Kullamaal õitseb nartsiss - Lääne Elu\nAvakülg Keskkond Kullamaal õitseb nartsiss\nKullamaal õitseb nartiss. Marit Mõistlik-Tamm\nUbasalu külas Kullamaal õitseb öökülmadele vaatamata kevadel peenrasse istutatud potinartsiss.\nÖöl vastu läinud laupäeva ja pühapäeva oli külma 3,2 ja 3,5 kraadi, õis aga oli veel eile täies elujõus. „Tundub,e t naudib oktoobrit. Teised lilled on kõrvalt ära kadunud, aga tema õitseb – uhkelt nagu lipulaev,” ütles Marit Mõistlik-Tamm.\nÄärmuslikud temperatuurid paistavad taimele meeldivat. Sama nartsiss on õitsenud maikuust saadik ühe või kahe õie kaupa, ja seda ka juuli lõpus 32kraadise kuumaga. Ka toona püsis õis mitu päeva, kuigi Mõistlik-Tamm oli kindel, et kuumus närtsitab selle ära. „Niisugune erakordne taim, et varsti peab talle juba nime panema,” ütles Mõistlik-Tamm.\nTavapäraselt puhkevad nartsissid õide aprillis, hilisemad sordid mai lõpus.\nEelmine artikkelMuinsuskaitseamet andis Haapsalu piiskopilinnusele auhinna\nJärgmine artikkelPatrik Rainer Kaljula sai Eesti noorte GP turniiril teise koha\nKullamaal puhkesid õide nartsissid


19€/ kuusilma KM-ta\n18€/ kuusilma KM-ta\n11€/ kuusilma KM-ta\n6€/ kuusilma KM-ta\nOperatsioonisüsteem · Operatsioonisüsteemi versioon · Vene keel · Protsessor · Protsessori kiirus · Muutmälu\n2G sagedused (MHz) · 3G sagedused (MHz) · 4G sagedused (MHz) · Maksimaalne andmeside alla/üles kiirus · Wi-Fi · Wi-Fi Hotspot · Wi-Fi Direct · Bluetooth · ANT + · GPS · USB · Audiopistik (3,5 mm)\nTõeliselt kaasahaarav elamus\nAmmuta enamat sisust, mida Sulle meeldib vaadata. Galaxy Tab A tahvelarvutil on selge 10,1-tolline WUXGA ekraan, millel on 1920×1200 resolutsioon, uskumatu värviskaala ja optimaalne ekraani eredustase. Nüüd võid lasta oma Netflixi lemmikfilmidel ja telesarjadel end täielikult kaasa haarata.\nTäiustatud kahe kõlariga Galaxy Tab A tahvelarvutiga saad kuulata oma lemmikmuusikat Spotifys ja mujal, nautides rikkalikku ja tõepärast heli. Dolby Atmose kolmemõõtmelise ruumilise heli abil haarab ekraanil toimuv Sind endaga täielikult kaasa.\nKids Home lasteliidese abil saad luua oma lastele kasutamiseks turvalise keskkonna. Lihtsalt toksa kiirpaneelil lasteliidese Kids Home ikoonil ja naudi rakendusi virtuaalmaailmas elavate tegelastega. Vanemliku kontrolli funktsioon võimaldab Sul jälgida kasutamist ja mänguaega.\nLas head ajad muudkui kestavad ja kestavad. Galaxy Tab A on pika kasutuse tarvis varustatud 6150 mAh akuga. Võimsa akuga saad tahvelarvutit pikalt kasutada ja nautida mobiilsemat elu, laadimise pärast muretsemata.


Lapsed ei õpi enam kunagi nii kiiresti kui esimesel eluaastal — neid soovitusi järgides aitad ta arengule kaasa - Pere ja kodu\nLapsed ei õpi enam kunagi nii kiiresti kui esimesel eluaastal — neid soovitusi järgides aitad ta arengule kaasa\nSa tahad, et sinu väikseke oleks tark ja terve. Et ta oleks nutikas ja andekas. Need on viisid, kuidas saad oma lapse arengule kaasa aidata.\nElurõõm ja õppimishimu on igale beebile juba kaasa antud, et neid aga optimaalselt rakendada, on talle kindlustunnet vaja. Nimelt suudavad imikud maailma mõistma õppida ja avastada kõige paremini siis, kui nad vanemate pidevat lähedust ja tuge tunnetavad, ainult sedasi tunnevad nad end piisavalt kindlalt, et avastusretkedele minna.\nBeebi aju töötab kõige efektiivsemalt kui ta on lõõgastunud ja ei karda, siis on ta vastuvõtlikum uutele informatsioonidele. Teadlased on kindlaks teinud, et lapsed, kes on pidevalt ebakindlad ja otsivad ruumis vanemaid, ei suuda nii palju välist informatsiooni vastu võtta ja seda töödelda.\nHea suhe emme ja issiga\nLapse esimestel elukuudel on tugev emotsionaalne side vanematega kõige tähtsam. Looduse poolt tunnetavad emad ja isad juba intuitiivselt, mis nende laps vajab — olgu selleks siis toit, kuiv mähe, unelaul või soojus. Kui laps näeb, et teda ei jäeta hätta, areneb tema enesekindlus. Selle armastuse ja hoolivuse, mida te oma lapsele annate, saate beebi kiire arenemise, naeratuste ja lalisemiste näol kuhjaga tagasi.\nBeebi nutab lakkamatult? 20 võimalust, kuidas teda rahustada 12.04.2016\nSünnist alates hakkab sinu beebi ümbritsevaid signaale ja informatsioone tajuma. Tema aju üritab nendevahelisi seoseid luua, tänu millele hakkab imik reegleid, loogilisi järeldusi tegema ja nendele vastavalt ka käituma. Mida vanemaks laps saab, seda arenenum on tema aju ja seda keerulisemaks need mustrid lähevad.\nKui väike seitsmekuune Mia näiteks seda punast mõmmit põrandalt tahab, ei ole see tema jaoks enam mingi väljakutse -ajust saadetakse signaal ja laps sirutab käe välja ja haarab mõmmi järele. Umbes kolm kuud tagasi ei oleks pisike Mia sellega veel hakkama saanud. Selleks, et aju erinevad osad järjest välja areneksid ja omavahelisi seoseid looks, on lapsele palju rahu vaja ja ülesandeid, millega ta hakkama saab.\nAlguses on ajus närvide vahelised sidemed veel nõrgad, nad kinnituvad alles siis kui nad on ikka ja jälle sama situatsiooni läbinud. Beebid peavad oma peas statistikat: see, mida nad pidevalt koos näevad, kuulubki kokku. Näiteks tundub viiekuusele Karlile, et kõigil autodel on rattad. Mida rohkem autosid ta näeb, seda enam kinnistub tema arvamus. Samuti on pidev kordamine kasulik: maailm koosneb proovimisest ja eksitusest. Karl üritab päevade kaupa lutti, mis tema voodi kohal ripub, haarata. Vahepeal õnnestub see tal kogemata aga tema liigutused muutuvad aina kindlamaks, kuni ta lõpuks luti enda valdusesse saab ja võidukalt suhu pistab.\nLaps valib ise oma õppematerjali\nVäikestele põnnidele meeldib, et kogu maailm on suur katselabor. Iga nende liigutus on eksperiment. Beebid hakkavad vanematele käega neile huvitavate asjade suunas viipama. Alates viiendast elukuust tähendab imiku käeviibe kutse temaga suhtlemiseks, samuti rõõmu väljendamiseks kui mingi tuttav nägu tema juures on. Lalisemisega kutsuvad nad sind vestlust pidama.\nBeebisid on kerge hirmutada: piisab vaid liiga valjust naabritädist või kaamera liiga heledast välgust ja nad on juba segaduses, aga niipea kui ta sinu nägu näeb, rahuneb ta sekunditega, sest ta loeb su näost, et kõik on korras. Sellise suhtluse nimi on „Check back” (tagasiside) ja see tugevneb alates kolmandast elukuust.\nÜheksakuuselt otsib imik juba sinuga pidevalt silmsidet, et oma tegudele sinu hinnangut saada. Kui ta näeb, et see sulle ei meeldi, lõpetab ta oma katsetused. Fakt on see, et lapsed ei õpi enam kunagi nii kiiresti kui esimesel eluaastal — nende suuraju on selle ajaga kolmekordistunud ja tähtsamad ühendused loonud. Samuti on nende intellektuaalne taju arenenud.\nSealt edasi hakkab laps juba abstraktselt mõtlema: esimese eluaasta lõpuks mõistab ta, et asjad eksisteerivad edasi, isegi kui nad pole nähtavad. See tõekspidamine on tema iseseisvuseks väga tähtis: mida stabiilsemas perekonnas laps üles kasvab, seda enesekindlam ta on ja tal on kergem teha esimene samm iseseisvuse poole.


Veel 8 päeva ootamist — Rait Ratasepp\nJäänud on loetud päevad hooaja esimese ultratriatloni stardini. Juba järgmisel reedel (06. juulil) toimub 3-kordse katkematu ultratriatloni MK etapp Austrias. Ultratriatleedid peavad seda võistlusformaati (11,4 km ujumist + 540 km ratast + 126,6 km jooksu) üheks raskeimaks. Mina samuti. 3-kordse raskus 5- või 10-kordse ees seisneb selle intensiivsuses. Puhkepause ja uinakuid ei tehta. Esikoha konkurents ei võimalda võtta ühtegi hingetõmbepausi. 11.4 km ujutakse veidi üle 3 tunni. Vahetusalades tuleb hakkama saada mõne minutiga. 540 km ratast sõidetakse pausideta ja kiiresti - näiteks eelmisel aastal läbiti Austrias rattadistants kõigest 15 tunni ja 16 minutiga (keskmine kiirus 35 km/h). Seejärel tuleb joosta kolm maratoni, mille läbimiseks kiirematel kulub 12-13 tundi.\nKonkurents Austrias on tugev. Stardis on mu viimaste aastate põhikonkurent, mitmekordne ja valitsev maailmameister Richard Jung. Richardiga on meil omavaheliste sõbralike mõõduvõtmiste hetkeseis 2:2. Üleeelmine aasta võitis ta mu ees 3- kordse ja 10-kordse ultratriatloni, eelmisel aastal õnnestus mul temast kiirem olla 2- ja 3-kordsel ultratriatlonil. Tugev konkurents teeb ainult head meelt, sest see võimaldab mul endast maksimum võtta. Austria kiirel rajal võib tugeva konkurentsi tingimustes olla ohus ka kehtiv maailmarekord (31:47:57).\nFotod: Jörg Borkowski, Virge Tamme, Katrin Meier.\nFakte Austria võistluse kohta\n28 osalejat 12-st erinevast riigist;\n11,4 km ujutakse 25-meetrises basseinis - 456 basseini pikkust;\n540 km ratast sõidetakse 2,7 km pikkusel ringil - 200 korda;\n126.6 km joostakse 2.94 km pikkusel ringil - 43 korda.\nSeni suurim taastumisvõime proovilepanek\nKõiges 19 päeva pärast Austria 3-kordset olen stardis Saksamaal, kus toimuvad 3-kordse ultratriatloni maailmameistrivõistlused. 28. juuliks saan teada, kas taastumiseks sellest vähesest ajast piisas ja kas see võimaldab mul eelmise aasta võitu kaitsta. MM-i stardinimekirja vaadates võin ette juba öelda, et see katsumus ei saa olema jalutuskäik pargis.


LILLEMULD RÕDU- JA TOATAIMEDELE COMPO 40L - Aiakaubad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Kvaliteetne lillemuld rõdu- ja toataimedele.\n• Sisaldab kõrgsoo turvast ja juurekasvu aktivaatorit Agrosil. Sobiva struktuuri annab looduslik perliit.\n• Nõrgalt happeline, hea vee imamisvõimega, sobides õitsvate - ja lehtdekoratiivsete taimede kasvatamiseks.\nCompo lillemuld rõdu- ja toataimedele on kõrgkvaliteetne muld, mis sisaldab kvaliteetset haigusvaba kõrgsoo turvast, juurekasvu aktivaatorit Agrosil ning perliiti, mis annab sobiva struktuuri. Muld on nõrgalt happeline (pH 5,7), hea vee imamisvõimega, sobides õitsvate- ja lehtdekoratiivsete taimede kasvatamiseks. Pakendi kogus on 40 liitrit.\nTäpsemalt sisaldab muld lämmastikku 300mg /L, fosforit 360 mg/L, kaaliumit 420 mg/L. Orgaaniline osa mullas moodustab 85%, sisaldab perliiti, Agrosil®, lupja ja väetist.\nSoovitused: Parim toalillede ümberistutamise aeg on kevadel, taimekasvu alguses või augustis-septembris. Taimi ei istutata ümber õitsemise ajal. Pärast istutamist kastke korralikult ja kaitske otsese päikese eest. Regulaarset väetamist alustage 6 nädala möödudes.\nKasutamine: Toataimede ümberistutamiseks. Rõdutaimede istutamiseks. Maitsetaimede kasvatamiseks. Mulla struktuuri ja väetustaseme parandamiseks.\nSäilitamine: Hoida kuivas, jahedas ja varjulises kohas. Läbikülmumine ei muuda mulla struktuuri. Säilitamise ja kasutamise aeg ei ole piiratud.\nTootja tootekood 670211\nhttps://www.bauhof.ee/et/aiakaubad/lillemuld-rodu-ja-toataimedele-compo-40l-665347 4385897 LILLEMULD RÕDU- JA TOATAIMEDELE COMPO 40L https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/665347_E1.jpg 5.99 7.20 EUR InStock /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Mullad ja turbad /Kõik tooted/Aiakaubad /Mullad ja turbad /Mullad ja turbad /Kevad aias /Kevad aias/Mullad ja turbad /Suvi aias /Suvi aias/Mullad ja turbad /Ettekasvatus /Ettekasvatus/Mullad ja turbad /Naudi talve /Naudi talve/Mullad ja talvekatted /Kõik tooted/Saksa kvaliteet • Kvaliteetne lillemuld rõdu- ja toataimedele. • Sisaldab kõrgsoo turvast ja juurekasvu aktivaatorit Agrosil. Sobiva struktuuri annab looduslik perliit. • Nõrgalt happeline, hea vee imamisvõimega, sobides õitsvate - ja lehtdekoratiivsete taimede kasvatamiseks. • 14-päevane tagastusõigus Compo lillemuld rõdu- ja toataimedele on kõrgkvaliteetne muld, mis sisaldab kvaliteetset haigusvaba kõrgsoo turvast, juurekasvu aktivaatorit Agrosil ning perliiti, mis annab sobiva struktuuri. Muld on nõrgalt happeline (pH 5,7), hea vee imamisvõimega, sobides õitsvate- ja lehtdekoratiivsete taimede kasvatamiseks. Pakendi kogus on 40 liitrit. Täpsemalt sisaldab muld lämmastikku 300mg /L, fosforit 360 mg/L, kaaliumit 420 mg/L. Orgaaniline osa mullas moodustab 85%, sisaldab perliiti, Agrosil®, lupja ja väetist. Soovitused: Parim toalillede ümberistutamise aeg on kevadel, taimekasvu alguses või augustis-septembris. Taimi ei istutata ümber õitsemise ajal. Pärast istutamist kastke korralikult ja kaitske otsese päikese eest. Regulaarset väetamist alustage 6 nädala möödudes. Kasutamine: Toataimede ümberistutamiseks. Rõdutaimede istutamiseks. Maitsetaimede kasvatamiseks. Mulla struktuuri ja väetustaseme parandamiseks. Säilitamine: Hoida kuivas, jahedas ja varjulises kohas. Läbikülmumine ei muuda mulla struktuuri. Säilitamise ja kasutamise aeg ei ole piiratud. add-to-cart 1 pakk 25% 5,99\nLILLEMULD RÕDU- JA TOATAIMEDELE COMPO 40L on lisatud ostukorvi


