Vee temperatuur Suvas Fidži meres nüüd\nMerevee temperatuur Suvas täna\nKõige üksikasjalikum teave vee temperatuuri kohta Suvas Fidži meres (Fidži). Prognoos järgmise 10 päeva veetemperatuuri muutustest. Viimaste aastate statistika kuude lõikes. Teave naabruses asuvate kuurortide kohta. Ilmateade Suvas nädalaks.\nVee temperatuur Suvas praegu\nnädal tagasi: 27.3°C\nTäna on Suvas veetemperatuur 26.9°C. See on väga soe ja mugav vesi pikaks ujumiseks igas veekogus. Arvatakse, et need on ideaalsed tingimused, mille korral saab olla vähimatki ebamugavust tundmata. Kuid tasub meeles pidada, et sellisel veetemperatuuril paljunevad mitmesugused haigusi põhjustavad organismid väga kiiresti. Igal juhul on oluline ka üldine ilm. Niisiis, õhutemperatuur samal ajal jõuab 24°C.\nVeetemperatuur vastab täna ligikaudu viimase päeva keskmisele väärtusele sellel päeval. Selle väärtus on tõusnud nii viimase 20 päeva kui ka viimase nädala jooksul. Täpselt aasta tagasi, sel päeval, oli veetemperatuur selles kohas 26°C. Vee temperatuuri vahemik Suvas augustis on 25 kuni 28 kraadi.\nMeie prognoosi kohaselt liigub veetemperatuur Suvas eri suundades, lähipäevil muutub vesi soojemaks, kuid 10 päeva pärast läheb siiski veidi külmemaks kuni 26.7°C.\nVee temperatuuri väärtuste tabel Suvas\nJul 31 27.2°C 25.8°C\nAug 1 27.1°C 26.0°C\nAug 2 26.2°C 25.8°C\nAug 5 26.9°C 25.8°C\nAug 6 26.9°C 26.0°C\nAug 8 25.5°C 26.4°C\nAug 9 25.8°C 26.7°C\nAug 10 25.8°C 26.7°C\nAug 11 25.5°C 26.4°C\nAug 12 26.0°C 26.9°C\nAug 13 25.3°C 26.2°C\nPurerto Escondido, Mehhiko | © Marcelino Santiago\nAasta graafik keskmise veetemperatuuri muutusest Suvas\nVee temperatuur Suvas kuude kaupa\nSuva asub polaarjoone laiuskraadil 18 kraadi. Ujumishooaeg selles asukohas kestab aastaringselt. Aasta keskmine veetemperatuur rannikul Suvas on 27.3°C, aastaaegade kaupa: talvel 26.0°C, kevadel 26.4°C, suvel 28.4°C, sügisel 28.3°C. Minimaalne veetemperatuur (25.3°C) Suvas see juhtub juulis, maksimaalselt (29.5°C) jaanuaris.\nSiit saate teada üksikasjalikke andmeid selle kohta, kuidas veetemperatuur Suvas igal konkreetsel kuul muutub:\nSuva: üldteave ja kaart\n11 tundi 22 minutit\nLevuka 26.2°C 66km\nSigatoka 27.5°C 97km\nVeetemperatuuri andmed Suvas ning naaberlinnad ja kuurordid koguti erinevatest allikatest poide abil, kasutades NOAA agentuuri mere-, jõe- ja järvepindade satelliitkaarte.\nLähim lennujaam asub sirgjooneliselt 16 kilomeetrit. See on Nausori International (SUV) lennujaam. Meil pole teavet selle kohta, kas see kehtib ja milliseid lende ta saab või saadab.\nIlmateadet näidatakse kohaliku aja järgi Suvas\nniiskus: 65%, pilved: 4%\ntundub nagu 21.4°C, Pilved (vähe pilvi: 11-25%)\nniiskus: 75%, pilved: 13%\nniiskus: 70%, pilved: 10%\ntundub nagu 24.0°C, Vihma (vähene vihm)\nniiskus: 73%, pilved: 47%\nniiskus: 65%, pilved: 77%\nniiskus: 64%, pilved: 64%\nniiskus: 59%, pilved: 9%\ntundub nagu 23.7°C, Pilved (vähe pilvi: 11-25%)\nniiskus: 54%, pilved: 17%\nniiskus: 57%, pilved: 95%\nniiskus: 74%, pilved: 74%\nniiskus: 81%, pilved: 72%\nniiskus: 84%, pilved: 93%\nniiskus: 63%, pilved: 91%\nniiskus: 60%, pilved: 96%


Eelmise ööpäeva jooksul tabati 35 alkoholi tarvitanud mootorsõiduki juhti\n20.08.2016 kella 11.57 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Peterburi tee ja Rahu tee fooriga reguleeritud ristmikul, kus sõiduauto Honda Accord, mida juhtis 33-aastane mees, peatus keelava foori tule tõttu ja Honda taga peatus sõiduauto Volvo V70, mida juhtis 55-aastane mees. Volvo järel sõitnud buss Volvo Säffle B12B, mida juhtis alkoholijoobes 64-aastane mees, ei peatunud ja sõitis sõiduautole Volvo V70 tagant otsa. Sõiduauto Volvo V70 paiskus kokkupõrke tagajärjel otsa ees seisnud sõiduautole Honda. Sõiduauto Volvo juht toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n20.08.2016 kella 13.39 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Endla tänava ja Madara tänava ristmikul, kus liinibussile Scania, mida juhtis mida juhtis 59-aastane mees, reastus ristmikul kõrval reast otsa sõiduauto Chrysler Grand Voyager, mida juhtis 30-aastane mees. Liinibuss pidurdas ja selle tagajärjel kukkus bussis viibinud reisija 67-aastane naine. Reisija toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\n20.08.2016 kella 13.28 ajal toimus liiklusõnnetus Tartu maakonnas Puhja vallas Tartu-Viljandi-Kilingi-Nõmme maantee 16. kilomeetril, kus 37-aastane mees kaotas sirgel teelõigul sõiduauto Kia Picanto üle kontrolli, sõitis teepervele ning sealt vastu teetruupi, mille tagajärjel paiskus üle selle ning maandus põllul. Sõidukis viibinud reisijad 35-aastane naine, 11-aastane poiss, 7-aastane tüdruk ja 1-aastane poiss toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.\n20.08.2016 kella 16.12 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Sõle tänava ja Kaera tänava ristmikul, kus juhtimisõiguseta 30-aastane mehe sõiduautole Nissan Qashqai sõitis otsa Audi A6, mida juhtis alkoholijoobes 28-aastane mees. Nissani juht ja kaasreisija 25-aastane mees toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n20.08.2016 kella 20.30 ajal toimus liiklusõnnetus Järvamaal Kareda vallas Peetri-Järva-Jaani maantee 7. kilomeetril, kus alkoholijoobes 43-aastane mees sõitis sõiduautoga Audi 80 sõidutee servale, kaotas juhitavuse ja sõitis teelt välja kraavi ning paiskus vastu puud. Juht toimetati Järvamaa haiglasse ja kaasreisija 34-aastane mees.\n1 Lõuna prefektuur Ford Focus roheline 790BCD 1999\nEelmine Koolinoori laagrisse sõidutanud bussijuht põhjustas raskes joobes liiklusõnnetuse\njärgmine Politsei palub täna Tallinna-Pärnu-Ikla maanteel liiklejatel olla ettevaatlikud\nkolm × 3 =


Tagasi uudiste juurde Loe kommentaare (15)\tTrüki\nReformierakond ja Keskerakond jõudsid 20. jaanuaril kokkuleppele kõrgete energiahindade leevendamise meetmetes. Valitsus plaanib kompenseerida elektri hinna, mis ületab 0,12 euro kilovatt-tunnist, samuti seatakse lagi gaasihinnale, kirjutas ERRi uudisteportaal.\n„Kokku lepiti selles, et meil on tulnud täiendav meede eraisikutele. Kompensatsioon tuleb automaatselt elektriarvele, kompenseerime elektriarve, kus kui hind ületab 0,12 eurot kilovatt-tunni kohta, kuni 650 kilovatt-tunnise tarbimise mahuni, 100 protsenti,” sõnas Reformierakonna fraktsiooni esimees Mart Võrklaev. „Sinna alla läheb ca 80 protsenti peredest, kes tarbivad vähem kui 650 kilovatt-tundi, aga see meede aitab kõiki, kuni 650-ni kehtib see kõigi jaoks.”\nSee tähendab, et kui elektri hind kas börsil või fikseeritud hinnaga paketis ületab 12 senti kW/h, maksab selle osa elektriarvest kinni riik. Tarbijale edastab elektrimüüja arve, kus hinnalage ületav osa on juba maha arvestatud.\nSarnane lagi on ka gaasi hinnale, mis on kodutarbijatele 65 eurot megavatt-tunni kohta, seda ületava osa kompenseerib riik 100 protsenti kuni tarbimiseni 2,75 megavatt-tundi.\nValitsus jõudis kokkuleppele ka elektri võrgutasu langetamises ettevõtetele. „Kui see täna on kõigile 50 protsenti, siis ettevõtete osas viime selle nulli. Mille üle meil veel arutelu jätkub, on see, kuidas teha gaasiga meedet ettevõtetele,” sõnas Võrklaev.\nParalleelselt jääb toimima ka suunatud meede, millega on võimalik taotleda kompensatsiooni septembrist märtsini.\nViimati muudetud: 23/01/2022 21:53:45


H.Prosti Põllutöömasinate Muuseum kutsub külla - Artiklid - Nõo Vallavalitsus\nH.Prosti Põllutöömasinate Muuseum kutsub külla\n03.05.2022 43 Vaadatud\nRahvusvahelise muuseumipäeva (18. mai) raames ootab 21. mail lahkesti huvilisi külla ka Vissi külas Variku talus asuv H.Prosti Põllutöömasinate Muuseum (aastast 1954). Vanaperemees Heino Prost (88) on jätkuvalt optimismi täis ja tunneb heameelt, et vahepealsete aastatega on ka üht-teist jõutud edendada. Nii on katuse peale saanud 30 meetri pikkune kuur, mis 2011. aasta tormidega kannatada sai ja mille Vello Bretti firma taastas. Tänu sellele on paljud uunikumid nüüd jälle varju all.\nKäsil on jätkuvalt ühe suure rehepeksumasina töökorda seadmine.\nPeremees Heino Prost tähistab sama päeva hommikupoolikul oma sünnipäeva ja varjualustest on Deeringu traktori (1936) abil platsile transportinud Thermaeniuse rehepeksumasina (1936). Kell 14–22 toimuvad ekskursioonid giididega ja näha saab ka näitlikku viljapeksutööd.\n„Soovitame tulla peredel koos väikeste lastega. On olemas batuut, kiik, puuklotsid turnimiseks, pallimänguvõimalus. Pakume ka käelist tegevust, võib naelu sindlitesse taguda," loetlevad korraldajad.\nH.Prosti Põllutöömasinate Muuseum, mis sellel kevadel tähistab oma 68. tegevusaastat, on üks vanimaid tehnikamuuseume Eestis.\n„12. septembril 2021 rukkipäeva raames kutsuti meid osalema oma Thermaeniuse viljapeksumasinaga Eesti Vabaõhumuuseumisse Rocca al Mares rehepeksutööle. Masina toimetasime Tallinnasse treileriga. Huvilisi oli väga palju. Meie külalisraamatusse on lausutud tänusõnu 12ne lehekülje jagu," avaldab vanahärra heameelt.\nVarem on sama rehepeksumasinaga osaletud 176-l erineval üritusel.\nOlete kõik oodatud 21. mail! Millal siis veel, kui mitte sellel päeval siinsamas käe-jala juures kogeda aastatetagust hõngu ja saada aimu esivanemate ühtedest soliidsematest töödest!


