Rait Hiiepuu: pärast seda kriisi ei ole puidutööstus enam endine - Metsamajandusuudised\nVeerand sajandi eest Stora Enso Baltimaade metsavarumise ja puidutööstuse üksuste ülesehitamisega alustanud Rait Hiiepuu hinnangul lööksid kriisid Eesti majandust vähem, kui kasutaksime rohkem puitu oma ehituses.\nTekkis kange tahtmine alustada seda artiklit tunnustatud telemehe Valdo Pandi kuulsaks tehtud fraasiga: „Täna 25 aastat tagasi”... alustas suure osa oma senisest elust metsa- ja puidutööstuse tippjuhina ametis olnud Rait Hiiepuu tööd toonases Stora AB kontsernis, kes just oli alustanud Eestis kanna kinnitamist. Sest põhimõtteliselt nii see tõepoolest ka on, ainult et praegu, juba viimased kaks aastat, ei ole Hiiepuu selle, tänaseks Rootsi-Soome gigantettevõtteks formeerunud kontserniga enam tööalaselt seotud.\nSeega – veerand sajandit päris täis ei tule. Küll aga on suuresti just Rait Hiiepuu käsi mängus selles, et tänane Stora Enso on ka Eestimaal tugevalt esindatud, pakub siinsetele inimestele sadu töökohti ning väärindab erineval moel kohalikku puidutoorainet.\nÜhest arengukavast teiseni\nAlates tunamullusest tegeleb oma karjääri jooksul kõik juhtimistasandid läbinud Rait Hiiepuu praeguste juhtide koolitamisega, ta on coaching´u treener üleilmses organisatsioonis nimega International Coach Federation (ICF). Ja kuigi ta ütleb kohe vestluse alguses, et ega ta spetsiaalselt metsa- ja puiduteemadel nüüd enam silma peal hoia, siis saab üsna kiiresti selgeks, et ta on selles valdkonnas toimuvaga siiski suurepäraselt kursis, valdab ülevaadet metsamajanduses ja puidutööstuses toimuvast ning omab nendes küsimustes ka enda konkreetseid seisukohti. Küllap see on tingitud ehk küll alateadlikust, ent siiski professionaalsest huvist, ilmselt ka säilinud kontaktidest sellel alal tegutsevate inimestega, aga kindlasti ka sotsiaalsest tunnetusest – ikkagi teema, millega mitu aastakümmet tegeldud.\nNii on Hiiepuu olnud omal ajal nii Stora Enso Baltimaade üksuse juhina, kui Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu juhatuse esimehena, olnud tihedalt seotud ka eelmise, aastani 2020 tehtud metsanduse arengukava koostamisega ning teab meenutada, et ka eelmisel kümnendil oli kõige kuumemaks arutelu teemaks selle juures ikkagi raiemaht. No ja selle kõrval muidugi ka kõikvõimalikud loodusliku mitmekesisuse säilitamise küsimused. Praegust olukorda hindab ta toonasega võrreldes aga märksa tõsisemaks, vihasemaks ja emotsionaalsemaks. Ka siis ei läinud asjad lihtsalt, aga selliseid n-ö laupkokkupõrkeid talle varasemast ajast ka ei meenu.\n„Teemade ring on praegu suhteliselt sama võrreldes eelmise arengukava koostamise ajaga, ainult et praegu annab tooni just emotsioonide kokkupõrge. Väga vähe leidub tahtmist milleski kokkuleppele jõuda,” kirjeldab Rait Hiiepuu. „Soovitakse saada oma tahtmist, ehk täpselt teadmatagi, mida tahetakse. Ja kui seda ei saa, siis parem ärgu olgu mitte midagi.”\nStora Enso maaletooja\nMetsanduse valdkonda jõudis Rait Hiiepuu 1995. aastal, kui Eestis alustas tegevust Rootsi ettevõtte Stora AB. Enne seda oli ta olnud ametis mitmes puidutööstusettevõttes, sh Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi (TVMK) direktor. Stora aga kutsus Hiiepuu oma siinset äriüksust üles ehitama. Sellest sai alguse enam kui 18 aastat väldanud karjäär ettevõttes, millest 1998. aastal sai soomlaste Ensoga ühinemise järel maailma suurim metsanduskontsern Stora Enso.\n1990ndate keskpaik oli paljuski pöördeline aeg ja seda kahtlemata ka metsa- ja puidutööstuse arengu seisukohalt. Liialdamata võib öelda, et just selle kümnendi lõpus ja järgmise alguses tehti otsuseid, mis kujundavad selle tööstussektori tänast päeva.\nRootsi Stora ja Soome Enso olid oma profiililt sarnased ettevõtted, enne ühinemist konkurendid. Mõlema vana tugeva ajalooga firma valduses olid kõik valdkonna tarneahela toimimiseks vajalikud struktuurid, alates metsaomandist, lõpetades tselluloositööstusega. Pärast peakontorite ühinemist hakati kokku panema ka ühendettevõtte tütarfirmasid mujal maailmas, muuhulgas Balti riikides.\n„Ega toonast ja praegust aega võrrelda saa, pole lihtsalt midagi võrrelda. Tänaseks on meil väga hästi üles ehitatud saetööstusel baseeruv puidutööstus. Tol ajal olid vaid nõukogude metsamajandite ajast jäänud vananenud tehnoloogiaga saekaatrid,” iseloomustab Hiiepuu. „Vana ja amortiseerunud tselluloositööstuse ettevõtted läksid peale Kehra paberivabriku üsna kiiresti kinni. Ka Kehra seisis pika aja mahajäetuna, aga nüüd võime öelda, et jäi siiski alles tänu sellele, et vabrik läks kogemustega tselluloositööstuse, Tolaram Grupi kätte, kes hakkas sinna kõvasti investeerima.”\nPõhjusena, et Kehra paberitööstus on tänaseni ajahambale vastu pidanud, nimetab Hiiepuu seda, et jätkati oma aastatega väljakujunenud nišis – väga nõutava, aga samas ka väga spetsiifilise pruuni pakkepaberi ehk nn jõupaberi tootmisega. Ja ilmselt just oma kogemusele ja teadmistele tuginedes tegi Tolaram seda siis, kui sellised väikesed tootjad üle maailma hakkasid pankrotistuma. Turule tekkis tühimik ning Kehra vabrik tõttas seda täitma.\nVäga tubli ettevõttena tollest ajast, mis samuti siiani tegutseb, nimetab Rait Hiiepuu ka Räpina paberivabrikut, mis töötleb ümber vanapaberit, toodab arhailise väljanägemisega trükiseid, munareste jm.\nSaetööstus on kõige muu alus\nHiiepuu meenutab, et Eesti puidutööstusse tekkinud ärimeeste toonane esimene eesmärk oli püsti panna korralik saetööstus. See on ühe korraliku puidutööstussektori A ja O – kui on juba olemas tõhusalt toimiv saetööstus, saavad sellelt baasilt arenema hakata ka teised, juba märksa nüansirohkemad valdkonnad – hööveldamine, vineeri tootmine, liimpuit, tehasemajad ja lõpuks ka tselluloos.\n„Saagimine annab parimat toorainet, mida tselluloositööstus vajab – haket. Selle olemasolu on eeldus, et tselluloositööstus üldse saaks tekkida. Kvaliteetset haket aga suudab anda ainult kaasaegne tehnoloogia,” räägib Hiiepuu. „Nüüdseks on meil korralik saetööstus üles ehitatud ning asjaolude loogilise jätkuna areneski üle-eelmisel aastal välja soov rajada siia tselluloositööstus. Sest puidukeemia on kogu puidutööstuse kroon, ilma selleta ei ole terviklikku puidutööstust ja ma väga siiralt loodan, et see tööstus Eestisse siiski moel või teisel tuleb.”\nTa nendib, et olnuks eriti positiivne, kui sellise suure ettevõtmise investorid on kohalikud ärimehed, siinsed firmad. Paraku otsustas valitsus ennekõike Tartu linnavõimu ja avalike huvigruppide survel tselluloositööstuse eriplaneeringule piduri peale panna.\nMe paneme selle projekti riiulisse, aga mitte eriti kõrgele, ütlesid plaani eestvedajad Aadu Polli ja Margus Kohava toona.\n„Ega tegijad kusagile kadunud ole ja kindlasti ei ole kadunud ka tahe seda teha,” usub Rait Hiiepuu. „Lihtsalt see katse praegu ebaõnnestus. Aga tuleb aru saada, et tselluloositööstus annab üldse kõige suurema tootlikkuse puidusektoris. Meie puidutööstuses on praegu üks tugevasti lonkav jalg – see on viis, kuidas me praegu kasutame paberi- ja tselluloositooret. See segab tööstusharu kui terviku harmoonilist arengut.”\nJust selle tõttu saavad meil tema hinnangul võimalikuks olukorrad, kus paari aasta eest oli paberipuu hind metsaomaniku jaoks ülisoodne, ulatudes üle 60 €/tm, samas praegu pole metsast tulevaid paberipuu koguseid võimalik turustada sellele sortimendile vastava hinnaga. Seda dikteerib Põhjamaade turg, sest siseriiklik nõudlus paberipuu järele Eestis puudub. Nii rändabki see oma täit hinda saamata töötlemata kujul piiri taha ja graanulitehastesse, sest sihipärane kasutus puudub. Samas tekkib paberipuu sortimenti ju põhimõtteliselt igast metsast langetatud tüvest mingi osa.\nMetsaomanik ei saa valida, et kui nõudlus on vilets ja hinnad all, siis ta raiub ainult palki ja paberipuitu ei võta. See paneb kalkuleerima ja eks paljud mõtlevadki, et kui paberipuidu hind on kehva ja normaalset hinda saab ainult palgisortimendi eest, siis parem ma ei raiu praegu ka seda palki.\nSeda olukorda positiivsest küljest iseloomustava näitena toob Hiiepuu välja Kehra haavapuidumassi tehase. Enne Estonian Celli oli meil alati mure, mida teha haava paberipuuga. Kord seda taheti, kord mitte. Aga kui tehas tööle hakkas, muutus nõudlus äärmiselt stabiilseks, ka hind hoitakse stabiilsel tasemel, nii et metsaomanikud saavad sellega üsna riskivabalt arvestada.\n„See on hea näide sellest, et kui tootmine on Eestis, siis on ka selle puidu sortimendi nõudlus ja hind stabiilsed, metsaomanik ei pea kartma, et kui ta täna ei müü, siis homme on hinnad juba põrandal,” kinnitab Rait Hiiepuu. „Kohalikud saeveskid lõid samasuguse situatsiooni. Alguses, 1990ndatel, viidi ka palki massiliselt välja. Aga kui kohapeal tekkis tootmine ja turg, lõppes ka palgi väljavedu.”\nKiitvaid sõnu jagub Rait Hiiepuul riigimetsa majandaja RMK kohta. Ta leiab, et RMK on targalt üles ehitanud, arendanud ja hoidnud oma metsataristut. Kvartalitevahelised metsateede aluspõhjad on korras, kuivendused kraavitatud ja toimivad ning kõik see võimaldab paljudest kohtadest puitu välja vedada ka sellise sooja talvega kui tänavu.\nLäbi pöördeliste aegade\nRait Hiiepuu oli selleks ajaks juba Stora Ensoks saanud kontsernis juhtival positsioonil ka 2004. aastal, kui toimus sajandi tehinguks tituleeritud Sylvesteri grupi ettevõtete omandamine. Ta nimetab seda Eesti puiduärimeeste väga targalt tehtud müügiks. Ta meenutab, et Sylvesteri koostöö Stora Ensoga osutus viljakaks juba enne suurtehingut. Kõigepealt rajati Imaverre peenpalgiveski, seejärel rahastati juba jämepalgiveski rajamisse. Siis laiendati investeeringuid juba ka Lätti ja Leetu. Kogu see haarde laiendamine oli tugev Sylvesteri meeste initsiatiiv ja nagu nägime, vääris see küünlaid.\n„Kindlasti oli sellel tehingul taga palju majanduslikke kaalutlusi, aga nüüd me näeme, et kapital, mille Stora Enso läbi Silvesteri ostu Eestimaale tõi, on käima pannud palju uut äri nii puidusektoris kui teistes valdkondades,” kirjeldab Hiiepuu. „See suurtehing oli tervele Eestile vajalik ja kasulik. See, et Sylvesteril oli suur tung tööstust arendada, tõmbas siia välisinvestoreid. See on kindel. Samas kerkisid esile ka kodumaisel kapitalil põhinevad tööstused, näiteks Lemeks koos Rait Woodiga jt. Kui seda tehingut poleks olnud, olnuks see areng ilmselt märksa tagasihoidlikum, aeglasem.”\nTõsi – toona avaldasid paljud kartust, et Stora Enso tulekuga Eestisse ja siinsete ettevõtete ülesostmisega lähebki kogu siinne puidutööstus rootslaste-soomlaste käpa ja dikteerimise alla. Liikus isegi jutt, et mine hulle tea, äkki tahavad ka RMK ära osta.\nTol ajal asjas lähedalt ja täielikult n-ö sees olnud Hiiepuu kinnitab, et kordagi ei olnud teemaks mingi turu vallutamine sõna otseses mõttes, vaid Stora Enso eesmärk oli lihtsalt sel turul koos teistega osaleda. Nagu ajalugu on näidanud, jagus ka teistele arenguruumi ja -kohta.\nSaetööstus peaks Eestis olema arenenud sinnamaale, kus piirid on käes ja natukene üle ka, ütleb Hiiepuu. Graanulitööstuse arendamist vaata et maailma üheks suuremaks peab ta samuti targaks ja julgeks valikuks, sest Euroopas on praeguse kliimapoliitika valguses sellele kütteliigile määratu suure potentsiaaliga turg.\n2007. aasta kevad-suvel, vahetult pärast pronksiööd, kehtestas Venemaa oma töötlemata ümarpuidule topelttollid ja nii mõnegi siinse puidutööstuse toorainekanalid kuivasid kokku. „See, et palgile tulevad tollid peale, oli õhus pikemalt, aga krõks käis ära pärast Aljoša sündmusi. Venemaal otsustati, et Balti riikidesse ei tulegi ju mingit raudteed. Kui sealtpoolt taheti midagi meile saata, siis raudteelt vastati, et pole tehniliselt võimalik,” meenutab Rait Hiiepuu. „Otseselt ei keelatud, vaid öeldi, et pole tehnilisi võimalusi. Sisuliselt tähendas see, et siin polegi mingit raudteed.”\nSee tekitas suuri muudatusi nii Eestimaa regionaalses arengus, sotsiaalsfääris, transiidikaubanduses, aga kahtlemata ka siinse puidutööstuse arengus. Kui siiani sai kombineerida, kui palju toorainet osta Venemaalt, kui palju kohalikult turult jne, siis nüüd kadus üks oluline tarnekanal üldse ära.\nEsimene tagajärg oli kohalike raiemahtude kasvamine, mis samas tõi ka suuremat tulu Eesti metsaomanikule. Seejärel hakkasid siinsed tööstused järjest rohkem puitu importima Lätist. Ja nagu tänaseks näha, meie puidutööstust see Venemaa käik jalust ei löönud.\nPuitu tuleb rohkem ise kasutada\nViimase veerandsaja aasta jooksul on Eesti puidutööstus Rait Hiiepuu sõnul põhjalikult uuenenud, võib isegi öelda, et uuesti sündinud. Seadmed on ajakohased, muutunud on töö iseloom ja töössesuhtumine, laienenud on sihtturgude ring. Enamik ettevõtetest suutis uutes tingimustes ümber orienteeruda ja kohaneda, sh ka need endised Stora Enso ettevõtted, mis nüüd tegutsevad iseseisvate äriühingutena. Erandiks on siinkohal ehk Paikuse saeveski, mida kunagi majandas Forestex. Kui Stora Enso ostis Sylvesteri, siis koos sellega omandati ka Foresexi saetööstuse osa, vineeri pool jäi UPMile. Tänane OÜ Baltic Forest, mis küll ühisrahastusest miljoneid kaasanud, pole suutnud loodetud mahus tootmist käivitada. Hiiepuu sõnul suuresti just selle logistilise asukoha tõttu.\nPraegusega võrreldavat kriisi Rait Hiiepuu varasemast ei mäleta, sest nüüdne viiruse levikust tingitud seisak on sootuks hoomamatum – kui inimesed ei saa liikuda, siis ei liigu ka majandus, kaubad ega miski muu.\n„Viirus on majanduse põhjalikult sulgenud ja ainuke, mida ma praegu oskan mõelda on see, et maailm, mis sellest kriisist ükskord väljub, on hoopis teistsugune varasemast. Aga missugune, seda ei tea,” räägib ta. „Arvan, et tekkib teatud regioonistumine. Juba praegu on näha, et kui kriis lööb, siis väga pikad tarnekanalid muutuvad äärmiselt riskantseteks. Neid tuleb edaspidi vältida. Näiteks meie puitmajaehitus sõltub praegu ikkagi suuresti ainult välistellimustest. Peab hakkama ka Eestis rohkem puidust ehitama. Meil on see võimekus olemas, et ehitada ka puitkonstruktsiooniga korrusmaju. Pärast kriisi tuleb nii era- kui avalik sektor saada niikaugele, et arhitektidelt ja ehitajatelt hakatakse tellima puithooneid. See oleks suur panus kodumaise tooraine kasutamiseks, võimalus luua keskkonnasõbralikke hooneid, anda paljudele meie inimestele tööd ja edendada sel moel majandust.”\nKES ON KES: Rait Hiiepuu\n•1978–1983 – Tallinna Tehnikaülikool, magistrikraad puiduteaduse, sh tselluloosi- ja paberitööstuse tehnoloogia vallas.\n•1999–2002 – Tartu Ülikoolis magistriõpingud ärijuhtimise alal.\n•2018–2019 – Estonian Business School, diplom juhtivtöötajate kootsingu valdkonnas.\n•1983–1995 – töötanud juhtivatel kohtadel mitmetes puidutööstuse ettevõtetes, sh AS Tarme, AS Valga Mööbel, Holzman JV, AS Marlekor.\n•1995–2015 – Stora Enso Oy Baltimaade erinevate üksuste juht.\n•2008–2010 – oli Eesti Metsa- ja Puidutööstuse liidu juhatuse esimees.\n•Alates 2018. aastast ICF Estonia coaching´u treener ja juhtimiskonsultant.


