget ehk võimsust (sageli nimetatakse neid muutuva pinge ja muutuva võimsusega seadmeteks) ning mõnel seadmel on ka temperatuuri reguleerimise võimalus. Osadel modifitseeritud seadmetel on mahvide loendurid või allalaetav tarkvara, mis võimaldab kasutajal reguleerida seadme pinget ja võimsust ning jälgida oma kasutamisharjumust.\nMadala takistusega seadmed on edasiarendus, kus mähise takistus on viidud alla ühe oomi, mis võimaldab anda mähisele rohkem energiat.\nMehaanilised modifitseeritud seadmed\nMehaanilised modifitseeritud seadmed (inglise keeles mech mods) sarnanevad algsetele kodus valmistatud seadmetele. Nendes on lihtne vooluahel, mis ühendab aku mähisega ilma kiibi või takistita, mis kasutajat kaitseks. Neid seadmeid on soovitatav vältida arvestades tänapäevaste reguleeritud modifitseeritud seadmete kõrget jõudlust ja turvalisust.\nJärgnevas videos kirjeldab dr Hayden McRobbie madala takistusega seadmeid ja kogenud veipija Sam tutvustab reguleeritud modifitseeritud seadet, mis aitas tal suitsetamisest loobuda.


VSport | 2015 august 9\nPosts made in august 9th, 2015\nÕilme Võrol jätkus rekordhoogu ka 200 meetriks\nÕilme Võrol jagus rekordhoogu ka Tallinnas toimunud Eesti kergejõustiku-meistrivõistluste teiseks päevaks – Võrumaa naiste rekord 200 meetri jooksus on tänasest 24,57. Eelmisest aastast enda nimel olnud rekordit parandas Võro 0,14 sekundiga. Nii nagu eile 100 meetri jooksus, võitis Võro tänagi hõbemedali. Omaette klassist oli 200 meetri jooksus Maris Mägi, kelle võiduaeg oli 23,60. Pronksi sai\nSK Roosu alistas võõrsil Jõgeva Wolvesi\nSK Roosul täna Eesti jalgpallimeistrivõistluste IV liigas lõunatsooni punase laterna FC Jõgeva Wolvesiga probleeme ei tekkinud ning Jõgeval võeti 5:0 (4:0) võit. „Kuigi teadsime, et Jõgeva on kõik mängud kaotanud, lugesime mängu alguses meestele sõnad peale, et mitte mingil juhul ei lähe mütsiga lööma. Kohe alguses saime mängu kiirelt käima ja penaltist viis Robert Kruuda\nNavi Vutiselts naasis Otepäält punktideta\nEesti jalgpallimeistrivõistluste III liiga lõunatsoonis kaotas Navi Vutiselts täna Tehvandi staadionil FC Otepääle 1:3 (1:2). „Kaitse ei toiminud kõige paremini ja ees jäeti viis väga head võimalust löömata, neli neist üks-ühele võimalused. Kindlasti olid vastased paremad, aga meie oleksime pidanud saama mõnedki neist [võimalustest] löödud, mis me kätte võitlesime. Polnud meie päev,” kommenteeris Navi Vutiseltsi\nTannem purustas palliplatsil Fauna\nVastseliina FC Tannem saavutas Eesti jalgpallimeistrivõistluste III liigas suure võidu, alistades Väimelas Tartu Ülikool Fauna 9:1. Klubi kõigi aegade suurimast võidust Võrumaa meeskonnal palju puudu ei jäänud – 2013. aastal, toona veel FC Aspeni nime kandes, alistati Pühajärve JK Revali IV liigas 9:0. Tannem lõi juba esimese poolajal viis vastuseta väravat ja lisas teisel poolajal\nKristjan Lepind ja Mirko Kaunis saavutasid\nTapa rahvarallil J16-klassis esikoha\nKristjan Lepind ja Mirko Kaunis (Mitsubishi Colt) saavutasid eile toimunud Tapa rahvarallil J16-klassis esikoha. Absoluutarvestuses olid võrulased 40., kaotades võitjaks tulnud Rain Rannalale ja Simmo Nestorile (Mitsubishi Lancer Evo 9) 6.44-ga.\nEesti võrkpallurid võitsid kõik alagrupimängud\nVõrkpalli meeste Euroopa liigas võitis Eesti Iisraeli üleeile 3:0 ja eile 3:1 ning tuli täiseduga alagrupi võitjaks. Robert Täht tõi mõlemas mängus Eesti meeskonnale 15 punkti (kasutegur vastavalt +13 ja +8), Henri Treial mängis teises kohtumises, kus sai kirja 7 (+6) silma. Liiga finaalturniir peetakse järgmisel nädalal Poolas.


Kuidas Spin puuvilla pallid - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas Spin puuvilla pallid\nFoto: "Irish_Eyes" on Morguefile.\nSpin oma lõng puuvilla pallid.Impress sõpradega ja arendada uusi oskusi ja sõltumatus, mis kaasas on.Need põhimõtted on kasutatud puuvilla, kuid seda võib kohaldada mis tahes tüüpi kiudaineid, mis sobib ketramiseks.Hiljem, siis võib isegi proovida kätt suremas puuvill, nii et lõng on täielikult kohandada.\nÜks kott puuvilla pallid\nKaks traat juuksed harjad\nKaks vana CD või DVD (enam ei tahtnud)\nAvage kott puuvill.Eemalda pallid käputäis korraga.Asetage pallid kahe harjad ja harja harjased üksteise vastu puuvilla pallid vahel.Seda nimetatakse "kraasimine" puuvilla.\nVaata kiud puuvill.Nagu te harja, kiud hakkavad sirutada ja käputäis puuvilla hakkab pikergune.Lisa rohkem puuvilla pallid nagu nad hakkavad moodustuks üks pikk, kohev wad mis on üle laiuse harjad.Jätka harja kiud, kuni nad lähevad (rohkem või vähem) samas suunas.\nValmistage puuvilla võlli.Võtke otsa valmis hunniku pihus, ja keerake see üles, nagu te tõmmake see.See peaks algusest lõnga.Tee seda tükk 9 tolli pikk.\nTee võlli.Pane üheksa kummist lint ümber pliiatsi ühes kobaras, kahekordistades üle kummipaeltega mitu korda teha kamp võimalikult suur ja veel kinnitatud pliiats.Tõsta see kamp põhja kolmandik pliiats.Lükake kaks CD / DVD peale hunniku kummi ansamblid.Kui wad ei ole piisavalt suur, lisada rohkem kummist lint.\nPane puuvilla võlli.Siduge väga tip et te keeratud on suur ja hajus puuvilla hunniku peale pliiatsiga lühikese pool CD / DVD.Käivita puuvilla haru üles serva ümber ketta ja otsas pliiats.Veidi üle pliiats, ostke haru ja keerake see silmus.Tõsta silmus peale pliiats.\nSpin pliiats, mille alumine ots kaussi või lihtsalt õhku rippuma.Seda tuleks teha, et aidata teil kui samaaegselt sirutama puuvilla ja keerake kiud koos.Kiud on seejärel lõnga.Kuna haru hakkab otsima rahuldav, saate Avada loop alates võlli otsast ja likvideerida lõnga, mis sa tegid, keerates teise silmuse ülaosas uue lõnga spin võlli ja korrake protsessi.\nKoer harjad on kasutatud ka kaardile puuvilla ja teiste kiududega.See sobib hästi mõned inimesed, kuigi nad võivad vananeb kiiresti.\nÄrge levinud kiud liiga õhuke või muu lõng võib olla liiga õhuke.Tee järjekindel lõnga tehes ettepaneku ühtse keerates ja tõmmates haru.\nKui jõuad lõpuks oma puuvill wad, teise wad saab külge poogitud lõpuks esimese kui lõng on kedratud kiusasid välja ja keerates kiud koos.\nHoiduge võlli, kui teie pliiatsi terav.\nDrop Spinning põhitõed (Video)\nSpinning Wheel Spinning (Video)\nMis on Salt Korterid ?\nPowerPoint Projektid Lähis kooliõpilaste


Atletico de Madrid - Lehekülg 212\nLehekülg 212, kokku 318 Esimene ... 112162202208209210211212213214215216222262312 ... Viimane\nNäidatakse tulemusi 4 221 kuni 4 240, kokku 6355\n14.04.16, 10:29 #4221\nhea töö tõesti, Godin oli võimas eile kaitses. Kas tema ja Suarez on eraelus parimad sõbrad? Muidugi see, et Iniesta ainult kollase sai on täielik müstika.\n14.04.16, 10:31 #4222\nTublid poisid ja edu, aga no ausalt öeldes on celebration ikka pisut over the top minu jaoks. Tegemist oli siiski veerandfinaaliga. Eks siin on muidugi paljuski sellist frustratsiooni mahamatmist, selles mõttes arusaadav.\nVähemalt on tõesti kellele edaspidi kaasa elada ja mingigi underdog poolfinaalides olemas (kuigi Atleti on nii väliselt kui sisuliselt juba suures neljas minu jaoks aastaid sees).\nWhat the fook ? Over the top ?\nSaad ikka aru, et tegemist on CLi veerandfinaaliga? Kus lülitati välja tiitlikaitsja ja meeskond keda peeti ka enne veerandfinaale kõige suuremaks soosikuks tiitlile ? Et alistati ikkagi koduliiga valitseja ja rahakunn, kes on ühtlasi üks kahest klubist keda idiootne liigasüsteem rahaliselt nunnutab ja nuumab?\nAlso - pärast kahte sellist mängu ja underdog ? You for real ? Mina küll poolfinaalis ühtegi muljetavaldavamat tiimi ei näinud. Bayern kohe päris-päris-päris kindlasti ei tahaks Atleti kaitse vastu minna, City-Atletico poolfinaalpaar lõppeks esimese mängu suureskoorilise võiduga Atleti jaoks. Realiga kohtumised on Atletico jaoks ilmselt sellised, kus parasjagu emotsioonil ehk suurem roll on.\nEniveis, kõik eelnev kõrvale jättes - aitäh ! Kuradi kõva saavutus ja ... pange seekord finaal kinni. Treener ja mängijad reaalselt väärivad seda!\n14.04.16, 10:46 #4223\nPane veel mingid hüüumärgid ja mingit puuinglist siia.\nTegemist on personaalse arvamusega ja Atleti tõusu aasta aastalt järgides ei ütleks, et poolfinaali jõudmine mingi tohutult eriline saavutus oleks, et kolmepäevast orgiat peaks pidama. Barca väljalülitamine on kõva saavutus, kuid Atleti on juba seal maal küll, et eesmärgiks on turniirivõit, mitte mõnele favoriidile tuule alla tegemine. Nii palju austust mul on selle klubi vastu küll. barca vormikõver on suunaga allapoole ja mingi eriline üllatus see nüüd ei olnud asjatundja jaoks, sest Atleti mängufilosoofia on juba selline, et neis mängudes ei ole Barca ammu enam mingi selge favoriit neutraalse asjatundja jaoks.\nAtletil on üle keskmise temperamentsed fännid, seda muidugi, aga kokkuvõttes oli see siiski veerandfinaal, mis veerandfinaal.\nIdiootne liigasüsteem on muutunud (küll tulevasest hooajast). Jah, Atleti sissetulekud ei ole veel sealmaal, kus Barca omad, aga pole kaugeltki võrreldavad La Liga keskmiku omaga. Tegemist on suurklubiga, mida sa oma postis ju ka hiljem väidad.\nUnderdog on Atleti pigem "hipsterlikus" võtmes, ma ei oska seda paremini seletada, aga loe mõnnari postitusi CLi teemas- neutraalsete mõtteis lemmik, kuid finantsmuskli mõttes underdog.