Looduse Omnibussi retked (2019-12-05 08:38:52)\n1. Jõulude ootel. Mikita, meteoriidid ja Suuroja ning Taavi Petersoni kontsert\n2019. aasta on rahvusvaheline põliskeelte aasta ja lisaks ka eesti keele aasta. Äsja ilmus raamat "Mikita keeleaabits. Põliskeele omailm", mis jutustab eesti keele omailmast, mis on põnev, salapärane ja ennekõike väga ilus. Keel on eesti rahva kõige suurem ja kõige vanem ühislooming. Pole kahtlust, et eesti keel kuulub maailma kõige elujõulisemate keelte hulka.\nSel reedel saame trükikojast kätte ka uue looduse kalendri '20 "Meteoriidikraatrid - Eesti ime". Looduse Omnibuss on koostöös geoloogidega looduse kalendrit välja andnud juba 20 aastat. Igal aastal uus teema, kuid alati on ülevaatlikud tekstid kalendrisse kirjutanud geoloog Kalle Suuroja, kes on ka Kärdla ja Neugrundi meteoriidikraatrite avastaja.\nKontserdiosas laulab Taavi Peterson. Kõlavad Urmas Alenderi ja John Lennoni lood. Kohapeal saab soodsalt osta looduse kalendrit '20 "Meteoriidikraatrid - Eesti ime", Mikita keeleaabitsat ja Loodusfoto Aastaraamatut 2019 (kaunis album, neli erinevat kaant).\n25. novembril toimunud Looduse Aasta Foto 2019 gala "Huntide ball" salvestust saab vaadata siit.\n2. Retk Anu Raua juurde Heimtalisse ja Kihnu Jõulupuule Pärnus\nHeimtalist sõidame Pärnusse, kus toimub Uue Kunsti Muuseumis Kihnu Jõulupuu avamine. Kavas jõulumännil küünalde süütamine, muusikalised tervitused, Eha-Lill Halliste gobelääninäituse avamine ning Mark Soosaare filmi "Kihnu lapsõd ning..." esilinastus.\nAvatud on jõululaat. Osta saab kihnlaste meistritöid - naiste käsitööd, kihnu leiba, saia ja teisi kihnu jõulutoite; kihnukeelseid ja Kihnu-ainelisi raamatuid.\n3. Jõulueelne retk TaevaniMaani Meistrikotta ja Aresse alpakasid vaatama\nKõigile retkelistele kingituseks meie uus Looduse Kalender '20 "Meteoriidikraatrid - Eesti ime".


Oppo Reno 4 ja Reno 4 Pro on lõpuks kogu maailmas turule toodud | Androidsis\nUue jaoks pidi mööduma peaaegu kuu Oppo Reno 4 ja Reno 4 Pro lahkus Hiina territooriumilt, et saada kaheks terminaliks, mis on juba ülemaailmselt saadaval.\nMõlemad on üllatanud kaubamärgi fänne - ja ka teiste kasutajaid - oma hea hinna ja kvaliteedi suhtega, mis on iseenesest Oppole omane. Mõlemad kasutavad Snapdragon 720G kiibistikke, midagi, mis muutub võrreldes nädalat tagasi välja kuulutatud Hiina versioonidega, millel on võimas Snapdragon 765G. Nendes mobiiltelefonides kasutatavad kaamerad erinevad mõnes punktis ka globaalsetest versioonidest.\n1 Kaks Oppo Reno 4 ja Reno 4 Pro telefoni, mis väidavad end ülemaailmselt edukana\n1.1 Tehniliste andmete lehed\nKaks Oppo Reno 4 ja Reno 4 Pro telefoni, mis väidavad end ülemaailmselt edukana\nOleme juba üle vaadanud kõik olemasoleva ja nende kahe mobiiltelefoni kasutamise võimaluse. Kuid anname sellele taas tähelepanu, mida nad väärivad, laiendades taas nende omadusi ja tehnilisi näitajaid.\nOppo Reno 4 kasutab AMOLED-tehnoloogia ekraani, mille diagonaal on 6.4 tolli ja FullHD + eraldusvõime, samas kui vanem vend seda kasutab, kuid suurusega 6.5 tolli. Need kaks paneeli on kaetud Corning Gorilla Glass 6 klaasiga, väärib märkimist, nii et nad taluvad üle ühe meetri kukkumisi kahjustamata.\nOppo Reno 4 globaalne versioon\nProtsessor, mille globaalsetes versioonides leiame, on ülalmainitud Snapdragon 720G, mitte Hiina mudelite jaoks välja kuulutatud Snapdragon 765G. Nende keskklassi kiiduväärtusega RAM-mälu ja sisemälu maht on mõlemal juhul 8/128 GB. Tavamudeli aku on 4.015 mAh, Pro versioonis aga 4.000 mAh; Nende kiire laadimine on 65 W.\nReno 4 tagumine kaamerasüsteem muutub nagu Hiina variandi puhul, mis juhtub ka Reno 4 Pro puhul. Sellel on 48 MP põhiandur, 8 MP lainurk ja kaks 8 MP andurit fotode bokehi jaoks - mis asendab laser-AF katik - ja makro. Tema vanemal vennal on 586 MP põhikaamera Sony, 48 MP lainurkkaamera, 8 MP makrovõte ja veel 2 MP must / must, mis on mõeldud versiooni 2X teleobjektiivi asendamiseks.\nOppo Reno 4 Pro globaalne versioon\nMõlemal juhul on ekraani aukudes 32 MP selfie shooter. Reno 4-s on selle kaaslane, nii et seisame silmitsi kahekordse selfikaameraga, kuid seda pole kuskil kirjeldatud. Pro ütles, et kaamera jääb üksi.\nEKRAAN 6.4-tolline AMOLED FullHD + 2.400 x 1.080 pikslit / 19.5: 9 / Corning Gorilla Glass 6 6.5-tolline AMOLED FullHD + 2.400 x 1.080 pikslit / 19.5: 9 / Corning Gorilla Glass 6\nPROTSESSOR Qualcomm Snapdragon 720G Qualcomm Snapdragon 720G\nSISEVARUSTUSRUUM 128 GB 128 või 256 GB\nKAMBRID 48 MP peamine + 8 MP ülilainurk + 2 MP andur Bokehile + 2 MP makro 48 MP põhiline + 8 MP ülilainurk + 2 MP mustvalge andur + 2 MP makro\nESIKAMERA 32 MP + 2 MP 32 MP\nTRUMMID 4.015 mAh 65-vatise kiirlaadimisega 4.000 mAh 65-vatise kiirlaadimisega\nOS Android 10 ColorOSi all Android 10 ColorOSi all\nÜHENDATAVUS Wi-Fi 6 / Bluetooth 5.1 / NFC / GPS / Dual-SIM 5G + 4G tugi Wi-Fi 6 / Bluetooth 5.1 / NFC / GPS / Dual-SIM 5G + 4G tugi\nTEISED OMADUSED Ekraanil olev sõrmejäljelugeja / näotuvastus Ekraanil olev sõrmejäljelugeja / näotuvastus\nMÕÕTMED JA KAAL 159.3 x 74 x 7.8 millimeetrit ja 183 grammi 159.6 x 72.5 x 7.6 millimeetrit ja 172 grammi\nOppo Reno 4 hakatakse kogu maailmas müüma alates 5. augustist hinnaga umbes. 325 euro ehk 385 dollari eest ja kahes värviversioonis, milleks on Galactic Blue või Space Black.\nVahepeal turule tuleb alates 4. augustist ka globaalne Reno 5 Pro, mille hind on umbes 390 eurot ehk 465 dollarit. 8/128 GB versiooni jaoks. See jõuab müügile kahes värvivariandis, milleks on Starry Night ja Siidvalge.\nTäielik tee artiklini: Androidid » uudised » Oppo Reno 4 ja Reno 4 Pro on lõpuks kogu maailmas turule toodud\nTelegrami gruppide ja kanalite vaigistamine


James, Thiago Silva, Havertz, Van de Beek jt staarid – Inglismaa klubijalgpall õitseb vaatamata koroonakriisile – Jalgpall24\nAvaldatud 10.09.2020; 21:28\nAutor Jalgpall24.ee 10.09.2020; 21:28\nReal Madrid's Colombian midfielder James Rodriguez celebrates scoring his team's fourth goal during the Spanish league football match between Real Madrid CF and Granada FC at the Santiago Bernabeu stadium in Madrid on October 5, 2019. (Photo by PIERRE-PHILIPPE MARCOU / AFP)\nKui mitmed maailma tippliigad on koroonaviiruse tõttu pidanud leppima märgatava majandusliku kahjuga ning klubid pidanud aina hoolikamalt hakkama mängijate hindu jälgima, siis Inglismaal seda muret pole. Üleminekutes troonib Londoni Chelsea, kuid väga maha ei jää isegi mullused keskmikud.\nFrank Lampardi juhendatav Chelsea on kahe hooaja vahel tegutsenud üleminekuturul kadestamisväärselt intensiivselt. Alustuseks toodi Amsterdami Ajaxi võtmemängija Hakim Ziyech ning RB Leipzigi ründeäss Timo Werner. Mõneti ootamatult saabus meeskonda rohkelt kogemust Pariisi Saint-Germaini 35-aastase ja seal kaptenikohuseid täitnud brasiillase Thiago Silva näol. Vähem tuntud lisandujateks olid Leicester Cityst tulnud Ben Chillwell ja seni Nice’is tegutsenud Malang Sarr, kuid nimekirja lõpust leiame veel ühe “vääriskivi”: 21-aastase talendika keskväljamehe Kai Havertzi, kelle pealt teenis Leverkuseni Bayer koguni 71 miljonit naela.\nKui valitsev meister Liverpool on seni vaid ühe uue mängijaga piirdunud (kreeklasest vasakkaitsja Kostas Tsimikas), siis linnarivaal Everton teeb siinkohal silmad ette. Itaalia tippklubis Napolis pallinud poolkaitsja Allan palgati ligi 22 miljoni naela eest ning hiljuti anti teada päris pöörasest üleminekust: Madridi Realis Zinedine Zidane’i soosingust väljas olnud ja Hispaanias vähese mänguaja tõttu virelenud James Rodriguez saadi tasuta kätte. Tõsi, lepingu pikkus on kaks aastat ja kui otsustatakse Kolumbia koondislane ka kolmandaks aastaks jätta, siis tasutakse Realile 12 miljonit naela. Kokkuvõttes sai Carlo Ancelotti võistkond maailmaklassist mängumehe praktiliselt tasuta kätte, kes on muuseas Jamesiga Realis ka koos töötanud. Vasakkaitsesse tõi Everton Marseille’ Olympique’ist Niels Nkounkou ja veel liitus seni Watfordi esindanud poolkaitsja Abdoulaye Doucoure.\nKoguni üheksa uut mängijat on palganud liiga uustulnuk Leeds United, nendest nimekaim Hispaania koondise ja endine Valencia esiründaja Rodrigo Moreno, kelle eest käidi välja 30 miljonit eurot. Mööda ei saa vaadata veel Londoni Arsenalist, kui linnarivaali Chelsea ridadest saadi kätte ääreründaja Willian. Aina enam Meistrite liiga koha poole püüdlev Wolverhampton Wanderers tõi eesmärkide saavutamiseks kaitset tugevdama Lyoni Olympique’ist Fernando Marcali.\nManchester City tegi küllaltki varakult oma üleminekud ära, kui hangiti meeskonda Ferran Torres, Nathan Ake, Pablo Moreno ja Scott Carson. Muidugi pole välistatud, et tulijaid võib veelgi olla, aga rivaali Unitediga võrreldes on siiski aktiivsemad oldud, ehkki 35 miljoni naela suuruse hinnasildiga Donny van de Beeki tulek on kahtelamata väärt täiendus Unitedile. Jose Mourinho juhitav Tottenham Hotspur on pigem tagasihoidlikult tegutsenud Pierre-Emile Hojbjergi ja Matt Doherty palkamise näol, aga kui seni tundus, et Joe Harti jaoks on mängud tipptasemel otsas, siis Mourinho loodab inglasest väravavahi tulekuga midagi muud tõestada.\nPremier League’i uus hooaeg algab juba sellel laupäeval, kui vastamisi on Fulham – Arsenal, Crystal Palace – Southampton, Liverpool – Leeds United ja West Ham United – Newcastle United.\nTegemist on põgusa ülevaatega nn. suvise üleminekuakna tuntumatest klubivahetustest Premier League’is, mistõttu iga meeskonna tegemiste kohta terviklikku ülevaadet pole lisatud.\nPrevious Post Uskumatu ämber Itaalia koondise peatreenerilt: ma ei pannud tähele, et Chiellini polnud algkoosseisus\nNext PostLiverpooli peatreener Klopp üleminekuaknast: me ei saa hakata järsku käituma nii, nagu Chelsea