Puidupuuõlid » Kasu Ja Tooted - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidÕli männipuud - mis selles on?\nErinevus õlide ja muude pinnakaitsevahendite vahel\nSpetsiaalsed õlid puidukaubanduses\nUuenda õli rakendust\nPuitpindu saab töödelda mitmel viisil. Üks võimalus, mis sobib hästi männipuiduga, on õlitamine. Millised eelised puidu õlitamisel toovad, milliseid omadusi pind on pärast õlitamist ja mida tuleks arvesse võtta puiduõli kasutamisel, leiate siit.\nKõik tavalised pinnakaitse liigid - näiteks lakkimine (tehases enamasti kasutatav), kuid ka tihendus - moodustavad puidu pinnale kaitsekihi. See kaitsekiht takistab mustuse ja niiskuse tungimist puitu. Õlitamise ajal ei teki sellist kaitsekihti. Vedel õli tungib puitu teatud sügavusele (tavaliselt 1–2 mm) ja kõvastub ja kõvastub kõva kihina. See kaitsekiht paikneb seejärel kõigi puitkiudude ümber.\nVõrreldes teiste protsessidega on männiõli mõningaid eeliseid:\nPuitõlid on kohandatud männipuidust\nVaiguga ei ole probleeme nagu maalimisel ja klaasimisel\nÕlitatud puit on väga vastupidav\nÕlitamine on lihtne ja odav kasutada ning seda saab teha igaüks\nPuidu tunne on palju loomulikum ja meeldivam kui värvitud puidust\nÕlitamine on palju ökoloogilisem kui maalimine ja see on keskkonnale palju vähem kahjulik\nVäga hea universaalne õli, mida saab lisaks männipuidule kasutada ka muudel puiduliikidel, on linaseemneõli. Linaseemneõli on toit, mis kõvastub kokkupuutel valguse ja õhuga viskoosse massiga. See kestab tavaliselt 2 kuni 10 nädalat. Linaseemneõli on eriti odav. Sageli on see ka üksikute metsade spetsialiseeritud õlide aluseks. Kuivatamist saab kiirendada linaseemneõli keetmisega - seejärel muutub see tuntud linaseemne lakiks.\nHiinas kasvab nn Tungölbaum (ka Holzölbaum). Tung õli on kasutatud pikka aega, et säilitada ja kaitsta puitu. See on ka paljude eriliste õlide alus.\nPuidu- ja puidutarnekaubanduses pakutakse ka spetsiaalseid õlisid, mis on kohandatud vastava puuliigi jaoks. Vastav baasõli lisatakse tihti rohkem looduslikke koostisosi (nn standõli, aga ka dammar või kastoorõli). Vahel lisatakse vahasid. Kuivatamise kiirendamiseks lisatakse nn sikatiivid.\nPärast värske (või lihvitud) puidu leotamist õliga 2-3 korda, kaitseb vorm lühikese aja jooksul. Eriti rõhutatud piirkondades tuleb õli sageli korduvalt (mitu korda aastas) korrata, vastasel korral piisab umbes üks kord aastas uuesti õlitamine.\nOluline: ärge kunagi jätke õliga niisutatud riideid kokku kortsuma - on oht, et kõik õlid süütavad! Te ei tohiks seda riski kunagi alahinnata. Ragid levivad alati väljas, et täielikult kuivada.\nVideo Board: 1 ЯНВАРЯ 2018 ГОРОД КИЕВ ПОХОЖ НА КЛАДБИЩЕ ЕЛОК И СОСЕН. КАК ОБРАЩАЮТСЯ С СИМВОЛОМ ПРАЗДНИКА У ТЕБЯ?\nKas soovite silikaadi värvi oma seinale eemaldada? See tähendab palju vaeva: selgitame, kuidas seda teha ja alternatiive selgitada.\nKui valite oma tsisternile mullafiltri, on teil suur valik mudeleid. Lugege siit, mida mullafilter tegelikult teeb.\nNõudepesumasinad võivad vajada soola. Siiski peaksite kasutama täpset kasutatud summat. Kliki siia kogu teabe saamiseks.\nVärvige trepi lakke kasutades õigesti treppe\nTöötada pehme puidu mööbel ja taastada