Pinnad - acrylcolor\nHooneteabe modelleerimine - BIM\nGEALANi innovatiivsed süsteemid\nMeie inspiratsioon on inimesi lummata!\nKõige uuenduslikumate aknasüsteemide, pindade ja oma klassi parimate digilahendustega näitame akende maailmas teed ja paneme paika raamistiku.\nKaasaegsete PVC-akna- ja ukseprofiilisüsteemide tootja\nKontsern GEALAN on üks Euroopa juhtivaid aknasüsteemide ja uste plastprofiilide tootjaid.\nGEALANI profiilid projekteeritakse, toodetakse ja tarnitakse kontsernisiseselt. Need on aluseks aknasüsteemidele, ustele ja kaasaegsetele liuglahendustele, mis on rabavalt ilusad, erakordselt tugevad ja eriti turvalised ning lisaks ka tipptasemel soojustusega.\nPlastakende ja ukseprofiilide uuenduslike süsteemide tarnijana pakub GEALAN oma partneritele kõiki teenuseid. Meie arhitektuurikonsultatsiooni- ja ehitusinseneriteenused toetavad arhitekte ja projekteerijaid nende igapäevatöös. Intelligentsed vahendid lihtsustavad planeerimist ja hangetes osalemist. Koolituskursused ja seminarid viivad meie partnerid kurssi ka uusimate GEALANi lahendustega.\nKogu Euroopas annab GEALAN tööd rohkem kui 1400 inimesele ja 2020. aastal oli kontsernil 245 miljoni euro suurune aastakäive. Alates 2014. aastast on GEALAN olnud osa perekonnaettevõttest VEKA AG, mis baseerub Westfalenis, Sendenhorstis.\nLeiame GEALANis iga päev uuesti inspiratsiooni. Meie igapäevase töö eesmärk on: tahame inimesi oma tegude ja lahendustega lummata ja innustada. Võime kindlalt öelda: GEALANi aknasüsteemid on oma ülimalt uuenduslike plastprofiilisüsteemide, pindade ja digilahendustega algatanud tõelise uue trendi ning pannud akende maailmas paika vajaliku raamistiku.\nMeie perefirma selgrooks on meie inimesed. Meiega saavad töötajad kasvada. GEALANis võimaldavad uued tehnoloogiad ja üha suurenev digitaliseerimine saada uusi kogemusi ja leida uusi pädevusi kogu organisatsiooni jaoks. Meie pidevalt kasvava teadmistepagasi arvel suurendame mitte ainult enda ettevõtte konkurentsivõimet, vaid panustame ka oma äripartnerite edukasse arengusse.\nKoos oma partneritega püüdleme jätkuva majanduskasvu poole. Meid innustab uuenduste süstemaatiline edasiarendamine ja meie protsesside pidev täiustamine. Selle aluseks on kõigi asjaosaliste väärtustamine, meeskonnavaim, usaldus, avatud suhtlus ja professionaalsus: neid ettevõtteväärtusi alal hoides on GEALANi töötajad ise määratlenud, kuidas me kõik üksteisega tegeleme ja koos töötame, mitte ainult meie ettevõtete grupis, vaid ka meie partnerite ja klientidega.\nKõikjal, kus me varustame aktiivselt turgusid oma akende, uste ja liuglahenduste süsteemidega, soovime olla turuosaliste silmis innovaatiline ja usaldusväärne äripartner. Meie klientide vajaduste tundmaõppimine ja koos uute lahenduste leidmine on meie jaoks loomulik teguviis. See on sama suur osa GEALANi ettevõtte DNAst kui jätkusuutlikkus. Meie edu keskkonnakaitse valdkonnas tõestab, et majanduskasv saab olla ka loodusega kooskõlas.\nMeie meeskond koosneb noortest ja kogenud kolleegidest, kes pärinevad kõikjalt Euroopast. Tänu sellisele elutervele segule erinevatest koolitustest, taustadest ja eriteadmistest, aga ka tänu nende kirele uue vastu on meie töötajad meie ettevõtte tulevase elujõulisuse tagatis.\nIvica Maurović (juhatuse pressiesindaja ning müügi, turunduse ja süsteemiarenduse tegevdirektor)\nTino Albert (tehnoloogia ja rahanduse tegevdirektor)\nGEALAN on tõestanud end kui innovatsiooni teerajaja\nTrendiloovad tooted on meie alaline eesmärk\nTee sinna jõudmiseks on uuenduslikud materjalid ja digilahendused\nUued väljatöötatud ärimudelid toovad meie tooted sihipäraselt klientideni\nGEALAN kaasab oma partnerid nii tootearendusse, kavandamisse, tootmisesse kui tarnetesse\nKlientide rahulolu on meie jaoks esmatähtis\nKui suudame kliendi vajadused ära tunda, rahuldame need ja muutume koos aina paremaks\nNeed, kes muutuvad paremaks, saavutavad turul ka tugeva kasvu\nGEALAN suurendab enda tootlikkust\nTootekvaliteet tagatakse pikas perspektiivis\nKulusid ja protsesse kontrollitakse kriitiliselt ja optimeeritakse mõistlikult\nKeskkonnasõbralikul ja ressursisäästlikul viisil töötamine on vundament, millele me jätkuvalt uut tulevikku ehitame\nGEALANis on meie töötajad kõige keskmes, mida me teeme\nIga töötajat toetatakse tema optimaalses isiklikus arengus\nMeie selgroog: kolleegid, kellel on ühised eesmärgid ja väärtused ning kes panustavad oma oskusteabesse\nGEALAN pakub kindlat töökohta ja parimaid võimalikke töötingimusi\nGEALANi peakontor asub Ülem-Frankoonias, Oberkotzaus, samal ajal, kui meie keskne tootmis- ja logistikakeskus paikneb Thüringenis, Tannas. GEALAN toodab ja müüb oma plastprofiile veel kuueteistkümnes Euroopa käitises, mis asuvad Leedus, Poolas ja Rumeenias (ekstrusiooniliinid), Horvaatias, Venemaal ja Prantsusmaal (kaubandusfiliaalid) ning Belgias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Itaalias, Hollandis, Portugalis, Serbia-Montenegros, Slovakkias, Hispaanias, Tšehhi Vabariigis ja Ungaris (esindused).\nEttevõtte asutamine Adam Fickenscheri poolt, algul karusnahatöötlemise ettevõttena


Pankrotiõigus eristab makseraskusi ja maksejõuetust. Pankrotiõigus sätestab reeglid maksejõuetuse puhuks, maksejõuetuse olukorras pankroti väljakuulutamise korra ning edasise pankrotimenetluse tingimused. Makseraskuste ületamiseks on ette nähtud saneerimismenetlus, mida reguleerib saneerimisseadus. Pankrotimenetlust reguleerib pankrotiseadus.\nPankrot kuulutatakse välja kas võlgniku enda pankrotiavalduse või võlausaldaja pankrotiavalduse alusel. Pankrotiseaduse järgi viib pankrotimenetluse läbi kohtu poolt määratud ja võlausaldajate poolt kinnitatud pankrotihaldur.\npankrotimenetluses osalemine sh istungitel ja üldkoosolekutel osalemine ja kliendi igakülgne nõustamine\nnõudeõiguste teostamine pankrotimenetluses\nvõlgade ja kohustuste ümberkujundamine, vara ja kohustuste nimekirja koostamine ning avalduse esitamine kohtule\nettevõtete saneerimine, saneerimisega seotud mõjude ja perspektiivikuse hindamine, saneerimiskava koostamine ja saneerimismenetluses osalemine, koostöö ja läbirääkimiste pidamine võlausaldajatega nõuete ümberkujundamiseks.


Soe sügis kestab järgmise nädalani (11.11.2005 00:00)\nNovember on siiani viis-kuus pügalat harju keskmisest soojem olnud ja selle nädala lõpuni ka püsib sellisel kursil. Enne polegi kannapööret oodata, kui nii õhuvoog kui tuul edelasuunast loobub. See on igasügisene lugu, kus Atlandilt saabuva õhu pehmust Läänemere vood ei jahuta. Pigem hoopis vastupidi - merevesigi ulatub veel siin-seal napilt 10 soojakraadi alla. Annab see lisa nii õhutemperatuuri näitudele kui pilvede arenguks energiat.\nViimase kujukaks näiteks olid eelmise reede äikesepilved, mis merel küpseks said ning ka mandrile jõudes veel elujõulised olid. Läänemere veemass ei hooli aastaegade daatumitest, vaid elab oma elu- kord väiksema, kord suurema nihkega ning dikteerib ilma ka mere idakaldal.\nKui möödunud 12 kuule tagasi mõelda, siis võib selles küll ilma märgatavat mahajäämust kalendrist tabada ning oma osa selles on ka naabril Läänemerel. Nii märkas möödunud talv alles pärast jaanuaritormi raputusi oma õigustesse astuda. Kevad vindus ja venis ning sellega p olnud suve alguski kiita. Niisamuti ebalev oli ka sügis, mis lasi suvel veel pikalt ilma teha.\nNüüd alles on sügis otsekui ärganud - tuult tõstnud ja vihmagi andnud. Küllap tuleb talvegi õigustesse astumist veel mõnda aega oodata. Ehkki- suurele soojale peaks selle nädalaga punkt pandama - vähemalt sedakorda.\nEsmaspäev ja teisipäev on sujuvamaks üleminekuks veel võrdlemisi mahedad. Teisipäevaks jõuab uus madalrõhkkond põhjamaid sakutama, tõstes tormituult ja tuues sadu, mis soojatunnet ei lisa. Keerise mõjuvälja jääme veel paariks päevaks ja saame osa sajuhoogudest. Kolmapäevaks lisandub repertuaari tõenäoliselt ka märg lumi, sest siis jõuab jahedam õhk kaarega meie maile. Õhutemperatuur laskub 0 ümbrusse - väikesi külmapügalaid võib sisemaal olla, rannikul aga eelnevale pikale selgitusele tuginevalt jääb plussi poolele. Rohkete pilvede tõttu kopsakaid külmakraade ja rohket lund küll karta pole.\nKuid murelapseks olevad liiklejad peaksid seda küll kõrva taha panema. Pikema sõidu korral võiks jälgida teede infot kogu Baltikumi kohta http://www.balticroads.net/ee/index.htm Ägedate keeriste esile kerkimisel võib pikem prognoos vildakaks osutuda, aga igapäevaselt korrigeeritava prognoosi leiate ka meie kodulehelt www.emhi.ee


Pereettevõtte kasemahlajooke testitakse Hiinaski - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\n18. september 2019, 0:20\nKülmhoone mahutitesse on varutud tuhandeid liitreid kasemahla. FOTO: Arvo Meeks\nTartu- ja Valgamaa piiri lähistel Vahemetsa talus koguti sel aastal mahutitesse 30 000 liitrit kasemahla, mida on 5000 liitrit rohkem kui mullu. Tulevikus plaanivad Rain Komlev ja Birgit Lõhmus kaasikutest kätte saada juba 100 000 liitrit mahla. Muidugi siis, kui kõik läheb nii, nagu nad loodavad.\nMahla ei kogu kahe pea ja nelja käega loodud pereettevõtte Birch Lagoon eestvedajad mitte lõbu pärast. Sellest tehakse mahejooke, mida võib leida 60 poest üle Eesti. Kui alles hiljuti võis neid jooke näha vaid ökopoodides, siis selle aasta augustist läksid pudelid kaubaks ka paarikümnes Coopi poes. Kasemahlaeksperdid on eesmärgiks võtnud oma toodete müümise välismaalegi ning sestap tuleb seadmeid juurde soetada. Näiteks praegu on joogid testimisel isegi Soomes ja Hiinas.\nTooteid on pereettevõttel praegu seitse, kõikide põhikoostisosa kasemahl. Esimene toode paisati müüki 2017. aasta augustis. Selleks oli Kasemünt. Ajapikku valik laienes ja praegu on mõttes üha uued joogid. Senised märjukesed on aga juba üksjagu tunnustust saanud. Näiteks Kasesõstar valiti 2018. aasta parimaks mahejoogiks ja Kanepi-Ingver 2019. aasta parimaks joogiks ning rahva lemmikuks. «Tunnustus tekitab motivatsiooni, et sirge seljaga jätkata,» rääkis Komlev.\nSten Mahov: volikogud lukku!?\nSügisel suureneb varjupaika sattunud lemmikute arv\nValgas algab erivajadusega inimeste kortermaja ehitus\nKonkurss aitab õpilastel helkuriga sõbraks saada\nKultuurikojas rullub lahti lugu hääbuvast rahvast\nVIDEOLUGU ⟩ Õpilased andsid mahepöördele hagu juurde\nMeremäel võisteldi mahekokkamises\nGALERII ⟩ Kanepi valla aukodanikuks sai Vaike Kottisse\nAasta küla on Kaagvere/Karste\nRally Estonia kuupäev otsustatud\nÕnnetuses sai viga turvavööga kinnitamata kaasreisija\nPõlva Serviti murdis leedukad\nGALERII ⟩ Rahvamajad avasid uksed (1)\nMehikoormas sai õppida mustlastantsu\nGALERII ⟩ Aasta raamatukoguhoidjaks võib saada ka kahe ja poole aastaga Vaata galeriid\nPerearstikeskuste töö korraldatakse esmaspäevast ümber\nPõlva haiglast tuli keemiareostuse häire\nVIDEOLUGU ⟩ Rõuges vahetuvad nii vallavanem kui volikogu esimees\nKolmikliit allkirjastas võimulepingu\nValgalane sai 4000 eurot kahju\nGALERII ⟩ Põlvamaal võis näha nii rahet kui vikerkaart Vaata galeriid\nPuka sügislaata väisasid ka näitusel üles astunud koerad\nValga muuseumi maailmahariduskuu tõi kohale üle 100 lapse\nGALERII ⟩ Põlva peatänava ääres süttis elumajade vahel olev kõrvalhoone\nTäiendatud kell 15.30: selgunud on tulekahju põhjus\nTänapäev põrkub vabadussõjaga\nKas torm sai suurest mastist jagu? Ei, seekord inimene


Thread Washingtonis D.C Liidu turg - Darryl Carteri näitus > Interjöör\nAlustades tänapäeval ühendavad sõltumatud ja maailmakuulsad disainerid HighCourse'i pop-upi poest, Thread, Washington DC Liidu turul. Progressiivne jaemüügikontseptsioon sisaldab kunstiteoste salongide kogumit, mis tutvustavad uuenduslikke disainilahendusi kõikjalt moest kodust.\n"Teema tähistab suurepärast disaini ja kasvavat kasvu uute ja väljakujunenud ettevõtjate vahel, see kõik on segatud," ütleb liidu turu ümberkujundamise jaemüügiettevõtete EDENSi esimees Jodie Mclean, EDENSi juhataja ja investeerimisjuht.\nKeraamika Darryl Carteri müügisalongist. Gordon Bealli fototehnoloogia\nNeid näidatakse joonistusdirjuris, Darryl Carter. Tema kohandatud müügisalongil on lisaks oma hästi toimetatud ja ainulaadne koduste kaupade valik, aga ka galerii kohalikule kunstnikule Brook Bronner, kelle maalid näitavad DC-d.\nTema DC-põhise boutiti laienduseks keskendub tema näitus kogutud tunde loomisele: "Ma tahan, et see tunduks nagu pööning," ütleb Carter. "See on nagu aarejaht ja suurem ruum on selle aardejahi osa."\nObjektide olulisuse ja tuumiku inspiratsiooni järgi on Carteril afiinsus kõigi asjade kujundamisel. Kuvatud ruumi struktuurist kohalikesse käsitööstesse on tema müügisalong seda mõtlemist.\n"Kõik, mis on ajutise ruumi infrastruktuuriga seotud, on tööriistad," selgitab Carter. "Isturis on kujundatud riiulisüsteem, mis on valmistatud terasest ja betoonist, nii et isegi ekraan on ühekordne."\nArtiklid Darryl Carteri messikeskusest. Gordon Bealli fototehnoloogia\nTarbija kasvav tarbijate huvi kohalike kunstnike ja käsitöö vastu pakub Threadi disaineritele, kellel on leidlik ja originaalne vaim, näidata DC-le uue taseme keerukust ja innovatsiooni.\nDock 5 juures olev lõng on avatud reedel, 4. aprillil kell 13.00. - 7:00 p.m .; Laupäev, 5. aprill kell 11.00 - 7.00; ja pühapäev, 6. aprillil kell 11.00 - 05.00 Lisateabe saamiseks külastage unionmarketdc.com/thread\nVaata videot: Interneti-tehnoloogiad - infoteadused ärijuhtidele 2016. aastal (Veebruar 2020).\nKalmya: eduka kasvatamise saladused\nPelley: kirjeldus, liigid, istutamine ja hooldus\nMagazine Yellow Leib © Copyright 2020 | See disainer tähistab hästi kogutud kodu