(Järg 27. augustil ilmunud osale)\nJuuni keskel jõuab kätte tähtis hetk: Erich Ernits teatab oma 14. juunil kirjutatud kirjas, st tulevast nädalast hakkab Vaba Eesti Sõnas jooksma sarikirjutis Theodor Lutsu tegemistest filmialal.\n“Möödunud lehte panin väikese eelreklaami ja paari päevaga on juba selgunud, et huvi asja vastu on väga elav. Asja käsile võttes ilmnes ainult üks häda: materjali on meie väikese lehe jaoks liiga palju. Kui seda materjali oleks hakanud Eestis avaldama, siis päevalehtede juures kolme-nelja kuuga oleks asi läbi olnud. Meil aga, kui leht ilmub vaid kord nädalas, võtaks see seeria rohkem kui aasta. Nii katsusin siis mõnevõrra kokku tõmmata, katsudes hoiduda muidugi, et huvitavad ja põnevad üksikasjad palju ei kannataks,” kirjutab Ernits.\n21. juunil paneb ta Lutsudele posti Vaba Eesti Sõna 20. juuni numbri, milles ära trükitud Lutsude filmiloo esimene osa. Ka selles kirjas vabandab Ernits, et pidi Lutsude saadetud materjali kohati lühendama, ning avaldab lootust, et midagi olulist välja ei jäänud.\n““Noorte kotkaste” osa jätkub üksinda neljaks numbriks, siis tulevad teised filmid. Kui nüüd mahti saate, pange kirja filmitöö Soomes, Rootsis ja Brasiilias. Sellest osast teeme teise eraldi seeria õige pea praeguse järele,” kirjutab Ernits.\nKirja lõppu on ta lisanud aga teate, mis on hoopis teisest “ooperist”, aga vähemasti Aksella Lutsule ilmselt tähtsamgi, kui teade Lutsude filmialast tegevust käsitleva järjeloo trükkiminekust. Ernits teatab:\n“Täna saabus meile Saksamaa eestlaste keskkomiteelt järjekordne otsitavate nimekiri. Leidsin sealt ka järgmise lause: Aksella Lutsu otsib Alfred Kapsta. Järelikult on keskkomitees pr. Aksella Lutsule kiri.”\nKirja kättesaamiseks on Ernitsa sõnul vaja kirjutada Saksamaa eestlaste keskkomiteele ja ta on lisanud ka vajaliku aadressi.\nJärgmise kirja Erich Ernitsale ongi kirjutanud Aksella. See on Sao Paulost teele lähetatud 18. augustil 1957.\n“Palju tänu Teile selle teate eest, et ma Saksamaa Keskkomitee otsitavate nimekirjas olen, sest vastav ajaleht ei ole veel siia jõudnud. Ma kirjutasin neile. (…) Kirja mulle kahjuks ei olnud, küll aga teade, et Rahvusvaheline Punane Rist otsib mind, mu venna Alfred Kapsta nimel, kes nähtavasti on kodumaale tagasi jõudnud,” kirjutab Aksella.\nSeda ta ei ütle, kust vend kodumaale on naasnud. Ent see on ütlematagi selge: kust tollal siis veel naasti, kui mitte Siberist.\nSamas kirjas kurdab Aksella:\n“Meil on talv ja nii kohutavalt külm, et õhtu voodi heites kohe ei tea, mis omale veel selga ajaks.”\nNäib, nagu oleks Siberi jäine hingus sel hetkel troopilisse Brasiiliasse välja ulatunud.\nMõistagi puudutab Aksella oma 18. augusti kirjas ka filmiteemalist järjelugu Vabas Eesti Sõnas. Ta kiidab seda, kuidas Erich Ernits artiklit on toimetanud.\n“See on täiesti arusaadav, et Teil tuleb selles kirjutuses lühendusi teha ja esimene oligi väga hästi tehtud,” ütleb Aksella. Ka 16. septembril kirjutatud kirjas kiidab ta Ernitsa toimetamisstiili:\n“Ütleme kohe, et need parandused ja lühendused, mis te selles filmiseerias olete ettevõtnud, väga hääd on ja hästi mõjuvad.”\nNagu eelpool öeldud sai, ei säilitanud Lutsud ajalehele Vaba Eesti Sõna saadetud artiklite koopiaid. Nii et originaalkujul me neid lugeda ei saa, küll aga Erich Ernitsa poolt lühendatud ja toimetatud kujul. Internetikeskkonnas Digiteeritud Eesti Ajalehed on nimelt paljude teiste ajakirjandusväljaannete kõrval kättesaadavad ka Vaba Eesti Sõna numbrid aastatest 1949-2010. Lutsude filmialast tööd käsitleva sarikirjutise “Pilte eesti filmiajaloost” 1957. aasta 20. juunil ilmunud avaosas jutustas Theodor Luts kõigepealt ära selle, kuidas tema filmimehetee üldse algas.\n“Õieti olid need isiklikud mälestused Vabadussõjast, mis mind mõttele viisid sellel ainel filmi teha. Eestis oli valminud juba mitu õhtu kava täitvat mängufilmi, mis kodumaal leidsid sooja vastuvõtu, ning see kõik julgustas samal alal katsetama. (…)\nKui vaimustus on sees, ega siis ole enam pikka arupidamist. Nii laenasin ühel päeval E. Laenu-Hoiu Ühisuselt oma rahanatukesele 1000 krooni lisaks, hankisin Lalli elektriärist mahuka puukasti, panin selle söögikraami täis ja sõitsin koos naisega Pariisi, et seal hakata õppima filmiasjandust.\nKui Pariisis olin teinud rida katseid, et filmiasjandusele kuidagi ligi pääseda, ja need järjest ebaõnnestusid, oli tuju muidugi üsna maas. Kuid siis tuli appi kinoromaanilik juhus. Seisin ühel päeval noruspäi mingi filmistuudio värava ees, kui sealt väljus keegi sümpaatse välimusega härra. Ta alustas minuga juttu, ja kuulnud, et olen huvitatud filmi alal õppimisest, lubas mind selles osas aidata. Peatselt selgus, et tegemist ei olnud kellegi muuga, kui kuulsa filmioperaator Toporkoviga, kes muide veel praegu töötab Pariisis filmi alal. Ta oli just lõpetanud ülesvõtete tegemise suurfilmile “Mihail Strogof”, mille lavastajaks oli vene rezhissör Turzhanski ja peaosaliseks Ivan Mozhuhhin. See hiigelfilm jooksis omal ajal suure menuga ka Eestis. (…) Toporkovil oli töös nüüd väike vaheaeg, sest järgmise filmiga pidi algama töö alles kolme nädala pärast. Tema järgmiseks filmiks oli Ivan Mozhuhhini “Casanova”. (…)\nToporkov oli vastutulelik inimene ja õpetas mulle vabal ajal filmikaamera käsitamist ning andis rikkalikult igasuguseid juhiseid. Kuna ta oli just ostnud endale uue kaamera, siis oli mul juhus tema vana kaameraga mööda Pariisi ringi kolada ja ülesvõtteid teha. Tema koduses laboratooriumis ilmutasime siis filmi ja ma jälgisin põnevusega, mis seal hästi välja tulnud ja mida tuleks paremini teha.\nKui lõppeks Toporkov “Casanova” väntamisega algas, võttis ta mind stuudiosse kaasa ja nii tutvusin seal mitte ainult selleaja nimekate filminäitlejatega, vaid ka filmilavastamise saladustega. Toporkov andis heatahtlikult nõu olgu siis valgustuse, dekoratsiooni, rezhii või mingi muu küsimuse kohta. (…)\nStuudios tutvusin põhjalikult ka laboratooriumiga, kus filme ilmutati ja lõigati. Nägin esmakordselt sellist “nõiakööki” ja hiljem Eestis seadsin selle eeskujul sisse ka oma väikese laboratooriumi. Ostsin ära Toporkovi vana ja teeneterikka filmikaamera, millega ta mõnegi rahvusvaheliselt kuulsa filmi oli valmistanud, ja lootsin sellega kodumaal jätkata samas vaimus.


PM: Massaazhikoolitaja kadus koos õpilaste rahaga\nÜlo Toomsalu • 31. mai 2002 kell 6:25\nKahepäevast masseerimiskursust lubanud koolitajad ei ilmunud kokkulepitud ajaks kohale ning kadusid hoopis ettemaksuks saadud rahaga.\nÜks pettasaanutest, Kuressaares eraisikust ettevõtjana töötav Katrin (34), on tagantjärele korduvalt üritanud lõõgastava massaa?i kursust lubanud OÜ Caleido juhtidega ühendust saada, kuid asjatult, kirjutab Postimees.\nKatrin luges firma Tartu telefoninumbril vastanud automaatvastajasse hiljuti isegi oma nime ja pangakonto numbri, et Caleido maksaks talle tagasi 1500 krooni. Nii palju küsis koolitaja 17.-18. maini Kuressaares ühes pansionaadis toimuma pidanud kursuse eest.\n?Ma ei tea, palju meie kursusel kokku pidi inimesi osalema, kuid jutukas sekretär, kellega enne kursust rääkisin, ütles, et veel nelja eest on raha maksnud mingi Saaremaa firma,? meenutas Katrin. Ta ise oli rahaülekande kiiruga ära teinud 25. aprillil pärast seda, kui sekretär ütles, et kohti hakkab nappima.\n15. mail tuli aga Katrini koju postkasti teade, mille öeldi, et kursus on hoopis edasi lükatud, sest gruppi ei saadud kokku. Rohkem selgitusi naine ei saanud, kuigi proovis hiljem tulutult helistada ka Caleido juhi Ülli Adamsoni mobiiltelefonile.\nTäpselt sama kordus 24. mail Haapsalus.\nErinevalt Kuressaarest sammusid kaks vihast Haapsalu naist kohe samal päeval politseisse ja kirjutasid avalduse, et neid on petetud. Koolitusfirma juhi Adamsoniga ühenduse saanud Läänemaa politseiuurija on ta tänaseks Haapsalusse vestlusele kutsunud.\nLääne politseiprefektuuri pressiesindaja Mari-Ann Allpere sõnul oli koolitusfirma omanik lubanud, et maksab 3. juuniks inimestele raha tagasi. ?Siis selgub, kas algatame kriminaalmenetluse või mitte,? lisas ta.\nOÜ Caleido massaa?ikursuste kevadsuvine kalender näitab, et täna peaks Kuressaare ja Haapsalu inimestele lubatud lõõgastava massaa?ikursuste seeria olema otsaga Pärnus. Siis Tartus, Tallinnas, Kärdlas ning mujalgi.


Kristofer-Mirko tavapäratu koolipäevahommik | Kambja Valla Sõnumid\nElu Kristofer-Mirko tavapäratu koolipäevahommik\nKristofer-Mirko tavapäratu koolipäevahommik\n„Täna oli imeliselt kaunis hommik. Kui parklas autost välja astusin, kõrgus minu ees päikesekiirtes kirik – see oli nii ilus ja lummav vaatepilt. Ja siis märkasin kaugemal muruplatsi serval äärekivil istumas ja kausikesest putru söömas üht väikest poissi, keda ma varem ei ole näinud.\nTema kõrval oli pisike jalgratas. Läksin poisi juurde ja küsisin, kes ta on ja kust ta tuleb. End Kristofer-Mirkona tutvustanud poiss vastas – mõelge vaid, kui ilusasti see kõlab –, et tema tuleb maalt.“ – umbes-täpselt nõnda kirjeldas Kambja kooli õpetaja Pille seda, kui tugeva tundelaenguga alustas ta mai viimast koolipäeva.\nKristofer-Mirko oli Unipiha kooli esimese klassi õpilane, keda tol hommikul oli toodud varakult Kambjasse, sest tal kui tublil õppuril oli kutse vallavanema vastuvõtule. Tähtis sündmus algas aga alles tunnike enne südapäeva, mistõttu Kristofer-Mirko pidi ilmutama kannatlikkust ning tegema rahumeeles aega parajaks.\nVallavanema traditsioonilisele vastuvõtule oli tänavu kutsutud rohkem kui sada õpilast koos vanematega.\nEelmineÜlevaade vallavolikogu juuniistungi arutlusteemadest\nJärgmineEtendus võib alata


