Cristian Tello – Vikipeedia\nCristian Tello Herrera (sündinud 11. augustil 1991 Sabadellis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana või äärepoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis.\n2002. aastal liitus ta FC Barcelona noorteakadeemiaga. Hooajal 2009–10 debüteeris ta Hispaania tugevuselt kolmandas liigas RCD Espanyoli reservmeeskonnas. Seejärel naasis ta Barcelonasse, mängides esmalt Barcelona reservmeeskonnas Hispaania esiliigas. Barcelona põhimeeskonnas 2011. aasta novembris Hispaania karikamängus. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi 28. jaanuaril 2012 mängus Villarreali vastu. Esimese värava lõi ta Hispaania kõrgliigas 2012. aasta veebruaris mängus Real Sociedadi vastu. Hooajal 2012–13 tuli ta Barcelonaga Hispaania meistriks.\nAastatel 2014–2016 mängis ta Barcelonast laenul Portugali kõrgliiga klubis FC Porto. 2016. aasta jaanuaris läks ta laenule Itaalia kõrgliiga klubisse ACF Fiorentina.\n2017. aasta juunis sõlmis ta lepingu Real Betisega.\n2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus Tello Hispaania olümpiameeskonda. 2013. aastal tuli ta Hispaania kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Hispaania jalgpallikoondises debüteeris ta 14. augustil 2013 sõprusmängus Ecuadori vastu.\nCristian Tello – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Cristian_Tello&oldid=5871455"


Apartments for sale: Suur-Veski 8, Eeslinn, Pärnu linn, Pärnu - 6793104 - City24.Ee\nSuur-Veski tn 8, Eeslinn, Pärnu linn\n59 900 EUR Contact Broker\nCity24 ID: 6793104\nApartments for saleSuur-Veski tn 8, Eeslinn, Pärnu linn\nAddress before administrative reform: Suur-Veski tn 8, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa\n1 996.67 EUR/m²\n30 m², 2 rooms | Apartments for sale\nPüsivaks elukohaks kui ka suvekoduks sobiv 2-toaline korter  rahulikus piirkonnas kesklinna lähedal.\nPakutav korter asub põhjalikult renoveeritud (aastal 2007) maja teisel korrusel. Korteri lagi järgib hoone viilkatuse kallet, millest tulenevalt on avatud planeeringuga kööktoas lisa ruutmeetreid ja õhurikkam mulje.\nWC ja duširuum koos (põrandaküttega).\nKommunaalkulud hoiab madalad kaminahi ja õhksoojuspump.\nKorteri juurde kuulub kuuriboks. Ühiskasutuses on grillinurk hoovis.\nMajas kokku 4 korterit. Pärnu kesklinna u 10 minuti jalutuskäik ja lähedal jaansoni rada.\n50 000 EUR Kudruküla tn 3, Narva-Jõesuu linn\n62 000 EUR Kiviaia tee 10, Laulasmaa küla, Keila vald\nAll apartments for sale (8,396)


LCHF Eesti: Range, normaalne ja liberaalne LCHF 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11\nVikerkaar 4. märts 2014 14:33\nVäga informatiivne, tänud:)\nAnn 4. märts 2014 14:41\nSee artikkel kulus väga ära. No enam puisemalt ja punasemalt ei saakski! Aitäh :) Tutvun siinse elukorraldusega ..ja üritan ka graatsiasks ennast süüa, kuid pidevalt on mure, et kas on ikka õigeid asju ja õiges koguses.\nHoian ikka su blogil silma peal ja olen rõõmus, et saan hästi süüa, kaalulangust veel ei ole olnud, (kipun sinna kollase joone taha jääma veel) kuid muidu enesetunne on hea, ning tunnen, et muudatused toidulaual oli ainuõige ostus.\nMargit Partei 7. märts 2014 11:57\nKui Rootsi ajakirjast, siis huvitav, kas siin mõeldakse 10-25-50 grammi koos kiudainetega või mitte? Sest kui 10 grammi sisse arvata ka kiudained, siis saab köögivilja päris vähe süüa... Alati artikleid lugedes tekib mul see küsimus, aga vastust pole nii kerge leida :(\nKadi Kõiv 7. märts 2014 19:22\nRootsi lchf-inimesed üldjuhul ei tegele mingi net carbs arvutustega, seega nende soovitustes mingit kiudainete mahalahutamist mõeldud ei ole. Küll aga ei ole need iga grupi jaoks antud süsivesikute piirarvud mõeldud täpseks lugemiseks. Köögiviljade süsikaid ei peagi tegelikult lugema, kui palju neid ikka süüa jõuad. Peamine mõte on siin ikka selles, et piimatoodetega (jogurt, koor) ja marjadega piiri pidada.