Kaduma jäänud sõdurid! - Leht 3 -\nPostitus Postitas Aspelund » R Mär 04, 2011 12:06 pm\nhttp://ais.ra.ee/index.php?module=202&o ... 1cc3179887\nPead arhiivi minema.\nLiitunud: N Veebr 24, 2011 2:21 pm\nPostitus Postitas TALUPOEG TALUJA » R Mär 04, 2011 9:39 pm\nAspelund kirjutas: http://ais.ra.ee/index.php?module=202&o ... 1cc3179887\nTänud! Kunagi peab minema.\nPostitus Postitas TALUPOEG TALUJA » R Mär 04, 2011 9:55 pm\nSiin pildil siis üks kadunud poeg....\nPildil Mihkel Reitel\nPostitus Postitas Hall Kardinal » K Mär 09, 2011 11:17 pm\nViljandi vanglas hukkunud.Pean silmas just sellise taustaga tegelasi nagu otsitav isik,mitte vene sõjavange.Maeti sinna,kus hiljem rajati Valuoja lasketiir,mille ehituse käigus õiged luukered teise kohta maeti.Need kelle juurest leiti EM või viitas midagi muud mitte õigele,need läksid teetäiteks.Mingi osa on maetud aga Viljandi lossimägedesse,just viimased vangis surnud või hukatud.\nPostitus Postitas Vares » N Jaan 16, 2014 10:55 am\nHuvi pärast küsiks, et kas lõpuks ometi saab üks "laibad teetäiteks" müüt ka ametlikult kinnitust? Kõlab sama kahtlaselt nagu "Hiina müür ehitati laipadele". Miks? Sest vaata laipadel on rumal omadus laguneda ning tagajärjed on nii märkimisväärsed, et tavaliselt täismõistusega inimesed laipu massiliselt kuhugi üldkasutatavatesse ehitistesse, kus nende olemasolust saab ka visuaalselt üsna kiiresti aimu, ei mata.\nPostitus Postitas Hall Kardinal » N Jaan 16, 2014 8:28 pm\nKui heal nõuka ajal oli teede ehitamiseks kruusa vaja siis juhtus ka nii,et läksid koos säilmetega.Olgu siis muinasaegsed või viimasest sõjast pärit.Ei hakanud keegi skeletiosasid kaevatud kruusast välja otsima. Olen näinud sellist pilti.\nAga mind sa ju ,nagu eeldada võib,ei usu. Ehk mõni teine siis seletab seda asja.\nPostitus Postitas labidamees » N Jaan 16, 2014 9:39 pm\nPärnu lähedalt on terve Kerkkomägi koos külakalmistuga teetäiteks veetud.Teine kalmistu,mis paugust meenub asus Lihula kandis Panga mäel.Läks samuti koos kruusaga kolhoosi teedesse.Esimesel juhul korjati vähemalt terved kolbad välja,mis ilustasid töökoja juhataja kabineti riiulipealset.Teisest kalmistust rääkis äiapapa,kes töötas sel ajal Zil kallaja peal ja osales tahtmatult kollektiivses matmispaiga hävitamises.Asitõendeid maha ei jäetud,kõik läks teedesse.\nPostitus Postitas Vares » N Jaan 16, 2014 10:35 pm\nLabidamees, Tallinnas on Kalevi Keskstaadion surnuaiale rajatud, Koplis on tehtud sarnaselt kaks parki jne.jne. Antud juhul pole see oluline. Mind huvitab, et kas räägitakse kontidest või nõukaajal veel mitte veel niiväga luukerede või lausa lagunemata laipade kasutamisest teetäiteks? Ilmselgelt võis tõesti episoodiliselt nõukaajal (võimalik, et ka täna) "teetäiteks" mina ühtkoma teist. Samas, rääkida ENSV ajast mingite saksa sõdurite säilmete kasutamisest suunatult teetäiteks (oletatavasti siis 70ndatest alates, mil teatavad protsessid valdavalt juba kulmineerumas või läbi olid) on ilmselgelt kahtlane. Loodetavasti tõesti mõni teine kaasfoorumlane konkretiseeriks mitte ei "seletaks".\nTe ikka saate aru vahest skeletil ja laibal (isegi kui viimane on POOLlagunenud)?\nPS! Kas Valuoja lasketiir ei ole ole olnud samas kohas juba Eesti Wabariigi ajast?\nPostitus Postitas Hall Kardinal » N Jaan 16, 2014 11:46 pm\nSeda ma ei tea,kas see lasketiir seal Valuojal oli enne sõda olemas või mitte? Ja,mis tähtsust see omab? Et seal matmispaik oli on üldteada.Ka see,et sealt säilmed ära veeti on ka teada.\nKui palju siis isand Vares ka laipasid näinud on?. Millised on sinu teadmised laipade säilivusastmest erinevates pinnastes ja sügavustes? Kuidas säilivad laibad kirstus ja ilma kirstuta maetult? Kas lagunemisprotsess on kiirem ühishauas või üksikhauas? Ehk ei oleks mõtet seada kahtluse alla asju millest sa midagi ei tea?\nKindlasti jõuame lõpuks sinnani,et kommunismi ajal selliseid asju ei tehtud.Et kommunistid olid head ja käisid salaja sakslaste hauale lilli panemas.\nKui sa arvad,et lasketiiru alale ei saa matta sellepärast,et see lasketiir on siis pole mõtet küll enam edasi rääkida.Tead Tartus ja Kuressares topiti laipu kaevu ka,olgugi,et kaevu eesmärk hoopis teine oli.\nPostitus Postitas Vares » R Jaan 17, 2014 1:05 am\nKulla mees, kas peale üleüldise loengu konkreetsed näited ka tulevad või mitte? Või palume kellegil teisel selgitada, mida tähendab konkreetsus?\nMis puutub lasketiiru matmisele, siis vaata, on suks vahet, kas laibad (antud juhul siis juba skeletid nagu ma aru saan?) kaevatakse välja ja maetakse mujale ehitustööde käigus, kui nö juhuslik leid või kaevatakse nad välja sihilikult ja mitte ehitustööde käigus ning maetakse mujale. Ükskõik mispõhjusel, aga oletavasti ikka sellepärast et ajutine lahendus ei ole tavaliselt muud kui ajutine lahendus.\nVäidan, et kuhugi tee sisse neid ei esimesel ega teisel juhul täiteks ei topitud. Olenemata matmiskõrgusest, pinnasest, arvust, kommunistliku partei eksisteerimisest jne. Kuhugi kraavi, võimalik.\nMaeti sinna,kus hiljem rajati Valuoja lasketiir,mille ehituse käigus õiged luukered teise kohta maeti\nTäpsustame, et Valuoja lasketiir rajati ennem sõda (oli siis Viljandi garnisoni laskerada). Millistest hilisematest lasketiiru ehitustest jutt? Mis aastal? Mis ehitati? Kus kohas täpselt? Kust pärineb info, et väljakaevatud saadeti teetäiteks? Mingi "üldteada matmispaik" ja "üldteada väljakaevamine" eeldab minu arusaamadel konkreetsete andmete olemasolu. Kui neid pole, siis ei saa rääkida "üldteada" kategooriates.\nÄra muretse ei jõua, aga kui sa oma harimatuses ei suuda muud kui säärast idiotismi genereerida, siis on mul sust suisa kahju.\nPostitus Postitas Hall Kardinal » R Jaan 17, 2014 10:50 am\nSa sellest oled midagi kuulnud,et peale sõda ehitasid venelased selle lasketiiru väheke ümber.Miks,seda tehti seda mina ei tea.Ja ümberehituse käigus tehti ka hulgaliselt kaevetöid.Kuna pinnas on seal kruus siis veeti see teetäiteks.\nOlen rääkinud selleaegsete teede ehitajatega ja ka ühe autojuhiga.Näinud paari EM-i,mis sealt pärinevad ja mulle sellest piisab.\nNeid konkreetseid fakte on sinul vaja.Eks otsi siis ehk sõbrad kommunistid jätsid kuhugi arhiivi mõne dokumendi maha. Et ENSV ajal midagi sellist ei tehtud,seda võid ainult sina mõelda.\nAlles sa püüdsid siin midagi rääkida Auvere ja Sinimägede kalmistust aga konkreetsusest jäi kõvasti puudu.Keegi lausa käis seal pärgi panemas.Ainult,et selgusetuks jäi kuhu?\nÜritad meile siin selgeks teha,et 1970.a. ENSV ajal olid kõik sõja ajal maetud langenud alles täitsa lagunemata.Saad seda fakti ka konkreetselt kinnitada? Siinkohal räägime kruusasest või siis ka liivasest pinnasest.Sinisavi ja sood jätame välja,sest seda materjali teede ehitusel ei kasutata.\nSulle on siin ka teiste poolt selgeks tehtud,et teede ehitusse on nii mõnedki matmispaigad läinud,aga sul on ikka fakte vaja.\nSellel sinu sõnavõtul on siin jah üsna selged eesmärgid.Püüad näidata,et minule teadaolev informatsioon on täiesti vale.Samuti püüad välistada ,et ENSV ajal midagi sellist pole iialgi toimunud.\nMa nagu küsisin ka seda,et mida sa üldse laipadest ja nende säilimisest tead,et siin räägid sellest kuidas 70-ndatel veel laibad lagunemata olid.\nJa pane ikka mõni luulerida ka! Näiteks sigadest.\nPostitus Postitas Hall Kardinal » R Jaan 17, 2014 11:08 am\nJa veel: Vasulas olnud saksa sõdurikalmistu läks samuti teetäiteks.Kui teele veetud pinnast laiali aeti korjas üks kohalik sealt nähtavad säilmed kokku.Leidis ka ühe EM-i.Selle järgi isik tuvastati ja maeti Narva.Ülejäänud on tee all.Kui tõendust tahad võta labidas ja kaeva tee üles,sest muud moodi ju sind veenda pole võimalik.\nSamuti on läinud teede täiteks mitmed Narva ruumi sõjakalmistud.Ka see Sinimägede oma,mis oli Tingi nimetuse all.Praegu on sellel kohal lihtsalt kruusaauk.Sinna panedki pärga või?\nPostitus Postitas Vares » R Jaan 17, 2014 1:38 pm\nSa sellest oled midagi kuulnud,et peale sõda ehitasid venelased selle lasketiiru väheke ümber\nEi ole kuulnud. Algselt sa muideks väitsid, et venelased selle tiiru rajasid. Sellepärast küsingi, et mis aastal seda "ehitamist" tehti? Kui see on "üldteada fakt", siis peaks sul ju lihtne olema mulle aasta nimetada? Saan kontrollida vastava töö/projekti aruannet (või mis iganes on säilinud) arhiivis.\nÜritad meile siin selgeks teha,et 1970.a. ENSV ajal olid kõik sõja ajal maetud langenud alles täitsa lagunemata.Saad seda fakti ka konkreetselt kinnitada?\npeab siis vist käima selle minu väite kohta:\nSamas, rääkida ENSV ajast mingite saksa sõdurite säilmete kasutamisest suunatult teetäiteks (oletatavasti siis 70ndatest alates, mil teatavad protsessid valdavalt juba kulmineerumas või läbi olid) on ilmselgelt kahtlane\nKatsume siis lihtlausetega selgitada minu ülalkirjutatut. Ilmselgelt 50'ndatel ja 60'ndatel aastetel sakslaste (ja ka eestlaste) säilmeid kuskil teekatteks ei kasutatud. Vähetõenäoline. Orgaanilist ainet, mis ilmselgelt sellisena põhjustaks tee (ehitise) vajumist, ei tavatsetud (teadlikult) kasutada. 40'ndate teisest poolest rääkimata. Olenemata vennashauas koosolnute arvust, pinnasest, matmissügavusest ja partei juhistest. Paremal juhul veeti siis ettejäänud säilmed kuhugi kraavi. Alates 70'ndtatest on teoreetiliselt selline "teedeehituslik" tegevus võimalik, kuid siiani olen ma näinud ja kuulnud vaid kuulujutte. Ka mina olen rääkinud nn teedeehitajatega ning nemad väidavad vastupidiselt sinu kirjutatule. Jah, on olnud juhtumeid, kus pinnast on võetud kohtadest, millest pole olnud teada, et seal on keegi maetud (vähemalt pole sellest aimu olnud tööde vahetutel läbiviijatel), kuid 70'ndate aastate nõukaajal (millest sul tundub olevat üsna ähmane ettekujutus) tavapraktikana üllatuste selgumisel (nähti korraga säilmeid) tööd seisati ning oodati vastavate instantside saabumist. Sest vaat, äkki oli tegu kuritööga! Kui selgus, et "ne našõ", siis isegi kui kästi, et "davaite dalshe", teedesse neid keegi enam ei toppinud. Kraavi pandi. Minu eelnevat kirjutatut võib osades aspektides kvalifitseerida samuti sekundaarsetele andmetele põhinevaks. Kui sul aga on faktoloogilist teavet konkreetselt käsust, et "minge ja kaevake välja ja saagu sellest materjalist teetäidis!", või isegi kui juhuslikult saadi aru, et pinnases on säilmed, kuid jätkati hoolimatult (või käsu kohaselt) tööd tee ehitusel, siis oleks tore teada kuhu teelõiku ja millal kedagi "lisati"!\nEga ikka ei ole küll! Kordame siis veelkord, et me ei räägi siin ei kesk- ega uusaegsetest kalmistutest. Me ei räägi siin parkide või staadionide rajamisest ENSV ajal, mõnikord ka värskemate matmistega kalmistutele. Kõik see on teada ja kenasti dokumenteeritud.\nSellist tegevust kohtab tänaselgi päeval. Üleelmisel aastal Valjala kiriku juures näiteks. Me räägime siin hetkel konkreetselt saksa (ja eestlaste) vennashaudades olnute kasutamisest teadlikult teedematerjaliks. Ilmselgelt on sellise tegevuse väitmine põhimõtteliseks 40-60ndate aastate kontekstis väga kahtlane. 70'ndatest edasi aga tõenäoline, kuid kui sul on "üldteada" fakte, siis miks ei konkretiseeri sa oma väidetut? Miks hakkad sa taaskord (nagu teisteski teemades) sildistama ja ajama mingit jaburust, osundades mulle mingeid suvalisi väiteid?\nVäga tore. Paneme nüüd juurde aastaarvud? Mis aastal Vasula Saksa sõjaväekalmistu lahti kaevati? Kuhu teele nad konkreetselt veeti? Peaks ju olema üsna lihtne vastata? Ilma räuskamiseta? Ei ole minu praktikas esmakordne juhus, kus kohalik eksib või küsimused on olnud talle suunavad, nii et kokku luuletatakse kaks mitte kokku käivat tegevust. Äkki laiendati teelõiku, mille puhul tee kõrval kraavis (või endise metsaserva joonel) olnud säilmed (antud juhul sakslastest sõjameeste omad) sattusid teesse? Täiesti võimalik praktika ka täna. Millal sakslane tuvastati ja millal maeti Narva? Kas EM oli poolik või terve? Taaskord lihtsad küsimused, millele saab vastata ilma räuskamiseta.\nVõi hakkamegi nüüd kuulujuttude baasil võrdlema, et kellel pikem?\nPostitus Postitas Hall Kardinal » R Jaan 17, 2014 11:13 pm\nSa küsid nii palju,et ma ei viitsi vastata. Aga,kuna sa saad kontrollida teede ehitamise dokumente siis ehk saad oma vastused sealt?. Kui sa arvad,et sellised juhtumid dokumenteeritud on siis-edu!\nEga ma jah sellest nõuka ajast suurt midagi ei tea,kui sündisin oli teine juba läbi.Seepärast loengi neid sinu kirjutisi sellest kuldsest ajast suure huviga.Olgu sinu meeleheaks öeldud,et see kuidas tippkommunist Asta kommunismiehitamisest oma tervise ära rikkus meeldis mulle väga.Eks see oli ikka raske töö ka,see võõra võimu tallalakkumine juudaseeklite eest.\nMina arvan nii,et pole vahet,mis ajal inimene elas,teed temaga täita ei sobi.\nSa uuri seda Vasula asja hoolega,kui uurima hakkad.EM oli muide terve,kuid matus oli sakslaste poolt teostatud.\nJa need kraavid otsi ka üles,kuhu säilmed maeti.Äkki saame teada kuhu terve Maarjamäe kalmistu mahutati.See peab üks pikk kraav olema.Ehk leiad vajalikud dokumendid?.Siis saame tõe teada.\nEga ma sellest Vasula asjast suurt midagi ei tea ja neid säilmeid ka ei tunne.No võisid ka mingid hobuse luud olla.Ei ole mina ekspert.Aga EM oli,seda nägin.Sakslased ka tunnistasid ikka lõpuks need kondid inimese omadeks ja matsid Narva maha.\nPostitus Postitas divine » R Jaan 17, 2014 11:20 pm\nLgp. Vares, teie absoluutselt igale asjaolule dokumentaalset tõestust nõudev lähenemine ja asju oma silmaga näinud inimeste meenutuste kergekäeliselt mittemillekski arvav lähenemine tekitab nõutust. Ja seda väga viiskalt öeldes.