\n14.04.16, 10:47 #4224\nAtlético on vist vahepeal kõvasti populaarsust kogunud. Käisin ühes pubis mängu vaatamas ja minu üllatuseks ei olnudki ma ainus Atlético pooldaja. Pigem olid Barcelona fännid isegi vähemuses.\nNo nagu ma juba mainisin, siis viimastel aastatel on Atletico muutunud täiesti pädevaks hipsterklubiks, mida on cool toetada. Pealegi on Barcelona viimaste aastatega saavutanud staatuse, mis viimati oli ManUl oma hiilgeaegadel. Ehk siis klubi, mida on ülimalt populaarne vihata.\n14.04.16, 10:58 #4225\nHehehe, no arvestades, et väravalöömine on sellel hooajal käinud Atleticol tõusude ja mõõnadega siis vast päris puuri täis löömist City kartma ei pea\nAga tõsi, sellises vormis Griezmann võib paremal päeval Koke, Sauli ja teiste toetusel kehvema kaitseliini molekulideks rebida küll.\nMängukeelust vabanev Torres ka juurde arvata, kes on viimastel kuudel vist oma 6 aasta parimas vormis.... mine tea mis saada võib!\nPoolfinaalpaaride loosimist ootan juba kannatamatult ja esimese valikuna võtaks tõesti City, kuigi hetkel ei heidutaks ka muu loos. Bayernit tahaks juba ammu rammukatsumiseks ning Madridi Real oleks loomulikult taas kõikvõimas vaatemäng. Aga eks hispaanlastega on madistatud euroopas juba küll ja küll, ehk antakse loositaevast sedapuhku midagi muud?\nEilne show oli kindlasti ka üks Calderoni publiku vägevamaid etteasteid. Laul, toetus ja vastase kostitamine vilega kestis terve mängu kestel katkematult ja nagu näha ei piirdunud see 90 minutiga.\nAtmosfäär oli mängu vääriline!\n1 - Barcelona made only one touch in the opposite box in the first half against Atlético Madrid. Irresolvable.\n14.04.16, 11:23 #4226\nTiitlikaitsja väljalükkamine on iga tiimi jaoks ülikõva sõna. Ja see väärib tähistamist. Barcelona on siiski top3 klubi maailmas ja sellise ründetrio händlimine vääribki Atleti jaoks tähistamist. Pigem on küsimus, et kas peaks siis mõtlema, et "pfff Barcelona või, võit on suhteliselt oodatav ja iseenesestmõistetav, veider kui me ei saaks sellest paarist edasi" või?\nMaailmas pole ühtegi klubi, kes nii saaks arvata. Ja eriti kõvaks teeb selle saavutuse just rivaalsus - koduliigas kõvad andmised, CL'is panna Barcelona jälle kotti, viimase 3 hooaja jooksul on Atleti ainus tiim maailmas, kes suutnud Barcelonale Euroopas ÜLDSE vastu astuda. Mu meelest on see väärt tähistamist.\nTähistaks Real, tähistaks Bayern samamoodi kui tähistab hetkel Atletico. Loomulik ju. Pigem on see kompliment teile, kuivõrd võimsad te olete ja kuivõrd eriline sündmus on teie väljalükkamine Euroopast. Mulle küll ei meeldinuks, kui United sai Bayernilt võõrsilväravate tõttu veerandfinaalis tala ja siis öelnuks sakslased, et "ah me pidimegi võitma, ei midagi erilist" vaid Beckenbauer ütles, et "see on ajaloo kõige magusam kaotus" (3-2 saadi Old Traffordil tala, Robben pani selle segase ühepuuteka taha nurka ja agg 4-4) ja nad teadsid, et pandi siiski SAF'i tiim kotti.\nKuigi jah, kui Unitedit kuskil CL poolfinaalis võita pole võrdväärne Barca kottipanemisega, siis you get the point, yo.\nP.S. Atleti on kõva. 29-71 possessioniga panna Barca 2-0 kotti on teemas. Simeone on väga retsi tiimi kokku pannud. Kahju, et ta ilmselt mingi 10-aastase projekti ei tee, vaid mingi hetk liigub ikka kuhugi mujale - sellist SAF'i hõngulisust on temas. Võimas isiksus.\n14.04.16, 11:27 #4227\nKeegi ei väida, et see pole tähistamist väärt. Minu väide on, et ei tasu nüüd selle tähistamisega liiale minna e (pisut?) minu arvates rõõmustai u nii nagu oleks finaal Reali vastu võidetud. Juve eelmine aasta pani Reali võõrsil kotti, rõõmustati küll, aga ma ei näinud kestvaid kiiduavaldusi jms. Ja Atleti ei ole minu hinnangul kehvem klubi.\n14.04.16, 11:46 #4228\nTublid poisid ja edu, aga no ausalt öeldes celebration ikka pisut over the top minu jaoks. Tegemist oli siiski veerandfinaaliga. Eks siin on muidugi paljuski sellist frustratsiooni mahamatmist, selles mõttes arusaadav.\nNoh, eks igaüks võtab seda, kuidas tahab. Alati ei pea suurelt ainult tiitli- ja karikavõite tähistama. Atleti fännidel ja mängijatel on kombeks tähistada ka töövõite (ja seda eriti Simeone ajastul) ning kui nii olulises mängus lüüakse auti nii kõva tiim nagu seda Barcelona on, siis võimendab see veel ekstra.\nSes suhtes - mängijad andsid endast kõik, fännid andsid endast kõik. Tasuks tuli seekord võit, millesse panustasid kõik alates mängijatest ja fännidest kuni kitmanini. Töövõit. See on minu jaoks ka üks Atleti essentsidest: me ei pruugi alati võita, kuid kui mängijad jätavad naha platsile ning higistavad särki kandes kui pöörased, siis ei ole kellelgi neile etteheiteid. Fännid tahavad näha meeskonda, kes särki kaitseb ja endast kõik platsile jätab. Kui ei võida, siis ok, järgmine kord uuesti aj paremini, peaasi, et võitlesime. Pea püsti ja edasi. Kuid kui võitlusega peaks võit kaasnema, siis seda enam on põhjust pidutseda ja töövilju nautida. Seekord võitsime.. ja veel keda!\nPaljud teiste meeskondade peatreenerid on öelnud, et Atleti on suur meeskond, kes mängib ja töötab kui väike meeskond. Ja nii ongi. Samamoodi tähistame ka oma õnnestumisi: nagu väike meeskond ikka ehk suurelt.\n14.04.16, 12:04 #4229\nMa jätkaks seda diskussiooni, ses selle essents on huvitav. Paljuski on selline mentaliteet senise edu alus- sisult suur (saavutustel ka juba), mängult ja töökuselt aga väike peeter. Mõneti toidab, aga mõneti tekitab see probleeme- PSV vastu saadi siiski õnnega edasi, ehkki muidugi oldi parem meeskond. Tegelt on minu jaoks küsimus, kas selline võetud hoiak on mingi hetk äkki hoopistükkis arengupidur? Arvestades omanikeringi vahetusi, lisaks tiitlid, mida juba võidetud ja edu Euroopas. eks see hooaeg toob mõned vastused- favoriidi lükkamine konkurentsist on suur asi, aga kui hooaja lõppedes jäädakse ikkagi tiitlita, siis ma ei ütleks, et see filosoofia nüüd ülearu ka edukas on. Üldse mitte paha pärast, mind genuiinselt huvitab see.\n14.04.16, 12:05 #4230\nSee on umbes selline jutt, et vaatad kõrvallauas sünnipäeva tähistavat seltskonda ja kukud kobisema stiilis " ega seda viina nii väga ka pole vaja juua, ega teil pulmad ju pole"\n14.04.16, 12:13 #4231\nOleneb, mida tähistatakse, kas pole?\n14.04.16, 14:10 #4232\nMõneti huvitav, et kuigi Barca on domineerinud (pean silmas tulemusi) viimastel aastatel Atletico vastu, siis CLis löödi mõlemal korral välja Barca. Atletico - Real duellide puhul on viimastel aastatel edukam olnud esimene, aga jällegi CLis võitis mõlemad lahingud teine.\n14.04.16, 14:19 #4233\nAtletico pleioff vastased viimase 3 a Cl-is\nUsun, et järgmises ringis oleks Bayern kõige kõvem test Atleticole. Ei ole sama liiga eelist nagu Barca ja Reali vastu mängides\n14.04.16, 14:20 #4234\nMuster küll on, aga paljus on siin ka juhuslikkust. Barca poole pealt Tata hooaeg oli nagu oli, seekord mängis kindlasti rolli eelmise hooaja edu ja kumuleerunud mängud. Barca ja Atleti mängud võivad olla küll mõneti Lucho ajal ühele poole kaldu, kuid peaaegu kõik mängud on olnud äärmiselt tasavägised ja sõltunud mõnest otsusest, mõnest eksimusest. Barca vist domineeris ühe mängu, pärast Anoeta kaotus eelmisel hooajal liigas. Madridi ja Atleti mängudes on olnud suureskoorilisi võite rohkem. Punkt või keegi võiks siia tuua selgust- aga kõhutunde pealt ütleks, et Atletile sobivad knock out mängud, kus teine mäng kodus- esimeses mängus on vaja tuua kaitsest lähtuva mänguga tulemus, teises juba Calderoni toega on igal meeskonnal megaraske. Aga võib olla stat siin näitab midagi muud.\n14.04.16, 20:57 #4235\nEile läbisid meie supermaratoonarid ca 12 kilomeetrit rohkem. Aga tegelt tahtsin lihtsalt öelda, et massive props Lucas Hernandezile. Kogu selle seeria jooksul ei eksinud ta kordagi ühegi elemendiga. See oli raske koht, kus sisse tulla, aga kutt tuli ja mängis kui veteran. Simeone tõi ta eraldi pressikal veel välja ka, kuigi ükski ajakirjanik ei küsinud.\nSamuti props Saúlile ja Kokele: täielikud mootorid. Neist esimene areneb jätkuvalt edasi ning ma ütleks, et praegu oleks see omamoodi juba üllatus, kui ta suvel Del Bosque valikust välja peaks jääma. Ja Koke - siin pole sõnu vaja, see mees on tulevane kapten, täielik lust on teda platsil möllamas ja juhiseid andmas vaadata. Kui Torrese võimalus one club maniks saada on möödanik, siis Kokel on kõik võimalused selleks endiselt olemas. Senine saldo: 24 eluaastat, 16 aastat klubis, 7 hooaega põhimeeskonnas, 258 mängu.\nLisaks neile propsi ka Oblakile, Moyale, Juanfranile, Filipele, Gimenezile, Monsalvele, Savicile, Gamezile, Godinile, Gabile, Augustole, Kranevitterile, Correale, Carrascole, Tiago, Thomasele, Oliverile, Griezmannile, Torresele ja Viettole.\nLisaks special mention veel ühele eilsele tegelasele, Ardale. Ei tea, mis tema peas küll ei toimuda võis. Mõneti oli isegi üllatus, et see vilekoor talle nii üksmeelne ja vali oli.\nMina väga probleemi või takistust ei näe. Pigem vastupidi.