Euroopa maksekäsu avaldused vaadatakse läbi Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodeksas) XXIII peatükis sätestatud eeskirjade kohaselt, arvestades seal sätestatud erandeid.\nLeedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku XXIII peatükis sätestatud menetlust kohaldatakse juhtudel, kui võlausaldaja avaldus on seotud rahaliste nõuetega (mis tulenevad lepingust, lepinguvälisest kahjust, töösuhetest, elatise väljamõistmisest jne).\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku XXIII peatüki kohaselt menetletavaid asju võib võlausaldaja valikul menetleda ka hagi- või dokumendimenetluses.\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku XXIII peatüki kohaselt jäetakse avaldus läbi vaatamata, kui võlgniku elu- või registreeritud asukoht on välisriigis.\nKui kohtumenetlus on algatatud võlausaldaja nõude alusel ja pärast maksekäsu väljastamist ilmneb, et võlgniku elu- või töökoht ei ole teada, tühistab kohus maksekäsu ja võlausaldaja avaldus jääb rahuldamata. Sellist kohtumäärust ei saa eraldi määruskaebusega vaidlustada. Kohus võib neil asjaoludel maksekäsu tühistada ja jätta võlausaldaja avalduse rahuldamata ainult juhul, kui kohus oli eelnevalt määranud tähtaja, mille jooksul võlausaldaja pidi välja selgitama võlgniku elu- või töökoha või võtma meetmeid, mis oleksid võimaldanud kohtul menetlusdokumendid muul viisil kätte toimetada.\nMaksekäsu avaldusel põhinevaid kohtuasju menetlevad elu- või asukohajärgsed piirkonnakohtud.\nLisaks menetlusdokumentide sisu ja vormi suhtes kehtestatud üldistele nõuetele peab maksekäsu avaldus sisaldama järgmist:\n1) võlausaldaja ees- ja perekonnanimi, isikukood ja aadress, või kui võlausaldaja on juriidiline isik, siis võlausaldaja täisnimi, registreeritud asukoht, registrikood ja arvelduskonto number, asjakohase krediidiasutuse andmed, ja kui avalduse esitab esindaja, siis võlausaldaja esindaja nimi ja aadress;\n2) võlgniku ees- ja perekonnanimi, isikukood (kui see on teada), aadress ja töökoht (kui see on teada), ning kui võlgnik on juriidiline isik, siis võlgniku täisnimi, registreeritud asukoht, registrikood ja arvelduskonto number (kui see on teada) ja asjakohase krediidiasutuse andmed (kui need on teada);\n3) nõude suurus;\n4) kui nõue puudutab viivise väljamõistmist, siis viivise määr, suurus ja arvutusperiood;\n5) nõue, selle aluseks olevad faktilised asjaolud ja seda toetavad tõendid;\n6) põhjendatud taotlus ajutiste meetmete kohaldamiseks võlgniku suhtes, kui sellisteks meetmeteks on alust ja on olemas teave võlgniku vara kohta;\n7) kinnitus Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 431 lõikes 2 täpsustatud aluse puudumise kohta (maksekäsu väljastamise ajal ei ole võlausaldaja kohustus (või osa kohustusest), mille täitmist nõutakse, täidetud, ja võlgnik nõuab selle täitmist; kohustuse teatavat osa ei saa täita ja võlausaldaja nõuab, et see osa täidetaks; võlgniku elu- või registreeritud asukoht on välisriigis; võlgniku elu- ja töökoht on teadmata).\n8) avaldusele lisatud dokumentide loetelu.\nMaksekäsu avaldus elatise väljamõistmiseks peab sisaldama ka võlgniku sünnikuupäeva ja ‑kohta, elatise saaja sünnikuupäeva ja elukohta (kui avalduse esitab muu isik kui elatise saaja ise), nõutud igakuise elatise suurust ja perioodi, mille eest tasumist nõutakse.\nSoovitatav on kasutada justiitsministri poolt heaks kiidetud standardvormi.\nMaksekäsu avalduse vormi leiab Leedu kohtute elektrooniliste teenuste portaalist https://e.teismas.lt/lt/public/documentstemplates/.\nSeda ei ole reguleeritud.\nMaksekäsu avaldusele ei tule tõendeid lisada.\nKohus jätab maksekäsu avalduse rahuldamata järgmistel juhtudel:\n– Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 137 lõikes 2 täpsustatud asjaoludel (vaidlust ei tuleks lahendada tsiviilkohtumenetluses; nõue ei kuulu konkreetse kohtu pädevusse; kohtule avalduse esitanud isik ei ole järginud asjaomast liiki juhtumite puhul seaduses ette nähtud eelnevat kohtuvälise lahendamise menetlust; samade poolte sama esemega ja samadel alustel põhinevas vaidluses on tehtud kehtiv kohtu- või vahekohtuotsus või on olemas kehtiv kohtumäärus hageja nõudest loobumise avalduse rahuldamise kohta või poolte lepituskokkuleppe heakskiitmise kohta; samade poolte vahel on pooleli sama esemega ja samadel alustel põhinev kohtuasi; pooled on sõlminud kokkuleppe vaidluse üleandmiseks vahekohtule; avaldus on esitatud teovõimetu isiku nimel; avalduse on huvitatud isiku nimel esitanud isik, kes ei ole volitatud teda asjas esindama);\n– avaldus ei vasta Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 431 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vastuvõetavuse kriteeriumidele.\nMaksekäsu avalduse rahuldamata jätmise määruse peale saab esitada määruskaebuse.\nVõlgnik võib võlausaldaja nõude või selle osa vastu esitada makseettepaneku teinud kohtule vastuväite. Kui võlgnik on osa võlausaldaja nõudest täitnud või tunnustab osa nõudest, kuid ei ole seda siiski täitnud, võib ta esitada vastuväite võlausaldaja nõude ülejäänud osa vastu.\nVõlgniku vastuväide võlausaldaja nõude vastu tuleb esitada kirjalikult 20 päeva jooksul pärast makseettepaneku kättetoimetamist võlgnikule. Vastuväited peavad vastama menetlusdokumentide sisu ja vormi suhtes kehtestatud üldistele nõuetele, välja arvatud nõudele märkida vastuväite aluseks olevad asjaolud. Kui võlgnik on mõjuvatel põhjustel esitanud vastuväite pärast ettenähtud tähtaja möödumist, võib kohus tähtaja võlgniku taotlusel ennistada. Võlgniku vastavasisulise taotluse rahuldamata jätmise määruse peale saab esitada eraldi määruskaebuse.\nKui kohus saab võlgniku vastuväite, peab ta võlausaldajat hiljemalt kolme tööpäeva jooksul teavitama, et võlausaldaja võib esitada hagi hagimenetlust käsitlevate üldeeskirjade (sh kohtualluvuse eeskirjade) kohaselt ja tasuda kohtulõivu täiendava osa hiljemalt 14 päeva jooksul pärast kohtu teate saamist. Kohtu kohaldatud ajutisi meetmeid ei või enne hagi esitamise tähtaja lõppu tühistada.\nKui võlgnik rahuldab kohtu ettepaneku kohaselt osaliselt võlausaldaja nõude või tunnustab osaliselt nõuet, kuigi ei rahulda seda, ja esitab vastuväite ainult võlausaldaja nõude ülejäänud osa suhtes, väljastab kohus uue makseettepaneku nõude selle osa kohta, mille vastu võlgnik ei ole asjakohase peatüki eeskirjade kohaselt vastuväidet esitanud. Kui võlgnik esitab makseettepanekule vastuväite ainult menetluskulude väljamõistmisega seoses, otsustab kohus nende kulude hüvitamise määrusega. Võlausaldaja võib esitada oma nõude rahuldamata osa suhtes hagi asjakohases artiklis sätestatud menetluse kohaselt.\nKui võlausaldaja ei esita kohtule nõuetekohaselt koostatud hagi 14 päeva jooksul, arvatakse võlausaldaja avaldus mitteesitatuks ja tagastatakse võlausaldajale kohtumäärusega ning makseettepanek ja kohaldatud ajutised meetmed tühistatakse. Selle määruse peale saab esitada eraldi määruskaebuse, kuigi see ei takista võlausaldajal esitada hagi üldise menetluse kohaselt.\nMakseettepanek jõustub, kui võlgnik ei esita võlausaldaja avaldusele 20 päeva jooksul vastuväidet. Maksekäsku ei saa kiirkorras täitmisele pöörata.\nMaksekäsku ei saa vaidlustada apellatsiooni või kassatsiooni korras.