Looduspiltnik eelistab vormelile saarmast - Uudised - Tartu Postimees\nLooduspiltnik eelistab vormelile saarmast\n29. jaanuar 2010, 16:07\nSven Začeki autoportree, võetud üles Jõgevamaa odrapõllul.\nHiljuti juhtus Pärnus müstiline lugu. Uue Kunsti Muuseumis avati Sven Začeki kakufotode kordusnäitus, mispeale üks händkakk end vastu muuseumi akent uimaseks lendas ja hange kükitama jäi.\nMis seal Pärnus õieti sündis?\nMa pole sellest veel kuulnudki. Müstika küll. Võib-olla ta nägi läbi klaasi mõnda kakupilti ja tahtis oma territooriumile tungijale koha kätte näidata.\nTulite kolmapäeval Saaremaalt, olite seal kaks päeva. Mis oli suurim elamus?\nMerejääl kõndimine Panga panga all. Käisime naisevenna perega hommikul päiksetõusu, õhtul loojangut pildistamas. Hommikul lõi merelt väga kõva tuule, nii et kaugemalt, kus meri poolenisti lahti, hakkas jää triivima kalda poole ja tekitas rüsijää kuhjasid. Olin selliseid näinud, aga polnud näinud, kuidas nad tekivad.\nKui elustate oma peas hiljutisi elamusi Norrast, kas mõtlete, et Eesti loodus on küll kodune ja armas, aga Norraga võrreldes lahja?\nOlen mõelnud, et Haanja kõrgustikul võiks ikka olla kas või üks 700–800 meetri kõrgune tipp. Aga samas, kui selliseid oleks vaid üks, oleks sellele ilmselt ammu suusanõlvad tehtud ja midagi ürgset seal vaadata poleks.\nKui käin Norras, mõtlen: huvitav, kas norrakad mägedest ära ei väsi? Kuhu sa ka ei vaata, kogu aeg paistab kusagilt mõni mägi. Ma arvan, et on hea, et igal pool on isemoodi. Norras pole Eestiga sarnaseid laugastega rabasid, mis on meie suur rikkus.\nMulle on jäänud mulje, et te piltlikult öeldes ei lähe juba aastaid tualettigi laskevalmis fotoaparaadita.\nEi ole päris nii. Kui aparaat käes, väljun tavaliselt kodust ikka looduse pildistamise mõttega. Aga kui ka muidu pikemaks autosõiduks läheb, panen ikka aparaadi kõrvalistmele. Hundiseades, nagu mina ütlen: teleobjektiiv ees ja säri paika keeratud.\nAga kuna teen sõbraga reportaažiblogi, siis juhtub vahel, et lähen fotokaga ka näiteks poodi. Püüan loomulikke ilmeid ja poose.\nKas elate pildistamisest ära?\nAinult pildistamisest kindlasti mitte. On vaja kirjutada, teha fotokoolitusi. Ainult loodusfotodest võib ära elada poissmees, kellele vanemad kinkisid maja ja auto.\nKui kallilt olete müünud oma kõige kallima foto?\nSee oli kindlasti händkaku pilt, mis oli üleval BBC Wildlife'i portfoolios. Ostis vist üks Saksamaa teleajakiri, mille meelelahutusosas ilmus kaku-eri. Maksti 450 eurot.\nEesti olude taustal on see väga hea hind. Eestis ei saa kaanefoto eestki üle 800 krooni.\nMis on saanud teie ja Jaak Põdra loodusfotoajakirjast Lofo?\nIlmunud on üheksa numbrit, aga mullu jõudsime välja anda ainult aasta esimese numbri, sest reklaamirahast, mis kattis trükikulu, kukkus pool ära.\nNüüd on mingi lootus, et rahaasjad hakkavad veidi paremaks minema.\nOlete rõhutanud, et ei kummarda kaubamärke ja peate naeruväärseks friikide kemplemist, kas parem on Canon või Nikon. Kas muud marki korralikke peegelkaameraid looduspiltnikele polegi?\nEi ole. Peamine puudus muud marki fotokatel on autofookus, mille kiirus ei jõua sõrmele järele. Hetk möödub enne, kui pilt objektiivis teravaks läheb.\nKas majanduskriis tähendab Eesti loodusfotograafia tippudele seda, et 100 000-kroonine aparaat ja sama kallis objektiiv vahetatakse neli korda odavama vastu?\nSel pole mõtet, sest 100 000-kroonise kaamera eest ei saa edasi müües rohkem kui 50 000 krooni. Aga kui siiski müüa, tuleb tipploodusfotoga hüvasti jätta.\nKas hea loodusfoto peab suutma viia inimese pildistatud keskkonda?\nTõelise elamuse saamiseks peab olema ka isiklik kogemus. Kui vaatad pilti sookailudest, aga ei tea, kuidas sookail lõhnab, jääb pool emotsiooni puudu.\nKas te pole tundnud tahtmist hakata ilusaid modelle pildistama? Põder ja kits pole ju üldse glamuursed.\nPikajalgseid iludusi näeb tänaval iga päev, põtra iga päev ei näe. Aga pulmi ma pildistan suviti hea meelega.\nMulle meeldib see pinge, mis kaasneb vastutusega tabada inimeste elu tähtsaimad hetked. Oled terve päev varvaste peal. Salata ei saa ka seda, et lühikese ajaga teenib üsna hästi.\nOma esimese digikaamera saite vormeliennustusel võidetud 20 000-kroonise kella müügirahaga. Olete tänini vormelihull?\nEi ole. Kui on valida vormel või saarmas, siis valin saarma. Aga kui saan, vaatan ka vormelit. Mulle meeldib võistlus mees mehe vastu.\nTeie viimane raamatuelamus?\nFred Jüssi elulooraamat. Enne seda vist Kivirähki ussisõnade raamat. Olen seda juba viis-kuus korda lugenud.\nTeil on sotsiaalvallas töötav abikaasa ja kaks väikest last. Kuidas isaks saamine teid muutis?\nNooremana olin väga püsimatu. Tuttavad on imestanud, kuidas suudan praegu nii kaua ühel kohal istuda. Pere tekkimine andis juurde hingerahu, mõtted on kuidagi kontsentreeritumad.\nNüüd on eesmärk lastest inimesed kasvatada.\nKas naine põtradele ja kakkudele armukade ei ole?\nEi paista olevat. Ta jõudis minu käikudega harjuda juba ammu enne laste sündi. Muidugi on kahju, et kahekesi koos me naljalt enam metsa ei satu. Ja muidugi tuleb teha kompromisse, aeg-ajalt mõni plaanitud metsaskäik ära jätta.\nHakkasite väga noorena jahimeheks ja vahetasite püssi ruttu fotoaparaadi vastu. Kas vaatate jahimehi kui vaenlasi, kes teie materjali hävitavad?\nLoomad pole metsas selleks, et mina neist pilti saaks. Aga mulle ei meeldi jahimehed, kes mõtlevad, et metsloomad kuuluvad neile. Et hunt tuleb sööma minu kitse, järelikult tuleb hunt maha lasta.\nMa ei pea õigeks ajujahti. Loom piiratakse sisse ja talle ei jää mingit pagemisvõimalust. Ka on minu meelest vale jaht trofeede pärast. Loomulik on varitsus- ja hiilimisjaht, mille eesmärk on hankida metsloomaliha. Loomad on toiduahela osa.\n• Sündis 29. septembril 1980 Valgas.\n• Õppis 1996–1999 Võru Kreutzwaldi gümnaasiumis, 1999–2000 Tallinna Tehnikaülikoolis tootmistehnikat ning 2000–2006 Tartu Ülikoolis majanduse modelleerimist.\n• Preemiaid: «Looduse aasta foto 2009» esikoht kategoorias «Inimene ja loodus», teine koht kategoorias «Loomad tegutsemas». Esikoht Eesti Looduse 2009. aasta fotokonkursil loomapiltide kategoorias. «Looduse aasta foto 2008» kaks esikohta loomaportreede ja maastikupiltide kategoorias.\n• Raamatud: «Kohtumisi metsloomadega» (2006), «Värvide lend» (2007).\n• Abikaasa Triin Začek, lapsed Evalotta (3) ja Fred (8 kuud).\nSõber ja piltnik\nSven on ühtaegu andekas ja töökas ja tänu sellele kuulub ta kindlalt Eesti loodusfotograafide paremikku. Täiesti vabalt kannatab ta aga välja ka võrdluse maailma tippudega. Ta ei jää maha vendadest, kes pildistavad näiteks National Geographicule.\nKahtlemata on ta kohusetundlik. Meie koostöö ajakirja Lofo tegemisel on olnud lihtne. Leppisime kohe kokku, et teeme ainult seda, millega mõlemad on nõus. Sven vaidleb, aga oma arvamust peale ei suru. Ja väga tore on see, et ta ei jää passima, kui on tarvis midagi teha, vaid teeb ära.\nSven on täpselt selline, nagu välja paistab – otsekohene. Ei mingit keerutamist, silmakirjalikkust, ilustamist ega valehäbi.\nMulle on Sven eelkõige hea sõber. Temaga on mõnus piparmünditee tassi taga unistada tulevastest reisidest ning võtta ette pildistamisretki loodusse. Seda viimast on viimastel aastatel kahe lapse kõrvalt kahjuks vähemaks jäänud.\nIsana on Sven väga hoolitsev. Talle meeldib lastega mürada ja siis on meil majas nakatavalt palju naeru. Oma tööd – pildistamist – teeb ta kogu hingega. Huvitava ilma korral hüppab ta kohe autosse ja põrutab metsa.


Kuivatatud mango-passionipallid 500g\nParim enne: 1.11.2021\nEhtne troopiline maitse!\nÖkoloogiliselt toodetud, kasutades puuviljajäätmetest pärit biogaasi ja Aafrika päikese jõul töötavaid päikesepaneele!\nGhanas päikeseküpsenud puuviljad, mis on teie armastatud magusa troopilise maitsega - kasvatatud ja koristatud väikestes taludes - vastutustundlikult ja kohapeal töödelduna meie tipptasemel tehases, et hoida Ghanas väärtusahelat.\nTROPICS SUUPISTEID ISELOOMUSTAB:\n100% kuivatatud puuviljast\nTropics puuviljast suupisted on valmistatud 100% kuivatatud puuviljadest - parim suupiste värskete puuviljade järel. 10g sisaldab 100g värske puuvilja.\nMeie puuviljast suupisted on jõulised - annab tõhusalt energiat ja pole lisatud suhkrut, kontsentraate, teravilja või pähkleid.\nSõltuvust tekitavad ja lõbusad süüa\nMeie puuviljasuupisted tekitavad sõltuvust ja on mõnus süüa - värske troopiline maitse, mida saate nautida ilma halva südametunnistusega!\nNeed puuviljasuupisted on mugavad ja sobivad igasse taskusse!\n- millest küllastunud rasvhappeid 0,4 g\nsüsivesikuid 68,7 g\n- millest suhkruid 61,7 g\nEnergiasisaldus: 1318 kJ / 312 kcal\nmango 96%, passion 4%, antioksüdant: vääveldioksiid\nBränd Leedu - Tropics tooted\nKuivatatud banaanid 500g\nLeedu - Tropics tooted\nPäritolumaa: Ghana Parim enne: 20.09.2021 Ehtne troopiline maitse! Pole lisatud suhkrut Gluteeni vaba VEGAN Ökoloogiliselt toodetud, kasutades puuviljajäätmetest pärit biogaasi ja Aafrika päikese jõul töötavaid päikesepaneele!\nKuivatatud mango-passionipallid 50g\nKuivatatud mangopallid 2,5kg\nKuivatatud ananassi-mango-laimi batoon 20g\nPäritolumaa: Ghana Parim enne: 21.02.2021 Ehtne troopiline maitse! Pole lisatud suhkrut Gluteeni vaba VEGAN Ökoloogiliselt toodetud, kasutades puuviljajäätmetest pärit biogaasi ja Aafrika päikese jõul töötavaid päikesepaneele!\nKoostis: ploom, aprikoos, virsik, pirn. Parim enne: 15.06.2021\nMagus sussisegu 40g\nKOMMI ASEMEL Parim enne: 17.08.2021\nKuivatatud mango-passioni batoon 20g\nPäritolumaa: Ghana Parim enne: 15.02.2021 Ehtne troopiline maitse! Pole lisatud suhkrut Gluteeni vaba VEGAN Ökoloogiliselt toodetud, kasutades puuviljajäätmetest pärit biogaasi ja Aafrika päikese jõul töötavaid päikesepaneele!\nTutti frutti sussisegu 40g\nKOMMI ASEMEL Parim enne: 20.08.2021\nKuivatatud mangopallid 500g\nPloom kivita 2kg\nPäritolumaa: Tśiili Parim enne: 22.02.2021 Maaletooja: Rhumveld Baltic\nKuivatatud mango-passionipallid 2,5kg\nPäritolumaa: Ghana Parim enne: 26.06.2021 Ehtne troopiline maitse! Pole lisatud suhkrut Gluteeni vaba VEGAN Ökoloogiliselt toodetud, kasutades puuviljajäätmetest pärit biogaasi ja Aafrika päikese jõul töötavaid päikesepaneele!\nKuivatatud mangolaastud 100g\nPäritolumaa: Ghana Parim enne: 10.07.2021 Ehtne troopiline maitse! Pole lisatud suhkrut Gluteeni vaba VEGAN Ökoloogiliselt toodetud, kasutades puuviljajäätmetest pärit biogaasi ja Aafrika päikese jõul töötavaid päikesepaneele!\nKuivatatud banaanid 100g\nPäritolumaa: Vietnam Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 4.12.2021\nAkne kreem 75g\nPäritolumaa: Tsehhi Parim enne: 11.07.2021 . Akne kreem on akne sümptomitega ja rasuse näonaha igapäevaseks hooldamiseks. Sertifitseeritud looduslik kreem reguleerib naha rasu tootmist ning vähendab põletikuliste pooride teket. Kreemi regulaarne kasutamine parandab näonaha välimust, pehmendab, silub ja vähendab nähtavaid akne tunnuseid. Kreem imendub...\nPäritolumaa: Usbekistan Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 07.12.2021\nPäritolumaa: USA Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 12.06.2021\nMüsli 200 g\nPäritolumaa: Poola Parim enne: 31.05.2021 . See müsli on spetsiaalne segu teraviljast (kaerahelbed), kuivatatud puuviljadest (jõhvikad, õunad), odrajahu ja päevalilleseemnetest. Toodet iseloomustab kõrge kiudainete, B2-vitamiini, valgu ja kaaliumi sisaldus.


Kuulujutud Swedbanki kohta ajasid lätlased paanikasse - Majandus\nKuulujutud Swedbanki kohta ajasid lätlased paanikasse\n24. oktoober 2019, 10:50\nKohalik: sõbrad helistasid ja ütlesid, et pank pannakse kinni\nLäti suuruselt teises linnas Daugavpilsis tekkisid eile sularahaautomaatide juurde pikad järjekorrad, sest linnas hakkasid levima valeinfot sisaldavad kuulujutud Swedbanki kohta, mis tekitasid inimestes paanika.\nSwedbanki Läti esindaja kinnitas, et Daugavpilsis on hakatud sihilikult levitama kuulujutte Swedbanki stabiilsuse kohta. «See on tekitanud järjekorrad sularahaautomaatide juures ning osa automaatidest on raha otsa saanud. Swedbank rõhutab, et meie tegevus Lätis ja teistes riikides on stabiilne. Seda tõestavad ka eile avaldatud kolmanda kvartali majandustulemused – ainuüksi Lätis on panga selle aasta üheksa kuu kasum olnud 83 miljonit eurot. Samal ajal austab Swedbank klientide soovi pääseda oma rahale ligi ja ja tagab, et sularahaautomaadid täidetakse koostöös turvaettevõttega G4S kogu Daugavpilsi piirkonnas,» teatas pank.\nLäti finantsinspektsioon tuletas inimestele meelde, et kõik, kes levitavad Läti finantssektori kohta valesid kuulujutte, peaksid olema teadlikud selliste tegude tagajärgedest. Nimelt võib finantssüsteemi seisundi kohta valeandmete levitamise eest karistada isikuid kuni viie aasta pikkuse vangistusega.\nDaugavpilsi elanik: sõbrad helistasid ja ütlesid, et Swedbank pannakse kinni\nDaugavpilsi elanik Olga Petkevica rääkis Postimehele, et inimesed seisid eile hilisõhtuni sularahaautomaatide järjekorras. «Keegi rääkis kellelegi, et pank pannakse kinni. Võimatu on aru saada, kes kuulujutu alustas, aga kui see levima hakkas, siis võtsid inimesed raha hirmust välja,» ütles ta. Petkevica ütles, et sama juhtus PNB pangaga, mille tegevus peatati 15. augustil ning Läti finants- ja kapitalituru komisjon seiskas pangajooksu vältimiseks ka väljamaksed klientidele.\n«Kui PNB pank sulgus, siis inimesed magasid tänaval sularahaautomaatide juures. Seal oli näiteks naine, kellel oli pangas 32 eurot. Mu kolleegid küsisid temalt, et kas see on ta viimane raha, et ta selle väljavõtmiseks tänaval magab. Naine vastas, et ei ole, aga ta nägi, et teised võtavad raha välja ja teeb seega sama,» kirjeldas Petkevica.\nPetkevica lisas, et tavaliselt levivad sellised kuulujutud sotsiaalmeedias, eriti Facebookis, kuid praegu liiguvad jutud suusõnaliselt. «Ka mulle helistasid tuttavad, kes ütlesid, et Swedbank pannakse kinni ja ma peaksin oma raha välja võtma. See jutt ajas mind naerma. Swedbank on Läti suurim pank ja kõik ametiasutused kinnitavad, et jutud on valed, aga inimesed on paanikas – nii noored kui ka vanad seisid eile järjekorras,» ütles ta.\nSwedbanki pressiesindaja Kristiina Herodese sõnul on praeguseks olukord Lätis rahunenud. Petkevica sõnul kipuvad sellised kuulujutud just Daugavpilsis levima. Küsimusele, kas asi võib olla selles, et Daugavpilsis on suur venekeelne kogukond ja seega ei jõua nendeni info lätikeelsest meediast, vastas Petkevica, et ei usu, sest ka venekeelne meedia teatas eile, et Swedbanki pärast pole põhjust muretseda. «Inimesed usuvad rohkem oma sõprade juttu, mitte ametlikke allikaid,» lisas ta.