TÄNA TÄHISTATAKSE ÕDEDE PÄEVA: peame leidma tasakaalu koormuse, tasu ja töötingimuste vahel | Tervis\nIivi Luik, Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliidu president, 12. mai 2020 11:44\n12. mai on rahvusvaheline õdede päev. Seda päeva tähistatakse alates 1965. aastast, et inimesed märkaksid õdede panust meie ühiskonnas. Tänavu võin öelda kõikide tervishoiutöötajate nimel, et õdede roll meie ühiskonnas on tähtsam kui kunagi varem.\nJuba mitu kuud järjest riskivad nad iga päev oma eluga pandeemiavastase võitluse eesliinil, et meie tervishoiusüsteem toimiks ja me kõik oleksime hoitud.\n2020 on õdede ja ämmaemandate aasta. Sel aastal pööratakse üha rohkem tähelepanu tervishoiusektori mitmekesisusele. Meditsiinisektor vajab järjest enam erinevaid töötajaid, sest meditsiiniline ravi muutub aina kõrgtehnoloogilisemaks ja sellest tulenevalt ka keerulisemaks. Koostöö erinevate spetsialistide vahel, kelle hulgas on nii IT kui ka epideemia kontekstis näiteks statistika pädevusega inimesed, annab parima tulemuse, mida väärib meie ühiskond. Kõige selle juures jääb õdede ja ämmaemandate roll hindamatuks, see on aluseks haiglate ja tervisekeskuste toimimisele.\nEesti Tervishoiutöötajate Kutseliidu president Iivi Luik. Foto: Erakogu\nPUUGIHOOAEG ON KÄES: kas kliinikus on turvaline vaktsineerida?\nMeie vananev ühiskond vajab iga päevaga aina enam töötajaid, kes järjepidevalt kannaksid meie rahva tervise eest hoolt. Ühest küljest näitab vananev ühiskond meie märkimisväärseid saavutusi eluea pikendamisel. Paljudele eestimaalastele on nüüdseks tagatud väärikas vanadus, mida suudame pakkuda maailmatasemel meditsiiniabiga. Samas, kui rahvastiku eluiga pikeneb, tekib juurde vajadusi ja ootusi, mida saavad täita ainult meie tublid õed koos teiste tervishoiutöötajatega.


Korrutage lavendel - samm-sammult juhised - Maitsetaimed - 2020\nKorrutage lavendel - samm-sammult juhised\nAias ei saa kunagi olla piisavalt lavendlit, sest see ei lõhna mitte ainult imeliselt, vaid hoiab ka täid roosidest eemal. Alati on hea teada, kuidas seda suurendada.\nLavendel on kergesti kasvatatav\nKui nuusutate lavendli lõhna ja sulgete silmad, leiate end kohe Provence'is. Siin õitseb see lõpuks suurtel põldudel. Lõhn mitte ainult ei meelita meeli, vaid mõjub ka rahustavalt. Nii et taim mitte ainult ei näe ilus välja, vaid avaldab positiivset mõju ka unele ja psüühikale.\nMuidugi saab lavendel teha palju enamat. See võib juhtida ka koid ja lehetäisid naabertaimedest. Ja seda taime saate kasutada isegi köögis. Sellest saate nt. võluge ka lavendli muffineid, keediseid või limonaade. Noh, kui need kõik pole põhjused, miks lõpuks aias lavendlit kasvatada.\nKui teil on see juba aias, ei saa te seda tavaliselt piisavalt. Seega võib see olla eeliseks, kui teate, kuidas seda suurendada. See toimib väga hästi näiteks pistikute või süvendite kaudu. Võite ka lavendli korrutada seemnete või jagamise teel.\nNii saab lavendlit paljundada\nKorrutage lavendel pistikute abil:\nLavendel kuulub labida perekonda ja võib kasvada kuni ühe meetriseks. Kuna lavendlipõõsast kasvab aastatega puitunud põõsas, võib see sügisel seista väga tugeva lõikega. Ja see on suur eelis, sest pistikutele on väga lihtne pääseda.\nParim aeg lavendli pistikuteks paljundamiseks on kevad. Kuid sügisel saate oma lavendlit ka korrutada. Seejärel peaks lavendel veetma talve talveaias. Kõige parem on teha järgmist:\n❶ Lõigake umbes 10 sentimeetri pikkused hargnemata võrsed ja eemaldage alumised lehed.\n❷ Seejärel peate võrsed istutama kasvava mullaga kaussi ja kastma neid hästi.\n❸ Seejärel asetage kauss sooja ja päikesepaistelisse kohta. Järgmine kord on oluline, et kastad võrseid regulaarselt.\nSix Kuue kuni kaheksa nädala pärast on moodustunud piisavalt juuri. Noored taimed on nüüd nii tugevad, et saate neid üksikutesse pottidesse panna.\n❺ Pärast seda peate noori taimi alati kohe pügama (vt juhiseid siit). Nii kasvavad võrsed kompaktseks ja põõsaseks lavendlipõõsaseks.\nSuurendage lavendli mõõtu üle:\nKui eelistate oma lavendlit kevadel korrutada, saate seda teha ka madalamal. See on väga lihtne. Edusammude jälgimiseks ja järelmeetmete võtmiseks aegsasti peate lihtsalt uppujatel silma peal hoidma. Toimige järgmiselt:\n❶ Painutage kevadel maa peal pikk võrseharu. Kohas, kus see maapinda puudutab, peate kaevama umbes 10 sentimeetri sügavuse vao.\n❷ Vabastage võrsed lehe alumises osas ja sisestage vagu. Siis kaeva auk. Kui võrse ei jää maasse, on kõige parem kinnitada see mõne juhtmega. Siis oota ja vaata.\n❸ Sügisel peate mulla võrsest eemaldama ja kontrollima, kas sellel on juuri. Kui see on nii, võite emataimest võrse ära lõigata. Kui ei, siis oodake kevadeni. Seejärel saate ühe aasta jooksul lavendelipuu siirdada.\nKorrutage lavendel seemnetega:\nKui te ei kiirusta, saate ka lavendli külvi suurendada. Muidugi võite lavendli külvata otse õues mai lõpus / juuni alguses, kui pakane pole enam oodata. Siiski on paljulubavam, kui eelistate veebruaris / märtsis aknalaual või kasvuhoones lavendlit. Toimige järgmiselt:\n❶ Täitke kasvav muld toas kasvuhoones ja niisutage seda pihustuspudeliga. Võite ka lavendlit külvata pottides.\n❷ Nüüd puistake seemneid maapinnale lõdvalt ja seejärel vajutage neid kergelt. Väike tahvel võib siin abiks olla.\n❸ Asetage siseruumides olev kasvuhoone või potid valgusküllasesse kohta ja oodake, kuni idulehtede järel on moodustunud esimesed õiged lendlehed. Sest siis on kätte jõudnud aeg, kui peate taimi torkima.\n❹ Kui väljas ja külmakraade enam oodata pole, võite taimed peenrasse panna või potid välja viia.\nKui teil on aias juba suur taim, saate selle ka välja kaevata, jagada kaheks või enamaks tükkiks ja aeda tagasi istutada. Parim aeg selleks on sügisel.\nNagu näete, ei pea te uut lavendlitaime ostma, kui soovite oma aeda lisada pisut Provence'i. Lavendlit jagades saab ka super levida.\nCopyright 2020 \_ none \_ Korrutage lavendel - samm-sammult juhised