Prantsuse pensioniprotestidel osales üle poole miljoni inimese - Uudised - Maailm - Postimees.ee\n6. detsember 2019, 3:02\nPrantslased protestimas 5. detsembril valitsuse pensionireformi vastu.\nFOTO: Lionel Guericolas / SIPA / Scanpix\nPraeguses pensionisüsteemis on 42 erinevat pensioniskeemi, erakätes ja riiklikud, mis on üheskoos teel 17 miljardi eurose puudujäägi suunas. Macron tahab koondada skeemid ühte riiklikult hallatud süsteemi, mille alusel hakkavad inimesed oma karjääri jooksul koguma punkte, mis nad saavad hiljem rahaks teha, kirjutab New York Times.\n«Sellist kohaletulnute hulka pole me väga pikka aega näinud,» ütles ametiühingu Force Ouvrière juht Yves Veyrier Pariisi meeleavalduse algul.\n«Nüüd ootame, et valitsus vaatab selle mobilisatsiooni ulatust ja mõistab, et see universaalne süsteem on halb mõte.»\nPeaminister Édouard Philippe tänas ametiühinguid protestijate vaoshoidmise eest. Vägivald protestidel oli minimaalne.\nRahutused reformi pärast kestavad mitu päeva.\nPariisi transporditöölised otsustasid hääletusega pikendada vähemalt esmaspäevani streiki, mis sulges linna 16 metrooliinist 11.\nAir France tühistas 30 protsenti oma siselendudest ja 10 protsenti rahvusvahelistest lühilendudest.\nEndine CIA agent Beiruti plahvatusest: see ei olnud ainult ammooniumnitraat Loe artiklit


Jesper Parve ostis Hiiumaale turismitalu\nJesper Parve ja Mari OjasaarFoto: Martin Ahven\nToimetas Geidi Raud, 23. märts 2021 11:34\nKirjanik, saatejuht ja endine profikorvpallur Jesper Parve ja tema kihlatu Mari Ojasaar – kes veavad Kõpus erakooli asutamise protsessi – ostsid ära mitu aastat müügis olnud Pihla turismitalu, vahendab Hiiu leht.\n“Meie seiklusi armastav pere on soetanud endale Hiiumaal asuva endise Pihla turismitalu, et sellest luua midagi eriti ägedat ja võimsat,” teatas Parve sotsiaalmeedias, et nad on loomas inspiratsioonitalu, kuhu on oodatud kõik, kes soovivad praegusest hullumeelsest maailmast korrakski välja astuda.\nParve sõnul on neid ees ootamas paar kuud päris intensiivset tööd, kuid juba suve algusest on nende uuenenud ilmega talu uksed külalistele avatud.\nPihla turismitalu hooned – peahoone ja majutushooned – asuvad otse Kõpu koolikompleksi kõrval. Praegu tühjana seisvasse Kõpu koolimajja sisustab Jesper Parve ja tema kaasamõtlejate asutatud MTÜ Hiiumaa haridusselts praegu ruume saare esimese Waldorfi erakooli jaoks.\nParve kolis koos perega Hiiumaale Kalanasse möödunud aastal.\nInimesed 26. aprill 2020 18:51


PÕLISMESILASED: TEIE AIA PARIMAD TOLMELDAJAD | VANA PÕLLUMEHE ALMANAHH - MUU\nPõlismesilased: teie aia parimad tolmeldajad\n21. – 27. Juuni 2021 on tolmeldajate nädal - iga-aastane tolmeldajate tervise toetamise üritus. Aia ülitolmlejad on…põlismesilased! Kuigi meemesilastel on oma koht, on toidu ja lillede kasvatamisel ülitähtsad meie kohalikud üksikud mesilased - näiteks müürsepp-mesilased ja lehtlehased. Lisateave nende hämmastavate tolmeldamiskangelaste kohta - ja vaadake, kuidas neid kuulekas mesilasi oma aeda tuua.\nÜksildased mesilased: tolmeldamise kangelased\nEnamik meist kasvas üles mesilaste ja kimalaste keerukate sotsiaalsete struktuuride tundmaõppimisel ja oleme mõelnud, et nende elustiil esindab kogu mesilaste käitumist. Tõsi on see, et maailmas elab üle 20 000 mesilaseliigi ja tohutu 90% neist ei ela tarudes koos.\nSelle asemel on enamik maailma mesilastest üksildased, see tähendab, et nad elavad üksi. Erinevalt seltskondlikest mesilastest peab iga üksik mesilane ise koguma õietolmu ja nektarit, ehitama pesasid ja munema, ilma sadade või tuhandete täppidega töötajate abita. Ja kuigi meemesilased kipuvad meie saagi püsimise eest kogu au saama, on kohalikud üksikud mesilased peaaegu kaks kuni kolm korda tõhusamad tolmeldajad!\nNiisiis, kui 90% mesilastest ei ela tarudes, kus nad siis elavad? Noh, umbes 70% üksikutest mesilaseliikidest pesitseb maa all tunnelites ja urgudes, ülejäänud 30% pesitseb maapinnal, palkide ja varte aukudes.\nMüürseppade mesilas pesitsevad augud, mis on kaetud muda ja savi kihiga. Foto Dominicus Johannes Bergsma / Wikimedia Commons.