\nTegelt on siin see koht oluline, mida Torres ja kõik teised koguaeg korrutavad: võidud võitudeks, klubi väärtus seisneb milleski muus. Ning seda tuleb hoida, päris kõvasti hoida kohe. Ma ausalt öeldes hoian hinge kinni, et kunagi ei saabuks seda päeva, kus me satuks oma edust sõltuvusse. Kui Torreselt küsiti kunagi (see oli julgelt mingi 10 aastat tagasi) ühes intervjuus midagi Reali ja Atlético erinevuste kohta, siis ta ütles toona, et Real on oma edu ori. Et kui klubi ei võida, siis on fännid õnnetud ja rahutud.\n“Real are rich and powerful and used to winning, so that’s what the fans expect. But that means they are slaves to their success. When they don’t win, they can’t find happiness.”\nNing täpselt seda ei taha ma, et juhtuks. Sestap mulle meeldibki praegune mentaliteet, kus fännid hindavad mehi eelkõige selle järgi, kui palju nad endast platsile jätavad. Sa võid kaotada, aga sa pead endast kõik andma. Kui annad, siis sind hinnatakse. Väga hea näide on näiteks Jackson. Kõik nägid, et tüübil ei suju, aga vähemalt ta pingutas ja üritas endast kõike anda. See on ka see põhjus, miks teda kunagi vahetuste puhul välja ei vilistatud. Üks tema viimastest mängudest enne Hiina minekut oli Celta vastu ja rabeles mis ta rabeles, aga ei õnnestunud - sellegipoolest sai ta Calderoni publikult sooja aplausi.\nEdu on oluline, kahtlemata. Eriti veel praegusel juhul, kus klubi sissetulek sellest otseses sõltuvuses on (poolfinaali jõudmine tõi 7 milkut näiteks juurde), kuid see pole samas kõige olulisem. Tähtis on jääda kahe jalaga maa peale ning emotsiooni nautida. Sessuhtes olen ma praegu väga rahul sellega, et peale Meistrite liiga finaali ja La Liga võitu ei toimunud mingit suurt äratõusmist - me võime vabalt paar mängu järjest kaotada, aga see ei tekita kelleski mingit paanikat. Keegi ei vilista, keegi ei nõua omade päid. Kõik annavad endale aru, et see on loomulik.\nJa see ongi maruvahva. Midagi võita on väga tore ja ilmselgelt on see ka eesmärgiks, kuid kui osatakse ka väikeseid õnnestumisi ja neist tulenevat emotsiooni hinnata, siis see on vähemalt sama tore kui mitte toredam. Sama kehtib ka päriselus. Kümmekond aastat oskasid vähesed loota, et me varsti sellistel kõrgustel stabiilselt pallime ning praegu tuleb seda ja sellega seotud väikeseid õnnestumisi lihtsalt nautida.\nEhk siis ma arvan, et praegune mudel ongi ainuõige kasvamiseks. Kesksed märksõnad peavad olema need, mis on meid seni edasi kandnud ehk siis "töö", "munad", "ühtekuuluvustunne", "vankumatu toetus" ja "meeskond". See on kõik see, mida ka Simeone koguaeg rõhutab: tee tööd ja usu. Kui me hakkaks vaid tiitleid ja karikaid lugema ning seaks enne igat hooaega endale kindla eesmärgi, kui palju me neid võitma peaks, siis me satuks kiiresti oma edu orjadeks. See omakorda hakkaks mingil hetkel tahes-tahtmata neid eelnevalt mainitud märksõnu õõnestama ning klubi kaotaks tükikese oma olemusest. Parem on minna edasi partido a partido suhtumisega, kus iga mäng on finaal ja tähtis ning mõned mängud veel eriti tähtsad (nagu näiteks eilne kohtumine Barcelonaga, kus lisaks väljalangemisele oli mängus ka kohalik rivaliteet).\nMa olen täiesti rahul sellega, et me ei võida alati kõiki mänge ja kõiki karikaid, et Celta peksab meid vahete-vahel karikasarjast välja, aga et klubis valitseb vähemalt hea keemia ja feeling. Atleti jälgimine võib vahete-vahel anda midagi südarilaadset (PSV penaltiseeria, eilne mängu lõpp), aga samas annab see ka topelthea emotsiooni, mis väljenduski näiteks eilsetes pidustustes. See kõik tugevdab sidet mängijate ja fännide vahel ning kannab omakorda klubi edasi. Mida tervem on see side ja sisekliima, seda jätkusuutlikum on klubi.\nNing see kõik on klubiga ammustest aegadest kaasas käinud: on suuri õnnestumisi olnud (La Liga võit), on nappe unistuste purunemisi olnud (Meistrite liiga finaali kaotus Realile, 1974. aasta finaal), on suuri krahhe olnud (Segundasse langemine). Aga sellele vaatamata on fännid rasketel aegadel meeskonna kõrvale jäänud - näiteks kui Segundasse langesime, siis oli Atleti endiselt kolmanda suurima publikuarvuga meeskond Hispaanias, eespool vaid kõrgliigas pallivad Real ja Barcelona.\nKunagi tegi Joaquin Sabina klubi 100. sünnipäevaks nö mitteametliku hümni, mille üks osa selle olemuse väga hästi kokku võtab:\nWhat a way to stand\nWhat a way to dream\nWhat a way to go up and down to earth, long live my Atleti de Madrid\nPunkt või keegi võiks siia tuua selgust- aga kõhutunde pealt ütleks, et Atletile sobivad knock out mängud, kus teine mäng kodus- esimeses mängus on vaja tuua kaitsest lähtuva mänguga tulemus, teises juba Calderoni toega on igal meeskonnal megaraske. Aga võib olla stat siin näitab midagi muud.\nSimeonel on knock-out faasides vägagi hea trackrecord. Omajagu taandub muidugi ka sellele, et sellised mängud on veidi erineva olemusega kui tavalised liigamängud. Seda näitas tegelt ka just lõppenud kahemänguline vaatus Barcelona vastu. Eksimisruumi on vähem, vastased ei lenda nii julgelt peale ja on ettevaatlikumad, sh oli seda ka Barcelona võrreldes liigamängudega.\nAga paar statistikanopet võib küll kirja panna:\n- viimati lõi knock-out faasis Vicente Calderonil Atléticole värava AC Milan, 2014. aastal. Peale seda on Calderonil käinud Real, Barcelona (2x), Chelsea, Leverkusen ja PSV - kõik on kuivale jäänud.\n- Üleüldiselt on Atlético viimase 16 Meistrite liiga kodumängu (ehk sellest hetkest, kui Simeone pukki tuli) osas sisselastud väravate saldo selline: 1-0-0-1-0-0-0-0-0-0-0-2-0-0-0-0.\nBoonusena selline vahva number, mis otseselt pole küll Meistrite liigaga seotud - Fernando Torres on 2016. aastanumbri sees kõige efektiivsem hispaanlasest ründaja olnud, värav iga 92 minuti kohta:\n14.04.16, 22:01 #4236\nReali fänni ja Florentino Perezi vahele ei tasu alati võrdusmärki tõmmata. Võib-olla on Reali kui klubi ja tema toetajate puhul tiitlid ja muud asjad tähtsamal kohal kui Atletico või mõne teise klubi jaoks aga ma ei ütleks, et minu jaoks on tiitlid ainukesed asjad, mis loevad. Võib ju näiteks tuua ka viimase El Clasico - mäng, kus tol hetkel polnud mängus oluliselt rohkem kui uhkus - peale mida oli meeskond selgelt (loe: liiga) rahul.\nLõppude lõpuks lendavad kehvade tulemuste korral pead igal pool, vahet pole, kas tegu on Estonian Airi või Real Madridiga. Küsimus on vaid ajas. Kui siinkohal teha võrdlus Realiga, siis ilmselgelt on Perezi süütenöör lühem kui Atletico juhtkonna oma, aga aastast aastasse ei saa ju endast nõrgematele kaotada ka Atletico. Ning ükski õige fänn ei jäta oma klubi isegi siis, kui klubi võimalused ja ambitsioonid mingil põhjusel muutuvad väiksemaks. Siin võib vaielda, kellel on parimad fännid, aga igal pool on omad plastikud ja pisut vähem plastikud. Ka Reali fännid näevad, mis toimub väljakul. Casemiro, Carvajal ja mõned teisedki mehed, kelle nimed protokollis tihti ei kajastu, teenivad ära aplause. Danilo, Bale'i või kelle iganes vilistamist ma heaks ei kiida, aga ka seal taga on pisut enam kui vaid meeskonna kehvad tulemused.\nKokkuvõtlikult ütleks, et musta ja valge vahel on päris mitu erinevat värvivarjundit veel\n14.04.16, 22:57 #4237\nNoh, tegelikult ei olnudki kavas otseselt võrrelda Realiga (iseenesest võiks see ka mõne teise klubi kohta käia, aga tol hetkel uuris ajakirjanik temalt just Reali kohta), vaid lihtsalt see Torrese tsitaat väga ammusest ajast oli asjakohane ja minu jaoks väga tabav.\nEt kui hakata endale enne hooaega paika panema, kui mitu tiitlit on vaja riiulile tuua, siis võib kaotuste korral kaardimaja tugevalt rappuma hakata ning ebastabiilsuse kaasa tuua. Mitte üldse halvas mõttes, aga Torres mõtles tol hetkel seda, et Real on olnud selles mõttes oma edu nö ohver. Fännid nõuavad Florentinolt tiitleid, Florentino mängijatelt, treeneritelt. Latid on kõrgele seatud, pinge on peal, karikad/tiitlid on vaja koju tuua ning selle pinge tõttu kipuvad ebaõnnestumiste korral ka viled ja kriitikanooled (mitte ainult fännidelt, vaid ka meedialt) kiiremini tulema. Sessuhtes on näiteks Atléticos ka omad kindlad ja madalamad eesmärgid paigas - igal aastal Meistrite Liigasse kvalifitseeruda - ning kõik mis lisaks tuleb, see on juba boonuseks.\nKui ma Atleti konteksti panin, siis just selle eesmärgiga, et me peame eesmärgiks võtma selle, et me ei tohi kunagi oma (võimaliku) edu ohvriks langeda ning peame leidma mingi alternatiivse võimaluse, kuidas nii karikaid võita, kuid samal ajal ka ühtekuuluvustunde ja stabiilsuse kõigil tasanditel säilitada. Meil on veel kindlasti palju tööd teha.\n14.04.16, 23:16 #4238\nLõppude lõpuks lendavad kehvade tulemuste korral pead igal pool, vahet pole, kas tegu on Estonian Airi või Real Madridiga.\npäris lollakas võrdlus. estonian air ja pead lendavad? 100 milli põletatud, pankroti peale visati veel 40 milli ja samad näod juhivad edasi...\nVÄGA vähe tõenäoline et real'iga midagi sinnapoolegi juhtuks.\n14.04.16, 23:54 #4239\nVõib-olla Estonian Air ei ole hea näide keskmise ettevõtte kohta aga ega treenerid ka tasuta minema ei jaluta üldjuhul. Et noh, põhimõtteliselt võiks nüüd vaielda nagu countiga vandenõu teemas aga kas sellel ka mõtet on? Sest asja sisuline mõte, nagu ma aru saan, sind ei huvita.\n15.04.16, 00:16 #4240\nKas järgmine aasta näeme Super Cup - i raames mängu Liverpool vs Atletico Madrid?