Ajurveda enesehoolitsuse käsiraamat – Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, e-raamatud, kirjastus ersen, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nHome / Raamatud / Esoteerika / Muuda oma elu / Ajurveda enesehoolitsuse käsiraamat\nRaamatu nr: B10383020\nKategooriad: Tervis, Tervendamise käsiraamatud, Ilu, Esoteerika, Muuda oma elu\nKas tunnete, et olete läbi põlenud, vaevlete motivatsioonipuuduses või olete minevikus kinni? „Ajurveda enesehoolitsuse käsiraamatˮ tuleb teile appi. See mõjuvõimas teejuht iidse tervenemise juurde pakub rohkem kui 100 igapäevast ja hooajalist ajurveda rituaali – igaühele neist kulub 10 minutit või vähem –, et aidata teil saavutada kooskõla looduse rütmidega ja leida tee parema terviseni, kui te\nturgutate ja tasakaalustate oma energiat joogahingamisega;\nseljatate üleminekuaja maandavate meditatsioonide abil;\nvabanete füüsilisest ja emotsionaalsest stressist endale sobivaks kohandatud joogaasenditega;\nennetate ja ravite haigusi jõudu andvate toonikute ja teedega;\nvõtate aja, et mõtiskleda igapäevaste ja -nädalaste harjumuste üle.\nSaavutage uuesti loodusega kooskõla – ja taasavastage võime end hästi tunda.\nSARAH KUCERA, DC, CAP, on olnud tervislike praktikate eestvedaja töö mõttes üle kümne aasta ja isiklikus plaanis terve oma elu. Litsentseeritud kiropraktiku, sertifitseeritud ajurveda praktiku, registreeritud joogaõpetaja ja joogaterapeudi ning ettevõtjana asutas ta Kansas Citys, Missouris tervendamiskunstide keskuse ja taimeapteegi, kus ta aitab neid meetodeid ühendades teistel heaolu saavutada.\nSarah Kuchera „Ajurveda enesehoolitsuse käsiraamatu“ teeb heaks see, et autor tutvustab India traditsioonilist meditsiinisüsteemi lihtsustatud ja ka algajaile mõistetavas vormis. Sama lihtsaks muudab ta ajurveda rituaalide ja harjutuste oma päevakavva mahutamise. Pealtnäha keerulised ideed ja praktikad jaotatakse osadeks nii, et need muutuvad kutsuvaks, tröösti pakkuvaks ja hõlpsasti praktikas rakendatavaks. Kõige selle juures rõhub autor loodusega kooskõlas elamisele igal päeva- ja aastaajal, vajadusele süüa, magada ja treenida vastavalt oma keha bioloogilisele ajastusele ja põhiolemusele ning looduses toimuvatele muutustele tuginevalt oma rituaale kohendada. Ajurvedalik elustiil on samm-sammult lahti selgitatud. Autor pakub kergesti jälgitaval viisil ja metoodiliselt välja erinevatel puhkudel kasutatamiseks mõeldud hommiku-, keskpäeva- ja õhturituaalid, mis hõlmavad erinevaid hingamisharjutusi, taimseid joogiretsepte, massaaži, meditatsioone ja joogaasendeid. Täidetud on kõik tingimused, mis hõlbustavad info praktikas rakendamist, alates oma olemuse ja eripärade tundmaõppimisest eneseanalüüsi toetavate küsimuste abil ning lõpetades päeva- ja nädalaplaani koostamist lihtsustavate näidistega. Kahtlemata võib raamat muuta lugeja vaadet nii füüsilisele kui emotsionaalsele tervisele ja tervenemisele, iseendale ja teistele. Raamat sobib kõigile, keda huvitab ajurveda üldiselt või kes soovivad oma elus lihtsalt muudatusi teha ja enda eest hoolitsedes enese vastu armastust üles näidata.


Hassiidide lood - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\n"Hassiidide lood" on Martin Buberi teos, mis lõplikult valmis 1947 ning ilmus Zürichis 1949.\nKokkuvõte sissejuhatusest[muuda | muuda lähteteksti]\nRaamat tutvustab legendaarse reaalsuse maailma. See on legendaarne, sest tegemist pole kroonikaga. Legendid pärinevad innukatelt inimeste meenutustest selle kohta, mida nad oma innus on näinud või arvanud nägevat. See on reaalsus, sest see on innukate hingede reaalsus. Kõik see ei ole mitte ainult psühholoogiline tõsiasi, vaid ka elu tõsiasi. Juhtus midagi, mis hinge virgutas, ja sellel oli mingi tagajärg. Seda tagajärge edasi andes ilmutab pärimus selle põhjuse ning virgutaja ja virgutatava vahelise kontakti.\nLugudes on juttu virgutajatest tsadikitest. Seda sõna (mitmuses zaddikim) tõlgitakse tavaliselt 'õiglased', kuid tegelikult tähendab see 'läbikatsutud' ehk 'läbiproovitud'. Need on hassiidide juhid. Ja virgutatavad, hassiidid (hasidim) on 'andunud'. Raamatus räägitakse sellest, kuidas tsadikid oma hassiididega elasid.\nHassiidi õpetuse tuum on innukast rõõmust täidetud elu. Tegemist ei ole teooriaga, mis ei sõltu sellest, kas see on tegelikkusele üle kantav. See on teoreetiline lisa tsadikite ja hassiidide elule, eriti esimese kuue põlvkonna jooksul, millest raamat räägib.\nKõikide suurte religioonide eesmärk on viia eluni täis vaimustust ja indu, mida mitte mingi kogemus ei saa lämmatada ja mis seetõttu peab pärinema suhtest igavesega, mis on sealpool igasuguseid individuaalseid kogemusi. Et aga inimese kontaktid maailmaga ja endaga ei pruugi teda innustada, juhivad usulised mõisted ta teistsuguse olemiseni, täiuslikkuse maailmani, milles ka tema hing võib täiuslikuks saada. Võrreldes täiusliku olemise seisundiga tundub elu maa peal ainult eestoana või illusiooniga, ja kõrgema elu väljavaatel on ülesanne tekitada innukust pettumust valmistavate välis- ja sisekogemuste palge ees, tekitada innukas veendumust, et kõrgem elu on olemas ning on inimese hingele kättesaadav või saab tasapisi kättesaadavaks. Kuigi usk tulevasse elusse on judaismile üldine, on alati püütud leida täiuslikkusele koht ka maa peal. Messianistlik arusaam tulevasest elust maa peal, mille ettevalmistamisele saab igaüks kaasa aidata, ei saanud anda igapäevaelule seda kohkumatut ja vaimustunud rõõmu siin ja praegu, mis saab tuleneda üksnes täitumusest olevikus, mitte lootusest täitumusele tulevikus. Selleni ei viinud ka kabala õpetust hingede rändamisest, mis võimaldas igaühel samastada oma hinge mõne Messia-põlvkonna hingega ning seega tunda oma osasaamist Messia tulekust. Alles messianistlikes liikumistes, mis põhinesid usul täiuslikkusele, mis oli kohe-kohe teoks saamas, hakkas innustus täitma kogu elu. Kui Sabbatai Zevi liikumine ja selle järelmõjud olid lõppenud usust taganemise ja meeleheitega, siis oli aeg proovile panna usu jõud, sest nüüd ei piisanud juutidel ellujäämiseks enam kurbuse leevendamisest, vaid oli tarvis elu täis innukat rõõmu.\nHassiidi liikumine ei nõrgendanud lootust Messiasse, kuid ta sütitas oma järgijates rõõmu maailmas, nagu ta on. Nüristamata südametunnistust ja varjutamata lõhet inimese ideaali ja tegelikkuse vahel, näitab hassidism inimestele, kuidas Jumal elab nende juures keset nende ebapuhtust. Vähendamata Toora rangust täitis hassidism traditsioonilised käsud rõõmutoova mõttega ning kaotas isegi piirid sakraalse ja profaanse vahel: iga profaanse akti võib selle sooritamise viis muuta sakraalseks. Sellel polnud mingit pistmist panteismiga, mis hävitab või kidutab suurima kõigist väärtustest: vastastikuse suhte inimese ja Jumala vahel, Mina ja Sina reaalsuse, mis ei lakka igaviku veerel. Kuid hassidism näitas Jumala peegeldust, Jumala sädemeid, mis sätendavad kõikides olendites ja kõikides asjades, ning õpetanud olendeid ja asju oma algse juure juurde tagasi viima. Talmudi ja kabala õpetus Shekhinah 'st (Jumala ligiolekust maailmas) saab uue ja intiimse tähenduse ja rakendatavuse. Kui sa suunad oma innukuse kogu väe Jumala maailmasaatusele, kui sa teed seda, mida sa just praegu pead tegema, mis see ka ei oleks, kogu oma jõuga ning kavvanah 'ga (püha kavatsusega), siis sa tekitad Jumala ja Shekhinah ', igaviku ja aja vahele ühenduse. Selleks ei pruugu sul olla õpetlane ega tark. Sul peab olema hing, mis on iseendas ühendatud ning on jagamatult suunatud oma jumalikule eesmärgile. Maailm, kus sa elad, just niisugusena, nagu ta on, pakub sulle selle ühenduse Jumalaga, mis sind lunastab. Ja sinu enda iseloom moodustab sinu erilise lähenemise Jumalale. Ära lase end häirida oma rõõmust loodud olendite ja asjade üle! Ent ära lase end aheldada loodud olendite ja asjade külge; läbi nende mine edasi Jumala poole. Ära mässa oma soovide vastu, vaid haara neist kinni ja seo nad Jumalaga. Sa ei pea mitte lämmatama oma voogavaid vägesid, vaid laskma neil teha püha tööd ja puhata püha puhkust Jumalas. Kõik vastuolud, millega maailm sind vaevab, on ainult selleks, et sa avastaksid nende seesmise tähenduse, ja kõik vastakad kalduvused, mis sind piinavad sinu enda sees, ainult ootavad, et sa neid oma sõnaga rakendaksid. Igasugune kaasasündinud kurbus tahab ainult voolata sinu rõõmu innukusse.\nEnt see rõõm ei pea olema eesmärk, mille poole sa püüdled. See saab sulle armust osaks, kui sa püüad "Jumalale rõõmu anda". Sinu isiklik rõõm tekib siis, kui sa ei soovi midagi muud kui Jumala rõõmu, midagi muud kui rõõmu iseenesest.\nKuidas pidi inimene, eriti "lihtinimene", kellega hassiidi liikumine eeskätt tegeleb, jõudma eluni innukas rõõmus? Kuidas pidi ta kiusatuse tules muundama kurja tungi tungiks hea poole? Kuidas pidi ta jõudma ekstaatilise sidemeni kõrgemate maailmadega? Kuidas pidi ta olendeid ja asju kohates saama teadlikuks temas peituvatest jumalikest sädemetest? Kuidas pidi ta püha kavvanah 'ga valgustama igapäevaelu? Teame küll, et tarvis pole muud, kui et hing ühineks iseendas ning oleks jagamatult suunatud oma jumalikule eesmärgile. Ent kuidas pidada maapealses elukaoses seda püha eesmärki silmas? Kuidas säilitada ühtsust keset ohtu ja survet, keset tuhandeid pettumusi ja pettekujtlusi? Ja kuidas kaotatud ühtsust taastada? Inimene vajab nõu ja abi, teda tuleb tõsta ja lunastada. Ja ta ei vaja seda kõike mitte ainult oma hinge suhtes, hinge alad on läbi põimunud elu enda suurte ja väikeste muredega, ja kui nendega ei tegelda, kuidas siis minna kõrgemate asjade juurde? On tarvis aitajat nii ihule kui ka hingele, nii taevastes kui ka maistes asjades. Aitajat nimetatakse tsadikiks. Ta võib arstida nii haiget ihu kui ka haiget hinge, sest ta teab, kuidas üks on seotud teisega, ja see teadmine võimaldab tal mõlemat mõjutama. Tema saab sind õpetada ajama asju nii, et sinu hing jääb vabaks, ja ta saab sind õpetada oma hinge tugevdama, hoidma end vankumatuna saatuselöökide all. Ikka ja jälle võtab ta sind käekõrvale ja talutab sind, kuni sa julged üksi edasi minna. Ta ei vabasta sind selle tegemisest, mida sa oled küllalt tugev ise tegema. Ta ei võta sinu hingelt võitlust, mida ta peab pidama, et täita oma erilist ülesannet selles maailmas. Kõik see kehtib ka hinge suhtlemise puhul Jumalaga. Tsadik peab suhtlemise Jumalaga hassiididele kergemaks tegema, kuid ei saa neid asendada. See on Baal Shemi ja temale järgnenud suurte hassiidide õpetus; kõik muu on moonutus ja selle märgid ilmnevad suhteliselt vara. Tsadik annab oma hassiidile jõudu kahtlusetunnil, kuid ta ei immuta teda tõega läbi, vaid ainult aitab tal seda endale vallutada või taasavallutada. Ta arendab hassiidi enda võimet õigesti palvetada, õpetab teda andma palvesõnadele uut suunda, ühendab oma palve õpilase palvega ja annab talle julgust, kasvatab tema jõudu, annab talle tiivad. Hädatunnil palvetab ta oma õpilase eest ning annab talle endast kõik, ent ei luba kunagi hassiidi hingel nii täielikult tema hingele toetuda, et ta loobub iseseisvast keskendumisest ja pingest, teiste sõnadega, loobub hinge püüdlemisest Jumala poole, ilma milleta jääb elu siin maa peal kindlasti täitumata.\nMartin Buber. Tales of the Hasidim: Early Masters.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hassiidide_lood&oldid=3899005"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:48, 25. aprill 2014.