\nAuke pesitsevad mesilased\nKaks kõige tavalisemat auku pesitsevat mesilaseliiki, mida põllukultuuride tolmeldamiseks kasutatakse, onlutserni lehelõikurid mesilasedjasinised mason mesilased. Looduses pesitsevad mõlemad liigid eelnevalt tehtud aukudes, näiteks vanades grubitunnelites, koorunud koore pragudes või murdunud okstes. Nagu nende nimed soovitasid, kasutavad lehelõikurid mesilased pesa ehitamiseks lehetükke, müürmesilased aga muda või savi. Muud tüüpi auku pesitsevad mesilased, näitekshigi mesilasedjapuusepad mesilased, eelistavad välja kaevata omaenda augud mullas, palkides, roostikus või vaarikapõõsaste surnud keppides.\nUudishimulik puusepp mesilane(Xylocopa spp.)\nEnamiku üksikute mesilaste eluiga on lendavate täiskasvanutena lühike. Meessoost mesilased lendavad ainult umbes kaks nädalat - paaritumiseks piisavalt kaua - ja naised elavad vaid paar nädalat kauem. Nii lühikese täiskasvanud eluea jooksul peavad üksildased mesilased oma aega targalt kasutama! Neil pole aega mee valmistamiseks ega meeldi kodust liiga kaugele lennata, mis tähendab, et nad veedavad suurema osa ajast pesade ettevalmistamiseks ja lillede tolmeldamiseks suhteliselt väikesel alal. Suur osa üksildase mesilase elust veedetakse ema pesitsuskohas, talveunne jäädes kookonites.\nMüürsepp mesilane(Osmia spp.).\nTagahoovi mesilaste majad\nMõni aruanne näitab, et peaaegu 40% mesilastest seisab täna väljasuremise ees, mistõttu paljud inimesed mõtlevad, mida nad saaksid aidata. Õnneks on parim asi, mida saate teha, alustada kohalikust, oma koduaias. Oma aia võimalikult mesilasõbralikuks muutmine on sama lihtne kui näiteks looduslike looduslike lillede ja kohalike mesilaste pesitsuspaikade, sealhulgas mesilaste majade lisamine.\nSarnaselt linnumajadega pakuvad mesilasmajad (või hotellid) elutähtsat ja muul viisil puuduvat pesitsuspaika. Need on vormilt suhteliselt lihtsad, koosnedes linnumajataolisest struktuurist, mis sisaldab rida katmata pilliroost sarnaseid torusid, kuhu mesilased saavad oma munad panna. Auke pesitsevad mesilased otsivad meeleheitlikult sobivaid pesitsuskohti, pesitsedes mõnikord isegi otstes vanade aiavoolikute düüside, metallist aiamööbli avade või tuulekellade õõnesotsad. Mesilasmajad pakuvad mesilastele loomulikumat struktuuri ja võimaldavad vajadusel ka natuke inimeste abi.\nMesilasmajad võivad olla pilkupüüdvad lisaks oma aeda.\nAastas tuleb mesilasmaju hooldada ja hallata, muidu muutuvad need elamiskõlbmatuks. Ärge muretsege - mesilasmaja pidamine on üsna lihtne: eemaldage lihtsalt mesilase kookoniga täidetud pesamaterjalid ja hoidke neid talvel jahedas. Seejärel kevadel eemaldage kookonid vanadest materjalidest ja asetage need oma mesilaskotta uute materjalide kõrvale. Tekib uus mesilaspõlv ja saab õiguse tööle. Kõigi meie puu- ja köögiviljade tolmeldamise eest on väike koduhooldus ja hooldus vähim, mida teha saame!\nLisateavet mesilasemaja hooldamise kohta oma aias leiate artiklist Kuidas hoida mesilast maja tolmeldamise suurendamiseks.\nÜksikute mesilaste kahjurid ja haigused\nNagu iga teine loom, on ka auku pesitsevad mesilased vastuvõtlikud mitmetele kahjuritele, haigustele ja kiskjatele. Kolm kõige suuremat ohtu, millega mesilased silmitsi seisavad, on õietolmulestad (nad söövad mesilase vastse toiduvaru enne mesilase saabumist), kriidipuud (seeninfektsioon, mis muudab vastse seente eoste massiks) ja parasiitsed herilased (sääsesuurused herilased) munevad tervete vastsete sees).\nKahjurite ja haiguste leviku vähendamiseks mesilamajades koguge lihtsalt kookonid ja eraldage terved nakatunud pesakambritest. Kookonite koristamisel saate teada, kuidas tuvastada nakatunud kambrid ja hoida tervislikke kookoneid ohutult.\nKodumaiste mesilaste ja mesilasmajade kohta lisateabe saamiseks vaadake meie peamisi näpunäiteid tagaaias asuva mesilasema hooldamiseks.\nHoidmise õppimiseksmesilased, vaadake meie sarja Mesindus 101.\nTagasi põhitõdesid elamine\nMesilaste majad üksikutele mesilastele\n10 näpunäidet öko loomiseks\nHerilased, mesilased ja hornetid: mis ...\n10 asja, millest te ei teadnud ...\nKuidas lilleaeda alustada\nRöövikute tuvastamine minu ...\n10 sügisese koristamise nõuannet paremaks ...\n13 harilikku aiaumbrohtu\nMesindus 101: kui peaksite tõstma ...\nMiks kasvab rohkem aednikke ...\nSeemned ja mesilased\nSiit saate teada kohalike mesilaseliikide, näiteks müürsilm mesilaste kohta, kes on ühed parimad tolmeldajad.