KURK DOLOMIIT F1 - SORDI KIRJELDUS JA OMADUSED - KASULIKUD NõUANDED\nKurk Dolomiit F1 - sordi kirjeldus ja omadused\nKurk on populaarne suvise elanikkonna hulgas, mis on võrdne tomatite, kapsa ja pipraga. Seda kultuuri kasvatatakse nii avatud kui ka suletud ruumides - kasvuhoonetes, kasvuhoonetes. Üks perekonna esindajatest on Hollandi spetsialistide poolt kasvatatud Dolomiidi sort. Ta on täiesti tagasihoidlik, suudab kohaneda mis tahes muutustega ilmastikutingimustes. Seetõttu sobib paljudes Venemaa piirkondades avatud voodis kasvamiseks.\nSee sort kuulub parthenocarpic'ile, st tolmeldamiseks pole putukaid vaja, see tolmeldab ennast. Õitsemise tüüp on enamasti emane. Puuviljad algavad 38-42 päeva pärast võrsete tekkimist.\nPõõsad keskmise haruga, paljud külgmised võrsed.\nKõrgus - 1 kuni 1,5 meetrit.\nMunasarjad on moodustatud kimbu, ühes sinuses 6-8 kurk.\nKurgid õige silindri kujul.\nPind on kaunistatud arvukate väikeste muhkudega.\nLoote pikkus - 9 kuni 12 cm.\nKaal sõltuvalt pikkusest - 80 kuni 100 grammi.\nLäbimõõt on umbes 3,5-3,8 cm.\nPorgandi marinatest eemaldamiseks peate alustama koristamist, kui kurgid ulatuvad 3-5 sentimeetrini. Kui soovite kornišreid eemaldada, siis peaksite natuke ootama, kui puuviljad muutuvad 5-8 cm pikkuseks.\nKurgi nahk on õhuke, tumeroheline. Pind on kaetud valge naelu ja tiheda servaga. Puuvilja otstest keskele on valged triibud. Liha on krõmpsuv, ilma kibeduseta, isegi marineeritud kurgid ei kaota krõbe.\nKeskmine saagikus on umbes 5-6 kilogrammi ruutmeetri kohta.\nSeda kurkide sorti kasvatatakse mis tahes viisil - saate seemikud ja sa võid külvata seemned otse maasse.\nSeemnikud on siirdamiseks väga valusad, mistõttu on kõige parem külvata see turba potidesse või kergesti murduvatesse plastpakenditesse. Esmalt peate maapinna ette valmistama. Või see on ostetud poest või tehtud. Peame võtma ja segama ühe osa haljastusest kahe osaga huumust, üks osa liivast ja lisage natuke tuhka. Maapinnal asuvad 1,5-2 cm sügavused seemned ja puistatakse maa peal.\nNiipea, kui ilmuvad idud, tekitavad nad orgaanilist väetist - sõnnikut või allapanu. Iga 4-5 päeva järel tuleb veega toatemperatuuril valada, veendumaks, et pinnas ei kuivaks. Pärast 4 või 5 voldiku ilmumist istutatakse seemikud alalisse alusse.\nKülvamine otse voodisse\nTeised suveelanikud, kes ei taha saaki vigastada, siis kurgid otse maasse. Krundi tuleb ette valmistada enne seda, kui maad sügisel kaevata, pärast seda, kui olete eelnevalt viljastanud selle huumuse ja väetistega. Kevadel, kui maa soojeneb, pannakse huumusesse puurkaevu, vähe puitu tuhka, külvatakse seemneid ja aed on kaetud fooliumiga. Kui võrsed ilmuvad, saab filmi eemaldada. Soovitatav on istutada mitte rohkem kui neli põõsast ruutmeetri kohta, vastasel juhul tekivad nad rohkem varju ja kannatavad valguse puudumise tõttu.\nDolomiidile, mis on hea saagiga rahul, on vaja teha mõned lihtsad agrotehnilised toimingud sordi eest hoolitsemiseks.\nWeed. Mida väiksem on umbrohtude arv, seda vähem kannatab taimekahjustajate rünnak. Jah, ja mõned maitsetaimed võivad kanda kurke mõjutavaid haigusi. Vähemalt üks kord 10-15 päeva jooksul on vaja umbrohu.\nVabastage. Maapinna lahtiühendamine annab juurestikule õhuvoolu. Pärast jootmist kaetakse maa kõva kooriku peale, mida tuleb jahvatada. Seetõttu on soovitatav pärast iga kastmist lahti lasta.\nVee see. Kastmine on soovitatav mitte väga sage, piisab, kui seda teha iga 2-3 päeva järel. Muld peaks olema niiske, kuid ei tohi mingil juhul veenduda, et varre all on vett. Kastmine on parem sooja veega pärast päikeseloojangut.\nToo üles. Väetisi, mis suurendavad saagist, soovitatakse pinnasele rakendada 3 või 4 korda. Esiteks antakse orgaanilisi väetisi ja kui lilled ilmuvad, siis tasub lisada veidi fosfaati. Kui oksad on kaunistatud esimeste kurkidega, peate taime sööma kaaliumi ja lämmastikku sisaldavate väetistega.\nHaigused ja immuunsus\nDolomiidi sordil on kõrge resistentsus kurkide peamiste haiguste suhtes: cladosporia, jahukaste ja kurgi mosaiikviirus. Teised haigused võivad taime hästi tabada, mistõttu tuleb ennetada, ravides kultuuri keemiaraviga. Pärast lillede taime ilmumist ei ole keemia kasutamine soovitatav - see on parem teha traditsiooniliste meetoditega.\nDolomiidi kurkide eelised ja puudused\nAednik, valides erinevaid köögivilju, vaatab oma plusse ja miinuseid. Mida vähem on miinuseid, seda suurem on valikuvõimalus. Selles klassis ei leidnud kasutajad vigu. Palju eeliseid:\nSordi kvaliteet on kõrge.\nViljad on kasutuses universaalsed.\nPõõsas kasvavad mitte ainult tavalised kurgid, vaid ka kornišonid ja marinaadid.\nKöögiviljad säilitatakse pikka aega.\nKõrge resistentsus külma ja paljude haiguste suhtes.\nPärast niiskuse või liigse niiskuse taastumist taastatakse see kiiresti.\nÕhuke nahk muudab kurkide säilimise väga maitsvateks, suurendades puuvilja maitset.\nTanya, 29 aastat vana: Kasvanud dolomiit müügiks kasvuhoones. Mul oli hea saagi hea meel - ligi 70 kilogrammi kurkid valiti 70 põõsast. Väga maitsev, õhukese nahaga, meeldis ja me ja ostjad. Ja sügisel olin rahul üllatusega - kui piitsad kuivasid, ilmusid lapselapsed. Ja nad hakkasid õitsema ja kurgid ilmusid uuesti. Kaks saaki hooajal on väga head.\nVeronika O., 31 aastat vana: Mul on väike suvekogemus, kuid ma kasvatan kurke kogustes - kogu pere sööb neid kõikides vormides. Kurkid Sama suurusega dolomiit, saak on suur, hea maitse. Piisavalt salatite ja talve koristamiseks. Jah, isegi osa jagati sõpradele.


Hetkel saad tasuta päriseks vanakooli strateegiamängu kosmose vallutamisest - Diktor\nHetkel saad tasuta päriseks vanakooli strateegiamängu kosmose vallutamisest\n15. veebr. 2021 kell&nbsp14:15\nMängu saad tasuta kätte kuni 18. veebruarini.Foto: Massive Damage Inc.\nKuni neljapäeva pärastlõunani on kõigil soovijatel võimalik tasuta päriseks alla laadida strateegiamäng “Halcyon 6: Lightspeed Edition”.\n“Halcyon 6” paneb mängija majandama ja arendama suurt kosmosebaasi. Uute moodulite lisamiseks on vaja mitmesuguseid ressursse, mida peab hankima erinevatest tähesüsteemidest. Baasi täiendamine võimaldab välja arendada tõhusamat tehnoloogiat ja ehitada rohkem laevu.\nMeelakkumine kosmosebaasi arendamine kindlasti ei ole. Silma peab pistma piraatide ja vaenulike tulnukatega, kes soovivad iga hinna eest su uhke baasi tähetolmuks kõmmutada. Rünnakud peab tagasi lööma ning selleks läheb mõistagi vaja paremaid relvi ja efektiivsemat varustust.\nTegu on siiski vanakooli strateegiamänguga, mis tähendab, et lahingud nii kosmoses kui ka planeetidel toimuvad käigupõhiselt. Silmas tuleb pidada vastaste nõrkuseid, sest kui neid edukalt ära kasutada, siis saab korraldada ahelrünnakuid, mis kurjamitele kõigest paari käiguga tuule alla teevad.\n“Halcyon 6: Lightspeed Edition” on tasuta saadaval Epic Games Store’is neljapäevani, 18. veebruarini.\nMärksõnad: mäng, strateegia, tasuta, videomäng\nTäna on viimane võimalus tasuta päriseks võtta kõrgelt hinnatud arvutimäng “Surviving Mars”


Rannajalgpallikoondise Euroliiga mänge näidatakse otsepildis - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nRannajalgpallikoondise Euroliiga mänge näidatakse otsepildis (0)\n05. JUULI 2018, 10:25\nSel nädalavahetusel saab otsepildi vahendusel kaasa elada Eesti rannajalgpallikoondisele, kes mängib Portugalis toimuval Euroliiga etapil.\nNazares aset leidva B-divisjoni etapil mängib Eesti kolmeliikmelises alagrupis. Kohtumine Serbiaga algab reedel, 6. juulil Eesti aja järgi kell 17.15 ning otseülekannet saab vaadata siit. Matš Rumeeniaga saab avavile pühapäeval, 8. juulil kell 16 ning lingi mängu otsepildile leiab siit. Samuti leiab kõik otselingid beachsoccer.com vahendusel.