Kui ühine must pipar on vürtsi väga hästi tuntud ja hinnatud isegi läänes, tahame täna rääkida ühest kõige eksootilisematest sugulastest, pippalist (pikk pipar), mis on Ayurveda traditsiooni väga oluline taim.\nVäliselt on selle puuviljad üsna omapärased, st pikk ja kitsenev kuju, mida kasutatakse kõikides Aasia köökides, ja vaatamata sellele, et nad on meie laiuskraadidel peaaegu tundmatud ja tuntud alates Rooma aegadest.\nÜmar- ja aromaatse maitsega on pikk pipar vürtsikas ja soe kui must pipar, mis on rohkem vürtsikas. Köögis kasutatakse seda laialdaselt Põhja-Aafrikas ja läheb hästi magustoitudega.\nAga millised on selle kasulikud omadused ?\nEriti talvel ei tohiks pippali meie sahvril puududa, sest see on väga kasulik sellel hooajal, mis on tüüpiline sellel hooajal.\nluud, katarrid, bronhiaalastma, ninaõõne põletik: see vürtsi on hingamisteede imerohi ! Üldisemal tasandil elavdab see immuunsüsteemi ja seda kasutatakse laialdaselt selle põletikuvastaste omaduste jaoks .\nPippali kasutatakse traditsiooniliselt seedimise äratamiseks, seedetrakti tulekahju taastamiseks ja teiste koostisosadega segatuna maohappesuse raviks .\nLõpuks, kuid mitte vähem tähtsaks, peetakse seda võimsa aphrodisiac'iks, mis on oluline paganate elundite ja reproduktiivsüsteemi hea tervise säilitamiseks. Suurepärane väsimuse vastu, see on võimas toonik.\nDosa-dega seoses on pikal piparil üldine kokkusobiv jõud, mis toimib nii tervisehäiretega seotud häirete tõttu tänu oma soojusvõimele kui ka kaphaga seotud omadustele tänu oma mukolüütilistele omadustele.\nLiigsetes annustes kipub see pitsatele eriti teravalt käituma, et olla ettevaatlik, et mitte üle sööda ... tulekahju!\nMitmekülgne vürtsi: laualt magusa loodusliku abinõuna\nVäga lõhnastatud taim, rikkalik omaduste poolest ja suurepärane nii laua ääres kui ka loomuliku abivahendina väikeste hooajaliste tervisehäirete korral : me võime rikastada oma õhtu taimset teed mõne väärtusliku pika India pipra teraga ja nautida kõiki selle eeliseid.\nMaitseained Ayurveda köögis\n> Kõik vürtsid


Lääne–Nigula valla juhiks võib saada Olev Peetris - Lääne Elu\nAvakülg Uudised Lääne–Nigula valla juhiks võib saada Olev Peetris\nLääne–Nigula valla juhiks võib saada Olev Peetris\nOlev Peetrise sõnul pole nõusolek hakata juhtima ühendvalda poliitiline mäng, vaid tööpakkumine. Foto: Arvo Tarmula\nKeskerakonna kandidaat Lääne–Nigula vallavanema kohale on IRLi liige, Taebla valla ametnik Olev Peetris.\n„Kuu aega tagasi tuli pool naljaga jutuks. Nüüd olen oma jah–sõna andnud,” kinnitas Peetris.\nPeetris ütles, et nõusolek hakata juhtima ühendvalda ei ole poliitiline mäng, vaid tööpakkumine juhuks, kui Keskerakonda saadab valimistel edu.\n„Äärmiselt huvitav väljakutse kokku sulatada ja panna toimima uus vald,” sõnas Peetris.\nEnda sõnul oleks Peetris erapooletu vallavanem, poleks ohtu, et ta hakkaks eelistama üht kolmest liitunust, sest ta ise pole neist ühegi elanik.\nTaeblas sündinud–kasvanud ja koolis käinud Peetris elab 1984. aastast Ridalas, end ümber kirjutada pole tal mõttes.\nErimeelsuste pärast valdade ühinemisel märtsis Ridala vallavolikogu esimehe ametist tagandatud Peetris on IRLi liige.\nRidalas volikokku kandideerimine ei ole välistatud, ütles Peetris, kuid kindlasti ei tee ta seda Ridala IRLi nimekirjas.\n„Erakondlik kuuluvus ei puutu asjasse. Me vaatame teda kui inimest,” ütles Keskerakonna Lääne–Nigula nimekirja kokku panev Mati Ristmägi.\nRistmägi sõnul on Peetris mees, kes on Taeblaga seotud: töötanud kümme aastat valla ehitus– ja kommunaalnõunikuna.\n„Ta tunneb Taebla valda. Taebla inimesed tunnevad teda. Kolme liitumisel on Taeblas kõige rohkem rahvast, aga Peetrist tuntakse ka Ristil ja Orul,” sõnas Ristmägi.\nKeskerakond panustab Taeblale\nLääne–Nigula vallavolikogu valivad sügisel praeguse Taebla valla üle 2000, Oru valla üle 700 ja Risti üle 700 elaniku. Volikogus on 17 kohta.\nMati Ristmägi ütles, et Keskerakond plaanib Lääne–Nigula volikogu valimistel välja tulla vähemalt 15 inimesega. „Kõige rohkem rahvast on Taebla vallast, aga tagasi ei saada me kedagi,” sõnas Ristmägi.\nKeskerakonna Läänemaa piirkonna esimehe Jaanus Karilaiu sõnul on nimekiri tugev. Esinumbritena nimetas ta Nõva vallavolikogu endist esimeest Kalle Saart ja Taebla vallavolikogu esimeest, Taebla gümnaasiumi direktorit Jaanus Mägit.\nOrul ja Ristil pole erakond varem oma nimekirjaga väljas olnud, aga läbirääkimised käivad, et sealt inimesi nimekirja saada, sõnas Jaanus Karilaid.\n„Tugev tulemus oleks võtta 5–7 mandaati,” märkis ta.\nÜlejäänud erakonnad ei ole oma vallavanemakandidaati avalikustanud. Oma nimekirjaga kavatsevad välja minna Reformierakond, IRL, sotsiaaldemokraadid (SDE) ja konservatiivne rahvaerakond (EKRE).\nReformierakonna Läänemaa arendusjuhi Tõnu Parbuse sõnul on plaanis 25 inimesega nimekiri, praegu on kirjas 17, neist enim Taeblast.\nTasakaalud lähevad koos\n15–20 inimesega nimekirja kavandavad sotsiaaldemokraadid. Et 17–liikmelises volikogus tegija olla, peaks olema vähemalt kuus kohta, ütles SDE Läänemaa piirkonna esimees Neeme Suur.\nSuure sõnul on see jõukohane, parim tulemus võiks olla isegi 7–8 kohta.\n„Eesmärk on, et ei oleks ühestki vallast rahvast ülekaalus,” sõnas Suur.\nIRL kogunes otsustavale koosolekule eile õhtul. Teisipäeval ütles IRLi Läänemaa piirkonna juhatuse liige Urmas Pau olevat ülimalt tõenäoline, et erakond tuleb ühendvallas välja oma nimekirjaga.\nEKRE liige Elvo Leppmaa ütles, et oma nimekirja üritavad kokku panna ka nemad ning puhas parteinimekiri on kolme valla koosluses igati mõistlikum kui valimisliit.\n2009. aasta valimistel osalenud valimisliitudest võivad Lääne Elule teadaolevalt ühisnimekirjaga välja minna Taebla Tasakaal ja Oru Tasakaal. Tõenäoliselt kandideerivad seal Taebla vallavanem Ülle Erman ja Oru vallavolikogu esimees Andres Kampmann.\nRisti vallavolikogu esimees Andres Liiv sõnas, et soovib anda oma panuse kandideerides, aga pole kindel, kelle nimekirjas.\nRisti vallavanem Rein Kruusmaa kandideerib sotsiaaldemokraatide nimekirjas.\nOru vallavanem Arno Kelnik ei ole otsust kandideerimise kohta veel langetanud.\nEelmine artikkelLihulas hukkus mootorrattur\nJärgmine artikkelDetektiivisarja massivõttele kogunes 120 inimest


Metsavendade radadel ja kassinaerist kaemas\nMetsavendade radadel ja kassinaerist Naiskodukaitse Märjamaa ja Pärnu jaoskondade ühise ettevõtmisena käidi pühapäeval, 24. juulil Vigala mail metsavendade jälgi otsimas. Rõõm oli tõdeda, et kokkusaamiskohas Põrgupõhja punkri lähistel kippus lausa parkimiseks sobivaid kohti nappima. Lisaks naistele olid kaasas ka mõned huvilised mehed ja paar last. Meie kogukond Metsavendade radadel ja kassinaerist kaemas\nAvaleht > Ringkonnad > Rapla > Sündmused > Arhiiv > Metsavendade radadel ja kassinaerist kaemas\nMaret Kollin, Nele Pernits 25. juulil 2016\nNaiskodukaitse Märjamaa ja Pärnu jaoskondade ühise ettevõtmisena käidi pühapäeval, 24. juulil Vigala mail metsavendade jälgi otsimas. Rõõm oli tõdeda, et kokkusaamiskohas Põrgupõhja punkri lähistel kippus lausa parkimiseks sobivaid kohti nappima. Lisaks naistele olid kaasas ka mõned huvilised mehed ja paar last.\nOn hea, et meil on lähedalt võtta nö oma „metsavend“ Martin Andreller, kes teab metsavendadest vist küll kõike, mida tänasel päeval üldse teatakse. Ja ta oskab sellest ka jutustada nii, et kuulavad suured ja vähe väiksemadki. Martin rääkis nii Põrgupõhja vana punkri varemetel kui ka rekonstrueeritud punkri juures. Ja on need ikka lood, kohati tahaks justkui nutta, aga samas tunned austust, rõõmu ja muid segaseid emotsioone nende meeste vastu. Loomulikult olid osad meist Põrgupõhjal varem käinud, aga oli ka neid, kes täitsa esimest korda seal olid. Põnevust jagus nii ühtedele kui teistele, sest kõiki metsavendade lugusid ei tea siiski mitte keegi (peale Martini) ja alati on mõni uus lugu või põnev fakt vahepeal välja tulnud.\nMaret Kollin Märjamaa jaoskonnast kirjeldas oma esimest käiku Põrgupõhjale nii: „Selleks, et veeta üks tore pühapäev, oli vaja Märjamaa jaoskonnal saata planeeritud matkapäevale kutse sõpradele Pärnust. Martin Andrelleri eesjuhtimisel alustasime sooja hommikut Põrgupõhjal. Hea oli kuulata Martini huvitavat juttu selle ja paljude teiste Eestis leitud punkrite kohta. Kuidas metsas toime tuldi? Hirmuga käsi käes elati aastaid metsas peidus. Väikese maapealse punkriga sarnases, mis on Põrgupõhjale ehitatud, elasid koguni kuusteist meest. Täitsa kõhe mõelda, mida siin üle elati. Mida need puud on kuulnud ja tuuled rääkinud...?“.\nPõrgupõhja punkri näol oli siis tegemist Eestis kõige enam levinud metsavendade elamutüübiga ehk maapealse punkriga. Et saada aimdust ka teistlaadi ehitisest, võtsime ette ka retke paar kilomeetrit eemal asuva Illuste punkri varemete juurde. Seal ei olnud küll ükski matkasell peale Martini varem käinud. Rada kulges mitmekesisel maastikul läbi võsa, kuusenoorendiku (mis kiirelt „autopesulaks“ ristiti, sest läbi noorte kuuskede teed murdes said tõesti ülepeakaela harjata nagu pesulas), mustika- ja murakaväljade. Ilm oli lämbe ja higi voolas ojadena, mütata sai ikka üksjagu.\nMaret Kollin Märjamaa jaoskonnast kirjeldab teed järgmise punkrini niimoodi: „Järgmiseks hakkasime "raiuma" juurikaterohket, känduderisulist, rööpalist sihti mööda järgmise punkri suunas. Tihedad kuuseoksad kriipisid, higi voolas. Kitsas rada kulges raba äärest. Murakate, söögiseente ja mustikate saatel jõudsime Illaste punkri juurde. Oma silmaga vaadata ei oskaks, aga läbi Martini silmade nägime sealgi toimunu ära. Egas palju säilinud pole, ent asjatundja oskab näidata ja end kuulama panna. Minul oli Põrgupõhjal käik esmakordne. Väga hea on tõdeda, et olen õnnelik, et sellel matkakesel kampa lõin. Aitäh, kallis sõber! Metsal pole inimest tarvis, aga inimene ilma metsata ei saa...nii oli,on ja jääb! “\nPunkrite retkelt higise ja näost punetavana, aga rohkem kui rahul olles, jätsime me Martini maha ja võtsime suuna lähedal asuvasse Uuskaubi tallu. Puht juhuslikult oli Uuskaubi sel päeval ka „avatud talu“, seega ei jäänud me ka selle päeva melust ilma. Taluperemees Hillar on kaitseliitlane ja samuti suur metsavendluse huviline, olime juba ammu plaaninud talle külla minna. Hillar näitas meile lahkesti kõike, mida nad kasvatavad. Vagudel taimede seas oli nii tuttavaid kui ka uusi tuttavaid.\nMaret Kollin räägib talukülastuse kohta: „Sealne pere kasvatab ravimtaimi. Peremees tegi taimevagude vahel meile korraliku ringkäigu. Paljudel vagudel oli juba saak koristatud. Eks ikka sellepärast, et taime õisik vaja õigel ajal kuivatisse panna. Pidasime jõeääres ilusa pikniku. Kõigil soovijail oli võimalik osta teesegu või meepurk.“\nTegime veel koos pärnakatega rukkilillede vao vahel viimase foto ja nentisime, et oli väga hariv ja vahva retk ning et seltsis on ikka segasem. Päev oli märkamatult kiiresti õhtusse jõudnud. Eks teinekord jälle, sest see retk andis küll rohkelt mõtteid ja motivatsiooni, et midagi uut korraldada.\nAjalugu Koostöö Matkamine\nMeie folk. Meie kohvik. Meie kogukond.\nMetsavendade radadel ja kassinaerist\nFoto: Meelis Pernits On hea, et meil on lähedalt võtta nö oma „metsavend“ Martin Andreller, kes teab metsavendadest vist küll kõike, mida tänasel päeval üldse teatakse Ja ta oskab sellest ka jutustada nii, et kuulavad suured ja vähe väiksemadki Naiskodukaitse Märjamaa ja Pärnu jaoskondade ühise ettevõtmisena käidi pühapäeval, 24. juulil Vigala mail metsavendade jälgi otsimas. Rõõm oli tõdeda, et kokkusaamiskohas Põrgupõhja punkri lähistel kippus lausa parkimiseks sobivaid kohti nappima. Lisaks naistele olid kaasas ka mõned huvilised mehed ja paar last.