Aasta, mis muutis paljut. Kuid mitte Venemaad\n09:29 30.09.2016 (Uuendatud 07:48 01.10.2016) lühendatud link\nKaks päeva pärast Vladimir Putini esinemist ÜRO Peaassamblee 70. juubeliistungjärgul saadi Läänes äkki aru, et see kõne ei olnudki üksnes poliitiliste teeside kogum, vaid sissejuhatus nende arvates juba igaveseks unustatud maailmakorraldusse. Jälle koos Venemaaga.\nNad alustasid peaaegu üheaegselt. Putin ÜRO-s ja Venemaa õhujõud Süürias. 28. septembril ütles ta kõik ära ja 30. täpsustasid teised veel üle, nende jaoks, kes enne aru ei saanud. Kui esimene Venemaa mürsk Venemaal keelatud ISISe positsioonidele langes, pani see Lääne ahhetama. Seal teati, et Putin suudab seda, kuid et niimoodi — mitte ilmaski. Siis saadi äkki aru, et tema kõne Peaassamblee juubeliistungjärgul ei olnudki poliitiliste teeside kogum, vaid sissejuhatus nende arvates juba igaveseks unustatud maailmakorraldusse. Jälle koos Venemaaga.\nLugesid veel kord, kuulasid veel kord ja nägid täielikku ja tingimusteta analoogiat, nagu 9. mai ja Nürnbergi tribunal. See, kes kord juba on maailma kurjuse üle võidu saavutanud, ei peatu, kuni ei tee seda veel kord.\nJahmusid, kuid mõistsid: aga Süürias pole nad ju nüüd enam üksi. Ja läkski lahti. Läksid ähmi täis, tormasid ringi, tõmblesid hüsteerias, hakkasid jälgi peitma ja vastaseid süüdistama. Psühholoogid väidavad, et nii käituvad kurjategijad, keda on ootamatult teolt tabatud. Parapsühholoogidele on ehk lähedasem ütlus vanakuradi ja välgu vahekorrast.\nTegelikult on see, mis on ühtedele valgus, kõiksugu saastale ähvardus. Miski teda muudkui rõhub, painab, murrab ja tõmbab oma süüd tunnistama. Tegelikult selles Putini sõnumi leegitsev mõte oligi.\n"Me kutsume üles juhinduma mitte ambitsioonidest, vaid rahvusvahelise õiguse alusel üldistest väärtustest ja üldistest huvidest, ühendama oma jõupingutused ja looma tõeliselt laiapõhjalist rahvusvahelist terrorismivastast koalitsiooni. Nii nagu kunagine Hitleri-vastane koalitsioon, võimaldaks see ühendada kõige erinevamaid jõude, mis oleksid valmis otsustavalt vastu seisma nendele, kes, nagu natsidki tol ajal, külvavad kurjust ja inimvihkamist."\nTa oli vist naiivne. Oleks pidanud aru saama, et Ühendriikide jaoks on koalitsioon Venemaaga ja kapitulatsioon sisuliselt üks ja seesama. Ta ei saanud sellest aru. Nemad arvasid, et ta palus neid, tema aga teadis, et tegelikult ta hoiatab neid. Annab viimase hoiatuse. Ja tõmbab jämeda markeriga eraldusjoone terrorismivastase võitluse ja selle imiteerimise vahele. Ta ei lahminud, kuid ütles, nagu oleks noaga lõiganud. Ja nii mõnedki Läänes tõmbasid pärast neid tema fraase oma kuraasi tagasi ja ka nende väärikus ei osutunud ilmselgelt olema kõige kõrgemal tasemel.\nNad ähvardavad ka nüüd plaan "B"-ga. Nad mängivad terroristidega "hea, halb, oma" mängu. Lasid Berlaga (tegelaskuju Ilfi ja Petrovi "Kuldvasikas", raamatupidaja, kes paljastas Benderile põrandaaluse miljonäri Koreiko hiigelmahhinatsioonid — toim.), see tähendab Samantha Poweri (USA suursaadik ÜRO juures) ÜRO-sse. Ja nagu krooniks kõigele sellele kollektiivsele ajuvabadusele tuli USA presidendi värske pressisekretär Josh Earnesti mõttelend: "Venemaa on vastutav rünnaku eest humanitaarkonvoile, isegi kui see ei olnud tema". Nad on silmnähtavalt väsinud sõnade valimisest argumentide asemel.\nSihtmärkidega on palju lihtsam. Seekord on Malaisia Boeingi osas ÜRO humanitaarkonvoi. Selle purustamist nimetatakse samuti "väljakutseks kogu inimkonnale". Valmistutakse sanktsioonide laiendamiseks. Ei midagi uut. Peale ohvrite. Just sellepärast ei ole Süüria aastaga muutunud ohutumaks, kuid sellele vaatamata on ta endiselt olemas. Purustatud, sandistatud, kuid ikka veel elus ja kaugeltki mitte lootusetu. Ja sajad asulad, mis maailmaga taas ühinenud on, see on samuti nagu Putin ette nägi.\nLaiapõhjalise koalitsiooniga oleks kõik võinud olla teisiti, kuid ajalool ei ole tingivat kõneviisi. Kuigi koalitsiooni kõneviis 2015. aastal selline just oligi. Euroopa oli juba migrantidesse uppumas, Süüria verre ja vaid Ühendriigid oma erandlikkusesse.\nVaevalt, et Venemaal tasuks tõsimeeli arvestada riigiga, mis kunagi, möödunud neljakümnendatel, juba püüdis meid võõraste kätega hävitada ja pärast oma aatomipommiga, selle eest, et me neile vastu näppe andsime. Kuid praegu tuleb Washingtoni hinnata mitte Hamburgi, kuigi ka seal ei anta neile enam kõike, vaid Süüria mõõduga. USA näeb välja "aläppuna". Ta vehib rusikatega isegi mitte pärast "raqqalust", vaid selle asemel ja on juba kõiki oma tühja "mosulinaga" surmani ära tüüdanud.\nKuid aasta pärast Putinit on ka nemad sünkroonis. Obama laliseb midagi oma viimasest esinemisest ÜRO tribüünilt, tema lennukid ründavad "juhuslikult" Süüria valitsusvägede positsioone ja viivad ISISt vastupealetungile. Nagu öeldakse, leidke 6 erinevust. Nad justkui sõdiksid samuti terroristide vastu, kuid tuleb välja, et nad on nendega hoopis mestis. See-eest alles nüüd, pärast Putini öeldud "kas te saate aru, mida te teinud olete?" saavad nad vastata.\nSellepärast ongi Deir ez-Zor muidugi "traagiline viga", sama "deireksitus" nagu Liibüagi. Ka selle riigi hävitamist pidas Obama eksituseks. Nagu ka Iraaki, mida enam tagasi ei saa — õnnetuks valearvestuseks. See on suur häda, kui USA hakkab niimoodi eksima. Kuid erinevalt Liibüast ja Iraagist on Süürias siiski keegi, kes saab tema valearvestusi korrigeerida. Heakene küll, oleks Lääs siis tõesti tekki enda poole kiskunud, aga see on ju surilina.\nÜRO, Vladimir Putin, Süüria


Rimi - Missugune salat sobib põhitodukorraks?\nTervis • 04 September, 2018\nSalati söömine on hea võimalus muuta oma toidumenüü mitmekesisemaks. Kuidas aga kokku panna salat, mis järgib tasakaalustatud toitumise põhimõtteid?\nAlt poolt leiad näpunäiteid, mida silmas pidada ühe tervisliku salati komplekteerimisel. Kõikides Rimi salatibaarides on võimalik valida erinevate värskete, kui ka kuumtöödeldud komponentide vahel, et üks korralik ja toitainerikas salat kokku meisterdada.\nTasakaalustatud toitumine tähendab seda, et kõik organismi funktsioneerimiseks vajalikud ained saadakse kätte õiges vahekorras. See on lihtne, kui tead, mis osakaalus vajalikud toitained olema peavad. Toitained, mida toidust saadakse jaotatakse jämedalt kahte gruppi: makrotoitained ja mikrotoitained.\nTänapäeva eestlaste toitumisharjumused näitavad, et keskmine eestlane ei söö piisavalt kaunvilju, juurvilju, marju ja puuvilju. Samuti jääb vajaka õliviljade tarbimine. Hea viis kuidas need vajalikud portsjonid kätte saada on näiteks lõunasöögiks või õhtusöögiks süüa üks värske salat, mis on kokku pandud arvestades kõiki makrotoitained.\nMis on makrotoitained?\nMakrotoitained ehk põhitoitained on süsivesikud, rasvad ja valgud. Neid toitained vajab organism iga päev suhteliselt suurtes kogustes – grammides. Üle 2-aastaste ja täiskasvanute tasakaalustatud toitumise all peetakse silmas, et kogu söödud energiast moodustavad:\nIgal toitainel on organismis täita oma vajalik roll ning erinevad toidugrupid sisaldavad erinevaid põhitoitaineid, vitamiine ja mineraalaineid. Toidugrupid jagatakse viide erinevasse rühma:\nLisatavad toidurasvad, pähklid, seemned ja õliviljad\nKala, linnuliha, muna, liha\nSelleks, et tagada mitmekesine toitumine tuleb silmas pidada neid viite erinevat põhitoidugruppi. Menüü peab sisaldama toite erinevatest toidugruppidest, kuid varieerida tuleb ka ühe toidugrupi piires.\nTahad teada palju Sa peaksid sööma?\nKui soovid täpselt välja uurida, kui suur on Sinu organismi energiavajadus siis vajuta siia.


Veiseliha - üldised valmistamispõhimõtted ja -meetodid\nVeiseliha ei ole nii traditsiooniline, et valmistada pilafi nagu lambaliha või sealiha, kuid sellest saab valmistada ka maitsvat ja maitsvat pilafi. Selleks, et liha oleks mahlane ja pehme, peate teadma, milliseid rümba osi kasutatakse pilafi jaoks ja eelistage neid, mis sisaldavad palju geelistavaid aineid - peekonit või lapi.\nVeel üks veiseliha toiduvalmistamise tunnus on see, et liha tuleks hautada kokku kuni kolm tundi.\nVeiseliha Pilaf - toidu valmistamine\nParem on kasutada pika teraga Basmati või Krasnodari riisi. Kui seda ei ole aurutatud, tuleb seda korduvalt loputada puhtaks veeks.\nKoorige ja tükeldage sibul poolrõngast. Lõika porgandid suurteks ribadeks. Peske liha, kuivatage paberist ja lõigake suurteks tükkideks.\nVeiseliha - toiduvalmistamine\nKlassikaline roog toiduvalmistamiseks on pada, kuid kui see ei ole olemas, võite kasutada paksu põhjaga potti ja praadida liha pannil mitmes kõnnib, sest kui sa küpsetad seda korraga, laseb see mahla minna ja kuivaks.\nVeiseliha - parimad retseptid\nRetsept 1: Kodune veiseliha Pilaf\nSee retsept on üsna lihtne, nii et see on saadaval isegi algajatele. Selle aroome on raske vastu panna, sest pilaf on tõepoolest kuninglik roog. Koostisosad\nkolmas virn taimeõli;\n50 grammi rasva;\n1 stack riis;\nvürtsid - marjad, zira, humala-suneli;\nKõigepealt peate süüa zirvak - pilaf baasi, mis koosneb lihast, sibulast ja porgandist. Kuumutage pada ja valage õli. Esmalt pannakse sibul, viige see kuldse värvi peale, siis liha ja peekonitükk (enne riisi lisamist tuleb see eemaldada). Kuskil 7 minutiga - porgandid. Zirvak valmistatakse umbes 20-30 minutit. keskmise kuumusega. Pool ajast, kui seda praaditakse ilma kaaneta, pidevalt segades ja siis pann suletakse, ainult aeg-ajalt segades. Selle protsessi keskel tuleb zirvakid soolata ja lisada vürtse.\nLoputa riisi õrnalt, segades zirvakile. Vala külma vett nii, et see kataks ainult. Katke katus kaanega, küpseta, kuni on valmis väike keema. 10 min. enne toiduvalmistamise lõppu kleepige harilikku harilikku pilli.\nSelleks, et maitse oleks veelgi küllastunud, peate pilafi ümbrisesse pakkima ja lasta seista pool tundi kuni tund.\nRetsept 2: Pilaf koos Usbeki veiselihaga\nKes paremini süüa pilafit kui usbekid? Lõppude lõpuks on see nende rahvuslik roog. Seega, kui te järgite mõningaid kohustuslikke reegleid, siis saad alati maitsvaid roogasid, mis on küpsetatud parimatel idapoolsetel traditsioonidel.\nmarjad, zira ja tüümian - 1 tee. esitab; küüslauk - 1 pea;\njahvatatud must pipar ja sool - omal äranägemisel;\ntaimeõli - 4 lauda. valeta\nKui liha on natuke rasva, on soovitav see lõigata, jättes üsna vähe. Glow katus ja vala õli. Küpsetage liha nii, et see oleks pruunistunud ja seespool jääks mahlane. Kui õli ei ole piisav - saate selle lisada. Eemaldage veiseliha pudelist ja praadige sibul samas õlis, seejärel tagastage liha ja täitke porgandid. Zirvak praadib kaanega avatud, kuni porgandid vähenevad 3 korda.\nSeejärel tuleb see täita kuuma veega kuni 1 sõrme kõrgemale toodete tasemest, valada vürtse, katta ja keeda umbes 2 tundi. Kui see keeb, lisage vesi.\nNüüd tuleks zirvakid soolada ja valada riisi, valada 1 sõrmele keeva veega toodete tasemest kõrgemale, segada kõike hästi ja proovida soola. Vajadusel seejärel maitsele dosolit. Hauta suletud kaane all, kuni riis on keedetud. 10 minutit enne toiduvalmistamise lõppu pange küüslaugupea pilafi. Vajadusel lisage kaevudesse vesi, nii et preparaadi lõpus ei rikuta tera terviklikkust. Pärast tulekahju väljalülitamist peate pilafi veel umbes 20 minutiks pruulima ja seejärel segama ja serveerima.\nRetsept 3: Fergana plov\nSee on žanri klassikaline klass. Loomulikult on Aasia erinevates osades pilafil oma maitse, kuid Fergana pilaf on täiuslikkuse piir. Selle ettevalmistamisel ei ole kindlaid kanoneid, sest pilaf andestab improvisatsiooni, kuid mitte põhikomponentides. Koostisosad\ntaimeõli - 250 ml;\nvürtsikas segu - 1,5 tl. esitab;\nPestud riis eelnevalt leotatakse 30-40 minutit. Kuumutage õli kuuma potis, visake sibulad ja küpseta 5-7 minutit. Seejärel lisage sibulale veiseliha tükid ja küpsetage kõik veel 15 minutit, lisame toor-porgandite õled ja pikendatakse protsessi veel 10 minutit. Sool, valage vesi (1 / 4-1 / 2 korstnat), keedetakse ja lisage vürtsid (zira, safran, marja, kurkum ja punane pipar). Tugev, kui kaas on suletud umbes 2 tundi.\nVala liha üle riis, sile pind, vala kuuma vett, et ülemist kihti häirida. Hauta kuni keedetud teraviljadeni, unustamata kaevudesse valada. Pärast soojusest eemaldamist nõuab pilaf ikka veel 15 minutit. ja seejärel kätte.\nVeiseliha Plov - nõuanded kogenud kokkadest\nSa ei pea kartma segades riisi ja zirvaci segamist, sest klassikalises versioonis keedetakse see roog avatud tules. Kuna me ei saa sellistele tingimustele kinni pidada, tuleb teravilja segada nii, et see oleks liha ja vürtside maitsega hästi küllastunud.\nVeiseliha Pilaf: samm-sammult retsept. Meie samm-sammult retseptidega saab isegi algaja kokk tõeliselt maitsvat veiseliha!\nPork Pilaf: Kesk-Aasia roogade samm-sammuline retsept. Tehnoloogia küpsetamise seakasvatuseks seaga (samm-sammult) pannil


(Ümber suunatud leheküljelt Ettevõtlusvormid)\nEttevõtlusvormid (company forms) - Ettevõtlusvorme kasutatakse, et ettevõtet teostada ja eristada. Levinumad vormid on osaühing (OÜ) ja aktsiaselts (AS). OÜ-d eelistab suurem osa ettevõtjatest, sest sellel on väiksem stardikapitali nõue. Kõik ettevõtlusvormid registreeritakse Maksu- ja tolliametis või Äriregistris.\n- Isik, kes teenib ise endale sissetulekut ja ei tööta mõnele teisele ettevõttele või ei ole selle juht. FIE vastutab kohustuste eest täielikult oma varaga. Algkapital puudub.\n- Äriühing, mille osakapital on määratud asutamislepinguga. Kõige sobilikum mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõtte loomiseks. Osakapitali miinimum nõudeks on 2500 eurot.\n- Äriühing, kus ettevõtte kapital on eraldi osanike kapitalist. AS tuleb registreerida juriidiliselt notari kaudu. Algkapital AS-i asutamisel on 25 000 eurot. Osanik ei vastuta isiklikult kohustuste eest.\n- Äriühing, mille osanikuks on füüsiline või juriidiline isik, aga mitte riik või kohalik omavalitsus. TÜ-l on vähemalt kaks osanikku, kes vastutavad võrdselt ühingu kohustuste eest oma varaga. Sissemakse suurus määratakse ühingulepinguga.\n- Äriühing, milles kaks või enam isikut tegutsevad ühise ärinime all. Osanikuks ei saa olla riik või kohalik omavalitsus. Üks osanikest vastutab täielikult kogu oma varaga ja teine sissemakse ulatuses. Sissemakse suurus määratakse ühingulepinguga\n- Äriühing, mille eesmärk on ühise majandustegevuse kaudu toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve. Algkapital ühistu alustamiseks on 2500 eurot. Osanik ei vastuta ise ühistu kohustuste eest, kui pole kokkulepitud teisiti.\n- Vabatahtlik ühendus, mille eesmärk pole majandustegevuse kaudu tulu saamine. Tegutsetakse avalikkuse huvisid silmas pidades. MTÜ-l peab olema vähemalt kaks liiget, kelle kohustused määratakse põhikirjaga.\n↑ "Self- Employed".\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 "Ettevõtlusvormide võrdlus".\n↑ "Limited Company".\nBusinessdictionary. Private Limited Company\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ettevõtlusvorm&oldid=5897202"\nLehekülje viimane muutmine: 14. mai 2021, 11:45\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:45, 14. mai 2021.