Bilderbergi kinniste uste taga arutatakse stabiilse strateegilise korra loomist ja sotsiaalmeedia kasutamist relvana - Objektiiv\nMaailm » Bilderbergi kinniste uste taga arutatakse stabiilse strateegilise korra loomist ja sotsiaalmeedia kasutamist relvana\nPolitseiauto sõidab mööda hotellist The Fairmont Le Montreux Palace, kus leiab täna aset globaalse eliidi iga-aastane salastatud kohtumine, kuhu on kutsutud ka Eesti peaminister Jüri Ratas, 29. mail 2019, Montreux'i linnas, Šveitsis. Foto: Scanpix\nTäna alanud Bilderbergi kohtumisel arutatakse kinniste uste taga muuhulgas stabiilse strateegilise korra kehtestamise, Euroopa ja kapitalismi tuleviku, Hiina, Venemaa, Brexiti ning sotsiaalmeedia kasutamise üle relvana. Nagu mullu, osaleb ka tänavu salastatud kohtumisel Eesti peaminister Jüri Ratas.\n30. maist – 2. juunini Šveitsis, Montreuxi linnas aset leidval 67ndal Bilderbergi kohtumise ametlikul veebilehel avaldatud pressiteates kergitatakse saladusloori kesksetelt teemadelt, mida tänavu ligikaudu 130 osalejat 23 riigist suletud uste taga arutama hakkavad:\nMis ootab Euroopat järgmisena ees?\nSotsiaalmeedia kasutamine relvana\nTavapäraselt on ka seekord salastatud kohtumisele kutsutud nii poliitilisi liidreid kui ka asjatundjaid tööstusest, rahandusest, akadeemiast ja meediast. Nagu 2018. aastal on kutsutute hulgas ka tänavu Eesti peaminister Jüri Ratas.\nTeiste nimekate osalejate seas on veel:\nUSA kaitseministeeriumi analüüsibüroo juhataja James H. Baker, kelle ülesandeks on varustada USA kaitseministrit adekvaatse analüüsiga USA sõjalise võimekuse osas võrreldes teiste jõududega;\nendine Euroopa Komisjoni president ja praegune investeerimispanga Goldman Sachs International esimees José Manuel Barroso;\nGoldman Sachs International'i tegevjuht Richard J. Gnodde;\nMaailma Majandusfoorumi president Børge Brende;\nUSA-Saudi Araabia 350 miljardi dollarilisest relvatehingust kasu saava elektroonikaettevõtte Thales Group esimees ja tegevjuht Patrice Caine;\nÜhendkuningriigi keskpanga (Inglise Panga) president Mark Carney;\nTaani luureagentuuri DDIS (Danish Defence Intelligence Service) juht Lars Findsen;\nSuurbritannia signaalluureagentuuri Valitsusside Peakorter (GCHQ) juht Jeremy Fleming;\nmaailma suurima ärikontaktide võrgustiku LinkedIn kaasasutaja Reid Hoffman,\nendine USA välisminister ja endine USA riikliku julgeoleku nõunik Henry A. Kissinger, keda paljud peavad ka sõjakurjategijaks;\nValge Maja vanemnõunik Jared Kushner;\nPrantsusmaa rahandusminister Bruno Le Maire;\nSaksamaa kaitseminister Ursula von der Leyen;\nŠveitsi liidupresident Ueli Maurer;\nmeediaettevõtte ja uudisteagentuuri Bloomberg LP peatoimetaja John Micklethwait;\nmajandus- ja rahvusvahelise poliitika uudiseid vahendava nädalakirja The Economist peatoimetaja Zanny Minton Beddoes;\nHispaania meediakonglomeraadi PRISA esimees Javier Monzón;\ntarkvarahiiu Microsoft tegevjuht Satya Nadella;\nMadalmaade kuningas Willem-Alexander Claus George Ferdinand van Oranje-Nassau;\nlennufirma Ryanair tegevjuht Michael O'Leary;\nUSA riikliku julgeolekunõukogu vanemjuhataja Matthew Pottinger;\nMadalmaade peaminister Mark Rutte;\nNATO Strateegilise Kommunikatsiooni Kompetentsi Keskuse juht Jānis Sārts;\nUSA globaalset ülemvõimu propageeriva Washingtoni mõttekoja Hudson Institute vanemteadur Nadia Schadlow;\ninternetihiiu Google endine esimees ja selle emafirma Alphabet Inc. tehnoloogia nõunik Eric E. Schmidt, kes on ühtlasi ka Trilateraalse komisjoni liige (nagu Kissingergi);\nWashingtoni mõttekoja New America strateeg Peter Warren Singer (Eric Schmidt on ühtlasi mõttekoja juhatuse esimees);\ntehisintellekti väljatöötamisele keskendunud Max Plancki intelligentsete süsteemide instituudi (Max Planck Institute for Intelligent Systems) juhataja Metin Sitti;\nNATO peasekretär Jens Stoltenberg;\nAlphabet Inc.-i tehisintellekti väljatöötava tütarettevõtte DeepMind Technologies kaasasutaja Mustafa Suleyman;\nrahvusvahelise investeerimispanga Credit Suisse Group AG tegevjuht Tidjane Thiam;\nFacebook'i esimene investor ja juhatuse liige Peter Thiel;\nEuroopa suurima panga HSBC Holding plc esimees Mark Tucker;\nUSA riikliku julgeolekunõukogu Hiina osakonna juhataja Matthew Turpin;\nnaftatootmiskontserni Royal Dutch Shell plc, mis on praegune Euroopa suurim ja endine maailma suurim ettevõte, tegevjuht Jessica Uhl;\narenenud tööstusriike koondav Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (Organisation for Economic Co- operation and Development, OECD) asepeasekretär Ulrik Vestergaard Knudsen;\nTaani rahvusvahelise ravimifimra Novo Nordisk AS esimees Helge Lund (ravimifirma enamusosalus kuulub sihtasutusele Novo Nordisk Foundation, mis on 49,1 miljardilise väärtuse juures maailma teiseks suurem heategevusorganisatsioon);\nmaailma üheksandaks rikkama (väärt 13,7 miljardit) heategevusorganisatsiooni Ford Fondation president Darren Walker;\nRootsi panganduskontserni Skandinaviska Enskilda Banken AB (lühendatult SEB) esimees Marcus Wallenberg;\nSaksa autotootja Daimler AG endine esimees Dieter Zetsche;\nMõjuvõimsate rahvusvaheliste külaliste turvalise tagamiseks on Bilderbergi kohtumisel võetud kasutusele kõrgendatud meetmed. Foto: Scanpix\nBilderbergi kohtumise juhatuse liikmed on aga:\nPrantsuse mõttekoja Institut Montaigne esimees Henri de Castries;\nUSA mõttekoja Hudson Institute vanemteadur Marie-Josée Kravis;\nLeideni Ülikooli majandusprofessor Victor Halberstadt;\nSaksamaa suurima panga Deutsche Bank AG järelvalvenõukogu esimees Paul M. Achleitner;\nOsalejate terviknimekirjaga on võimalik aga tutvuda siit.\nAmetlikuks eesmärgiks transatlantiliste suhete edendamine\nEsimene Bilderbergi kohtumine leidis aset 29.-31. mail 1954 Hollandis Oosterbeeki külas Bilderbergi hotellis ning selle korraldas Lippe-Biesterfeldi ja Madalmaade prints Bernhard.\nBilderbergi grupi ametliku lehe väitel kutsuti kohtumisele majandus-, sotsiaal-, poliitika- ja kultuurivaldkonna esindajaid, et saada vabas vormis peetavate arutelude tulemusena parem arusaam keerulistest jõududest ja peamistest trendidest, mis mõjutavad lääneriike raskel sõjajärgsel ajal.\nSamuti tuuakse ürituse lehel välja, et iga-aastaste kohtumiste peamiseks eesmärgiks on edendada omavaheliste arutelude kaudu Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelist dialoogi, kutsudes selleks kokku isikuid, kellel on aktiivne huvi küsimuste vastu, mis on Euroopa ja Põhja Ameerika suhete seisukohast relevantsed.\n"Globaliseeritud maailma kontekstis on raske leida ühtegi teemat nii Euroopas kui Põhja-Ameerikas, mida oleks võimalik ühepoolselt lahendada," nenditakse kohtumise ametlikul lehel.\nUmbes kaks kolmandikku osalejatest on Euroopa riikidest ja ülejäänud Põhja-Ameerikast ning kutsututest ligikaudu üks neljandik on tegevad poliitikas ning ülejäänud teistes valdkondades.\nKohtumine on ajakirjanikele suletud ning seal kehtib täielik konfidentsiaalsusnõue\nBilderbergi kohtumine on ajakirjanikele suletud, väidetavalt selleks, et "julgustada kõige kõrgema taseme avatust ja dialoogi". Kohtumisi peetakse Chatham House'i reegli kohaselt, mis sätestab, et "osalejad võivad vabalt kasutada saadud informatsiooni, kuid ei tohi paljastada ei kõnelejate ega teiste osaliste identiteeti ega kuuluvust".\nBilderbergi ametlikul lehel väidetakse, et "tänu kohtumiste privaatsusele osalevad kutsutud seal pigem eraisikutena kui ametlike esindajatena ega ole seetõttu piiratud oma ametiga kaasnevate tavade või eelnevalt kokku lepitud positsioonidega. Nii on neil võimalik võtta aega kuulamiseks, mõtisklemiseks ja uute teadmiste kogumiseks".\nSamuti puudub kohtumisel väidetavalt üksikasjalik agenda ning selle raames ei esitata resolutsioone, ei viida läbi hääletusi ega tehta ametlikke poliitilisi avaldusi.\nVarjamatud globalistlikud ambitsioonid\nÜks (kuri)kuulsamaid bilderbergelasi, pankur David Rockefeller (1915-2017) ütles 1990. aastal antud intervjuus, et Bilderbergi kohtumised andsid talle "võimaluse tutvuda mõningate Euroopa ja Ühendriikide juhtidega väga mitteformaalsel tasandil, saada nendega niiöelda sina-tuttavateks".\nOma mälestusraamatus "Memuaarid" (2002) nimetab ta end aga samanimelises peatükis "uhkeks internatsionalistiks", kes sepitseb koos teistega ülemaailmset vandenõu, et luua integreeritum globaalne poliitiline ja majanduslik struktuur – üks maailmakord:\n"Mõned usuvad, et me oleme osa salajasest kabaalist (vandenõulaste seltsist – toim.), mis töötab Ühendriikide parimate huvide vastu ning nad kirjeldavad minu perekonda ja mind "internatsionalistidena" ning süüdistavad meid koos teistega ülemaailmse vandenõu sepitsemises, et luua integreeritum globaalne poliitiline ja majanduslik struktuur – üks maailm, kui soovite. Kui selline on minu vastu esitatud süüdistus, siis tunnistan ma end süüdi ning olen selle üle ka uhke."\nLisaks sellele, et Rockefeller oli Bilderbergi grupi liige, asutas ta 1973. aastal ka Trilateraalse Komisjoni, eemärgiga tihendada koostööd Põhja-Ameerika, Euroopa ja Jaapani vahel. Sellesse komisjoni on kuulunud ka bilderberglased Kissinger ja Bill Clinton aga ka Eesti eelmine president Toomas Hendrik Ilves.\nSamuti on Rockefeller olnud kõige mõjukama USA välispoliitilise mõttekoja Council on Foreign Relations (Rahvusvaheliste Suhete Nõukogu) esimees, mida on süüdistatud ka ühe maailmavalitsuse loomise vandenõus.\nBilderberglaste maailmavalitsuse loomise püüdlusi kinnitas 2001. aastal ka bilderberglane ja Suurbritannia endine kaitseminister Denis Healey (1917-2015), kelle sõnul "on väide, et [bilderbergerid] püüdlevad ühe maailmavalitsuse poole küll liialdatud, kuid mitte täiesti ebaõiglane". Healey uskus nimelt, et "üks ülemaailmne kogukond oleks hea asi".\nSildid Bilderbergi grupp David Rockefeller globaliseerumine globalism Jüri Ratas vandenõu