Revision as of 19:31, 5 May 2019 by Kereba (talk | contribs) (→Tehnoloogiad liitreaalsuse taga - Ken Rebane)\nMarkeritel põhinevad liitreaalsuse applikatsioonid on üles ehitatud markeritel ning ilma nendeta lahendus ei tööta. Reaalsesse maailma pannakse selgelt eristatav pilt või kujund ehk marker. Vaadates läbi seadme antud markerit, peab aplikatsioon esmalt markeri tuvastama ning seejärel teostatakse mingisugune animatsioon või  ülekate. Kui marker animatsiooni käigus peaks kaamera vaateväljast välja jääma, siis animatsioon katkeb. Marker võib olla igasugune asi, millel on piisavalt unikaalseid visuaalseid punkte. Mida rohkem nurki või ääri markeri kontuuris, seda lihtsam on seda ära tunda.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=2019_Esimene_samm_liitreaalsusesse&oldid=131981"


Millest tekivad suhteprobleemid? Kuidas saab meeste seksuaalset keha suurendada oma teed\nKuidas saab meeste seksuaalset keha suurendada oma teed\nIstumine ja rääkimine sellest, miks teie sugutung on partneriga tabanud, võib tunduda ebamugav, kuid see on vajalik - eriti kui soovite taas õigele teele saada. Ära vali kedagi, kes meeldib sulle rohkem, kui sina talle. Selline rahulik ja eesmärgistamata tegevus võtab maha ka sooritusärevust nii noorel mehel kui naisel, ning laseb esimesel korral pingevabamalt ja seega paremini välja kukkuda. Rinnanibud Mehed pole kõik ühe vitsaga löödud ning samuti on ka nende rinnanibude tundlikkus väga erinev. Sellel lähenemisel on libiido ja seksuaalsele võimekusele tugevam mõju kui muudel ravimeetoditel. Hea on seista peegli ees ja imetleda oma keha, saata talle armastust.\nHoiatus Seksuaalne soov on inimese seksuaalne võime. Olenemata sellest, kas olete mees või naine, võiksite õppida ajutisi või pikaajalisi meetodeid, et suurendada ja suurendada nii oma kui ka partneri huvi ja põnevust. Samuti võite otsida nõu selle kohta, kuidas taastada oma iha või taastada seksi ajal esinemisvõime. Siin on teile õppimiseks lühike juhend.\nSüütuse kaotamine võib olla oluline sündmus, hoolimata sinu vanusest, ellusuhtumisest, kogemustest ja Kuidas saab meeste seksuaalset keha suurendada oma teed ettevalmistusest.\nSamas võib see olla ka vaid väike sammukene täiskasvanumaks saamisel — kõik sõltub sinu suhtumisest, kasvatusest ja on iga inimese puhul erinev. Pole üht kindlat mustrit esimeseks seksikogemuseks — sinu esimene kord võib olla väga äge, ülimalt ebamugav, superlõbus, tõsiselt kohutav või kõik eelnevad korraga. Hoolimata sellest, mida oled filmides näinud või sõpradelt kuulnud, peab igaüks ise oma esimese kogemuse läbi tegema ning ise otsustama millal ja kellega seda teha. Keegi ei saa sulle ette ütelda, kuidas sa peale seda end tunda võid või kui mõnus või valus võib sul selle käigus olla.\nMillal on õige aeg? Enne seksiga alustamist võta aega, et mõelda, miks sa soovid seksiga alustada?\nEsimeste seksikogemuste saamise keskmine vanus Eestis on nii noormeestel kui neidudel Tee seda kellegagi, kellele sa päriselt meeldid ja kes sinust hoolib ning kes sulle päriselt meeldib ja kellest sina hoolid. Ära vali kedagi, kes meeldib sulle rohkem, kui sina talle.\nSa peaksid alati olema kindel, et tead, kes on see inimene, kellega sa seksima asud — seks on väga lähedane kogemus, vali oma partnereid hoolega! Võtke partneriga aega, et teineteist tundma õppida.\nSul peaks temaga olema turvaline ja mugav koos olla. Selleks, et füüsilist lähedust jagada, ei pea kohe seksima. Kindlasti aitab esimese vahekorra õnnestumisele kaasa see, kui tunned end enne esimest vahekorda koos oma partneriga alasti olles hästi. Miks mitte enne teineteise kehasid ilma seksita avastada? Õppige teineteise kehasid tundma ja puudutama, lamage alasti teineteise kaisus ja silitage üksteist.\nNii võib seks teie jaoks ühel hetkel väga loomulikul viisil alguse saada. Selline rahulik ja eesmärgistamata tegevus võtab maha ka sooritusärevust nii noorel mehel kui naisel, ning laseb esimesel korral pingevabamalt ja seega paremini välja kukkuda.\nTea meeste mõnupunkte - Anne & Stiil\nRäägi oma partneriga. Hea oleks enne vahekorda partneriga oma soovidest ja võimalikest hirmudest rääkida, nii oskate te teineteist toetada.\nKindlasti räägi oma partnerile, kui sa ei ole varem seksinud, kuna siis suudab ta sind esimestel kordadel paremini mõista ja toetada.\nKui ta ei ole sinu püsipartner, siis rääkige ka Peenise suurus 9 aasta jooksul, kas tal on teisi suhteid sh samaaegseid seksuaalsuhteid.\nVõib juhtuda, et teil ongi seksi suhtes erinevad soovid ja maailmavaated ja selline vestlus võib aidata teil üksteisega paremini arvestada ja otsustada, kas soovid selle partneriga seksida või mitte. Tehke seda kenas kohas. Selleks, et paremini lõõgastuda, peaks ruum olema soe ja meeldiv. Hea koht Kuidas saab meeste seksuaalset keha suurendada oma teed seksikogemuseks on magamistuba, mille läheduses on vannituba. Samas võib-olla on sinu jaoks parim koht just näiteks telgis või lõkkeääres või Kuidas saab meeste seksuaalset keha suurendada oma teed, peamine, et valik oleks tehtud teadlikult.\nInimesed mäletavad oma esimest seksikogemust elu lõpuni, seega loo selle õnnestumiseks head eeldused, et see kogemus saaks sind ka edaspidi toetada.\nKuidas saab meeste seksuaalset keha suurendada oma teed selle eest, et teil oleks piisavalt privaatsust, et häälitsused või voodi nagisemine ei paneks teid ebamugavasse situatsiooni. Esimesed Tohus liikumine liikme suurendamiseks võivad kirjutada sinusse sügavaid mustreid. Kui seksisid esimestel kordadel nii, et su vanemad on kõrvaltoas ja sa pead iga hinna eest häält tagasi hoidma ja voodi rappumise vähendamiseks keha krampis hoidma, siis võib selline käitumine sulle terveks eluks omaseks saada ja seda sa kindlasti ei soovi.\nTaga endale piisavalt privaatsust, aega ja ruumi, et saaksid pühenduda iseendale ja oma partnerile. Kondoom olgu käepärast! Ole sa mees või naine, kondoom olgu käepärast just sinul, sest kunagi ei tea, millal kirg üle pea kokku lööb ja siis võib olla juba üsna tüütu kaitsevahendeid otsida. See, et sa kondoomi endaga kaasas kannad, tähendab seda, et sa hoolid nii iseendast kui ka oma partnerist, see näitab sinu küpsust ja teadlikkust.\nKondoomi peaks hoidma korralikult, et see vigastada ei saaks ja jälgi, et selle kasutustähtaeg ei ole möödunud. Kui kondoomi on ebamugav apteegist või poest osta saad alati valida supermarketi iseteeninduskassa või mõnes avalikus WC—s oleva kondoomiautomaadi.\nSamas saab suuseksi kindlasti seksiks defineerida. Nad on lihtsalt otsustanud mitte veel seksida ja see on igaühe õigus vabalt valida ja otsustada. Süütuse kaotamine võib olla oluline sündmus, hoolimata sinu vanusest, ellusuhtumisest, kogemustest ja eelnevast ettevalmistusest. Samas võib see olla ka vaid väike sammukene täiskasvanumaks saamisel — kõik sõltub sinu suhtumisest, kasvatusest ja on iga inimese puhul erinev. Pole üht kindlat mustrit esimeseks seksikogemuseks — sinu esimene kord võib olla väga äge, ülimalt ebamugav, superlõbus, tõsiselt kohutav või kõik eelnevad korraga.\nKui seksid, siis sellepärast, et SINA tahad seksida. Mitte sellepärast, et leidsid õige inimese, arvad, et su vanus sunnib peale või mõne muu põhjuse pärast. Seksi, kui sa tunned, et oled selleks valmis ja tahad seda teha.\nKindlasti ei saa olla seks kellegi endaga külge sidumise vahendiks, ehk see ei muuda juhusuhet püsisuhteks. Alati õigus keelduda. Sa võid alati ümber mõelda — ükskõik, mis hetkel. Sul on täielik õigus sellest oma partnerile teada anda Suurenda liikme demotivaator partneril on kohustus sinu otsust aktsepteerida.\nOtsus seksida peab alati olema mõlemapoolne ja pea meeles, et sina oled üks osapool, kes otsuse teeb.\nMis mõjutab meeste seksuaalsust? - Tervis Pluss\nKui sa tunned, et sa ei taha seksida, siis seda ei juhtu, aga sa pead oma otsust selgelt väljendama. Enese sundimine seksiks võib luua sinusse vastumeelsuse seksi suhtes ka edaspidi, seega seksi alati vaid siis, kui see on sinu tõeline soov — siis naudid seda tõeliselt.\nHea on kehtestada enese jaoks reegel, et kui sa ei ole kindel, kas soovid seksida, siis ära seksi. Kust abi saada?\nSeksuaalsus - esremaps.ee\nKui tunned, et vajad toetust, leia täiskasvanu, keda võid seksist rääkimisel usaldada. Vali välja keegi, kes saaks sind mure korral toetada ja aidata. See keegi võib olla su vanem, arst, õde, vend, õpetaja, nõustaja koolis või noortekabinetis või su vanemad sugulased. Nad saavad anda sulle nõu, vastata su küsimustele, sind julgustada, võtta maha asjatuid hirme või võimaldada sulle juurdepääsu kaitsevahenditele.\nPostituse autor: Kadri Sakala Kadri Sakala Siiani arvatakse, et armastus ja suhe on midagi müstilist, mida ei saa ette ennustada või mis on nagu lotomäng — kas läheb õnneks või mitte. Aga armastust on võimalik kujundada, seda saab juhtida, tervendada ja hoida. Need teadmised, mida teha ja mida mitte teha edukas suhtes pole lihtsalt veel massidesse jõudnud.\nKehalised muutused. Enese uurimisega ja masturbeerimisega tegelevad noormehed ja neiud on tõenäoliselt esimeseks sekikogemuseks vedi paremini ette valmistatud ja aimavad mida oodata.\nMehe puhul ei kaasne süütuse kaotamisega mingeid väliseid füüsilisi märke. Enamasti on noored mehed esimese seksikogemuse hetkeks juba osavad masturbeerijad ja teavad üldises plaanis, mida oodata. Noorte naiste puhul võib tupeavaust osaliselt katva neitsinaha lad k.\nPaljud naised ütlevad, et ei tundnud esimese vahekorra ajal midagi ebameeldivat ja ka verd ei pruukinud eralduda. Seksiks valmistumiseks vajab su keha lõdvestumist ja erutamist, olgu see siis suudluste, paitamiste vms näol, et tekiks seksuaalne erutus. See on sarnane, nagu tekib siis, kui sa ennast ise erutad ja masturbeerid. Masturbeerimine ongi seksi jaoks hea treening ja ettevalmistus nii noortele meestele kui naistele. Seega peab naine olema enne peenise tuppe sisenemist kindlasti erutunud.\nEsimese korraga seonduv närveerimine võib erutumist oluliselt pärssida ja seetõttu võid erutuda oma partnerist erineval kiirusel.\n40 viisi oma seksiisu suurendamiseks pärast 40\nKui tupp pole piisavalt märg ja libe, ei pea sa muretsema — ei sina ega su partner ei tee midagi valesti, võta rohkem aega ja nautige üksteist seni, kuni erutus kasvab. Soovi korral võid kasutada ka libestit poes müüdavat libestit, kookosõli, sülgekuid eelsitatult võiksid oodata Kuidas suurendada liikmeid fotodega loomuliku märgumise, kuna siis on tupp tõeliselt avanenud ja valmis peenist vastu võtma.\nÄra kiirusta ja naudi Mees Pen Dick Photo ja suurused. Kas see on valus? Üks sagedasemaid muresid seksuaalelu alustavatel neidudel on hirm valusa vahekorra ees. Paljud on sõprade käest kuulnud või internetist lugenud, et nn neitsinaha ehk hüümeni rebenemisega võivad kaasneda valu või et esimene vahekord võib muudmoodi ebamugav olla.\nTegelikkuses on tüdrukute kogemused esimese vahekorraga väga erinevad ja valdavalt need siiski valusad ei ole või on valus vaid hetkeks. Pigem võib tupp ja penetratsioon peenise tupes edasi tagasi liigutamine olla isegi veidi tundetu. Nii mõnelgi neiul polegi neitsinahka ehk hüümenit või on see juba tampooni sisestamise, trenni, arstlikku läbivaatuse, masturbeerimise või mõne muu tegevuse käigus rebenenud.\nKui juhtub, et tupest tuleb neitsinaha purunemisel verd, siis eritub seda tavaliselt vaid vähe. Mure voodi määrimise pärast saab lihtsasti kõrvaldada, kui panna naise istmiku alla kokkuvolditud saunalina — jälle üks stressor vähem. Kõige olulisem on see, et naine, kes on seksuaalelu alustamas, tunneks end selles olukorras mugavalt ja suudaks lõdvestuda. Kui naine ei tunne end mugavalt, võivad lihased pingesse minna, mis teeb tuppe sisenemise kas võimatuks või ebamugavaks.\nPraktikas tuleb sellist olukorda, kus esimesel korral ei õnnestugi peenist tuppe sisestada, üsna sageli ette.\nSiis tuleb võtta rahulikult aega maha, rahuneda ja mõnel muul mugaval hetkel uuesti proovida. Võid algul katsetada ka enda või partneri näpuga tuppe siseneda, et tuppe uue olukorraga harjutada. Tavaliselt aitab pingeid leevendada piisav eelmäng hellitamine, masseerimine ja muudmoodi keha erutaminemis lõõgastab ja valmistab naise keha seksiks ette.\nTuleks meeles pidada, et esimene vahekord ei pea esimesel katsel õnnestuma. Võta aega ja ära kiirusta, küllap õnnestub see järgmisel või ülejärgmisel või üle-ülejärgmisel korral märksa paremini. Ka tupe tundlikkus, mõnutunne ja orgastilisus kasvavad tavaliselt ajapikku.\nKeskmine peenise suurused\nLiige suurendab kreemi\nMeeste liikme foto mootmed\nTavalised liikme mootmed\nKuidas suurendada oma liikme ilma instrumendid videota