Teisenda oz/h mõõtühikuks kg/min (Ounce per hour mõõtühikuks Kilogrammi minutis)\nOunce per hour to Kilogrammi minutis\nTeisenda Ounce per hour mõõtühikuks Kilogrammi minutis (oz/h mõõtühikuks kg/min):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '367 Ounce per hour'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Ounce per hour' või 'oz/h'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Massivooluhulk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '56 oz/h na kg/min' või '3 oz/h to kg/min' või '54 Ounce per hour -> Kilogrammi minutis' või '53 oz/h = kg/min' või '61 Ounce per hour na kg/min' või '28 oz/h na Kilogrammi minutis' või '42 Ounce per hour to Kilogrammi minutis'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(63 * 31) oz/h'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '367 Ounce per hour + 1101 Kilogrammi minutis' või '78mm x 17cm x 46dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Kilogrammi minutis ühes Ounce per hour?\n1 Ounce per hour [oz/h] = 0,000 472 492 052 083 33 Kilogrammi minutis [kg/min] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Ounce per hour mõõtühikuks Kilogrammi minutis teisendamiseks.


Lastele söömissoovitused - Toit - 2022\nLaste toiduprobleem, mille üle paljud vanemad kurdavad, muutub järk-järgult relvaks, mida laps kasutab oma vanemate vastu. Teades, et tema perekond on söömise suhtes tundlik, saab laps õppida, et kõik tema soovid oleksid lubatud toiduga. Memoriaal Ataşehiri haigla pediaatriaosakond Uz. Dr Gökçe Günbey Elemen, Ta andis teavet vanemate kohustuste kohta anda lastele söömisharjumus.\nÄra ole oma lapsega kangekaelne\nLapsega kangekaelsus söömise suhtes võib probleemi süvendada. Sest teie laps, kes näeb teie söömist äärmiselt tundlikuna, õpib, et suudab aja jooksul süües täita kõik oma soovid. See olukord põhjustab pere ja lapse vahel tõsiseid suhtlemisprobleeme.\nTeie haridustase mõjutab lapse toitumist\nSarnast käitumist täheldatakse emade lastel, kellel pole isu ja kes otsustavad süüa. Ehkki toitumise ühetaolisus mõjutab lapse toitumist negatiivselt, mõjutavad ema toitumistase ja tema töötamine positiivselt lapse toitumist.\nPidage meeles sõna "puu vananedes paindub"\nInimestel, kellel ei õnnestu lapsepõlves tervislikku toitumisharjumust kujundada, võib hilisematel aastatel olla mitmesuguseid toitumisprobleeme. Toitumine on loomulik vajadus iga elava asja järele. Selle vajaduse realiseerimine meeldivas ja õnnelikus keskkonnas alates imikueast mängib rolli toitumiskäitumise kujunemises, mis mõjutab kogu lapse elu. Vanemate, hooldaja laua taga söömise viis, kõne ja käitumine söömise ajal mängivad olulist rolli, aidates lastel omandada õige söömisharjumus.\nPöörake neile tähelepanu, et anda lapsele õige söötmisharjumus!\n• Serveeri toiduportsjonid mitte vastavalt enda suurusele; valmistage ette vastavalt lapse enda vajadustele ja vanusele. Ärge sundige oma last sööma rohkem kui vajalik.\n• andke lapsele piisavalt aega söömiseks; see periood ei tohiks siiski ületada poolt tundi.\n• Valmistage toitu viisil, mida lastel on lihtne tarbida. Koomiksikangelastest inspireeritud väikesed viilutatud porgandid, kurgid, väikese kujuga lihapallid, kondiitritooted, küpsised, koogid, näiteks lapsed saavad teha lõbusat sööki.\n• Süüa rühmades koos oma kaaslastega, eriti julgustades lapsi, kes otsustavad proovida erinevaid maitseid\n• Lapsed võivad keelduda teatud toidugruppide söömisest. Näiteks ei pruugi lapsele piima pakkuda muul viisil. (Jogurt, piimjas magustoit, juust, puuviljapiim jne). Lapse jaoks, kes köögivilju ei söö, võib köögivilju anda lihapallina, saiakestena või makaronides, muutes selle talle lõbusamaks.\n• Erineva maitse, värvuse ja mitmekesisusega toitude valmistamisel tuleks arvestada lapse prioriteetidega toidu valimisel. Tuleb meeles pidada, et tervisliku toitumise tagamiseks saab teha lõpmatu hulga toitainete kombinatsioone.\nEmad peaksid toidu suhtes loovalt suhtuma ja söögiajad lapsele lõbusaks tegema. Tuleb hoolitseda selle eest, et söögikordade ajal oleksid kaasatud kõik pereliikmed, peetakse kasulikke vestlusi ja laps saaks mõnusalt aega veeta.\nCopyright 2022 \_ Lastele söömissoovitused...


Ülevaade 2005. aasta ülemaailmsest kliimast\n20 sajandi algusest on ülemaailmne pinnatemperatuur tõusnud 0,6°C - 0,7°C võrra. WMO(Ülemaailmne Meteoroloogia Organisatsioon) liikmesriikide andmetel oli 2005. aastal maapinnatemperatuur 0,48ºC kõrgem võrreldes 1961 - 1990 aastate keskmistega (14ºC). Alates 1861. aastast peetakse 2005. aastat üheks soojemaks aastaks, teatati VNL-Onlinine Keskkonnaministeeriumist.\n2005. aasta oli Austraalias üks kuumemaid regioonidega võrreldes. Lisaks kuumusele teravnesid erakordselt ka kuivad tingimused. Indias, Pakistanis ja Bangladeshis küündisid maksimum- temperatuurid 40°C ja 50°C vahele. Suvisele kuumusele lisaks koges Maroko ka talvist pakast - jaanuaris oli temperatuuri näiduks -14°C.\nÜheks olulisemaks probleemiallikaks lisaks temperatuuri anomaaliale oli põud. Aafrika kuude- pikkune põud avaldas mõju ka Lääne-Euroopa riikidele. 2005. a. jaanuar - mai kuu olid eriti kuiv Austraalia jaoks - ligi 44% piirkonnast kannatas põua all.\n2005. a. orkaaniperiood tõi endaga kaasa 26 troopilist tormi, mis põhjustasid laastavat kahju Kesk-Ameerikale, Kariibi mere maadele ning Ameerika Ühendriikidele. Tormidest olid neliteist orkaanid, millest seitsmele omistati 3-s kategooria Saffir-Simpsoni skaala järgi.\nEsialgne informatsioon 2005. aasta kohta on saadud eelkõige ilmajaamade, laevade ja poide vaatlustest, mille andmeid kogusid ning edastasid WMO liikmesriikide rahvuslikud ilmajaamad, sh ka Eesti. Mahukam ajakohastatud informatsioon avaldatakse WMO poolt 2006. a. märtsikuus.


Üüriäri KKK: Kas soetada üürikorter kesklinna või äärelinna? | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nKäsiraamatu “Korter üürile – närvesööv hobi või rikkuse allikas?” autor Tõnu Toompark annab nõu üüriäri teemadel.\n07.02.2013 Üüriäri KKK: Kas soetada üürikorter kesklinna või äärelinna?\nKäsiraamatu “Korter üürile – närvesööv hobi või rikkuse allikas?” autor Tõnu Toompark annab nõu üüriäri teemadel. Valides üürikorteri ostmiseks kesklinna ja äärelinna vahel tuleks kaaluda järgmisi tegureid. Kesklinn\n23.01.2014 Rikkaks üüriäris: Kas soetada väljaüürimiseks korter kesklinna või äärelinna?\nKäsiraamatu “Korter üürile – närvesööv hobi või rikkuse allikas?” autor ja üürikoolituse lektor Tõnu Toompark annab nõu üüriäri teemadel. Valides üürikorteri ostmiseks kesklinna ja äärelinna pakkumiste vahel tuleb\nUuem uudis: Riigi Kinnisvara AS pälvis kolmandat aastat järjest Eesti konkurentsivõimelisima äriteenindus- ja kinnisvaraettevõtte tiitli ››\n‹‹ Vanem uudis: Ülehinnatud kinnisvarapakkumised jäävad pikaks ajaks ostjaid ootama


Kuidas saada linnas Tartu asukohta Uneäri: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Tartu asukohta Uneäri: Buss?\nSuunajuhised asukohta Uneäri, Tartu, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Uneäri lähedusest\nBuss: 3, 37, 7\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Uneäri?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Uneäri jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Uneäri jõudmiseks on:\nMillised Buss liinid peatuvad Uneäri juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Uneäri juures: 3, 37, 7.\nÜhistransport sihtkohta Uneäri linnas Tartu\nTahad teada, kuidas saada linnas Tartu, Eesti sihtpunkti Uneäri? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Uneäri pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Uneäri jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Uneäri lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Lõunakeskus.\nSihtpunkti Uneäri jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 3, 37, 7\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Uneäri.\nMuudame sihtpunkti Uneäri sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tartu, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Uneäri, Tartu läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Uneäri linnas Tartu\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Uneäri, Tartu\nLihtsam saada Uneäri kasutades app!