Väiketööstuste ajalugu ei ole palju uuritud — Sirp\nVäiketööstuste ajalugu ei ole palju uuritud\nTööstuslik betoonitootmine kujunes välja 1930. aastatel.\nEesti betoonehituse ajalugu. Koostanud Toomas Kään. Autorid: Uno Trumm, Paavo Kangur, Maris Mändel. Kujundanud Tarmo Rajamets. Toimetanud Mari Klein. In Nomine, 2014.\nUno Trumm on raamatu „Eesti betoonehituse ajalugu“ üks autoritest. Ühtlasi on see tema kolmas raamat Eesti tööstusajaloost.\nKuidas te üldse jõudsite betoonitootmise ajaloo käsitlemiseni?\nUno Trumm: Esimese, „Kunda tsement 140“ kirjutamise juurde sattusin juhuslikult. Väljaandjate, Virumaa muuseumi ja Kunda tsemendimuuseumi kaudu tekkis kontakt ja koostöö.\nTööstusajalugu huvitas siis teid ju varemgi?\nPuutusin tööstusajalooga kokku juba 2004. aastal, kui hakkasime koostama Kunda tsemendimuuseumi ekspositsiooni. Seejärel tuli Kunda raamat, mispeale tekkis ka Eesti Turbaliidu inimestel huvi välja anda raamat turbatootmise ajaloost.\nMis oli betooniraamatu tegemise puhul teistmoodi? Töö on ju tuttav.\nEks meetodi olen jah juba välja töötatud: istun arhiivis, lappan läbi vanu ajalehti, millest paljud on nüüd õnneks ka võrgus. Osa neist leiab otsingu märksõna abil, ei pea leht lehe haaval otsima.\nTööstusajaloo uurimiseks ei piisa kindlasti perioodikast. Milliseid allikaid veel kasutate?\nKuna kommunistid hävitasid suure osa 1920. – 1930. aastate tööstusettevõtete arhiividest, siis nüüdseks on järelejäänud materjalid laiali ja suhteliselt raskesti ligipääsetavad. Igasuguste riiklike ametkondade ja organisatsioonide andmed on need kohad, mis väärt allikmaterjalina kasutusse lähevad.\nEsiteks, registreerimislehed, milleks kasutatakse 1930ndatel korrastama asutud ettevõtete registreid. Paljud ettevõtted olid selleks hetkeks töötanud juba 15–20 aastat või kauemgi ilma igasuguse registreeringuta, aga see aeg hakkas läbi saama. Tavapärane oli, et ettevõte pandi tööle, vaadati, kuidas läheb ja alles siis hakati selle registreerimisega tegelema. Sageli alles mitmekordse meeldetuletamise järel.\nHea allikmaterjal on kohalikud maksutoimikud ja maksuvaidlused. Sealt tuleb kõiksuguseid põnevaid ja naljakaid lugusid. Näiteks vastab kolmekümnendatel maksuametniku järelepärimise peale ettevõtja, et tal pole õrna aimugi, palju ettevõtte käive oli, sest mingit raamatupidamist tal ei ole, ent see oli igal juhul väiksem kui see, mida too pakub.\nTeise ringi allikad on tollased haigekassa ja kinnitusühingu ankeedid. Tööinspektsioon külastas tööstusi ja mõned säilinud toimikud puudutavad ka betooniettevõtteid. Need on riigiarhiivis kättesaadavad. Hea, et riigiarhiivi säilikud on digiteeritud. Tööstusajaloo kohta sealt veel väga palju ei leia.\nÜllatav, et veel 1930. aastatel oli majandustegevus Eestis nii algelisel tasemel.\nJah, tolle aja töösturite põlvkond oli tsaariaegse kolme-neljaklassilise külakooli haridusega. Kirjaoskus oli kaunis algeline, nad olid pigem töömehed ja lõid tootmises kaasa. Riigivõim alles kehtestas ennast ning tänapäeva mõistes bürokraatiat ja sanktsioneerimist oli palju vähem.\nÜks üllatav asjaolu selgub raamatut sirvides veel: märkimisväärselt palju oli tolleaegsete ettevõttejuhtide seas naisi. Kuidas seda seletada?\nTõenäoliselt ei olnud see asi nii konkreetselt ära jaotatud, võimukad naised pidid oma peret ülal pidama ja said sellega hakkama. Üks tütarlaps pidas näiteks veskit ja kui see maha põles ning veski taastamine enam ei õnnestunud, müüs ta ülejäänud varanduse maha ja asutas hoopis betooniettevõtte. Tollel ajal oli see ka tunduvalt lihtsam kui praegu, sest seadmed olid lihtsad ja suurem osa tööst tehti ettevõtetes käsitööna, tänapäeva mõistes koduste vahenditega.\nKa töötamise põhimõtted erinesid tol ajal praegustest üsnagi palju?\nTöölisi peeti tööl kõrge eani, kuni nad tahtsid ja olid suutelised seda tööd tegema. Riik sel ajal veel pensioniiga kehtestanud ei olnud, tähtis oli vaid see, et töölised oleksid kindlustatud. Inimesed olid harjunud sellega, et tulebki tööl käia nii kaua, kui vähegi jaksad. Pensionisüsteem alles hakkas välja kujunema.\nTööl käidi ka perede kaupa, mis tihti oli alanud spontaanselt. Näiteks teinekord tuli inspektor kohale ja leidis töölt arvele võtmata naise. Vastus oli aga: tõin siin mehele süüa ja jäin talle veidi appi. See vastas ka tõele.\nKuidas betoonitööstus rasked 1940ndad üle elas?\nSaabusid tõesti rasked ajad, sest kui 1920ndad olid alustava majandusega olnud veel keerulised ja vaesed, siis 1930ndad olid juba tunduvalt rõõmsamad. Tsemendi hind langes, majandus kosus ja kümnendi keskel viidi paljud betoonitööstused kuuridest ja mujalt viletsatest tootmistingimustest korralikumatesse tööstushoonetesse, soetati seadmeid, töö käis, maksti palka. Sellises olukorras tõi pööre muidugi hävingu. Tööstused võeti käest ja paljud töösturid küüditati 1941. aastal, osa arreteeriti ja hoiti vangis Eestis. Näiteks natsionaliseeriti Rakverest pärit Lukmanite perekonna maja ja pangaarved, mispeale kõrges vanuses pereisa heitis 1941. aasta kevadel hinge. Pojad lõpetasid Venemaal vangilaagris.\nEsialgu elas enamik ettevõtteid natsionaliseerimise formaalselt siiski üle?\nNatsionaliseerimise elas esialgu üle enamik suuremaid betooniettevõtteid, osa muudeti artellideks, s.t omanik leppis lihtsalt oma töölistega kokku, et võtame selle kollektiivsesse omandisse. Näiteks Viljandis jäi Johann Jaska edasi oma artelli juhatajaks. Tallinnas ja Tartus anti suuremad tööstused linna omandisse, sisuliselt munitsipaliseeriti. Paljud väiksemad ettevõtted lõpetasid siiski ka oma töö.\nAastatel 1954–1955 hakati rajama suuri, industrialiseeritud betoonitööstusi, mis kümnendi keskpaigaks tähendas ka seni veel püsinud väikeste ettevõtete likvideerimist.\nSeega võib öelda, et selleks ajaks oli tsaariaegsete juurte ja vabariigiaegse struktuuriga betoonitööstus Eestis likvideeritud.\nPõhimõtteliselt küll. Neil ettevõtetel ei olnud enam funktsiooni, tootmine läks teistele alustele, tulid uued juhid.\nNii et seda järjepidevust ei ole te leidnud, et mõne perekonna esindajad, kes olid juba tsaariajal betooniga alustanud, või siis laiemalt ehitusega, ning jätkanud seda sõjaeelses Eestis, oleksid tegutsenud edasi ka sõjajärgsel ajal?\nMõni siiski on, Paul Veigel tuleb esimese hooga meelde, tema poeg on ka praegu ehitusmeister. Tema kirjutab oma mälestuses, et on sõjaeelset ehitust näinud, sest isa oli ehitusmeister. Nii et kui ta 1940ndate lõpus ehitusse läks, tundis ta tehnoloogiat ja töö iseloomu, ainult mahud olid suuremad. Üks näide on ka praegune Kunda Nordic Tsemendi tegevdirektor Meelis Einstein, kelle vanaisa oli juba 1920. aastal ehitusel tööl.


Klaara-Manni ausa aiavilja töötuba - Klaara-Manni Puhke- ja Seminarikeskus\nKlaara-Manni ausa aiavilja töötuba/\nEHE mahe-elamus! Ausa aiavilja töötuba Klaara-Manni puhkekeskuses\nVaatame ringi meie maheaias, kus aednik jagab mahekasvatuse näpunäiteid ja algteadmisi. Saate teada, mille poolest erinevad mahekasvatatud ja keemiliste väetiste baasil turgutatud köögiviljad. Kevadisel aja saate töötoas ka ise seemne mulda pista ja valmis külvi koju kaasa võtta, et sügisel valmis saaki korjata.\nPeale ringkäiku aias valmistame koos käsitöölimonaade ja smuutisid, kasutades maheaiast korjatud ürte, metsast saadud võrseid või umbrohualgeid. Lisaks pakume suupärast, mis on valmistatud kohalikust toorainest.\nTöötuba on mõeldud gruppidele alates 10 inimest ja ette tellimisel.\nHind: alates 12€/in\n– Ringkäiku maheaias koos maheaednikuga\n– Käsitöölimonaadi või -smuuti ühistegemist\nLisatasu eest: toitlustus, ruumide kasutus ja majutus meie puhkekeskuses.\ne-post info@klaaramanni.ee või helistage tel 5645 7745\nKlaara-Manni ausa aiavilja töötuba kannab EHE ökoturismi kvaliteedimärgist.\nEHE ehk “ehtne ja huvitav Eesti” märgisega tunnustatakse loodussõbralikke turismiteenuseid, mis tutvustavad kohalikku elulaadi ja loodust. EHE märgist kandvate turismiteenuste arendamisega oleme ka kohaliku kultuuripärandi ja elulaadi väärtustajad.\nLisainfo EHE märgise kohta leiate puhkaeestis.ee veebilehelt.\nVaata ka meie teist EHE märgist kandvat teenust Klaara-Manni maanaise spaa!