Vooremaa Õpilased mõistavad vahetusjalanõude kandmise vajalikkust\nÕpilased mõistavad vahetusjalanõude kandmise vajalikkust\nSelleks, et koolimajad püsiksid puhtad ning õpilaste jalad ei oleks terve koolipäeva umbsetes jalavarjudes, on praktiliselt igas Jõgevamaa koolis vahetusjalanõude kandmine kohustuslik ning ka õpilased ise peavad seda iseenesest mõistetavaks.\nÜldiselt soovitavad koolijuhid kanda vahetusjalanõudena lahtisi “käimasid”: sandaale, susse või rihmikuid, ning jalats võiks olla soovitavalt heleda tallaga, et mitte koolimaja põrandale tumedaid kummijutte tekitada. Vahetusjalanõusid peab kandma mitte ainult selle pärast, et kooli koristajatel vähem tööd oleks, vaid ka laste endi heaolu nimel. Praegusel talvisel ajal on suhteliselt kehv päev otsa soojas koolimajas umbse saapaga liigelda. Lisaks sellele, et vältida jalgade higistamist ning koolimaja määrdumist, on vahetusjalanõu üldjuhul ka oluliselt mugavam kui paks ja umbne saabas või botas.\nÕpilased vahetusjalanõude kandmisest endale probleemi ei tee, sellega ollakse juba harjunud. Enamikes koolides on vahetusjalanõude hoiustamiseks garderoobis eraldi panipaigad või hoitakse neid sussikottides, seega ei pea iga päev jalatseid eraldi kaasa tassima. Soovitavalt peaks sussikott olema sellisest materjalist, mis õhku läbi laseb. Kilekott selleks ei kõlba, kuna see ei lase piisavalt õhku läbi ja jalanõud ei saa “hingata”.\nJalanõude kandmist kontrollitakse pidevalt, sageli iga päev või siis pisteliselt mõned korrad kuus. “Kui õpilasel on välisjalanõud jalas, siis jääb see paratamatult kohe korrapidaja-õpetajale silma,” kinnitas A. Haava nimelise Pala Kooli direktor Malle Weinrauch. Ka Saduküla Põhikoolis kontrollitakse vahetusjalatsite kandmist iga päev. Kui mõni õpilane on need koju unustanud või jalanõud puuduvad, siis veedab ta päeva sokkides.\nKa õpilaste meelest on vahetusjalanõude kandmine vajalik. Vaid vähesed küsitletutest ütlesid, et kannavad neid ainult selle pärast, et kästakse. Enamiku arvates on vahetusjalanõud olulised, et jalad ei hakkaks higistama ning endal oleks mugavam, vastav käsk kooli juhtkonna poolt on alles teisejärguline põhjus sisejalatsite kandmiseks.\nEelistatakse kingi ja sandaale\nTütarlapsed eelistavad koolis käia lahtiste, madala tallaga kingadega või ka tennistega. Poisid kannavad hea meelega sandaale, tenniseid ja tosse. Väikesed ja vallatud poisiklutid jooksevad aeg-ajalt mööda kooli ilma jalanõudeta, sest rahmeldades on need kusagile poole tee peale kadunud.\nEt õpilased on sisejalanõude kandmise suhtes kohusetundlikud, siis on ka koolimaja ruumid puhtamad ja sedavõrd hubasemad.\nJalatsimüüjad soovitavad kanda vahetusjalanõudena õhku läbi laskvast materjalist (naturaalne nahk, puuvillane kangas) jalavarje. Jalatsi konts ei tohiks algklassilapsel olla kõrgem kui 1,5 ja noorukieas õpilasel 3 sentimeetrit. Laste jalatseid valides on oluline jälgida, et kannakapp oleks piisavalt kõrge ja tugev. Kindlasti ei tohi valida kinga-sussi, mis jalas loksub. Õigesti valitud jalats aitab vältida ülekoormust ning hoida ja parandada rühti.


19.07.10221 (2008) Folgile – Hiiu-, Viru- või Viljandimaale? - Maavalla Koda\n19.07.10221 (2008) Folgile – Hiiu-, Viru- või Viljandimaale?\nSellest nädalast saab alguse suvine folgimaraton. Yhe kuu jooksul toimub Eestis kolm suurt muusikapidu, mille nime teine pool on “folk”. Laupäev uuris korraldajatelt, mis asi see folk õigupoolest on ja mille poolest kolm pidu yksteisest erinevad, kirjutas EPLs Mari Klein.\nSel nädalavahetusel toimuva Hiiu Folgi kaitseingel Astrid Böning usub, et Hiiu Folgi eripära on lihtne: selle tekitab Hiiumaa saarekultuur. “See, kuidas siin elatakse ja mõeldakse ning mis siin kasvab ja selle saare õhkkonna moodustab. Kõik see loob omanäolise õhkkonna ka peo jaoks,” iseloomustab Böning, kes ise pole sugugi hiidlane.\nOmeti on ta võtnud oma sydameasjaks viia järeltulevate põlvedeni just hiiu elma. Sest kuigi muusikapidu, ei ole tegemist ainult muusikaga. “Me oleme keskendunud just Hiiumaa pärimusele ja olemusele. Meie eesmärk on festivali kaudu tutvustada ka Hiiumaad,” selgitab Böning, et Hiiu Folgi nimi ei ole säärane yksnes toimumiskoha auks, vaid hõlmab märksa sygavamat. Just sellesama, saare tutvustamise nimel on kontserdid pillutatud laiali yle Hiiumaa. “See annab võimaluse avastada Hiiumaad eri nurga alt ja eri kohas. Peo kavas on loodusmatk, mis aitab vaadata Hiiumaale natuke sissepoole,” räägib Böning. Loomulikult ei puudu kavast Hiiumaal tehtud ja yles kirjutatud muusika.\nAstrid Böning usub, et pole palju, kui ka väikeses Eestis jagub festivale eri paikadesse. “Pärimusmuusika on väärt hoidmist,” põhjendab ta.\nKui kysida temalt, mis asi on tegelikult ikkagi “folk”, vastab Böning: “Mõisteid on hästi palju, on folk, on pärimus-, on rahvamuusika. Nende yle on arutatud väga palju. Minu jaoks on folk ikkagi lyhend pärimusmuusikast.”\nTeisisõnu on see tema sõnul aegadetagune muusika, mis on meieni kandunud põlvest põlve ja mida tuleks hoida.\nSamas möönab ta, et me ei saa teha kõike nii nagu vanasti, mistõttu on tähtis panna sinna midagi ka endast ja tänapäevast.\nToimub neljandat korda.\n•• Välisesinejad: Ungari ansambel Csyrrentö, kes lisaks heale muusikale õpetab rahvale Ungari tantse, ning Taani ansambel Klezmofobia, kes viljeleb juudi klezmer-muusikat. Mõlemad esinevad täna õhtul Kassaris.\n•• Kodumaised esinejad: Erkki-Sven Tyyr, Marko Matvere ja Jaan Tätte, Maian Kärmas, Jaan J. Leppik, õed Taulid, vennad Johansonid, suupilliansambel Piccolo, ansamblid Suprjadki, Virre+, Ro:toro, Triskele ja Karmoška, duo Paul Daniel ja Astrid Böning ning Hiiumaa oma muusikud Avo Tamme ja Joonas Lepna, Indrek Hunt ja Timo Lige.\n•• Laupäeval on festivalil ansamblite ja töötubade päev ning tegevus käib peamiselt Kassari kiigeplatsil ja muuseumis ning Käina kultuurimajas. Toimub loodusmatk Tiit Hundiga ning osaleda saab tantsu-, laulu- ja pillitoas.\n•• Pyhapäeval kõlavad kontserdid Hiiumaa kirikutes: Pyhalepas (Triskele), Kärdlas (Karmosˇka), Reigis (Timo Lige ja Indrek Hunt), Emmastes (Triskele) ja Kassaris (Paul Daniel ja Astrid Böning).\n•• Lisainfo: www.hiiufolk.ee\nSõna “folk” on pisut ära leierdatud\nTänavu esimest korda toimuva Viru Folgi haldjas Ylle Rajasaar peab Viru Folgi eripäraks maa-, täpsemalt kyll merelähedust. “Siin on meri ja loodus, sumedad augustiööd, kivid ja Kuradisaar, kylakiik ja ehk tehakse lõketki – kõik folgile omased elemendid on olemas,” ytleb Ylle Rajasaar, kes ometi ei taha folki kui mõistet lahti seletada.\nKeskkonnakaitsja ja -ajakirjanikuna tuntud naine leiab, et eks folgi tähendus ole igayhe jaoks oma ning ehk on see sõna liiga ära leierdatud. “Just nagu ökogi,” lisab ta. Ometi tundub, et paljude jaoks on just “folk” ja “öko” tihedalt seotud sõnapaar. Miks muidu on alles traditsiooni alustavale Viru Folgile myydud juba rohkesti pileteid.\nYlle Rajasaar arvab, et defineerimise vajadusest päästab ehk see, kui vaadata Viru Folgi esinejate nimekirja. “Angelit Saamimaalt, Johansonid, Taulid, Vägilased, Jääboiler, Marko Matvere.\nLihtsam on öelda, et meil on kohal peaaegu kõik muusikud, keda inimesed Eestis folgi alla arvavad. Peale Tätte keegi ei puudugi. See-eest astub yles legendaarne bioloogide sõupunt Rajacas. Neid mehi tänavu kusagil mujal ei kuule.”\n“See on lihtne muusika ja lihtne elu,” leiab Rajasaar lõpuks kõige lihtsama versiooni. “Eestlasele sydamelähedane, lihtsalt mõistetava sõnumi ja selge viisiga muusika.” Aga lihtne ei tähenda siin kindlasti mitte raskusteta või mugavat. Kui vahest tundubki nii, siis tasub meeles pidada, et nii selle muusika kui ka eluviisi juured on sajandite taga ning tänapäeval tehakse seda austusest ja austusega esivanemate vastu, tänu kelle raskele elule on meil tänapäeval nii mugav, et mitte öelda yldse võimalik elada.\nLooduslähedase eluviisi propageerimist aimub Viru Folgil selgelt näiteks korraldajate palvest, et autodega tuldaks nii vähe kui võimalik ning võimalusel kasutataks Looduse Omnibussi. Kui siiski teisiti kohale ei saa (Rajasaar tunnistab isegi, et Käsmu yhissõidukeid just eriti palju ei sõida), siis palutakse plekk-liisud panna kogu festivali ajaks parklasse ning mitte nendega mõttetult edasi-tagasi paarutada. Neile, kes jalgsi käia ei jaksa, on kohapeal velotaksod, vahepealsetele soovitatakse jalgrattaid.\nViljandi ja Käsmu miljööd ei oleks paslik võrrelda. Ent just Ylle Rajasaar on see, kes usub kõige kindlamalt, et kõigi kolme festivali korraldajad propageerivad teatud mõttes ikkagi yht ja sedasama.\n8.–10. augustini Käsmus\nToimub esimest korda.\n•• Välisesinejad: Angelit (Soome), Bumass Project (Soome), Pohjannaula (Soome), Hoven Droven (Rootsi), Ensemble 96 (Norra)\n•• Kodumaised esinejad: Liisi Koikson & Helletused, Vägilased, Virre+, Oort, Ro: toro & Karl Laanekask, Marko Matvere & VLY, Zetod & Tsibihärbläseq, Sofia Joons, Kait Tamra, Juhan Uppin, Anu ja Triinu Taul, Johanson & Vennad, Diskreetse Mango Trio, Henry Laks, Siiri Sisask & The Band, Bonzo, Chalice & Jyrmo Eespere, Tõnis Mägi & Riho Sibul, Jääboiler, Klapp, Nikns Suns, Indigolapsed, Kiritöö, Suisapäisa, Imre Myrk, Virve Köster, Olavi Kõrre & Astrid Böning, Lauri Saatpalu & Peeter Rebane, Astrid & hiidlased, Tiia Paist & Kadrina Kapell, Peep Puis, Rajacas.\n•• Festivali pealava on Lainela puhkekylas, metsalava Vana-Jyri neemel ning merelava meremuuseumi taga rannal. Kabelis toimuvad autorilaulude kontserdid ning rahvamajas saab jälgida looduse- ja ajalooteemalisi filmi- ja fotoprogramme. Kirjanike maja hoovis toimuvad luuleõhtud, kus osalevad näiteks Contra, Jaan Pehk, Olavi Ruitlane. Jaak Johansoni ja Ott Sandrakuga saab minna retkele, Aleksei Turovski räägib loomadest folklooris ja Kalle Suuroja tutvustab kive.\n•• Viru Folgi korraldajad paluvad eelistada autodele busse ning soovitavad kaasa võtta sularaha, sest Käsmus pole rahaautomaati.\nFolk ei ole pärimusmuusika\nEesti konkurentsitult eakaima folgifestivali – Viljandis seekord juba 15. korda toimuva suurpeo – korraldajad ei tee aga sugugi folki. “Viljandi pole folk, Viljandi on pärimusmuusikafestival,” paristab Viljandi Folgi vägilane, hing ja isa Ando Kiviberg yhe hingetõmbega veel enne, kui kysimus lõpule jõuab. Ja räägib kyllap mitmesajandat korda, et festivali maakeelses nimes ei sisaldu ega ole kunagi sisaldunud sõna “folk”. Eksiarvamus sai tuule tiibadesse 1994. aastal, kui rahvusvahelisel eesmärgil võeti paralleelselt kasutusele ingliskeelne nimi “Viljandi Folk Music Festival”.\nKui kysida, mis loom see folk tegelikult on, võtab ka “vana kala” Kiviberg mõttepausi. “See on terminoloogia kysimus. Kui ausalt öelda, siis minu meelest on see amerikanismist tekkinud termini teisend,” tunnistab ta. Vastates tahtlikult või tahtmatult ka mitmele alles esitamata kysimusele...\nOlgu folgi mõistega kuidas on, selge on see, et selle eluviisi puhul (ja just Ando Kiviberg on öelnud, et pärimusmuusika on eluviis) ei jää asi byrokraatia taha. “Aga kui kysida, mis ma arvan sellest, et nii palju festivale toimub, siis ma arvan, et see on hea, sest neil mängitakse ju pärimusmuusikat. Oleks ju mage, kui pärimusmuusikat saaks kuulata vaid yks kord aastas neli päeva,” lõpetab ta.\nEt oma festivali mõne sõnaga teistest eristada ja esile tuua, nimetab Kiviberg, et Viljandi festivali puhul on ehk eesmärk kõige selgem “Meie tahame pärimusmuusikat propageerida ja õpetada, et kultuuri omanäolisus areneks,” liigitab ta pärimusmuusikafestivali ehk ajalooliselt kõige kandvamasse kultuurilisse konteksti.\nJa kuigi Viljandi festival ei ole enam ammu nisˇinähtus, on see kahtlemata eheda pärimusmuusikaga veidi tihedamalt seotud kui teised. Võtkem näiteks kas või hiljuti välja kuulutatud pillide kogumise aktsioon, mille käigus oodatakse inimestelt pööningult leitud või vanaisalt päritud kasutult vedelevaid pille, mida annaks korda teha ja huvilistele pillimängu õpetamiseks kasutada. On ju selle tohutu töö taga Eesti ainus ja ametlik pärimusmuusika keskus, kellel nyyd on Viljandi Kirsimäel oma kodumaja.\nToimub 16. korda\n•• Tänavune teema on näppepillid eesotsas kitarriga.\n•• Põhiprogrammi kavas on 74 kontserti.\n•• Esineb 15 välis- ja 28 kodumaist muusikakollektiivi.\n•• Välisesinejad: Bruce Molsky (USA), Fernando Stern & Alejandro Soto (Tsˇiili) Fidola (Norra/Inglise), Flook (Inglismaa), Haugaard & Høirup (Taani), Helsinki Mandoliners (Soome), Ian ja Antti (Inglise/Soome), Majorstuen (Norra), Malbrook (Saksamaa), Paco Serrano (Hispaania), Parno Graszt (Ungari), Tbilisi ja Merani (Gruusia), Tomáš Kocˇko & Orchestr (Tsˇehhi), Toy Vivo (Iisrael), Trio Solnõško (Venemaa)\n•• Kodumaised esinejad: Vägilased, Triskele, Helletused, VLY, Svjata Vatra, Oort, Ro:toro, Untsakad, Raud-Ants, Paabel, Tuulelõõtsutajad, Zetod ja Tsibihärbläseq, Väike Hellero, Tuule Kann ja Jaak Sooäär, Kärt Johanson ja Robert Jyrjendal, Indrek Kalda ja viiuldajad, Klapp, Pärnu Poisid, Kryysel, Muinasjututuba, Pööningubarokk, Mälutagune, “Armastuse ja rõõmu laulud”, DJ Harl:etno, Eesti Etno, Gjangsta, Mari Kalkun ja sõbrad, NolensVolens ja Beurre Salé, Trio Mandoliine.\n•• Kontserdid kõlavad valdavalt seitsmes paigas Viljandi kesklinnas: Kirsimäel, Kaevumäel, Jaani kirikus, Kultrahoovis, uue Pärimusmuusika Aida kahes saalis ning Saku telgis, mis yhtlasi on festivali ööklubi. Lisaks on tasuta ehk Roheline lava, mis asub pubi Tegelaste Tuba hoovis. Peale selle toimuvad maakonnakontserdid ja õpitoad, avatud on käsitööhoov, Viljandi muuseumis ja aida keldris on muinasjututuba, Kondase keskuse aias regilaulupesa.\n•• Lisainfo: www.folk.ee