★★★ Tropical Paradise Residence poolt SPASM Design ★★★\nKaasaegses sisekujunduses klassikalised mustrid\nKollane ja halli voodilinad, mis muudavad teie magamistoas pop\nLoomulikult ilusad projektid Real Mossiga\n10 ruumi, mille olete unustanud puhastada ja kuidas neid puhastada\nLooduslikult kaitstud suvekubi dialoogid kaljudega\nSPASM Designi arhitektid on loonud inspireeriva, kaasaegse maja Khadakvaslas, Pune'i lähedal, Indias: Lääne-Ghati saarel. See hämmastav elukoht on troopiline paradiis, mis hägustab jooneid varjualuse ja looduse vahel, kõrgemat sinist taevast ja allpool asuvat vett.\nUhke maja kasutab ära lopsakat troopilist keskkonda, mis on ilusa kujundusega avatud. "U" kujuline kujundus on keskendunud kesksele verandale, mille bassein on maastike piki oma kõnniteed. Khadakvasla maja on vooderdatud ja rõhutatud tume puitvõrguga, mis ulatub üle veranda kõnniteede.\nMaja erapiirkonnad paiknevad ühel küljel, samal ajal kui avalikud meelelahutuskohad asuvad vastasküljel. Mõlemad avanevad verandale, et jagada basseini ja keskmist elutuba, mida saab suletud raskete ilmastikutingimuste korral. Lisaks sellele on toonitud aknapesadest suured põrandad, mis lasevad maja loodusliku valgusega ja pakuvad suurepäraseid vaateid. Samuti on see kaasaegne sisustus, mis täiustab välimust, andes sellele veidi maitse.\nKhadakvasla maja on unikaalne kodu, mida on palju pakkuda. See on elukoht, mis toob klaasi abil läbi väljas õues ... tõelise kunstiteose.\nMaailma suurte kaupluste disainikonstruktsioon\nArhitektuur Püha Stefani kiriku läheduses\nRasapura Masters Restaurant'i sisekujundus Singapuris\nVäikesed kirikud Detroiti pildistamisel\nKuidas saavutada harmoonia väikeses magamistoas koos DIY projekte\nVilla, mis on ehitatud mäest läbi täieliku ookeanivaate peaaegu igas toas\nSerena korallide kombinatsioonid: piparmünt, hall ja kreem\n15 parimat võimalust teha oma kodu lõhn hästi\n50 Kaasaegse vannitoa kujunduse ideed\nFunny Shower Curtains - 15 ilusat kujundust\nVana torni kujundatud kaasaegsele unistuste kodule koos Vintage detailidega\n10 energiasäästmise näpunäiteid selle kuuma suve jaoks\nZen Retreat'i kaasaegne versioon Etchboo Designi poolt\nArhitektuuri oskused ja kirg: kodumaa Sri Lankal, Channa Horombuwa\nSilmapaistva kontaktpunkti loomine üle oma magistuba\nModernne kodu, mis on mõeldud eriti aktiivseks lõõgastumiseks Uus-Meremaal\nMuudatused laste magamistoas alates 1. päevast kuni 16. elukuuni


Kohtulahendite liigitus, Kas on voimalik kindlaks maarata sormede liikme suurust\nKas on voimalik kindlaks maarata sormede liikme suurust. Reavahe suurus\nKui see vastab reaalsusele, oleks keskmine peenise suurus erinev. Tõendil on kirjas inimese isikuandmed, tõendi number, vaktsineerimise aeg ja koht, preparaat, millega vaktsineeriti, selle tootja, ning ka see, kas vaktsineerimine on lõpetatud või pooleli. Palume võtta ühendust selle kooliga, kuhu end testi tegema registreerisite. Patsiendiportaalis saab tõendi avada ja alla laadida. Eeliseks meetodi võimalust määrata kindlaks liikme suurusjärku fotograafia ja ilma visuaalse kokkupuute kutt. Eeltoodu põhjal võib järeldada, et uurija on õige ja inimese kodakondsus mängib märkimisväärset rolli sellise olulise asutuse summas.\nKindlustage, et vibratsioonisummutid masina ja käepideme vahel oleksid töökorras. Puhastage pöörlevaid masinaosi regulaarselt, et vibratsiooni vähendada. Piirake vibratsiooniga kokkupuutumise aega Kui vibratsiooni ei ole võimalik summutada, tuleb lühendada kokkupuuteaega. Masina juhtimine muutub kindaid kasutades keerulisemaks. Lisateave kohtvibratsiooni kohta Valik materjalidest on koondatud tööelu portaali vibratsiooni teemalehele. Külastusisellel kuul Laadi alla.\nKui see asub postiavast eemal või mitte postkastil, siis nii Eesti Posti kui teiste kandeteenuste pakkujate kirjakandjad ei pruugi seda märgata ning on oht, et eksitakse ja reklaam ikka postitatakse. Soovite reklaamist loobuda kellegi teise nimel näiteks soovite reklaamist loobumise avalduse teha naabri eest, kui naabril puudub vastav võimalus. Neil on suurenenud huvi pornograafia ja suudavad teha pikka aega ilma soo, tänu enesele rahulolule.\nKaalud, vee- ja kaksikud on kalduvus peenise ja katsete suurendamiseks. Nad ei erista naisi lihtne käitumine ja kergesti luua seksuaalse ühendused isegi tundmatu "naised".\nEnamiku meeste jaoks on keha kõige olulisem ja olulisem osa peenise. Mis eelise sõltub? See küsimus on huvitatud mitte ainult põrandaenergiast, vaid ka naiste elanikkonna põhiosa. Seal on suur hulk veendumusi ja võtavad vastu, et väidetavalt selgitatakse, kust liige meeste suurus sõltub. Allpool loetakse kõige sagedasemaks spekulatsiooniks ja kinnitatakse ka või lühendatakse.\nKuidas korraldatakse meeste vahetus süsteem Laste organid tugeva poole jaguneb sisemiseks ja väliseks. Nende peamine funktsioon on reproduktiivne. Peenise omadused Meeste liha on seksuaalorgan, mis on loodud sperma transportimiseks tupe kopulatsiooniperioodi jooksul ning uriini tühistamise kehast. Phallus koosneb alusest, kehast ja pea. Alus koosneb kahest osast või kahest organist - koobar ja spongy, mis sisaldavad palju verd täis lünka.\nKas on voimalik kindlaks maarata sormede liikme suurust Spongy keha on paksenemine - pea, mille serva sulgeb lõiksamate kehade otsa. Peenise tüüp Iga inimene on ainulaadne, üksi on otsene, kuid erektsiooni ajal on tugev painutus. Liikmete suuruse standardid Suurus kriitilise elundi meeste mitteaktiivses olekus on väike - 5 kuni 10 cm, kuid ajal ergutamise jõuab cm, mis vastab suurus naissoost tupe.