Viire lõpetab teenistuse Väinamerel\n– 09/10/2009Rubriik: Maakond\nViirelaiu järgi nime saanud laev oli renditud Taani firmalt, mille all ta sõitis Nyborgi-Korsøri liini. Sellest ka laeva endine nimi Difko Korsør. Praeguse seisuga peaks laev esmaspäeval tagasi Taani suunduma, kui omanik ei otsusta, et on mõistlikum laev talveks Eestisse jätta.\nSaaremaa Laevakompanii tegevjuht Tõnis Rihvk ütles, et Viire on hea laev, kes on suviti oma tööd väga hästi teinud, kuid puuduseks on, et tal ei ole jääklassi. Seetõttu seisis Viire talviti sadamas ja ootas jää sulamist.\nViire teise puudusena tõi Rihvk välja laeva vähese jõudluse. “Meie tingimustes, kus aeg-ajalt oleks vaja tuult ja tormi trotsida, jääb tal natuke jõudu puudu.” Sõltuvalt tuule suunast võis Viire kai äärde jääda juba siis, kui tuule kiirus ulatus 15 meetrini sekundis.\nViire äraviimiseks on Rihvki hinnangul õige aeg ka seepärast, et laev jääks praegu ette sadamate rekonstrueerimisele. Kui näiteks Regula võib iga kai ääres silduda, siis Viire puhul tähendab kai vahetus seda, et ülemist korrust kasutada ei saa. Koos Viire lahkumisega peaksid sadamatest kaduma ka rambid, mida mööda autod laeva teisele korrusele sõitsid.\nNendest puudustest hoolimata on Viire siinsetest liinilaevadest kõige suurem, mahutades kuni 140 autot. Rihvki andmeil on Viirele paigutatud ka 146 autot, kuid tavaliselt mahtus neid laevale olenevalt autode mõõtudest 120 ringis.\nKuna omal ajal oli näha, et reisijate arv hakkab kasvama, seda eriti suviti, leitigi kümme aastat tagasi, et on vaja Viire-sugust suurt laeva. Põhimõtteliselt võib Viire Rihvki sõnul peale võtta ligi kilomeetri jagu järjekorda.\nJärgmisest aastast tulevad liinile aga uued laevad, mis on veelgi suuremad, mahutades vabalt 160 autot, tihedalt pakkides ligi 200.\nViire meeskond paigutatakse Rihvki kinnitusel ümber teistele laevadele, osa läheb peagi uutele laevadele ning mõned, kellel oli tähtajaline töö, lahkuvad. “Kasutan võimalust tänada kõiki reisijaid, kes on Viire teenust kasutanud ja suured tänud laevameestele,” sõnas Rihvk ning lisas, et Viktor Rohtla ja Ants Mets on kaptenitena teinud väga head tööd.\nLegend Viire sünnist: kuidas Taani ärimees laevale ei mahtunud\nLegend räägib, et selliseid laevu nagu Viire ehitati 1980. aastatel kokku 17 tükki. Selle taga olnud taanlasest kinnisvaraärimees, kes üritanud ühel reedeõhtul perega kodusaarelt püsimaale jõuda, kuid ei mahtunud laevale. Ärimees keeranud otsa ringi, läinud kontorisse ja kutsunud veel samal õhtul kokku meeskonna, kellele tegi ülesandeks laev projekteerida. Mees pannud lauale paberilehe, ütelnud, et see on autotekk, ning käskinud sellele laeva ümber ehitada. Pandi aga kaks tekki ja ehitati neile laev ümber.\nLaevad ehitati Sunderlandis ja olid mõeldud Taani siseliinidele. Need olid väga ratsionaalselt tehtud, tollastest turuhindadest viiendiku odavamalt, kasutades väidetavalt odavamaid materjale ning lisades vähem kaasaegset elektroonikat.\nPraegu peaks selliseid laevu olema lisaks Taanile näiteks Brasiilias, Hispaanias ja Hiinas. Kusjuures Hiinas olevat kaks sellist tuttuut laeva, mida pole pärast kohaletoomist kordagi kasutatud.\nLisatud: 09.10.2009 / 00:46\nkogu parvalevade teenindus ja ehitage sild, appikene küll tule taevas appi mis………….\nLisatud: 09.10.2009 / 08:15\nSiiski tehti neid laevu 2 sorti,Viire on paar meetrit kõrgem olgugi et üles autotekki rekka ju ei sõida ja see teine variant oli kolmandiku võrra suurema reisjate salongiga ja üles autotekki suured poleks mahtund kuna teine autotekk oli paar meetrit madalam ja seega ka ilusam ja purjepind väiksem külgtuulele.Kahju et sellist saada polnud,reisjatel oleks mugavam olnud.\nLisatud: 09.10.2009 / 08:39\nseisis sadamas ja ootas jää sulamist ? viimased talved pole eriti sellist jäädki olnud, mis oleks viirel sõitu takistanud ja enamus aega talvest on viire ikka liinil olnud\nLisatud: 09.10.2009 / 08:49\nSee on kõige meeldivam uudis! Tänud, Oma Saar!\nSee tuuletundlik ujuv-raudteevaksal oleks ammu tulnud (Venemaa) jõgedele seilama saata.\nLisatud: 09.10.2009 / 08:51\nLisatud: 09.10.2009 / 21:30\nHead teed “soole” Viire, aitas söita küll, aga varsti saame parema laevukese, vot.\nLisatud: 09.10.2009 / 09:47


Odavad lennupiletid Poitiers - Otsi soodsad lennud | momondo\nLeia odavaid lende suunaga Poitiers\nKuna on parim aeg lennata sihtkohta Poitiers?\nKas linna Poitiers läheduses on veel mõni lennujaam?\nSihtkohta Poitiers reisides on võimalik leida paremaid hindu järgnevates lennujaamades Lennujaam Tours St Symphorien(99 km kaugusel sihtkoha Poitiers kesklinnast), Lennujaam Limoges Bellegarde(103 km kaugusel sihtkoha Poitiers kesklinnast), Lennujaam Chateauroux(111 km kaugusel sihtkoha Poitiers kesklinnast), Lennujaam Angers Marce(119 km kaugusel sihtkoha Poitiers kesklinnast) või Lennujaam Nantes Atlantique(161 km kaugusel sihtkoha Poitiers kesklinnast), seda sõltuvalt kuust ja väljumislennujaamast.\nKas sihtkohta Poitiers lendamisele on odavamaid alternatiive?\nOdavaim lennujaam sihtkoha Poitiers läheduses on enamasti Lennujaam Poitiers Biard, kus keskmine hind on €69 inimese kohta. Need hinnad erinevad sõltuvalt sellest, kust reisijad tulevad. Reisijatele, kes soovivad raha säästa, soovitame momondo lennupiletite hinna tööriista.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Poitiers Biard sihtkohta Eesti?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Eesti sihtkohta Poitiers Biard reisimisel\nEnamik külastajaid lähtekohast Eesti saavad siseneda sihtkohta Poitiers Biard ilma piiranguteta.\nKülastajad lähtekohast Eesti ei pea esitama sihtkohta Poitiers Biard saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Eesti saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Poitiers Biard sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Poitiers Biard tagasi lähtekohta Eesti?\nSihtkohast Poitiers Biard tagasi lähtekohta Eesti reisimine\nKülastajad lähtekohast Poitiers Biard ei pea esitama sihtkohta Eesti saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Poitiers Biard saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Eesti sisenemist karantiinis olema.\nKui plaanid käesoleval ajal sihtkohta Poitiers reisida, siis on soovitatav end praeguste piirangutega kursis hoida ning avalikes kohtades ohutusnõudeid järgida.\nmomondos leitud pakkumised lennule suunaga Poitiers\nVaata valikut parimatest hindadest, mida momondo kasutajad riigist Eesti sihtkohta Poitiers lendamiseks leidnud on\nPoitiers: pea plaani, kuidas sinna reisida\nLeia hotelle sihtkohas Poitiers\nPoitiers ei tundu enam nii kutsuv? Vaata lende riigi teistesse linnadesse\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist sihtkohta Poitiers?\nSelleks, et aidata sul oma vajadustele kõige paremini vastav lend leida, kogub momondo kokku suure arvu lende väga paljudelt lennufirmadelt ja pakkujatelt ning seejärel saad kasutada meie analüüse ja filtreid, et leida ja broneerida õige lend sihkohta Poitiers.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende sihtkohta Poitiers?\nJah. momondo võimaldab sul filtreerida lende sihtkohta Poitiers nii, et näidatakse vaid neid lende, millele kehtivad paindlikud broneerimisreeglid.\nKuidas aitab momondo leida lende sihtkohta Poitiers?\nmomondo pakub palju erinevaid filtreid, aitamaks su leida parima lennu sihtkohta Poitiers. Filtreerimise aluseks saad valida hinna, lennufirma, lennujaamad, piletiklassi, lennukimudeli, makseviisi, peatuste arvu jpm.\nMa pole valmis kohe praegu broneerima lendu sihtkohta Poitiers. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nSaidil momondo saab kiiresti ja lihtsasti lisada hinnateavitusi lendudele sihtkohta Poitiers. Tee lihtsalt otsing ja vali hinnateavituse funktsioon. Nii lihtne see ongi.


Pärnu linna kujunemine (õpimapp)\nÕpimapp Pärnu linna kujunemisest on mõeldud õpetajale abimaterjaliks, et tutvustada õpilastele Pärnu linna asutamist, kujunemist ja eksisteerimist linnana läbi aegade. Esimeses peatükis kirjeldab õpimapp esiajalugu, kus peateemaks on Eesti vanim asula Pulli asulas Pärnumaal. Õppekäiku aitab läbi viia Pärnu linna muuseumi püsiekspositsioon. Teine peatükk kirjeldab Vana-Pärnus ja Uue- Pärnu ajalugu. Õpimapis on toodud välja eraldi peatükkides: Pärnu kindluslinnana, Pärnu kaubanduslinnana, Pärnu kuurortlinnana. Teemadest on ka välja toodud kahte Pärnut ühendavate sildade ajalugu ja teater "Endla" peatükid.


Hankespetsialist – Partnerweb\nHankespetsialisti põhiülesanneteks on iga-aastase hankeplaani koostamine, hangete koostamise ettevalmistamine ja läbiviimine ning hangete läbiviimise õiguspärasuse ja ajakohasuse tagamine.\nAmetijuhendiga on võimalik tutvuda Rõuge valla veebilehel www.rauge.ee.\nKõrgharidus, soovitavalt juriidiline või majandusalane.\nVastavus avaliku teenistuse seaduses kohaliku omavalitsuse ametnikule kehtestatud nõuetele.\nPõhjalikud teadmised Rõuge valla ja riigihankeid reguleerivatest õigusaktidest, kohaliku omavalitsuse korraldusest.\nNing oskus neid oma töös rakendada.\nTeadmised dokumentide vorminõuetest ning suutlikkus koostada oma valdkonna üld- ja üksikakte.\nOskus planeerida tööprotsessi ja läbi viia hankemenetlusega seotud toiminguid.\nTeksti-, tabeltöötlus- ja andmebaasi programmide ning elektrooniliselt peetavate andmekogude kasutamise oskus.\nEesti keele valdamine vähemalt C1-tasemel.\nHea koostöö- ja suhtlemisoskus, algatus- ja otsustusvõime, kohuse- ja vastutustunne, suutlikkus võtta iseseisvalt.\nVastu otsuseid teenistuskoha pädevuse piires, väga hea pingetaluvus.\nKasuks tuleb erialane töökogemus avalikus sektoris (riigiasutus või kohalik omavalitsus).\nTöökohta maalilises Rõuges.\nTöö asukoht: Võru maakond, Rõuge vald, Rõuge alevik, Ööbikuoru tn 4\nKandideerimisdokumendid: CV, muu, motivatsioonikiri\nEttevõte: Rõuge Vallavalitsus\nKontakt: Jane Liiv, majandusosakonna juhataja, 53284004, vald@rauge.ee\nVõru maakond, Rõuge vald, Rõuge alevik, Ööbikuoru tn 4