Nelk eeterlik õli Signe Seebid - Sinu Looduskosmeetika\nNelk eeterlik õli\nNelk on vürts mida saadakse Syzgium aromaticum puust (nelgipuu). Nelgipuu on sihvakas igihaljas puu, kasvades kuni 12 meetri kõrguseks. Vihmaperioodi alguses ilmuvad pikad pungad. Need muudavad aja jooksul värvi, neid pekstakse puudelt ja kuivatatakse. Sõna nelk pärineb ladinakeelsest sõnast clavus, mis tähendab küünt, kuna nelgi punga pea sarnaneb küünega. Nelk ja muskaatpähkel olid 16. ja 17. sajandi Euroopa kõige väärtuslikumad toorained ning olid väärt rohkem kui nende kaal kullas.\nLõhn – tugev, täidlane, puidune, soe, vürtsine aroom\nRahvameditsiinis hinnatud omadused – nelgiõli üks kasutusvaldkondi on suuhügieen. Nelgiõli on aastaid kasutatud kommides, närimiskummides ja hambapastades, tänu selle võimele suud puhastada ning hingeõhku värskendada. Nelki on kasutatud ka kõhuprobleemide korral; kõhupuhitusel, seedimise stimuleerimisel ja söögiisu parandamisel. Nahaprobleemidest aitab nelgiõli leevendada kroonilist sügelust.\nAroomiteraapilised omadused –aroomiteraapias kasutatakse nelki kui stimulanti – tõstab toonust nii füüsilise kui ka intellektuaalse nõrkuse korral. Aitab ka stimuleerida seksuaalsust.\nKasutamine – nelgi eeterlik õli sobib kõige paremini just aroomiks lõhnakividele, õhuniisutajatesse ja aroomilampidesse.\nLisa vannivette 2-6 tilka. Massaaažiõliks lahjendada kuni 5 tilka 10 ml baasõliga. Sauna leilivette lisada 2-3 tilka. Sobib ka pesu lõhnastamiseks, lisades pesukuivatisse.\nSyzgium Aromaticum Leaf Oil\nNB! Ära kasuta eeterlikke õlisid lahjendamata. Hoida õlisid lastele kättesaamatus kohas. Mitte tarbida seespidiselt. Ei ole soovitav kasutada enne päevitamist.\nKategooriad: KODU, Kodumaine, Aroomiteraapia, Eeterlikud õlid\nRiitsinusõli ehk kastoorõli kasutatakse juuste, küünte ja peanaha hooldamiseks. See niisutab peanahka ning võitleb juuste väljalangemise vastu. Samuti soodustab riitsinusõli tugevate küünte ja tihedate ripsmete kasvamist.


Erivajadustega lastele pedagoogide leidmiseks kogutakse 10 000 eurot - NAISTEKAS\nErivajadustega lastele pedagoogide leidmiseks kogutakse 10 000 eurot\n27.detsember 2018 15:50\nErivajadustega laste vanemaid ühendav MTÜ Eriline Maailm ja Benu apteek algatasid annetuskampaania, et leevendada vene keele oskusega eripedagoogide puudust. Eesmärk on koguda vähemalt 10 000 eurot.\nMTÜ Eriline Maailm liikmeks on üle 450 eri rahvustest perekonda, kus kasvavad puudega lapsed. Aasta vabaühenduse tiitliga pärjatud ühenduse juhataja Julia Stepanova sõnul on nad seadnud üheks eesmärgiks erivajadustega laste perede toetamise kõrval laste hariduse edendamise. „Infokeskuse rollile ja psühholoogilise abi osutamisele lisaks oleme viimased kaks aastat panustanud riikliku õppekavaga erakooli loomisse erivajadustega lastele,” rääkis Stepanova. „Meie ühendus kaasab suures osas venekeelseid ja ka teistest rahvustest peresid. Meie suurimaks murekohaks on, et meil napib erivajadustega laste pedagooge, kes valdavad vene keelt või teisi võõrkeeli. Meie tänane tegevus tugineb vaid vabatahtlikkusel ja igasugune toetus headelt inimestelt võimaldab palgata psühholooge ja eripedagooge, kelleta polekski õppetöö võimalik,” lisas Stepanova.\n10. jaanuarini saavad apteegi külastajad üle Eesti teha omapoolse annetuse MTÜ Eriline Maailm tegevuste toetuseks. Kinkides Benu apteegi kliendikaardiga ostmisel saadud boonuspunktid annetuseks MTÜ-le Eriline Maailm, aitavad head inimesed üle Eesti erivajadustega lapsi nende erinevatel arenguetappidel.\n„Benu apteegi jaoks on inimeste tervise kõrval oluline nende heaolu. Meie apteegi klientide jaoks tähendab heategevuslik koostööprojekt võimalust aidata kaasa erivajadustega laste vanemate tugivõrgustiku tugevdamisse ja laste hariduse parandamisse. Üheskoos saame anda kasvõi killukese eriliste laste ja nende vanemate elukvaliteedi parandamisse,” rääkis Benu apteegi tegevjuht Kaidi Kelt.\nAnnetuskampaania, mille kaudu saavad inimesed toetada erivajadustega laste peresid, kestab 10. jaanuarini 2019 ning oma panuse saab anda kõikides Benu apteekides üle Eesti.\nEriline Maailm on erilisi lapsi kasvatavaid peresid toetav mittetulundusühing. Organisatsiooni lõid puuetega laste vanemad 2014. aastal ning praeguseks ühendab see Eestis üle 450 pere. Tänavu aasta alguses valiti MTÜ Eriline Maailm oma tegevuste elluviimise eest aasta vabaühenduseks ning novembris pälvis ühendus Integratsiooni Sihtasutuselt Eesti silmapaistvaima lõimija tunnustuse.


Kuna samal ajal toimus teine võrkpalliturniir Purtses, siis kannatas selle all Jõhvi Cupil osalevate võistkondade arv. Osales ainult kolm võistkonda.\nMängisime turniirisüsteemis kahe geimivõiduni. See-eest aga olid kõik kohtumised väga tasavägised.\nLoosi tahtel kohtusid esimesena võistkonnad Illuka ja Tarmukad. Esimene geim algas kohe punkt-punkti mänguga seisuni 9:9. Siis läks ette paari punktiga võistkond Tarmukad, kuid seejärel tekkis neil mängus mõõn, kus Illuka sai 5 punkti järjest ja läksid omakorda ise juhtima 15:13.\nNüüd said Tarmukad 4 punkti järjest ja jällegi juhtisid nemad. Illuka võistkonna 3 punkti järjest viigistas seisu 20:20. Edasi jällegi punktiga ees Tarmukad, kuid Illuka 3 punkti järjest viisid nad jällegi juhtima. Tarmukad viigistasid seisu 25:25. Edasi punkt-punkti mäng seisuni 28:28. Geimi\nlõpus oli aga kindlam Illuka võistkond ja esimene geim neile seisuga 30:28.\nTeises geimis läksid Tarmukad juhtima 7:2, kuid eduseisu ei suudetud hoida. Tekkisid mõõnaperioodid, kus Illuka sai mitmel korral 3 ja 4 punkti järjest ja teise geimi võitsid nad tulemusega 25:16 ning ühtlasi kogu mängu 2:0. Juhendi järgi tabelisse 3 punkti.\nTeises kohtumises olid vastamisi Tarmukad ja Krabuli. Jällegi läksid juhtima Tarmukad 5:1, kuid Krabuli suutis viigistada seisul 14:14. Seisult 15:14 Krabuli juhtimisel said Tarmukad 4 punkti järjest ja siis veel 3 punkti järjest ja seekord nad seda eduseisu käest ei lasknud ning võitsid esimese geimi tulemusega 25:20.\nTeises geimis viigiseisult 5:5 hakkas Krabuli paari punkti kaupa eduseisu suurendama ja teine geim kuuluski neile tulemusega 25:21. Kolmas geim algas Tarmukatele katastroofiliselt, kus jäädi kaotusseisu 2:7, kuid vähehaaval kosuti ja võideldi välja viik seisul 10:10. Edasi punkt-punkti mäng seisuni 13:13. Seekord olid geimi lõpus aga kindlamad Tarmukad ja võitsid geimi 15:13 ning kogu mängu 2:1. Tabelisse Tarmukatele 2 punkti ja Krabulile 1 punkt.\nKolmas kohtumine otsustas paremusjärjestuse. Esimene geim algas punkt-punkti mänguga seisuni 5:5, siis haaras initsiatiivi Illuka ja läks mõne punktiga juhtima. Krabuli ei andnud alla, viigistas seisu 18:18 ja läks ise juhtima 21:18 kui sai 5 punkti järjest. Seda edu nad käest ei lasknudki ja võitsid geimi tulemusega 25:22.\nKuigi teine geim algas punkt-punkti mänguga oli initsiatiiv juba Krabuli võistkonna käes kui said 4 punkti järjest ja juhtisid 10:5. Kuid Illuka kosus vähehaaval ja suutis viigistada seisu 20:20 kui said 4 ja 3 punkti järjest. Viik veel seisul 23:23, kuid geimi lõpus ikkagi kindlam Krabuli võistkond ja teinegi geim neile tulemusega 25:23 ning kogu mäng 2:0. Tabelisse Krabulile 3 punkti ja kokku neil 4 punkti ning turniiril esikoht.\nIllukal piisas seejuures ühest geimist, et tulla turniiril võitjaks. Neil kokku 3 punkti ja teine koht ning 2 punktiga jäid kolmandaks Tarmukad.\nI koht – Krabuli - Annemar Neiland, Elina Smolina, Taavi Põllu, Talis Põllu, Anton Kirilov, Ivar Mai.\nII koht – Illuka – Marjaana Lepiste, Mirjam Vinkler, Triin Loorits, Jaak Kivend, Gert Niinepuu, Priit Post, Margus Hindreus, Timo Juursalu.\nIII koht – Tarmukad – Mari Luuk, Aime Luuk, Tarmo Tohver, Üllar Saatman, Gunnar Ord, Mihhail Jerošenkov, Robert-Roland Uusmaa.