\nMida see liikme suurus sõltub meestest? Basic Delesion Kõige tavalisem viga on arvamusel, et meeste väärikuse suurus sõltub nina pikkusest. Aga see on absoluutne mitte tõsi. Teadlased on tõestanud, et peamine hingamisteede keha ei ole seotud peenise suurusega.\nSamuti eeldatakse, et seksuaalse elundi pikkus meestel on otseselt proportsionaalne jala pikkusega, mis on samuti täiesti vale.\nMeeste liha suurust mõjutavad tegurid Esiteks määrab meeste peenise pikkus ja paksus samuti ülejäänud keha pärimisõiguse! Gene on kõige olulisem tegur mõju välimus ja omadused struktuuri keha tervikuna.\nKohtvibratsioon Viimati uuendatud: Haigus avaldub hoogudena, mille puhul sõrmed muutuvad valgeks, külmaks ja tundetuks.\nNiisiis, vastavalt katse tulemustele on juhtiv positsioon Aafrika elanikel hõivatud, nimelt selles riigis asuvatel meestel on kõige enam osa Phalluse tugeva põrandapikkuse esindajaid 18,0 cm. Järgmine on Ecuadorians - 17,77 cm. Kolmandaks on Ghana mehed kolmandas kohas. Eurooplased järgitakse ainult 10 rida selles nimekirjas ja ungarlased on nende seas 16,50 cm.\nVenemaal, peenise keskmine suurus - 13,21 cm.\nSee arv on üldiselt peenise standardse suuruse näitaja kogu maailmas. Nii et rääkida, kuldne keskel. Põhja-ja Lõuna-Korea elanikud või pigem nende meessoost osa on "väärikust", mille pikkus ei ületa keskmist 9,66 cm. Aasialased okupeerisid kõik viimased kohad Richard Lyndla tabelis. Endiselt ei tohi kliendid süüa-juua siseruumides toitlustusettevõtete müügi- ja teenindussaalides, toidu kaasamüük jääb lubatuks. Jumalateenistused, muuseumid, näitusasutused Alates 3. Muuseumite ja näituste uksed tuleb sulgeda kell Sama liikumispiirangut, ruumitäitumust ja sulgemisaega arvestades tohib korraldada ka jumalateenistusi ning teisi avalikke usulisi talitusi.\nVälitingimustes avalikud üritused ja koosolekud Alates 3.\nInimesed peavad olema kuni 10 liikmelistes rühmades, kes omavahel kokku ei puutu. Kõik üritused peavad lõppema õhtul kell Meelelahutusvaldkond Kõik teised siseruumides toimuvad avalikud kultuuri- ja meelelahutussündmused, sh kinoseansid, kontserdid, teatrietendused, konverentsid on jätkuvalt keelatud. Samuti ei tohi viibida meelelahutusteenuse osutamise kohtades, nt kasiinos, ööklubis, keegli- või piljardisaalis ega laste mängutoas.\nSpaad, saunad, veekeskused ja ujulad jäävad samuti suletuks, välja arvatud sportimiseks ette nähtud tingimustel. Kas nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse muutmisega kehtestatakse Eestis politseiriik? Ei kehtestata, seadusemuudatus lihtsalt vähendab bürokraatiat. Seaduste piires tegutsev ning inimesi ja ühiskonda viiruse leviku eest kaitsev politsei on juba olemas.\nTahtevastane ravi on nimetatud juba täna kehtivas seaduses, kuid ainult erandlikel juhtudel kohtu loal. Seadus näeb ette väga kindlad piirid, millal mingit meedet saab inimese suhtes kohaldada ja seda on seni kasutatud ainult tuberkuloosihaigete ravil. Iga meetme kohaldamisel hinnatakse selle proportsionaalsust, otstarbekohasust, eesmärgipärasust. Vastavalt täna kehtivale korrakaitseseadusele saab eluruumi siseneda ainult teatud kriteeriumide esinemisel üldjuhul kõrgendatud ohu korral ja kui kellegi elu ja tervis on tema abitust seisundist tulenevalt ohus.\nVaktsineerimistõend ei garanteeri eneseisolatsioonivabastust. Reisides tuleb arvestada võimalike piirangutega sihtriigis. Vaktsineerimistõend ei ole aluseks välisriiki reisimiseks, vaid võib tulenevalt sihtriigi nõuetest anda vabastuse teatud piirangutest, mis riik on kehtestanud nt eneseisolatsioon.\nLisaks tuleb arvestada piirangutega, mida seavad transpordiettevõtted oma transiitreisijatele. Patsiendiportaali www. Patsiendiportaalis saab tõendi avada ja alla laadida. Kontrollis saab vaktsineerimistõendi esitada nutiseadmes või paberil prindituna.\nEi kinnita. Vaktsineerimistõend kinnitab, et vaktsineerimine on tehtud. Kuidas saavad Eestis elavad või töötavad välismaalased end vaktsineerida lasta? Vaktsineerimine toimub samadel alustel kohalike elanikega ehk vaktsineerimisele kutsutud sihtrühmade kaupa vastavalt COVID vaktsineerimisplaanile. Nendega saab ühendust telefonil Mujal Eestis tuleks sel juhul, kui inimesel perearsti pole, pöörduda viibimiskoha perearsti poole. Ei pea, iga inimene, kes on saanud COVID vaktsiini, saab endale vaktsineerimistõendi patsiendiportaali www.\nKui inimene on lähikontaktsena teinud kümnendal päeval koroonatesti ja selle tulemus on negatiivne, saab ka seda kasutada reisile minekuks. Samuti, kui inimene naaseb välisriigist ja teeb kaks koroonatesti eneseisolatsiooni lühendamiseks, siis saab viimast testi kasutada selleks, et tagasi minna st reisieelse negatiivse testina. Soovin reisida välismaale. Kust ma saan informatsiooni teistesse riikidesse sisenemise kohta? Informatsiooni muude riikide sisenemistingimuste kohta leiad Reisi Targalt lehelt.\nKes peab kandma maski ja millised on erandid?\nKus tuleb maski kanda? Alates Avalik siseruum on avalikuks kasutamiseks mõeldud ruum, kuhu on võimalik siseneda igal soovijal, sõltumata näiteks eelregistreerimisnõudest; see on koht, kus liigub palju inimesi, kes üksteisega igapäevaselt kokku ei puutu.\nSeejärel võib teha teise testi Eestis mitte varem kui kuuendal päeval pärast esimest testi. Tasuta testimiseks EV isikukoodiga tuleb broneerida aeg telefonil E-R Tasulist testi võib teha Kas on voimalik kindlaks maarata sormede liikme suurust teenuseosutajate juures, kes seda võimalust pakuvad.\nMillal ja kuidas saavad vaktsineeritud välisriigis töötavad Eesti kodanikud, sh riigiametnikud? Juhul, kui välisriik võimaldab Eesti kodanikele seal vaktsineerimist, on välisriigis töötaval Eesti kodanikul võimalus end seal vaktsineerida. Vaktsineerimine on võimalik ka Eestis vastavalt vaktsineerimise plaanile.