Aastad lendavad! Milliste Eesti staaride võsukesed lähevad maakooli, kes aga eliitkooli? - Kroonika\nAastad lendavad! Milliste Eesti staaride võsukesed lähevad maakooli, kes aga eliitkooli?\nGrete Lõbu, Mailis Reps, Liisa Pakosta...\nFoto: TIIT MÕTUS, Ajakirjade Kirjastus/Kroonika\nJärgmise nädala teisipäeval tähistavad kõik koolinoored seda kurba päeva, mil suvi lõppeb, kuid tunnevad ka elevust, kuna saab minna kas esimest või juba mitmendat korda koolipinki nühkima. Ajakiri Naisteleht koostas ülevaate sellest, millised avaliku elu tegelased oma võsukesed eliitkooli panevad, kes aga maakooli haridust eelistavad!\nTeleajakirjanik ja kommunikatsioonispets Igor Taro saadab oma tütre Pääsu Mikitamäe kooli, mis asub kodust vaid 3,5 km kaugusel ja kuhu lapsuke hakkab käima koolibussiga. “Ma usun, et väikeses koolis saab ta kindlasti väga hea põhihariduse. Tegelikult see maahariduse süsteem on küllaltki elitaarsel tasemel ja üsna personaalne — kui terve põhikooli peale kokku on 30 õpilast, siis on kõigi jaoks piisavalt aega,” arvab Taro ja lubab sel päeval isegi lipu heisata.\nPoliitik Mailis Repsil on poeg Karl Robert juba kolmas laps, kes koolis läheb ja taaskord osutus valituks Vanalinna Hariduskolleegium. “Kui juba vanemad õed-vennad on ees, on sissesaamine natuke lihtsam,” nendib Reps ja lisab juurde, et kui esimesel lapsel oli vaja väga palju lisaõpet ja -tuge, siis Karl Robert läheb tavaklassi.\nNäitleja Kersti Tombak paneb oma Eva-Marie Järva-Jaani Gümnassiumisse, kuhu neiukene sai sisse ilma katsetata ja saab liituda oma endiste lasteaia rühmakaaslastega. “Minu meelest peaks oluline olema laps, tema huvid ja vajadused, mitte ehk nii palju lapsevanemad ja nende huvid või see, millisena tahetakse oma last näha,” arvab Tombak, et eliitkooli minekut pole vaja punnitada.\nEKA teadusosakonna juhataja Liisa-Ly Pakosta hindab traditsiooni ja paneb oma tütre Helena samasse kooli, kus käisid tema vanaema, ema ja kolm vanemat õde-venda — Inglise Kolledžisse. “Oluliseks oleme pidanud ka seda, et kool oleks kodu lähedal jalgsikäigu kaugusel,” lisab Pakosta.\nGrete Lõbu noorem tütar Anna Magdaleena läheb Prantsuse Lütseumi, kus käib juba ka ta vanem õde Sofia Margaret, kes astub 5.klassi. “Prantsuse lütseum oli meie pere jaoks kõige sobilikum. Teise lapsega tahaks ju ikka, et ta läheks vanema õega samasse kooli, sest üks koolisüsteem on juba tuttav ja iseendalgi on nii kohanemist vähem,” leiab Grete.


FOTOD | Saaremaa liiklusmõrvar oli pidev liiklushuligaan\nTäiendatud kell 10.40!\nToimetas Katrin Rohtla, 12. jaanuar 2020 10:37\nSaaremaal hukkus raskes liiklusõnnetuses kolm inimest.Foto: Irina Mägi\nEile juhtus Saaremaal raske liiklusõnnetus, kus politsei eest põgenenud arvatav roolijoodik Andres (34) sõitis surnuks kaks naist ja väikelapse.\nSelgub, et see polnud autoremontija haridusega ja transpordi valdkonnas töötava Andrese esimene tõsisem liiklushuligaansus. 20. oktoobril 2012 sõitis ta Mitsubishiga alkoholijoobes taaskord politsei eest ära. Põgenemisel jõudis kiirusnäit suisa 180 kilomeetrini tunnis. Politsei mõõtis mehel hiljem joobeks vähemalt 1,13 mg/l. Selle teo eest mõisteti mees vangi pooleks aastaks tingimisi.\nSaarte Hääl kirjutab, et politsei eest põgenemise eest sai mees karistada ka 2017. aastal.\nPrefekt kolme hukkunuga avariist: sellist pilti pole pikkade aastate jooksul näinud (2)\nJüri Ratas: alkohol ja liiga suur sõidukiirus on liikluses äärmiselt ohtlikud (156)\nLisaks eilsele kolmele hukkunule on ka Andres ise ja neljas teises autos viibinud reisija üliraskete vigastustega Tallinnas haiglas.\nPolitsei sai laupäeva pärastlõunal kella 14.45 paiku teate, et Saaremaal Rist-Virtsu-Kuivastu maantee 128. kilomeetril Masa külas põrkasid kokku sõiduautod Volvo ja Audi põhjustades raske liiklusõnnetuse, kus esialgseil andmeil hukkus kaks naist (27aastane ja 58aastane) ja üheksakuune beebi.\n„Ligi kümme kilomeetrit enne sündmuspaika fikseerisid patrullbussis käsikiirusmõõtjaga kiirust mõõtnud politseinikud Audi kiiruseks 138km/h. Politseinikud asusid patrullbussiga Audile järgi sõitma, kuid kaotasid selle kohe silmist ja peatumismärguannet talle anda ei jõudnud,“ ütles Lääne prefektuuri operatiivjuht Henry Murumaa. „Politseinikud andsid kiiruseületajast teada samal maanteel töötanud teisele patrullile, et nad nende poole liikuva Audi kinni peaksid. Enne seda jõudis aga Audi juht põhjustada raske liiklusõnnetuse,“ lisas Murumaa.\n„Audit juhtinud 34aastase mehe joobe kohta annab täpsemad vastused ekspertiis, kuid meedikute esialgse info kohaselt oli ta alkoholijoobes,“ sõnas Murumaa ning märkis, et mees on ka varem politsei huviorbiidis olnud. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab kriminaalmenetlus.\n„Esialgseil andmeil juhtus õnnetus, kui suurel kiirusel liikunud Audi roolis olnud mees ei märganud, et tema ees liikunud Volvo roolis viibinud naine asus sooritama vasakpööret ja põrkas Volvoga kokku,“ ütles Kuressaare piirkonnavanem Meelis Juhandi.\nSaaremaa vallavanem Madis Kallas: „Turvalist Saare maakonda tabas täna kõige hullem, mis juhtuda saab. Traagilises liiklusõnnetuses hukkus kolm inimest, kellest üks oli väike laps. Politsei on hoidnud vallavalitsust sündmustega operatiivselt kursis ja vajadusel oleme valmis igakülgselt abi osutama. Saaremaa vallavalitsus avaldab hukkunute lähedastele kaastunnet.“\nPrefekt kolme hukkunuga avariist: sellist pilti pole pikkade aastate jooksul näinud\nJüri Ratas: alkohol ja liiga suur sõidukiirus on liikluses äärmiselt ohtlikud


Kliimasoojenemine on muutmas Eesti majandust | Tuuletehnoloogia Liit\nKliima soojeneb, liustikud sulavad, merevesi tõuseb – kohati tundub, et keskkonnateemad on muutunud igapäevase uudisvoo tapeediks, mis keskmist eestlast kuigivõrd ei kõiguta. Ja järgmisel päeval jõuab kliimasoojenemise karm reaalsus kohale aga vägagi käegakatsutavalt. Juunikuu esimese nädala kõige negatiivsem majandusuudis oli kahtlemata Eesti Energia teade 1300 töötaja sundpuhkusele saatmise kohta. Tegelikult ju veel koos ridade vahele peidetud hoiatusega, et enamus koju saadetutest ei pruugi tööle naastagi. Ida-Virumaale koondunud energiatööstus on regiooni üks kõige tähtsamaid tööandjaid ja võrdväärset aseainet teiste töökohtade näol on pakkuda raske. Kuigi selle otsuse otseste põhjustena nimetati oluliselt kallinenud CO2 kvooti ja Venemaalt pärit elektrienergia ebaausat konkurentsi, siis tegelik probleem on palju laiem – globaalne kliimasoojenemine ja põlevkivienergeetika sobimatus kaasaegse kestliku (sustainable) majandusmudeliga.\nKahjuks ei ole Eesti energeetikasektorit tabanud probleem ajutine. Kuigi CO2 õhku paiskamise maksumus on Euroopa kvoodibörsil tõepoolest kallinenud, ei saa praegust hinnataset pidada turuosaliste jaoks suureks üllatuseks. Eesti energiatootmine on üks Euroopa kõige reostavamatest: põlevkivienergia CO2 emissioon ületab kolm korda EL keskmist ja isegi kirutud Venemaa importenergia oma. Et Euroopa püüab aina jõulisemalt kliimasoojenemise vastu võidelda, ei ole viis, kuidas Eesti senini on energiat tootnud jätkusuutlik. Valdkonna asjatundjate sõnul aitaks praegust kriisi leevendada suurem biomassi kasutamine. Iseasi kui mõistlik on puidu kateldesse ajamine ja millist mõju avaldaks see puidutoorme hinnale. Põlevkivitööstuse võimalusena nähakse selle ahju ajamise asemel kasutada kivi õli tootmiseks. Ümbertöötlemisvõimekuse suurendamine nõuab aga suuri investeeringuid, mis võtavad aega. Vaadates globaalseid trende, võib lisaks juhtuda, et kümnekonna aasta pärast on need investeeringud juba kasutud.\nKuigi “pehmetel väärtustel” on inimeste ja ettevõtete keskkonnaalase käitumise suunamisel kindlasti oluline roll, siis kipuvad asjad maailmas juhtuma ikkagi raha pärast. Sellest põhimõttest lähtuvalt on keskkonnasaaste vähendamiseks ellu kutsutud ka sellised programmid nagu Euroopa heitmekvoodi kauplemissüsteem. Süsteemi lähtekohaks on majandusteaduslik probleem – CO2 emissioonid tekitavad negatiivseid tagajärgi kogu ühiskonnale, kuid seda ei korva ükski mehhanism. Üksikisiku tasandil on mõju ka piisavalt väike, et seda eirata. Negatiivse välismõju maksustamisele pani oma töödega aluse Briti majandusteadlane Arthur Pigou, kuid kapitalismi ja säästva arengu põhimõtete ühildamine on väga kuum teema ka tänapäevases majandusteaduses.\nEuroopa Liidu riikide poolt emiteeritud kasvuhoonegaasid moodustavad siiski vaid vähem kui 10% maailma “kogutoodangust”. 2017. aastal oli maailma CO2 emissioon hinnanguliselt 37 miljardit tonni. Suurimaks reostajaks on Hiina 11 miljardi tonniga, kellele järgneb 5 mld tonniga USA. Samas on ka Hiina juba katsetamas Euroopaga sarnast kvoodikauplemissüsteemi, mis peaks üleriigiliselt jõustuma 2020. aastal.\nEesti ei ole sellega kindlasti mingi erand, kuid viimased diskussioonid näiteks võimaliku tselluloositehase ja metsaraie ümber on näidanud, et kestlikuma majandusmudeli poole liikumist takistab diskussiooni vähene teadmistepõhisus ja nö “keskpõranda” puudumine. Keskkonnakaitsjad kipuvad olema liialt radikaalsed ja ideoloogilised, samas kui valdav enamus inimestest ei huvitu neist teemadest üldse. Et Eesti järgib Euroopa trende väikese viitajaga, võib aga peagi oodata rohelise maailmavaate jõulisemat esiletõusu ka siinses igapäevapoliitikas. Iseasi, kas see meid ühiskonna jaoks optimaalse tulemini viib.


Eesti ja liitlaste õhutulejuhid harjutavad pilootidega sidepidamist | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Järgneva kahe nädala jooksul harjutavad liitlased, sealhulgas Eesti, Leedu ja Suurbritannia õhutulejuhid õppuse Furious Wolf raames Põhja-Eesti kohal lendavate Itaalia ja Saksa Eurofighteritega õhk-maa-sidepidamist.\n“Õppus Furious Wolf on suurepärane näide erinevate NATO vägede ühtsusest ja koostööst,” ütles liitlaste lahingugrupi ülem Eestis kolonel Paul Clayton. “Võimalus viia läbi rahvusvahelisi õppusi igas aspektis, kus antud juhul kontrollivad Itaalia Eurofightereid Balti riikide ja liitlaste lahingugrupi õhutulejuhid, näitab mitte ainult erinevate üksuste vahelist integratsiooni, vaid ka NATO vägede võimekust ja valmisolekut.“\nÕhuväe õhutoetuse eskadrilli ülema major Tanel Rattiste sõnul on sellised liitlastevahelised õppused märkimisväärse tähtsusega. „Furious Wolf lõi head tingimused koostöö harjutamiseks Eestis paikneva liitlaste lahingugrupi õhutulejuhtide ning Eesti õhuväe õhutulejuhtide vahel, loomaks ühist arusaama õhutuletoetuse tagamisest manööverüksustele.“\nÕppus Furious Wolf toimub Baltikumis kaks korda aastas, eesmärgiga tugevdada koostööd ja tõhustada integratsiooni erinevate NATO vägede elementide vahel Eestis, Lätis ja Leedus.\nTänavu algas õppus Furious Wolf Leedus, kus osalejad kogunesid õppuse esimeseks pooleks tegemaks koostööd Šiauliai lennubaasis asuvate Itaalia Eurofighter Typhoon pilootidega. Õppuse teisel poolel töötavad õhutulejuhid Tapa sõjaväelinnakus ja Rakvere linnuse ümbruses.\nTäna tegid õhutulejuhid Rakvere linnuses koostööd Itaalia õhuturbe hävitajatega Leedu Šiauliai lennubaasist. Järgmisel nädalal osalevad õppusel Saksa õhuturbe hävitajad Eurofighter Typhoon, kes paiknevad Ämari lennubaasis Balti õhuturbemissiooni raames.\nÕhutulejuht ehk JTAC (Joint Terminal Attack Controller) on sertifitseeritud ja kvalifitseeritud isik, kes juhib eesmiselt positsioonilt lahinglennuvahendite ründetegevust manööverüksuse vahetus läheduses paiknevate vaenulike sihtmärkide pihta.