Bernie Sandersi minia suri vaid kaks päeva pärast vähidiagnoosi\nBernie Sandersi minia suri vaid kaks päeva pärast vähidiagnoosi (4)\nToimetas Triin Tael, 9. oktoober 2019 09:54\nHillary Clintonile USA demokraatide presidendikandidaadi valimisel alla jäänud Bernie Sandersi peret tabas ränk hoop.\nVermonti osariigi senaatori pojanaine dr Rainè Riggs suri laupäeval vaid 46 aasta vanusena. Kolme lapse emal oli kaks päeva varem diagnoositud neuroendokriinne vähk, vahendab People kohaliku matusebüroo surmakuulutust.\nBernie Sandersi poja Levi abikaasa oli kolm nädalat tagasi haigestunud, kuid arstid ei suutnud esialgu öelda, millega on tegu. Diagnoosi sai Riggs vaid kaks päeva enne surma.\nPere sõnul oli Riggs saanud Vermonti ülikoolist doktorikraadi neuropsühholoogias ning pühendanud oma elu arstiteadusele ja psühholoogiale. "Kuidas saab maailm eales sama olla, kui ta jättis hüvasti nii kauni hingega? Kõik on lihtne ... meie maailm ei ole enam eales see mis enne," kirjutasid leinast murtud omaksed.\nPere tõotas surmahaigele Riggsile, et hoolitseb tema laste Sunnee, Ryleigh' ja Graysoni eest. "Tõotasime seda talle ning teeme seda ja loodetavasti jääb valu iga päevaga veidi väiksemaks. Seda ta tahtis," seisab omaste avalduses. “Rainè Riggs, me jääme sind iga päev igatsema kuni selle päevani, mil näeme su imekaunist naeratust ... Ma tean, et sa ootad meid."


Türi spordielu juhivad uued inimesed - Järva Teataja\nTüri spordielu juhivad uued inimesed\n21. märts 2018, 15:05\nÜldkogu pea ühehäälse heakskiiduga valiti ametisse nii uus juhatuse esimees kui ka tema pakutud meeskond.\nEelmisel nädalal kogunes 19liikmeline Türi spordiklubide liidu (SKL) üldkogu korralisele koosolekule, kus päevakorras olid ka uue juhatuse esimehe ja juhatuse liikmete valmimised.\nÜle kümne aasta järjest Türi SKL juhatus esimehe ametit pidanud Mati Sadam sõnas, et seekordsel üldkogul tegi juhatus ettepaneku valida tema asemel uuels esimeheks Paul Poopuu. „Olen tahtnud tagasi tõmmata, ikkagi eakas inimene juba ju. Olen võtnud ka viimase põlvkonna poisse-tüdrukuid treenida maadlustreenerina, mis on mulle kõige südamelähedasem tegevus. Nii üritan end nii vähe kui võimalik killustada ja pühendada põhialale,” selgitas ta vabatahtliku taandumise otsust. „Tean ka, et Türile ehitatav uus spordihoone vajab juhatuse esimehelt tugevat administratiivset tegutsemist ning seda pikemaajalisemalt ja tulevikku vaatavalt. Samuti on vaja kaasata spordiellu Käru ja Väätsa piirkond,” lisas ta.\n„Tean ka, et Türile ehitatav uus spordihoone vajab juhatuse esimehelt tugevat administratiivset tegutsemist ning seda pikemaajalisemalt ja tulevikku vaatavalt."\nKui Poopuu sai üldkogult jaatava otsuse, esitas ta üldkogule ka oma meeskonna soovi, kuhu enam ei kuulunud seni tegevjuhina töötanud Tanel Viljat ja Urmas Kupp. Nende asemel olid Türi vibukooli juht Maarika Jäätma ja Türi vald. Juhatuse liikmetena jätkavad Mati Sadam, Tauri Must, Villi Vantsi ja Kristjan Männa. Paul Poopuu pakutav meeskond sai üldkogult pea ühehäälse nõusoleku.\nTegevjuhina jätkab Tanel Viljat jätkab kuni 31. märtsini, edaspidi on tegevjuhi ülesanded taas ühildatud juhatuse esimehe ülesannetega nii nagu aastaid varemgi. „Paul on tugev juht, kel on mitmeid värskeid mõtteid. Ta on juhtinud Järvamaa spordiliitu ja olnud Eesti orienteerumisliidu peasekretär. Loodame temalt kui kogemustega spordijuhilt väga palju,” lausus Sadam.\nAasta tagasi valis Türi spordiklubide liidu üldkogu seitsmeliikmelise juhtkonna ametisse üheks aastaks, tänavu kolmeks.\nÜldkogu koosolekul kinnitati ka tegevus ja majandusaasta arunne ning võeti vastu 2018 aasta eelarve. Samuti kinnitati põhikirja muudatusena üheks juhatuse liikmeks Türi vald. See oli Sadama sõnutsi Türi valla kui rahastaja soov, saada nii raha kasutusel jooksvalt silma peal hoida.


Cailleri šokolaaditööstus, Maison Cailler - Lausanne\nEuroopas Šveits Lausanne\nAadress: La Maison Cailler, rue Jules Bellet 7, 1636 Broc\nTelefon: +41 26 921 59 60\nSissepääsutasu: täiskasvanutele - 13 $, õpilastele ja pensionäridele - 10 USD, alla 16-aastased lapsed - tasuta\nHarva on inimene, kellele ei meeldi šokolaad. Kui te ei ole ükskõiksed selle magususega või lihtsalt ebatavaliste ekskursioonide teatega, siis külastage Lausanne'i põhjaosas asuvat Brocki väikelinna Šveitsi vanimat Cailleri šokolaaditööstust (Maison Cailler). Šokolaaditöökoda avastab teile kõik šokolaadi maailma saladused - alates kakaoubadest kuni tootmise saamiseni. Tuleb märkida, et see tehas oli esimene, kes tekitas tahkel kujul šokolaadi. Cailleri šokolaaditööstuse külastus on positiivsete, uute teadmiste ja avastuste meri.\nEnne toidukaupluse omanikku François-Louis Cailler avastas seni tundmatuid kakaoubade uusi omadusi ja osales protsessi uurimisega tihedalt. 1825. aastal ostis ta Vevey kantonis esimese šokolaaditööstuse. Hiljem omandas ta Lausanne'is ja Brocki kantonis 1898. aastal. Ettevõttes Cailler ettevõtte olemasolu ajal leiutas mitmeid uuendusi ja erinevaid retsepte.\nMida näha Cailleri šokolaaditööstuses?\nSissepääsu juures tervitatakse teile purskkaevu (mitte šokolaadit), kus lapsed õnnelikult pritsivad suvel. Tehas räägib kakaoubade ja šokolaaditootmisest alates asteekide ajastust kuni kaasaegsete uuenduslike tehnoloogiatega. Näidake, kuidas šokolaadi mähised varem näidati. Kastmisruum töötab tehases, kus saate proovida piiramatul hulgal (mis on väga tore) igasuguseid siin toodetud tooteid. Pärast maitsmist suunatakse teid köögikarjäärisse, kus saate protsessi vaadata. Valmistatud valitud kakaoubadest ja värskest Alpide piimast, šokolaad muljetab teie maitsetunde ja ei jäta teid ükskõikseks. Peamine asi aeg peatada, muidu sa ei ole hea. On vaja, et teil oleks vett või puuvilja.\nCailleri šokolaaditööstuses töötab Atelier de Chocolat, kus nii täiskasvanud kui ka lapsed saavad šokolaadi juhtimisel oma šokolaadi šedoodri valmistada. Meistriklassi kestvus on 1,5 tundi. Klassid toimuvad inglise, prantsuse, itaalia, saksa keeles. Tuleb märkida, et tehases pole vene keelt kõnelev juhend. Territooriumil on kauplust, kus saab osta šokolaadi. Ka siin võite proovida lõkke kohvikus ootuses ekskursiooni kutsumiseks.\nZürichist - Goldenpassi rong läbi Fribourgi (Broc-Fabrique jaam) või bussiga nr 1019 Bulle'i peatuseni.\nLausanneist - sõida rongi kaudu Bulle'i linna.\nSamuti saab Cailleri šokolaaditööstusele jõuda Montreuxis asuva šokolaadirongi kaudu, mida saab broneerida ametlikul kodulehel.\nPüha Francisuse kirik\nPüha Johanni Benediktiini klooster\nMama sonaan: Brooklyn Beckham tegi tätoveeringu oma armastatud ema auks\nSuve kingitus uueks aastaks\nWill Smith: "Elu naisega ei ole suhkur!"\nAdjika suhkrupeedist - originaalsed retseptid maitsvate ja maitsvate suupistete jaoks\nKuidas õpetada lastel oma beebi magama?\nMillised on küpsetatud õunte eelised ahjus?\nArt Deco stiilis elutuba\nNoorte seljakotid teismelistele\nK-vitamiin - mis see on?\nÜhetoalist korteri ruumi kujundamine\nViis Dubaiisse venelastele\nTasakaalustatud toitumine - mida see tähendab ja kuidas tasakaalustada toitumist?\nMiks ma ei saa õhtul põrandat pesta?\nArmsad pannkoogid vees\nChuck-chak kondenspiimaga - retsept