PepsiCo Europe on üks Euroopa juhtivaid toiduaine- ja joogiettevõtteid. Olles tööandja 60 000 töötajale ning hõlmates ligi 900 miljonit tarbijat, 11 ajavööndit ja 45 riiki, ulatub ettevõtte tegevushaare Venemaalt Portugalini ning Türgist Norrani.\nLigi 13 miljardi dollari suuruse puhastuluga on PepsiCo Europe paljude maailmakuulsate kaubamärkide turuletooja, näiteks Quaker Oats, Tropicana, Gatorade, Walkers, Lay’s ja Pepsi-Cola, samuti ka kohalikud lemmikud nagu Walkers, Fruktovy Sad, Ya, Tonus, Hrusteam, Russky Dar, Yedigun, Alvalle, Kas, Matutano, Benenuts, Star Chips, Duyvis, Tchudo, Domik v Derevne, Imunele, BioMax, Vesely Molochnik, Agusha, Granfor, Lamber ja Sandora.\nPepsiCo Europe’il on mõjus ja mitmekülge tootevalik: ta on hõrkude suupistete tootja nr 1, mahlatootja nr 1, valmisteede tootja nr 1 ühisettevõttes Liptoniga, koolajookide tootja nr 2 ja juhtiv piimandusettevõte.\nÄritegevus keskendub piirkonna jätkusuutlikule kasvule. Ettevõte teeb märkimisväärseid investeeringuid Ida-Euroopasse, mistõttu on tal kuni 350 miljonit tarbijat Venemaal, Ida-Euroopas ja Kesk-Aasia turgudel.


Talviste lõpetajate näol särab naeratus - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nTalviste lõpetajate näol särab naeratus\n13. veebruar 2015, 0:00 5 min lugemist\nLõputunnistuse saavad täna üle 100 õpingukaaslase hulgas (esimene rida vasakult) Aivi Baumann, Triin Kenppi, Romet Laasma, Ekaterina Kovalevskaja, Kattri Hurt, kelle taga seisavad Piia Pääsuke ja Külli Karu. FOTO: Urmas Luik\nTäna pärastlõunal saavad Pärnu kontserdimaja saalis lõputunnistuse Pärnumaa kutsehariduskeskuse talvised lõpetajad: kokad ja kosmeetikud, arvutite ja autode tundjad, juuksurid, abiaednikud, metsamajandajad.\nNoored säravad inimesed, kes teavad, kuhu sihte seada ja milleni pürgida. Elutargad soovid ütleb 116-le lõputunnistuseni jõudnule direktor Riina Müürsepp.\nTähtsa eluetapini, meeliserialal töötee algusesse jõudnute hulgas on neid, kes tulid eriala õppima põhikooli järel, ja neidki, kellel taskus kõrgkoolidiplom. Peaasi, et tiivad kannaksid soovitud suunas ja õpitud amet oleks enamat kui igapäevase leiva lauale teenimine.


"Klassikokkutulek" on taasiseseisvumisaja vaadatavuselt teine film - Kultuur\nKodumaine komöödia "Klassikokkutulek" oli mullu Eesti kinodes vaadatuim film, taasiseseisvusaja kinokülastajate edetabelis püstitas film "Avatari" järel teise tulemuse.\n"Klassikokkutulek" on taasiseseisvumisaja vaadatavuselt teine film\nTaasiseseisvusaja kinokülastajate edetabelis kogus "Klassikokkutulek" ligi 189 100 vaatajat, seejuures jäi James Cameroni "Avatari" püstitatud rekordist puudu vaid 5000 külastajat, edastas amet. Seega on tegu taasiseseisvusaja vaadatuima kodumaise kinofilmiga. "Klassikokkutulekust" sai ka esimene linateos, mis kogus Eesti kinoturul miljon eurot kassatulu, vahendas BNS.\nMöödunud aasta jooksul linastus Eesti kinodes 21 kodumaist filmi, mida oli kolm korda vähem kui 2015. aastal.\nEesti kinodes linastus 199 Euroopa ja 138 Ameerika Ühendriikide filmi. Kokku oli 2016. aastal võimalik valida 377 erineva filmi seast. Populaarsusedetabeli esikolmikusse mahtusid veel "Jääaeg: Kokkupõrge" ligi 133 200 külastajaga ning "Lemmikloomade salajane elu" ligi 121 600 külastajat.\n2016. aasta paistis silma ka rekordilise kinokülastuste arvu poolest. Eesti kinodes käidi kokku ligi 3,3 miljonit korda, mis on 200 000 võrra rohkem kui aasta varem. Kuigi USA filmid moodustasid kõigist aasta jooksul kinodes näidatud linateostest üle kolmandiku, oli USA-s toodetud linateoste vaatajaid ligi kaks korda rohkem kui kõigil teistel filmidel kokku. Eesti ja Euroopa filmide keskmine piletihind oli 5,1 eurot, USA filmide vaatamiseks pidid aga kinokülastajad maksma keskmiselt 40 eurosenti rohkem.\nEestis toodeti 2016. aastal 27 pikka filmi, millest 13 olid mängufilmid ja 14 dokumentaalfilmid. Lisaks toodeti Eestis ka 19 lühimängufilmi, 74 lühidokumentaalfilmi ja 21 lühianimafilmi. Pikki animafilme pole Eestis valminud viimased neli aastat


HENN P�LLUAAS: Kui Eestis m�ratsesid h�vituspataljonid\nLisatud: 25. juuni\nKuu-pooleteise jooksul mõrvati ja jäi kadunuks ligi 3000 inimest (mehi, naisi ja lapsi). Ei olnud haruldane, et oma lõbuks tapeti isegi põllul töötavaid inimesi. 08.07.1941 mõrvati Tartu vanglas kuklalaskudega 192 süütut inimest, surnukehad visati kaevu. Sama toimus Tallinnas, Viljandis, Kuressaares, Pirita-Kosel, Lihulas ja mujal. 1943-ndaks aastaks oli leitud üle 1850 mõrvatud inimese jäänuse, kellest enamikku oli ebainimlikult piinatud - elavalt keedetud, konte murtud, okastraati mässitud, pähe naelu taotud; keel, nina, sõrmed, naistel rinnad ja meestel suguelundid ära lõigatud jne.