Puhja kogudus sai väärt kingituse - Eesti Kirik\nEsitletud Puhja kiriku digimudel.\nTallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledž andis Puhja kogudusele üle üliõpilaste loodud kiriku ja pastoraadi kolmemõõtmelise digimudeli.\nTaevaminemispühal kogunes tehnikaülikooli Tartu kolledži aulasse paarkümmend digiehituse ja restaureerimise tudengit, mudeldamise õppejõud Ants Soon, muinsuskaitse ja koguduse esindajaid. Põhjuse nii kireva seltskonna kokkutulekuks andsid pilvepunktidest, laserskaneerimisest, mudelprojekteerimisest ja muudest keerulistest rakendustest sündivad tulemused.\nNimelt sündis üliõpilaste tööst Puhja kogudusele 3D-mudel, mis on viinud uuele tasemele kiriku ja kogudusemaja esitluse, restaureerimise, säilitamise ja nendega seotud info kogumise. Taoline visuaalne modelleerimine on kasulik just restaureerimist vajavate hoonete puhul. Mudel annab võimaluse hetkega välja arvutada näiteks katuse suuruse. (Möödunud aastal eraldati Puhja kogudusele Leaderi programmi kaudu kiriku fassaadi ja avatäidete renoveerimiseks 44 345 eurot ja pastoraadi renoveerimiseks 69 120 eurot. – R. P.)\nTööd tehti sisuliselt kaks aastat ja tudengite gruppi juhtinud Karl Erik Elmet selgitas, kuidas töö jaotati mitme meeskonna vahel. Üks grupp mõõdistas uksi, teine aknaid ja nii edasi. Kiriku mõõdistamisel oli aluseks 1951. aastast pärinev inventariseerimisprojekt ja 2005. aastal pinkide paigutamiseks tehtud projekt, selgitas õppejõud Ants Soon projekte näidates. Pastoraadi modelleerimisel oli aluseks veelgi naeruväärsem plaan – joonis vihikulehel.\nKohtumise alustuseks rääkis aga muinsuskaitse inspektor Inga Raudvassar, kuidas Ants Soon oli küsinud temalt sobivat objekti, mille kallal tudengid võiksid töötada. Koos oli leitud, et see võiks olla kirik, mis ühendab keskaja moodsa tehnoloogia abil tänapäevaga. Nii pakkunudki Inga Raudvassar välja Puhja kiriku, sest kogudus on innukas ja loodud mudel leiab kasutust.\n„Meile tundus, et mälestiste säilitamine ja restaureerimine väga paljude väikeprojektide rahasüstide toel on kui lapiteki valmistamine, kus igat lappi mitu korda mõõdetakse ja seadistatakse – parem oleks kasutada ühtset kolmemõõtmelist majamudelit,“ sõnas Ants Soon objekti valiku kohta.\nKulminatsioonina anti kogudusele üle tudengite loodud pildid ja video kiriku ja pastoraadimaja mudelitest ning video teekonnast nende kahe kultuuriväärtuse vahel. Puhja koguduse õpetaja Tiit Kuusemaa võttis kingituse tänuga vastu, sest käimasolevate remontide puhul on sellest palju kasu. Palverännuteele Pirita kloostrist Vastseliinasse jäävasse Puhja plaanitakse pastoraati sisse seada palverändurite öömaja. Juuni lõpus plaanib koguduse nõukogu palverännaku ise läbi teha.\nTehnikaülikooli Tartu kolledži loodud mudelid oma majast, Tartu tähetornist ja muudest objektidest on Ants Soone sõnul tekitanud suurt huvi ka välismaalastes.\nJärgmine: Ambla vaimulik laulupäev


Mis on 401 volitamata viga ja kuidas seda parandada (4 lahendust selgitatud) – openssi.org\nKahtlemata olete oma lemmikveebisaite veebis sirvides kohanud mõnda viga või kaks. Need vead on tavaline ebameeldivus, mida nii veebimeistrid kui ka tarbijad ei soovi näha.\nSellegipoolest õnnestub neid ebamugavusi taluda ja häirida inimesi ka tänapäeval.\nKuid mis on need veakoodid, mis ei paista kuskilt välja ega seleta, miks need esmakordselt ilmusid?\nLihtsamalt öeldes – Internet või World Wide Web funktsioonid põhinevad rakendusprotokollil, mis on loodud hajutatud ja ühiste hüpermeediumide infosüsteemide jaoks, mida muidu nimetatakse HTTP või hüperteksti ülekande protokolliks.\nTeisisõnu, HTTP võimaldab suhtlust klientide ja serverite vahel, võimaldades andmete sujuvat edastamist nende vahel.\nKui aga kuskil teel on mõni kommunikatsiooniprobleem, ilmneb tõrge, mis on tähistatud vastuse olekukoodina. Kõige tavalisemad vead on 4xx vead, mis tähistavad probleemi või probleemi. Selle taustal keskendume 401 volitamata veale ja selle parandamisele.\n1 4xx vigade tüübid\n2 401 veakoodi parandamine: kasutaja vaatenurk\n2.0.1 1. Kontrollige URL-i\n2.0.2 2. Kontrollige oma sisselogimisandmeid\n2.0.3 3. Kustutage sirvimisajalugu ja küpsised\n2.0.4 4. Loputage DNS-i\n3 Vea 401 parandamine: veebimeistri vaatenurk\n4 Vigade mõju kasutajatele\n4xx vigade tüübid\nSageli arvuga 4 algavad vead või olekukoodid viitavad kliendi vigadele. Teisisõnu on probleemidel midagi pistmist klientide taotlustega või on need otseselt põhjustatud klientide endi poolt.\nVeelgi enam, need vead võivad näidata, kas olukord on ajutine või püsiv. Siin on mõned näited 400 veakoodist.\nViga 400: halb taotlus – sel juhul ei tööta või ei saa server päringut töödelda erinevatel põhjustel, näiteks kehtetu päringu teate vormistamine, väära vorminguga süntaksitaotlus, petlik marsruutimistaotlus jne. Lihtsamalt öeldes ei saa server aru, mida te sellelt soovite.\nViga 401: volitamata – meie tänase teema fookuses on viga 401 sarnane tõrkega 403 keelatud. See ilmneb siis, kui proovite vale mandaadiga sisse logida liiga palju kordi, nii et server otsustab teid eemale hoida. Tõenäoliselt olete teinud kirjavigu nii häbi teile. See blokeering on ajutine ja kestab tavaliselt umbes 30 minutit. Tõeline probleem on see, kui saate selle vea, kuid olete kindel, et te ei teinud viga.\nViga 403: keelatud – kõik on korras, kuid server keeldub midagi tegemast. Miks, server, miks? Kõige tavalisem probleem on siin see, et tõenäoliselt on probleeme loa konfigureerimisega. Lihtsamalt öeldes leiab server, et teil pole autentimisest hoolimata luba ressursile juurde pääseda.\nViga 404: ei leitud – kõigi aegade kuulus tõrge „Vabandust, midagi läks valesti” või „Vabandust, lehte ei leitud” on tõenäoliselt kõige tavalisem kliendi olekukoodide tüüp. Nagu arvata oskasite, ilmneb see tõrge siis, kui ressurssi ei eksisteeri või see pole praegu saadaval, kuid võib olla ka tulevikus.\nNüüd, kui oleme nendest häirivatest tõrkekoodidest paremini aru saanud, on aeg keskenduda 401-le ja kuidas sellest lahti saada.\n401 veakoodi parandamine: kasutaja vaatenurk\nNagu varem mainitud, tähendab see, et kui ilmneb tõrge 401, tähendab see tavaliselt seda, et olete andnud valed sisselogimismandaadid, mida server ei suutnud ära tunda.\nMis aga juhtub, kui esitate tegelikult õiged sisselogimismandaadid, kuid server edastab teile ikkagi volitamata sõnumi?\nSee osutab sügavamale probleemile kui lihtne kirjaviga. See tähendab, et veebiserver ei pruukinud brauseri väljastamise tõttu teie mandaati saada, nii et ta otsustab teiega natuke rohkem jama.\nSelle probleemi lahendamiseks võite proovida mitmel viisil ja siin on näited neist kõigist.\n1. Kontrollige URL-i\nMõnel juhul tippite brauserisse käsitsi URL-i (Uniform Resource Locator) või teil on vananenud URL järjehoidjatesse, nii et kasutate seda. See on tavaline viga, mida saab parandada, kontrollides kirjavigu või kontrollides, kas URL on endiselt elujõuline.\n2. Kontrollige oma sisselogimisandmeid\nTe oleksite üllatunud, et kirjavigu on meie 401 probleemi kõige levinum põhjus. Teie mandaadi meeldejäävate kasulike tööriistade (nt LastPass või RememBear) õigekirjavead, nii et te ei pea mandaati iga kord uuesti sisse logima.\n3. Kustutage sirvimisajalugu ja küpsised\nTänapäeval ei kustuta keegi sirvimisajalugu ega küpsiseid enam ja praktiliselt kunagi. Lisaks aja jooksul arvukalt digitaalse rämpsu kogumisele võib see harjumus põhjustada probleemiga 401 tõrke, kui proovite sisse logida ükskõik millisele eelistatud veebisaidile. Fakt on see, et küpsised on katkendid, mis salvestavad osa teie isiklikust teabest, sealhulgas sisselogimismandaadid. Nad võivad veebisaidile meelde tuletada, kes te olete, kuid nad ei tööta alati õigesti. Kui saate numbri 401, kuid olete kindel, et see pole kirjaviga, proovige tühjendada sirvimisajalugu, küpsised ja vahemälu ning proovige siis uuesti. Seda saate teha järgmiselt.\nMozilla Firefoxi jaoks – liikuge hamburgeri menüüsse, klõpsake suvandit, minge privaatsusse ja seadetesse ja leidke ajalugu, klõpsake Kustuta ajalugu ja valige Kõik, et küpsistest täielikult lahti saada.\nGoogle Chrome’i jaoks – minge paremas ülanurgas punktimenüüsse, klõpsake sellel ja valige Seaded > Täpsemad > Kustuta sirvimise andmed.\nSafari jaoks – klõpsake lihtsalt menüüs Ajalugu käsul Tühjenda ajalugu ja oletegi valmis.\n4. Loputage DNS-i\nTeine 401 vea süüdlane võib olla DNS-i (domeeninimede süsteemi) serveri probleem. Õnneks on seda probleemi üsna lihtne lahendada.\nWindows OS-i kasutajad – logige oma arvutisse administraatorina sisse. Käsuriba avamiseks tippige otsinguribale „CMD”. Kui sisestate käsuviiba, tippige järgmine “ipconfig / flushdns” ja klõpsake sisestusklahvi Enter.\nMac OS-i kasutajad – Spotlighti otsingu avamiseks vajutage käske ja tühikuklahvi. Kui olete seal tippinud “Terminal”. Tippige käsuliidesesse järgmine tekst: „sudo killall -HUP mDNSResponder“.\nSamuti, kas olete proovinud seda välja lülitada, siis uuesti sisse lülitada?\nVea 401 parandamine: veebimeistri vaatenurk\nNüüd, kui arvasime, mis on volitamata tõrge 401 ja kuidas seda kliendipoolsest parandada, vaatame, mida saavad veebimeistrid nendest vigadest vabanemiseks teha.\nTagasi eelmise versiooni juurde\nSageli kasutavad veebimeistrid oma äriga tegelemiseks CMS-i (sisuhaldussüsteemi) nagu WordPress. Kõik CMS-id vajavad aeg-ajalt värskendusi ja need värskendused võivad lisaks parandatud vigadele tuua ka uusi värskeid vigu. Teisisõnu pole harvad juhud, kui värskendused põhjustavad 401 viga. Sel juhul liikuge enne värskendamist lihtsalt tagasi eelmise versiooni juurde, kus kõik toimis hästi.\nCMS-platvormidel, näiteks WordPressil, mis on kõige populaarsem, on mitmesuguseid lisandmooduleid, mis aitavad veebimeistrit välja viia. Need lisandmoodulid hõlmavad teemasid, pistikprogramme, vidinaid ja nii edasi. Nagu võite ette kujutada, võib iga kolmanda osapoole lisand põhjustada konflikti süsteemiga, millest üks on viga 401. Sellises stsenaariumis desinstallige lihtsalt lisandmoodulid, mis võisid põhjustada tõrke.\nVigade mõju kasutajatele\nVead on pehmelt öeldes üsna ebamugavad. Need võivad kasutajaid ärritada ja avaldada suurt negatiivset mõju nende rahulolule ja üldistele kogemustele, isegi kui viga ilmnes kasutaja tehtud vea tõttu.\nKasutajate pettumuse minimeerimiseks ja leevendamiseks võib vealehe ja -teate muuta huvitavaks ja isegi meelelahutuslikuks.\nSellepärast loovad arendajad veateadete jaoks kohandatud lehti. Näiteks saate muuta vealehtede metakirjeldusi, et anda kasutajatele vea taust, samuti juhised käepärase probleemi võimalike lahenduste jaoks.\nKuid kus selles lõbus on? Tõepoolest, vea lahendust kirjeldav tuhm teade võib olla pehmelt öeldes ebaotstarbekas. Sellepärast lähevad arendajad kasutajate valu leevendamiseks sageli sammu edasi.\nNäiteks võimaldab Androidi tõrkeleht 404 mängida rumalat, kuid sellegipoolest meelelahutuslikku mängu. Kui komistaksite vealehele, võiksite seda ka parimal viisil kasutada.\nTeine näide on Slacki vealeht. Ehkki interaktiivsete sigade ja kanade värvikas maastik võib teie pettumust veelgi sütitada, ei saa te muud üle kui naerda rõõmsat pisarat.\nKui soovite meelelahutust, siis vaadake Kualo vealehte. See veebimajutusettevõte võimaldab teil mängida legendaarset kosmosevallutajate tüüpi mängu ja isegi kõrgeima hinde saavutamisel saada allahindlust..\nIgal juhul võivad isegi ebamugavused olla võimalus muuta asjad ümber ja muuta kasutaja pettumus mitte nii palju pettumuseks.\nLõpuks taandub see, kui loominguline sa oled ja kuidas plaanid kogu veaasjale läheneda. Vigu jätkub, hoolimata sellest, kui kõvasti üritate neid vältida.\nOn ütlematagi selge, et vähemalt saate teha kõik endast oleneva, et need parandada, enne kui kasutajad kasutavad taskulampe ja pigi.\n401 volitamata tõrge on üsna tavaline ja tuleneb enamasti kasutaja võimetusest oma sisselogimismandaate kannatlikult sisestada. See tõrge võib juhtuda ka muudel põhjustel.\nSellepärast on oluline mõista, kuidas probleemile läheneda, samuti mõista, kuidas seda õigesti lahendada.\nVeebisaidi teisendamise parandamiseks ja edendamiseks on palju viise. Üks neist on värvipsühholoogia kasutamine. Uuringute