PS live, sb vs bb [Arhiiv] - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nPokkeriProd.com Pokkerifoorum > Strateegia > Turniirimängijate Foorum > PS live, sb vs bb\nView Full Version : PS live, sb vs bb\npostitan käe, kuna eile tekkis chatis väike arutelu, vaidlus. palun neil, kes seal olid mitte sõna võtta!\n9handed, 75/150, folditud SB-ni.\nHero SB( 7200) K :heart: 2 :club: , reise 350\nBB (4800), call 200. pot 700\nflop Q :spade: Q :diamond: 9 :club:\nHero bet 400, BB call 400. pot 1500.\nHero chk, BB chk.\nRiver 6 :spade:\nHero chk, BB bet 700. pot 2200. Hero???\nBB ei tundunud Herole tugev. Näis pisut närviline......\nMnjaa iga kolmas kord peaks õigus olema, ma näen seal ainult ühte kätt, millega blufiks riveris ja checkis turnis järgi. Herocall mees nagu ma olen, ma viskan seal küll mucki. Ja reraisema kindlasti ei hakkaks, kohe never ever.\nma oleks pf rohkem pannud või foldinud.\nriveris ma ei näe calli, pigem allinn või fold. maja seal väga ei foldita, ainuke käsi mida biidid on JT, J8 ja T8\nBB noor venelane(uus mängija), proovib näida tugevana....\nmillega ta callib flopi ja chkekib turni? miks panustab riveri?\nMa seda mõtlesin ise et ta betiks iga sellise JT jne asjaga Ahigh või 7high float vmi ise turni jam itte ei checkiks turni. Mina seal kõige rohkem mõtleks et checkib nelik ja paarid alla 9 või isegi betib 9 et sinult riveris beti saada. Mina kalduks sinna et pigem checkib käega kui õhuga nii 80-20.\ncalli maha (ja foldi pf)\nok, ty, panen oma mõtte käe kohta kirja.\nvastane oli algaja. eeldasin, et ta foldib suht koht kõik käed peale paaride, AT+. ühesõnaga iisi blind. pf reise oleks võinud võibolla pisut suurem olla. flopil vastane vaatab oma kaarte uuesti ja callib pisut aja pärast. algaja callib reeglina tõmbega( või monsteriga), eriti kui double chk.\narvan, et ta oleks siin ära visanud A high käed, võibolla pisikesed paarid. võimalik ka, et 9 või Q pihtas. 9 sisaldavaid käsi pole väga palju, millega pf calliks.\nturnis chkib järgi suht kiirelt. usun, et 9-ga ta oleks miski beti siin teinud. chk tuli suht kiirelt, seega ei usu quadi.\nriveris ta teab, et ta ei võida kätt showdownil ja üritab bluffida. algajale omaselt teeb alla poole poti beti, sest kardab rohkem kaotada.\nkui mõtlemiseks aega võtan, siis lasen tal praadida, vaatan, mis teeb. Tundub, et ta ei tunne end üldse mugavalt, iga väikese aja tagant tõstab pilgu laualt ja vahib mind, et mis ma nüüd teen. panen need tükid kokku ja jõuan järeldusele, et tegu on blufiga ja arvan, et minu K high on hea siin. olen lõpuks selles üpris kindel, et vastasel on käes JT, JTs. kuna mul peab 1/3 kordadel õigus olema, et calli õigustada, siis teen lõpuks calli ja palun vastasel JT-d näidata. näitab T8s. bad read. ok, veic brag aga point oli selles, et vaidlus tekkis ühe isikuga, kes arvas, et ma oleksin pidanud riveris reisema, kui olin kindel, et olen ees....any comments?\nraise ühtegi lisachippi ei teeni, küll aga võid rohkem kaotada kui read valeks osutub, nii et call on õige\nimo ei saa siin reiseda ei value :D ega blufi pärast.\nja HU-s ma viskan nõrga mängija vastu väga väga harva pf sb-lt kaardi maha, kui blind on juba võtmist väärt(live turniiril). reeglina on kohe blind või 80% juhul töötab cbet.


Nädal 38: 18.-22.09.2017 - Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus - Nädal 38: 18.-22.09.2017 -Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus\nNädal 38: 18.-22.09.2017\nToimub Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduse üldkoosolek Barto puhkemajas Lääne-Virumaal.\nEesti ANK büroo- ja rahvusvaheliste suhete juht Stiina Kütt kohtub Johannes Mihkelsoni Keskuse esindatega, et kaardistada häid näiteid noorsootööst pagulaste ja immigrantidega Eestis.\nEesti ANK coach-superviisor Anne Õuemaa viib läbi HMN poolt toetatud projekti „Selge suund“ raames meeskonna coaching’u Viimsis\nStiina Kütt osaleb Euroopa Liidu noortevaldkonna töökava alusel moodustatud ekspertgrupi “ Expert Group on youth work for young migrants and refugees” kohtumisel Brüsselis.\nEesti ANK noorsootöö spetsialist Ivika Uslov osaleb HMN poolt toetatud projekti” Selge suund” raames juhtidele suunatud grupisupervisioonil.\nEesti Avatud Noortekeskuste Ühendus võõrustab Põltsamaa noorte- ja elukestva õppe keskuses 21.-23.09 Erasmus+ strateegilise koostööprojekti „Community Guarantee“ partnereid Islandilt, Itaaliast ja Portugalist projekti esimeseks rahvusvaheliseks töökoosolekuks. Eesti ANK poolt kuuluvad projektimeeskonda Stiina Kütt, Kerli Kõiv, Heidi Paabort, 21.09 osaleb kohtumisel ka Ivika Uslov.\nAnne Õuemaa täiendab end ISCI superviisor/coach’i väljaõppes 21.09-24.09 Tallinnas.\nNopi Üles projektijuht Riin Luks tegeleb jooksvalt nõustamistega ning PickUp- Briti eri taotluste üle vaatamise ja tagasisidestamisega.\nEesti ANK tegevjuht ja Noortegarantii Noorte Tugila programmijuht Heidi Paabort osaleb 25.-26.09 Eurofound ekspertide töögrupis Dublinis, Iirimaal, kus peateemadeks on noorte ligipääs infole ja toetavatele teenustele.\nSel nädalal on meil hea meel tutvustada MTÜ Vinni Valla Noored Kadila Noortetuba.\n“Kadila noortetuba asub Kadilas, endise koolimaja 2. korrusel. Maja ise 3 korruseline, praegu esimesel raamatukogu ja kolmandal ajalootoad. Et küla on väike ja lapsi/noori vähe, siis ruumi on meil palju – 2 suurt tuba, köök ja tualettruum. Mängudest on meil piljard suurtele ja väikestele, ping-pongilaud, õhuhoki, lauajalgpall, mitmeid lauamänge. Võimalus teha ehteid pärlitest, joonistada, värvilistest paberitest midagi meisterdada, jne. Palju oleme kokanud, igasugu tähtpäevi tähistame ikka koogiga tavaliselt… Meil on palju näitemängu tehtud, lapsed on ka ise tahtmist üles näidanud ja isegi ühe loo idee ja teostus oli neilt, mina panin paberile ja aitasin lavastada. Olen lasknud neil olla üritustel organiseerijad, läbiviijad, olen küsinud nende arvamust ja teinud nende kavade kohaselt, et nad saaksid aimu kui vastutusrikas töö see on ja kui täpselt peab seda tegema. Et meil on korrus kõrgemal ajalootoad, siis olen neid aegajalt ikka sinna viinud, et äratada huvi meie kodukoha ja juurte vastu ja kui ette mõelda, siis loodan, et kõigist äraminejaist tuleb vast mõni ka kodukohta tagasi tulevikus! Et meil on vähe lapsi, siis pole võimalik muretseda kalleid asju neile, aga lapsed on asjalikud ja tublid, tahavad tulla ja teha ja mul on hea meel, et neil on senini olnud see võimalus.\n5,5 aastat Kadila noortetoas töötanud.”\nIlmunud on Euroopa Komisjoni raport „Taking the future into their own hands“ mis annab ülevaate sellest, kuidas noorsootöö toetab noorte ettevõtlusõpet. https://ank.ee/raamatukogu/youth-work-and-entrepreneurial-learning-final-report/


20 parimat beebinime 2020. aastaks - Kõik väikelaste kohta 2020\nTüdrukute parimad nimed 2020\nPoiste parimad nimed 2020\nBeebinime suundumused aastaks 2020\nsäm x ༺kaw༻ - proovida (prod. level) (Oktoober 2020)\nKuigi on üsna lihtne ennustada, et Liam ja Emma ei liigu edetabelite ülaosast liiga kaugele, kuid millised muud beebinimed võivad järgmisel aastal edetabelites üles tõsta?\nNameberry avaldas hiljuti oma väljavaated beebitüdrukute ja poiste populaarsemate nimede jaoks aastal 2020. Vaadake allpool nende ennustusi ja lisaks populaarseid beebinimede suundumusi, mis meie arvates on suundumusele 2020. aastal.\nSEOTUD : 2019. aasta 100 kõige populaarsemat beebinime - seni\nSirvige rohkem Nameberry populaarsemate tüdrukute nime ennustusi siit\nSirvige rohkem Nameberry populaarseimate poiste nime ennustuste kohta siin\nJa mis puutub veel ees? Siin on silmapiiril mõned beebinime suundumused:\nPõhja pool asuvate maade vastu on rohkem kui ainult Ikea ja ABBA. Kui Skandinaavia kuningliku beebinime Magnus populaarsus on viimased mitu aastat tõusnud, on tõusuteel veel paar intrigeerivat nime, sealhulgas Bjorn, Freya ja Astrid . (Eeldatakse, et Astrid tõuseb eriti, arvestades selle kasutamist uues Netflixi saates "The Politician".)\nSEOTUD : Hipsteri beebinimed tüdrukutele ja poistele\nMiks minna läbi raskustest, mis tekivad võitluses kahe beebinimede komplekti üle, kui saate leppida ühe täiusliku komplektiga? Nendel päevadel on üha enam nimesid võimelised töötama nii poiste kui tüdrukute jaoks, nagu tõestavad Blake Lively ja Ryan Reynolds (koos tütre Jamesiga) ning Ashton Kutcher ja Mila Kunis (koos tütre Wyattiga). Mõlemast soost uberpopulaarsete nimede hulgast leiate Cameroni, Emersoni, Nova, Parkeri, Salvei ja Noa.\nSEOTUD : leidke oma osariigis kõige populaarsem soo- ja neutraalse beebi nimi\nNii nagu moejutud, muudavad beebinimed kindlasti tagasituleku. (Jep, kunagi jõuavad Jennifer, Lisa ja Ashley uuesti moesse.) 2020. aasta punaste kuumade beebinimede hulgast leiate Nancy ja Maxine'i - teie arvamine on sama hea kui minu teada, kas vanemad on inspireeritud pahasid tibusid võõrastes asjades või kongressi naisi. Ja Archie tõuseb edetabelites veelgi enam, kuna Meghan ja Harry on selle nime tähelepanu keskpunkti toonud. (Ja rääkides Meghanist, jätkub tema nimi tüdrukute puhul tõenäoliselt tuliseks - hoolimata asjaolust, et see oli 1980. aastatel kõrgel kohal.)\nSEOTUD : tüdrukute parimad beebinimed\nInimesed lähevad imikute nimest inspiratsiooni saamiseks läände. Poeetiliste Havai nimedega nagu Koa, Keanu ja Nalani on kõik suuremad hüpikad beebi nimede edetabelites. Kuid suurim nimi 50. osariigist on tõenäoliselt Kailani / Keilani / Kaylani, mis kuuluvad tipptõusjate hulka, ükskõik, kuidas te seda kirjutate.\nKuigi ümberringi võib olla rohkem roose ja liiliaid, on valida palju eksootilisemaid õisi ja paljud vanemad lähevad koos julgemaga. Alustuseks mõelge sellistele nimedele nagu Azalea, Magnolia, Dahlia, Poppy ja Juniper .\nSEOTUD : 50 Boheemia beebinime, mis on populaarsemad kui kunagi varem\nKõik seal elavad vanemad, kes nimetasid oma tütred Khaleesi või Daenerys, võivad teil öelda, et mõelge Zeitgeisti nime valimisel kaks korda, kuid paljud, paljud vanemad, saavad beebinime inspiratsiooni nende armastatud saadetest, filmidest ja raamatutest. Draakonite Ema (ja sellest inspireeritud nimede) populaarsus on võib-olla kahanenud, kuid sellised nimed nagu Brienne, Tyrion, Snow ja Arya saavad mängu Game of Thrones superfännidest siiski põntsu. (Palun jätke lihtsalt Aegon vahele.)\nViimane Tähesõdade triloogia, mis jõuab lõpule just 2019. aasta lõppedes, eeldab, et Kylo jätkab populaarsuse kasvu (keerates ära kõik jubedad keerdkäigud muinasjutul). Ja võib-olla saab Rey lõpuks tüdrukute seas muhke - kuigi see on kindlasti poiste lemmik.\nSEOTUD : 200+ beebi hüüdnimed, mis on sama armsad kui teie uus beebi