DJONI_595 profiil | Live Nude Sex Cams - Chat with XXX Webcam Girls on MuchCam\nViimase sisselogimise aeg: 05.12.19 19:31:56\nKlõpsates nupul, tõstad DJONI_595 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. DJONI_595 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja DJONI_595 kohta\nKasutaja DJONI_595 tööaeg


Pealinna koolid ja lasteaiad peavad nutikuud enam kui 300 üritusega - Vali kool - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPealinna koolid ja lasteaiad peavad nutikuud enam kui 300 üritusega\n29. märts 2019, 10:09\nAbilinnapea Vadim Belobrovtsev tõdes, et üha enam sõltub tänapäeval inimese elu nutikatest lahendustest ja uutmoodi lähenemisest. «Nutitelefonidest, arvutitest ja robotitest on juba praegu saanud lahutamatu osa meie argipäevast,» nentis Belobrovtsev. «Seepärast tuleb lapsi õpetada juba varases eas toimetama digimaailmas targalt ja kasutama digivõimalusi heal ja õigel eesmärgil. Nutikuu on üks võimalik väljund, kuidas levitada head praktikat lastele digiteadmiste jagamisel ning tutvustada selles vallas uusi võimalusi, mis täienevad lausa iga päevaga.»\nNäiteks korraldab Lasnamäe Vene Gümnaasium lasteaedade vanemate rühmade lastele ja 1. klasside õpilastele ürituse «Elame targas majas». Laste ülesandeks on seal targa maja ja selle ümbruse ehitamine, kasutades Lego WEDO 2.0 komplekti.\nEhte Humanitaargümnaasium korraldab aga Põhja-Tallinna lasteaedadele mängu «Nutiseiklus», kus lapsed külastavad erinevaid tööjaamu ja kus nad saavad proovida mitmesuguseid nutivahendeid nagu haridusroboteid, äppe ja muud.\nKõikide suuremate ürituste kava veel täieneb, kuid seda saab jälgida siit!


Pullikaka, see oli näide. Mehed vahivadki naisi, vahivad ühte, teist ja kolmandat, sest nad on mehed. Need hööritavad instamodellid popid ongi tänu meestele. Vanasti olid ajakirjad, nüüd on teised platvormid. Sugutungi rahuldamine ja välimuse järgi valimine. Mingist armastusest ei tasu rääkida.\nMuidugi. Praegu on käimas avalik kohtukeiss Depp-Heard ja iga päev võib seda ca 6 tundi jälgida ja mõlema eraelust palju teada saada. Alustades vanematest lõpetades kuidas tampooniaplikaatoriga triipu tehakse. Huvitav on, muud midagi.\nSiin ei olegi viisakat lähenemist, sest tegelikult pole sotsiaalmeedia mõeldud tutvumiseks, vaid tutvuste hoidmiseks.\nMinule kirjutas üks mees tutvumisportaalis, et ega sa mingi supermodell ei ole, aga ega ma ise ka ei ole ja mulle meeldivad tavalised naised.\nKui olin 18a, siis mulle kirjutas üks et ega ma selline pole, keda autodega noormehed peale võtaks, aga noh, olen selline maalähedaselt ilus.. Ja võiksin 10kg alla võtta. Olin siis 70kg, oma 180cm pikkuse juures.\nHindaja ise oli siis kindlalt üle 100kg üsnagi trullakas noormees kiila pea ja prillidega.\nMehed on ikka uskumatud matsid.\nSee “pole modell, aga tahan tavalist” juba ongi solvang iseenesest. Umbes et “ega sa ilus pole, aga ma ise ka pole, siis kõlbad küll kuna ma ju paremat ei saaks”\nSama nendega kes ise ülekaalus ja vormist väljas, siis samasugused kõlbavad vaid seetõttu et saledad ei taha. Niipea kui endal õnnestub kuidagi saledamaks ja kenamaks saada siis vahetatakse partner kohe “parema” vastu välja.\nMees, kes netis suudab omale mingil moel naise leida, väärib omaette medalit juba 😀\nNo minu meelest see pole ahistamine, kui 1 korra naisele kirjutada, et sa tundud tore ja armas, kas võiksime kokku saada. Kui naine pole huvitatud (= ei vasta või vastab eitavalt), siis lõpetad tema jälgimise ja kirjade saatmise, onju? Igatahes kui ei proovi, siis jäädki üksi konutama. Võib-olla see naine pole suhtes ja ka ei leia kaaslast ja olekski teemaalgatajale tore paariline?\nSeda võib muidugi teha ja see pole mingi ahistamine.\nMiks mitte, kui omal samaväärne profiil koos täispikkuses piltide ja sealjuures kõige värskematega. Kui mingisugune õllelaudu pildistav tüüp, siis pole olukord aus.