★★★ Elegantne Miele DA 2900 köögimööbliluuk ★★★\nKui sulle meeldib küpsetamine või peate kööki mitu tundi sööma, on köögikapp kindlasti teie köögis absoluutselt vajalik seade. Supid, praed, grillid, sõõrikud ja paljud muud liiki toidud on keedetud või praadimisel nii, et kööki saaks hõlpsasti aurutada või suitsetada. Siin on kasulik köök, mis säästab neid ebamugavates olukordades.\nAsjad võivad veelgi paremaks muutuda, kui mõelda elegantse Miele DA 2900 köögi kattekihi proovimisele. Sellel on neli eemaldatavat klaasist või terasplaati, mida saab lihtsalt köögipaigaldusseadmesse integreerida. Selle neli heledat 2-voldilist LED-d pakuvad vajalikku valgust toiduvalmistamiseks, mürataset saab hoida 66 dB (A) tänu oma 4-kiirusele, mis sisaldab Intensiivse seadistamise mootorit. Seda Intensiivse seadistust saab programmeerida, et lülitada välja automaatselt 10 minuti pärast. Komplektis olev kaugjuhtimispult võib aidata teil lakke paigaldada.\nMiele vahemikus kapuuts\nWide Miele seinakinnitusega köögikapp\nKui olete juba varjutanud kõike, mida olete selle elegantse ja kaasaegse köögimööbli ülempiiri leidnud, peate teadma, et seal on ka teisi huvitavaid üksikasju. Neli eemaldatavat nõudepesumasinas kasutatavat roostevabast terasest määrdefiltrit, puhas kattekiht kapoti sisemuse lihtsaks puhastamiseks, individuaalselt programmeeritav tööaegade loendur rasva- ja süsinikfiltrite jaoks, 5/15 minut käivitumisaeg, elektrooniline imemisvõimsuse reguleerimine, kahepoolne radiaalventilaator, toitehaldussüsteem ja selle köögilaua turvaväljalülitusmoodul kõik, mida olete tahtnud värske, puhta ja elegantse köögi jaoks.\nKäsitsi nikerdatud Parat peegel


Helsingis elav naine smugeldas aastatega Baltimaadest sadu koerapoegi - Krimi\nSoome politsei arvates smugeldas Helsingis elav naine mitme aasta jooksul peamiselt Eestist ja teistest Baltimaadest Soome sadu koerapoegi ja müüs neid seadusvastaselt veebis, teatas Helsingi politsei täna.\nHelsingis elav naine smugeldas aastatega Baltimaadest sadu koerapoegi\nValdav osa koerapoegadest smugeldati Soome 2014.-2016. aastal, kuid rikkumisi esines ka hiljem, lisas politsei, vahendas BNS.\nNaist kahtlustatakse pettuses, smugeldamises ja loomakaitseseaduse rikkumises.\nKoerapoja eest küsis naine mõnisada eurot. Politsei andmeil ulatus skeemist saadud rahaline kasu sadadesse tuhandetesse eurodesse, sest uurimine tuvastas umbes 400 rikkumist.\n"Müüja väitis, et koerapojad olid kas Soomest või riiki toodud seaduspäraselt ning et nad olid vaktsineeritud ja kastreeritud," ütles politseinik Hannu Kortelainen.\n"Ta esitas (ostjatele) muu hulgas koerte Euroopa Liidu passe ja teisi ametliku väljanägemisega dokumente. Tegelikkuses toodi nad riiki seadusvastaselt ning paljudel neil oli parvoviirus, millesse nad surid peatselt pärast müüki," lisas Kortelainen.\nMüüja ütles, et koerad olid Jack Russeli terjeri ja kääbustakside järeltulijad, kuid see polnud tõsi, ütles Kortelainen.\nLõuna-Soome lääni peaveterinaari Sari Haika sõnul on koerte smugeldamine ja seadusvastane müük Soomes kasvanud plahvatuslikult. "Riiklikud meetmed ei tundu olevat piisavad. Majanduslik kasu on niivõrd suur ning ostuhimu vaid kasvab," ütles Haika STT-le.\nKoeratehasele viitavad ohumärgid on muu hulgas kohustus maksta sularahas ning koera viivitamatu kättesaamine, lisas Haika.\n"Vastutustundlik koerakasvataja tahab teada, millisesse koju koer on minemas," ütles ta.\nMõni võib arvata, et päästab koeratehasest tulnud koerapoja, kui annab talle hea kodu, kuid see aitab äri kasvule vaid kaasa, lausus Haika. "Probleem ei lahene koerte toomisega Soome. Kui tahetakse tõeliselt aidata, siis tuleks seda osutada lähteriigis."


Eesti saab oma kindrali NATO juhatuses - DELFI\nEesti saab oma kindrali NATO juhatuses\nÄsjalõppenud NATO kaitseministrite kohtumisel Krakowis arutati mitmeid olulisi NATO transformatsiooniga seotud küsimusi, peamise teemana käsitleti NATO reageerimisjõudude (NRF) tulevikku. Samuti kiideti heaks uus struktuur, milles Eesti võib nimetada alliansi juhatusse oma kindrali.\nKaitseministrid andsid kohtumisel suunised NRF-i (NATO Responce Force) tulevikukontseptsiooni elluviimiseks. „NRF-i tuleviku ülesehitusmudelis seisab, et tegemist on jätkuvalt 25 000 kaitseväelasest koosneva dünaamilise üksusega,“ ütles kaitseminister Jaak Aaviksoo pressiesindaja teatel.\nKrakowi kohtumisel kinnitati ka uus NATO rahuaja sõjaline struktuur (Peacetime Establishment Review), mis näitab NATO kohanemist muutuva julgeolekuolukorraga. Struktuurireform annab Eestile võimaluse täita NATO väejuhatuses kindrali ametikoht, mis tagab Eestile veelgi suurema osaluse NATO sõjalises juhtimisstruktuuris.\nKaitseministrid arutasid ka Ühendkuningriigi kaitseministri John Huttoni ettepanekut luua NRF-i koosseisus pidevas valmisolekus olev 3000 kaitseväelasest koosnev üksus, nn ASF (Alliance Solidarity Force). ASF-i kuuluksid kaitseväelased kõikidest NATO liikmesriikidest ning see oleks mõeldud eelkõige NATO heidutusjõu tugevdamiseks.\n„Kaitseminister Huttoni esitatud ettepaneku näol kujutab ASF kõige paremini NATO põhiprintsiipi – rünnak ühe riigi vastu võrdub rünnakuga kõikide alliansi riikide vastu. ASF täiendab veelgi usku NATO kui kollektiivkaitset tagavasse organisatsiooni,“ ütles Aaviksoo.\nSamuti allkirjastasid kaitseministrid Krakowis vastastikuse mõistmise leppe liitumaks NATO ühise seiresüsteemi AGS (Allied Ground Surveillance) programmiga. AGS kujutab endast mehitamata õhusõidukitest ja radaritest koosnevat süsteemi, mis annab liitlasriikidele parema ülevaate lahinguväljal toimuvast ning aitab vältida tsiviilohvreid.\nKrakowis toimusid ka NATO-Ukraina ja NATO-Gruusia komisjoni istungid. Kaitseminister Aaviksoo rõhutas iga-aastase rahvusliku tegevuskava tähtsust mõlema riigi koostöö ja integratsiooni tõhustamisel NATOga liitumise suunas.\nKrakowi kohtumise raames kohtunud Eesti kaitseminister Jaak Aaviksoo ja Taani kaitseminister Søren Gade sõlmisid kavatsuskirja, millega afiliseeritakse Eesti Kaitseväe 1. jalaväebrigaad Taani Diviisiga.\nEesti jalaväebrigaadi sidumisega Taani Diviisiga luuakse senisest tihedam side kõrgemate üksustega, mis korraldavad NATO standarditele vastavat väljaõpet ning annavad suuniseid brigaadi staabi ja allüksuste arendamiseks. Samuti saavad Eesti staabiohvitserid kogemusi operatiivplaneerimisest brigaadist kõrgemate üksuste koosseisus, mis Eesti tingimustes oleks väga keeruline.\nBrigaadi sidumine Taani Diviisiga ei tähenda siiski brigaadi minekut Taani käsuliini alla, vaid tegemist oleks pigem väljaõppealase sidumisega, mille tulemusena oleksid kahe riigi staabid ja üksused täielikult koostöövõimelised ning suutelised teostama ühisoperatsioone.\nBritid looksid Baltikumi kaitseks NATO püsiväed\nSarkozy nõuab NATO tippkohtumiseks erikohtlemist\nVenemaa: USA poolt tuli positiivne signaal\nSarkozy: Venemaa ei kujuta Euroopale ohtu\nBiden: USA välispoliitikal on uus toon\nNATO: Venemaa loobugu 19. sajandi mõtlemisest\nMoskva loob NL vabariikide baasil uut sõjalist blokki\nVenemaa soovib NATO-le edu


Mäng Angry taksojuhid Online. Mängi tasuta\nMäng Angry taksojuhid\nMängi mängu Angry taksojuhid Online:\nMängu kirjeldus Angry taksojuhid\nNaudin lahedaid autosid? Kas teile meeldib kiiresti sõita neid? Siis pakub mänguasjad sa armastad ja armastavad. Siin saate näidata ennast professionaalne selles valdkonnas. Täna, saate konkureerida super rassi. Oled antud lahe masin, kus teil on võita kõik. Kui sa tuled esimesena finišisse, võidu. Liikuda nooltega klaviatuuril. Ole kiire ja tähelepanelik. Ärge tungida teiste masinatega. . Mängi mängu Angry taksojuhid online.\nTehnilised omadused mäng Angry taksojuhid\nMäng Angry taksojuhid lisas: 02.01.2016\nMängud nagu mäng Angry taksojuhid\nTakso Word Search\nLae mäng Angry taksojuhid\nEmbed mäng Angry taksojuhid oma veebilehel:\nSisestamiseks mäng Angry taksojuhid oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Angry taksojuhid, kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Angry taksojuhid, samuti mänginud mängu:


Edastuspostkastide loomine ja postkastide redigeerimine Dynamics 365 Customer Engagementis | Microsoft Docs\nEdastuspostkastide loomine ja postkastide redigeerimine\nKui loote rakenduses Dynamics 365 kasutajad ja järjekorrad, luuakse vaikimisi ka vastavad postkastikirjed. Postkastikirjed sisaldavad meiliserveris oleva individuaalse postkastiga seotud teavet, nagu meiliaadress, postkasti mandaat ja meilisõnumite sünkroonimise viis. Serveripoolse sünkroonimise abil kasutajate ja järjekordade meilisõnumite töötlemiseks tuleb vastavad postkastikirjed seostada meiliserveri profiilikirjega rakenduses Dynamics 365.\nKui teie organisatsioon soovib konfigureerida serveripoolse sünkroonimise edastuspostkastiga, tuleb teil luua uus edastuspostkasti kirje. Edastuspostkasti kasutatakse kogumiskastina meilisõnumite jaoks, mis edastatakse meilisüsteemi iga kasutaja postkastist serveripoolse reegli alusel. Edastuspostkast peab töötama ainult serveripoolse sünkroonimise jaoks ja seda ei tohi kasutada individuaalse kasutaja postkastina. See võimaldab töödelda meilisõnumeid kasutajate ja järjekordade puhul, kelle postkasti valik Sissetulevate meilisõnumite sünkroonimismeetod on seatud väärtusele Edastuspostkast. Serveripoolse sünkroonimise abil meilisõnumite töötlemiseks tuleb teil seostada edastuspostkasti kirje meiliserveri profiilikirjega. Edastuspostkast vs individuaalne postkast.\nKlõpsake või koputage valikul Postkastid.\nKlõpsake või puudutage valikut Uus edastuspostkast või avage olemasolev postkastikirje, mida soovite redigeerida.\nMäärake postkastikirjes järgmine teave.\nNimi Tippige postkasti kirjeldav nimi.\nOmanik Näitab postkasti omanikku. Automaatselt asustatud kasutaja postkasti puhul on postkasti omanik kasutaja ise. Automaatselt asustatud järjekorra postkasti puhul on postkasti omanikuks järjekorrakirje omanik.\nMeiliaadress Sisestage edastuspostkasti meiliaadress, näiteks forwardmailbox@contoso.com.\nKasutaja või järjekorra postkasti puhul on meiliaadress sama, mis on märgitud vastava kasutaja või järjekorra kirjevormil. Kui muudate siin märgitud meiliaadressi, värskendatakse kasutaja või järjekorra kirjes olevat meiliaadressi automaatselt.\nMeilide kustutamine pärast töötlemist Valige, kas soovite meilisõnumid pärast töötlemist postkastist kustutada. Väli on saadaval ja selle saab seada väärtusele Jah ainult edastuspostkasti ja järjekorra postkasti puhul.\nSeoses Valige kasutaja või järjekord, kellega postkast on seostatud. Väli on tühi ja seda ei saa edastuspostkasti puhul määrata.\nOn edastuspostkast Väli näitab, kas kas postkastikirje on edastuspostkast. Kui see on seatud väärtusele Ei, näitab see, et postkastikirje on rakenduses Dynamics 365 seostatud individuaalse kasutaja või järjekorraga.\nLuba meili töötlemisel mandaate kasutada Klõpsake või puudutage valikut Jah, kui postkastiga seotud meiliserveri profiilil on valik Autentimise alus seatud väärtusele Kasutaja või järjekorra järgi määratud mandaadid. Kui väljal on valitud Jah, tuleb teil sisestada kasutajanimi ja parool. Mandaati kasutatakse meiliserveris olevas postkastis meilisõnumite saatmiseks ja vastuvõtmiseks. Märkus. Kui töötlete meilisõnumeid serveripoolse sünkroonimisega, kasutatakse rakenduses Dynamics 365 postkasti talletatud mandaatide turvalisuse tagamiseks SQL-i krüptimist.\nMeiliserveri profiil Valige meiliserveri profiil, mida kasutatakse postkastis meilisõnumite töötlemiseks.\nTeavet sünkroonimismeetodi valimise kohta leiate jaotisest: Meilisüsteemi integreerimine rakendusega Microsoft Dynamics 365\nSisenev meil Valige sissetulevate meilisõnumite kohaletoimetamise viis. See määrab postkastis sissetulevate meilisõnumite juurde pääsemise viisi.\n- Pole. Meilisõnumeid ei võeta vastu.\n- Edastuspostkast. Meilisõnumite vastuvõtmiseks kasutatakse edastuspostkasti.\n- Microsoft Dynamics 365 Outlooki jaoks. Meilisõnumite vastuvõtmiseks kasutatakse rakendust Dynamics 365 Outlooki jaoks.\n- Serveripoolne sünkroonimine või meiliruuter. Meilisõnumite vastuvõtmiseks kasutatakse serveripoolset sünkroonimist või meiliruuterit.\nVäljuv meil Valige väljaminevate meilisõnumite kohaletoimetamise viis. See määrab, kuidas saadetakse sellest postkastist väljaminevaid meilisõnumeid.\n- Pole. Meilisõnumeid ei saadeta.\n- Serveripoolne sünkroonimine või meiliruuter. Meilisõnumite saatmiseks kasutatakse serveripoolset sünkroonimist või meiliruuterit. Märkus. Edastuspostkasti puhul on lubatud vaid valik Pole.\nKohtumised, kontaktid ja ülesanded Valige, kas soovite kasutada rakendust Dynamics 365 Outlooki jaoks või serveripoolset sünkroonimist rakenduses Dynamics 365 kohtumiste, kontaktide ja ülesannete sünkroonimiseks.\nKui valite sätte Pole, ei sünkroonita kohtumisi, kontakte ja ülesandeid.\nSiseneva meili olek Sissetulevate meilide meilikonfiguratsiooni testi tulemuste kuvamine. Olekud võivad olla järgmised.\n- Ei käitatud. Selle postkasti meilikonfiguratsiooni testi ei ole käitatud.\n- Õnnestus. Sissetulevad meilisõnumid on konfigureeritud ja postkast saab meilisõnumeid vastu võtta.\n- Ebaõnnestus. Sissetulevad meilisõnumid on konfigureeritud, kuid vastavast konfigureeritud postkastist ei saa meilisõnumeid tuua.\nVäljuva meili olek Väljaminevate meilide meilikonfiguratsiooni testi tulemuste kuvamine. Olekud võivad olla järgmised.\n- Õnnestus. Väljaminevad meilisõnumid on konfigureeritud ja postkastist saab meilisõnumeid saata.\n- Ebaõnnestus. Väljaminevad meilisõnumid on konfigureeritud, kuid vastavast konfigureeritud postkastist ei saa meilisõnumeid saata.\nKohtumiste, kontaktide ja ülesannete olek Kohtumiste, kontaktide ja ülesannete sünkroonimise tulemuste kuvamine. Olekud võivad olla järgmised.\n- Ei käitatud. Selle postkasti sünkroonimist ei ole testitud.\n- Õnnestus. Kohtumisi, kontakte ja ülesandeid saab postkastiga sünkroonida.\n- Ebaõnnestus. Kohtumisi, kontakte ja ülesandeid ei saa postkastiga sünkroonida.\nPostkasti testi lõpetamise aeg Väljal kuvatakse postkastikirje meilikonfiguratsiooni testi kuupäeva ja kellaaja.\nKlõpsake või puudutage käsku Salvesta või Salvesta ja sule.


Mainor Ülemiste juht Margus Nõlvak lahkub veebruaris ametist | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nMargus Nõlvak liitus Mainor Grupiga 2010. aastal, juhtides seal esmalt keskkonnaettevõtet Doranova Baltic. Neli aastat hiljem kutsus grupi\nasutaja ja toonane suuromanik Ülo Pärnits ta Ülemiste Cityt arendava Mainor Ülemiste juhiks. Tänaseks on ärilinnak kasvanud Baltimaade\nsuurimaks, omandades seal igapäevaselt töötava, õppiva ja elava enam kui 12 000 inimesega juba linna mõõtmed.\n„On olnud üks ütlemata kiire, põnev ja avastusi täis sõit. Liialdamata: need aastad on möödunud kui linnutiivul. Olen end alati\npidanud maksimalistiks, aga vaevalt osanuks härjal sarvist haarates päriselt uskuda, et piirkonna areng kujuneb niivõrd tormiliseks. Selle eest suur tänu Mainor Ülemiste meeskonnale ja koostööpartneritele ning grupi juhtkonnale – meie edu võti on vaieldamatult peitunud ühises panustamises,“ sõnas Margus Nõlvak.\nNõlvak tundis, et just nüüd on õige aeg rongilt maha astuda ja pühenduda perele, kus kasvamas neli last. Sestap langetas ta otsuse\nomal soovil Mainor Ülemiste juhatuse esimehe kohalt taanduda. Nõlvak lahkub ametist veebruarikuu keskel. Samal ajal lõpevad ka ta volitused Ülemiste City kaasarendaja Technopolis Ülemiste nõukogus.\n„Nüüd, vahetult enne Ülemiste City järgmisi suuri samme on parim aeg teatepulk üle anda ning võtta aeg iseendale ja perele. Ma ei salga:\nmõneks ajaks täielikult neile pühendumine on olnud mu unistus. Nende seltsis on hea ka rahulikult uusi tööalaseid väljakutseid seedida,“\ntõi Nõlvak välja otsuse kaaluka põhjuse.\n“Õppisime selle enam kui kümnendi jooksul Margust tundma kui ambitsioonikat ja teotahtelist inimest. Ta on kaasaegne, uuendusmeelne\nja kõige ehtsamalt oma inimestele mõtlev juht. Just sellisena töötas Margus üles Mainor Ülemiste ja vedas seda igapäevaselt,” märkis Mainor\nASi nõukogu esimees Guido Pärnits. “Ka tema nüüdne otsus tõestas: Margus soovib ettevõttele ja selle töötajatele luua kõik eeldused\ntäiskiirusel edasi liikumiseks. Seepärast mõistan tema otsust suurepäraselt, tänan pikaajalise ja suure panuse eest ja soovin edu\nPiirkonna kiiret arengut ja Nõlvaku panust sellesse tõendavad muuhulgas talle omistatud Aasta Noore Juhi preemia, samuti Äripäeva\nparima juhi mullusel konkursil esikolmikusse jõudmine.\nMargus Nõlvak on sündinud Tallinnas, kuid suurema osa elust saatnud mööda Anija vallas. Ise nimetab ta end seitsmendat põlve\n„anijalaseks“. Põhikooli lõpetas ta Kehras, sama linna meeskonna koosseisus on tulnud Eesti käsipallimeistriks ja karikavõitjaks.\nKodukandi elu edendamisse panustab Nõlvak Anija vallavolikogu liikmena. Alates 2011. aastast elab ta perega esivanemate maadele ehitatud kodus Ülejõe külas.\nMainor Ülemiste on Mainor AS tütarettevõte, mille põhitegevus on Baltimaade suurima ärilinnaku Ülemiste City arendamine. Linnaku 36\nhektaril on välja ehitatud 150 000 ruutmeetrit üüritavat büroopinda, mis on koduks ligi 500 ettevõttele ning kus töötab, õpib ja elab üle\n12 000 inimese. Maksulaekumiste poolest on Ülemiste City tõusnud Tallinna, Tartu, Pärnu ja Narva järel Eesti suuruselt viiendaks linnaks.\nTags: Anija, arendaja, arendamine, Äripäev, Eesti, ettevõte, Guido Pärnits, kodu, koostöö, linn, maa, Mainor, Mainor Ülemiste, Margus Nõlvak, mõis, Narva, omanik, Pärnu, pere, rate, Tallinn, Tari, Tartu, Technopolis, Technopolis Ülemiste, Ülemiste City, Ülo Pärnits, üür\nUuem uudis: Domus Kinnisvara: Mida toob endaga kaasa uus üüriregulatsioon? ››\n‹‹ Vanem uudis: Mainor Ülemiste AS juhatusest lahkub Margus Nõlvak