Harjutused, et leevendada luuüdi spinaalset stenoosi 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Harjutus » Harjutused, et leevendada luuüdi spinaalset stenoosi\nHarjutused teie seljaajutamise tagasitõmbamiseks\nHarjutused o Pöörake oma seljajoont edasi\nLülisamba seljaaju stenoos on valulik seisund, kus selg selgub alaseljas, mis avaldab survet närvidele ja seljaajale. Selle võib käivitada artriit või degeneratiivse ketta seisund. Peamised sümptomid on alaseljavalu, jäsemete tuimus (eriti käed ja käed) ja jalgade ebamugavus. Nimme stenoosiga inimesed saavad sümptomite leevendamiseks venitada ja tugevdada harjutusi.\nPuidust harjutused on mõeldud teie seljatoe kallutamiseks kas edasi-tagasi või tagurpidi. Koonimis- ja seisamisharjutused teevad viimast ja harjutused põrandaga tagasi saavad. Soovitatav on teha kuni 10 korda korduvaid tegevusi kuni kolm korda. Hoidke iga positsiooni viieks sekundiks. Tehke harjutusi nii tihti kui võimalik.\nTugeva pikkusega jalad langevad kõval pinnal, võimaldades selgelt lülisamba sobitada. Proovige lõõgastuda mõne minutiga selles asendis.\nKui põrandal on veel, pange oma põlved üles ja vajutage põrandale tagasi alaseljale. Korda 10 korda. See harjutus tugevdab selgroogu, mis aitab stabiliseerida selgroogu.\nKui teie põlved ikka veel üles tõstavad, ühendage oma tuharad kokku ja seejärel vabastage need. See on teine hea tugevuse liikumine. Tuharad aitavad toetada alaosa, nii et neid tuleb töötada.\nSeejärel tõmmake mõlemad põlved kokku ja hoidke neid oma ülemise keha vastu. Langetage jalad põrandale, siis korrake.\nVõite teha ka ülaltoodud harjutuse ühe jalaga korraga. See ulatub eraldi alaosa mõlemale küljele.\nNüüd, kui põlved üles püsti ja jalad põrandal, tõstke oma tuharad maha põrandast. See liikumine tugevdab alumist ja keskmist tagumikku. Nimmepiirkonna stenoosiga inimesed peaksid töötama ümbritsevate lihasgruppide ja seljaosa paremaks stabiliseerimiseks.\nLaiendage jalad ja tehke jalgade lifte. Püüdke hoida oma jalgu 6 tolli põrandast maha. Langetage jalad, siis korrake liikumist. Järgmisel komplektil püüdke jalgade tõsta põrandast 12 tolli. siis tehke viimasel komplekti 18 tolli. Tugevad kõhu lihased aitavad selgroogu toetada.\nKui jalad on endiselt pikendatud, tõstke parem jalg üles ja keerake keha vasakule. Asetage parem jalg üle oma vasaku ja saada hea venitus. Korda teisel pool.\nKui põrandate põrandale põrandale, liiguta aeglaselt lahti ja liigutage edasi, sirutades käed nii kaugele kui võimalik. See on hea soojenemisharjutus.\n"The Cobra" esitamiseks lange kõhuga oma käed küljele. Süstige oma tuharad ja kõhu lihased samal ajal, kuid lõdvestage oma jalgu. Aeglaselt tõstke ülemine keha põrandast välja ja hoidke seda asendit. Ärge tõstke ennast liiga kõrgeks või võite vigastusi ohustada. Vaid paar tolli peaks tegema.\nKui olete ikkagi kõhtu, pange põrandal rull-rätik. Pange oma otsa ette. Tõstke aeglaselt parem käsi ja jalg põrandale tolli või kaks. Lõdvestu ja tee sama asja teise käe ja jalgaga.\nJärjestikuline kohtumine on lülisamba seljaaju stenoosiga inimeste teine harjutus. Tõstke iga jalg umbes murdes umbes 3 või 4 tolli. Tehke seda 30-60 sekundi jooksul, võtke lühike vaheaeg, seejärel tehke veel kaks komplekti.\nEelmine PostKuidas tšakrad avada\nJärgmine PostitusKuidas parandada Bowflex PR1000?


Eelmine artikkel: Kasvuta majandused\nJ�rgmine artikkel: Liigne usaldus teenib petistele raha\nMaailma suurim interneti infrastruktuuri seadmete tootja Cisco Systems teatas eile ettev�tte restruktureerimisest ning sellest, et n�eb oma �ris stabiliseerumise m�rke, teatas Reuters.Cisco kavatsetakse restruktureerida 11 tehnoloogiagrupiks, mis on ettev�tte jaoks suurim sellelaadne operatsioon p�rast aastat 1997. Restruktureerimise eesm�rk on t�mmata koomale ja viia fookusesse ettev�tte tohutuks paisunud turundus- ja arendustegevus. 11 tehnoloogiagrupi loomine on ettev�tte esindaja s�nul tingitud klientidest ja turust ning peab aitama viia ettev�tte vastavusse olukorraga, kus piirid kliendisegmentide vahel on hajumas.San Joses, Californias baseeruva ettev�tte juhid �tlesid �htlasi, et ettev�ttel l�heb k�imasolev kvartal ootuste kohaselt ning sellega ollakse rahul. Cisco juhi John Chambersi s�nul leiab restruktureerimine aset ajal, mil Cisco �ri n�itab stabiliseerumise m�rke. �P OnlineKuigi Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon (OPEC) otsib v�imalusi naftatootmise edasiseks v�hendamiseks, on Venemaa samal ajal oma naftatoodangut ja -eksporti suurendanud, kirjutas New York Times.Venemaa j�rjest kasvav naftaeksport on ohustamas OPECi katseid toetada nafta hinda tingimustes, kus majanduskasv ja n�udlus nafta j�rele aeglustub, v�idavad anal��tikud. OPEC on sel aastal v�hendanud naftatoodangut juba kolm korda kokku 13 protsendi ulatuses. Venemaa on aga selle aja jooksul toodangut suurendanud 7 protsenti 466 000 barrelini ��p�evas, st rohkem kui �kski teine kartelli mitte kuuluv riik.Venemaa naftaeksport kasvab l�hiajal veelgi p�rast seda, kui valmib kaks uut torujuhet L��ne- ja Mustale merele. Deutsche Banki hinnangul kasvab Venemaa ja Kasahstani naftaeksport 2005. aastaks 45 protsenti.Kuigi Venemaa valitsus on seni formaalselt toetanud OPECi poliitikat hindade toetamiseks. Praktikas pole aga selleks, et kompaniid oleksid naftaekspordiga tagasihoidlikumad, tehtud midagi. N��dseks on naftaekspordi suurendamine muutumas Venemaa ametlikuks poliitikaks. M��dunud n�dalal teatas vastne k�tuse- ja energeetikaminister Igor Jusufov, et Venemaa ei ole n�us OPECi seisukohtadega. Venemaa on suurim OPECisse mittekuuluv naftatootja. �P OnlineHansa Capitali Grupi bilansimaht ulatus 30. juuni seisuga 15,4 mld kroonini, kasvades poole aastaga 20, teatas Hansapank Tallinna b�rsile. Grupi esimese poolaasta puhaskasum oli 369,5 mln krooni.Grupi finantsinvesteeringute maht kasvas esimese poolaasta jooksul 2,26 mld krooni v�rra (20,6) 13,22 mld kroonini, mis on 1,6 rohkem kui prognoositud. Liisingportfell kasvas esimese poolaastaga 19,1 ja faktooringuportfell 20,2. Faktooringu k�ive on poolaastaga kasvanud 2,02 miljardi v�rra (1,22 korda) v�rreldes sama perioodiga aasta tagasi, kusjuures peamine kasv on tulnud L�tist ja Leedust, kus faktooringu k�ibe kasvutempod on kiiremad kui Eestis. �P OnlineHansapanga Grupi 914 mln kroonine puhaskasum selle aasta esimesel poolaastal �letas oluliselt anal��tikute kui ka Suprema prognoose, teatab investeerimispank Hansapanga Gruppi anal��siavas aruandes.Kuigi aasta teisel poolel prognoosib Suprema Hansapanga varade mahu kasvu pidurdumist, peaks kasv olema piisavalt kiire, saavutamaks selleks aastaks korraliku kasuminumbrit.Toetudes tugevale esinemisele koduturul ja Leedu Hoiupanga (LTB) �lev�tmisele selle aasta esimesel poolaastal n�eb investeerimispank, et tema praegune hinnang pangale on liialt konservatiivne. Selle tulemusena kavatsetakse l�hiajal t�sta Hansapanga aktsia aastal�pu hinnasihti, mis praegu on 178 kroonil. �P OnlineKommunikatsioonis�steemide tootja Lucent Techno-logies loodab, et ta kahjum kahaneb k�esolevas kvartalis ja seda vaatamata kehvale olukorrale telekomiseadmete turul, teatas neljap�eval uudisteagentuur Bridge-News.Ettev�te teatas anal��tikutele, et ta loodab 2002. aastal j�uda kasumisse vaatamata sellele, et n�udlus turul p�sib stabiilne. Et 2002. aastal kasumisse j�uda, peab ettev�te kvartalis teenima 4,75 mld dollari suuruse k�ibe, mis moodustab ca 80 30. juunil l�ppenud kvartali k�ibest. Ettev�te kinnitas, et neljandas kvartalis kujuneb kahjum v�iksemaks kui m��dunud kvartalis, kus see k��ndis 21 sendini aktsia kohta. 2003. aastal loodab ettev�te 10?12-list k�ibe kasvu ja brutokasumi marginaali kerkimist 35 protsendini. Ka plaanib ettev�te kulutada 12 oma tuludest uurimist��le ja arendusele. �P OnlineRootsi telekommunikatsiooniseadmete tootja Ericsson on leidnud ostja oma Briti peakorterile, viitab Dagens Industri usaldusv��rsele allikale. Londonis St. James?s Square?il asuva Ericssoni kontorihoone m��k v�ib sisse tuua 2 mld Rootsi krooni.Ericssoni uueks aadressiks Londonis on 105 Wigmore Street, mis jookseb paralleelselt Oxford Streetiga. Umbes 70 Ericssoni t��tajat asub t��le uues t��kohas alates detsembrist. �P OnlineMicrosofti endise tegevjuhi Bill Gatesi 10protsendilise osalusega ettev�te Icos Corp koos farmaatsiagigandi Eli Lillyga kavatsevad j�rgmisel aastal tulla turule Pfizeri �lipopulaarse Viagraga konkureeriva potentsiravimiga, teatab CNN.Ettev�tted loodavad uue ravimiga haarata osa turust, mis v�imaldas Pfizeril eelmisel aastal m��a �le maailma tervelt 1,3 mld dollari eest Viagrat.Uue ravimi nimeks saab Cialis ning v�idetavalt on selle toime kiirem ning kestab kauem kui tema seni ainukesel konkurendil. �P Online\nMaailmapank: Eestis on lihtne �ri teha\nReform kogunes "Kallaste grilliks"\nParadoks: kallim v�ib sootuks soodsam olla\nSester kiidab uut eelarvet: k�ik kasvab