\nOlen 42 a naine ja fb-s aeg-ajalt kirjutavad mulle mehed jutuga, et soovin sinuga tuttavaks saada. Absoluutselt mitte mingil juhul, never-ever ma ei tutvuks sellise mehega. Täiesti välistatud. Miks? Sest on creepy, ma absoluutselt ei ole huvitatud sellisel viisil tutvumisest. Ei uuri ka, mis mees on, lihtsalt ei.\nKuidas minuga võhivõõral on võimalik tuttavaks saada? Hmmm. Ega väga ei olegi vist, tuleb tunnistada. On vaja, et oleks mingi vahelüli – keegi inimene, keda mina tunnen ja kes nö garanteerib, et on tegu usaldusväärse inimesega. Või on vaja väga usaldusväärset töist pöördumist. Aga kui tuleb välja, et see on kattevari, siis on blokk kohe. Ehk siis tulebki sisse seada mingi töine suhtlus ja väga palju kannatust varuda.\nKui edukalt siis tutvumine läheb muidu?\nselle kohta käib lause, et issanda loomaaed….\nvõõraga üldse julged suhelda?\npaaniliselt kahtlustav on midagi isiksusehäire laadset.\nTäiesti normaalselt läheb tutvumine. Valin ise, kellega suhtlen.\nsa tundud tore ja armas, kas võiksime kokku saada\nInimesed on nii erinevad, minu jaoks on niisugused tüübid just välistatud. 😃 Eriti kuna eelistan tutvuda sõpruse pinnalt, mitte sellise selge vaibiga, et “ma olen sinust kui naisest huvitatud”.\nEriti kuna eelistan tutvuda sõpruse pinnalt, mitte sellise selge vaibiga, et “ma olen sinust kui naisest huvitatud”.\nEelistada ju võid, aga võid kindel olla, et ükski mees sinuga sõpruse pinnalt suhelda ei soovi. Tema ikka vaatab, kas oled pandav või ei ole ja niisama jutulaata pidada ja õlut juua ta võib sõpradega ka.\nLas ta mõtleb siis nii, oluline on see, kuidas ta käitub. Mulle ei meeldi, kui on õhus kohe see tunne, et me tutvume potentsiaalse romantilise suhte nimel. Ma ei pruugi sellel eluhetkel üldse suhet tahtagi. Sinu kirjeldatud meest olen ma ainult korra elus kohanud, ülejäänud on kõik normaalsed olnud ja soovinud mind tundma õppida ilma mulle ligi ajamata.\nPalju lihtsam on elada nii, kui mõtled, milleks mees sind tundma õpib\nÜkski mees ei tee seda niisama, riist juhib. Ma isegi ei vaevu suhtlema, kui meest ei otsi, sest tahavad nad ainult ühte ja milleks aega raisata. Üheöösuhte jaoks pole vaja, et isiklikke teemasid teatakse.\nIsiksushäirega ei suhelda üldse, ka läbi vahelüli.\nOlen 42 a naine ja fb-s aeg-ajalt kirjutavad mulle mehed jutuga, et soovin sinuga tuttavaks saada.\nKas sul on profiil avalik või kirjutavad sõprade tuttavad? Mul kinnine profiil, ainult enda sõprade jaoks ja pole kunagi mingeid tutvumis soovidega võõraid kirju saanud.\nJohhaidii, inimesed, kes tahavad neti kaudu tutvuda, teevad endale konto tutvumisportaali või äppi. Sa tee endale ka, pühi profiile vasakule ja paremale ja vali sobiv välja.\nMingid sellised tondid, kes lihtsalt vahivad pilte ja kirjutavad selle peale fb või instagrammi EI OLE NORMAALSED. Nagu mida, need ei ole ju tutvumiskeskkonnad, inimesed ei tee sinna kontosid eesmärgiga leida endale partner. Jah, võib muidugi juhtuda, et nt mõnes fb grupis kohtuvad ühise tegevusala või huviga inimesed, saavad jutu peale ja hakkavad suhtlema, aga see on ju midagi muud kui et oo, sul on ilusad selfied siin, ma õige kirjutan sulle.\nKas sa muidu tänaval ka käid lihtsalt võõraid naisi mingite lööklausetega tülitamas või saad aru, et see on kohatu? Sotsiaalmeedia on ka avalik koht.\nVäga imelikud vastused on siin. Mis traumasid naised üle on elanud, et nad nii kurjad on?\nMina olen tavaline vallaline naine ja olen küll tutvunud sotsiaalmeedia kaudu. Mitte midagi creepyt selles ei näe.\nSee ongi toimunud nii, et mõni meesterahvas kirjutab, et tere, sul on ilusad/huvitavad pildid või huvitavad kommentaarid/meil on ühine huviala. Mina kirjutan vastu ja suhtluse käigus on näha, millise inimesega on tegu ja kas reaalis ka võiks suhelda. Kui jah, siis on tore ja kui ei, siis oskan suhtluse ka viisakalt lõpetada nii, et teine inimene haiget ei saa.\nMidagi ohtlikku selles ei ole, keegi ei saa mind ju interneti teel vägistada või muud kurja teha.\nPerverte liigub, aga need on kohe äratuntavad ja neid saab kustutada ja blokkida.\nÜkskord juhtus küll selline lugu, et keegi noormees kirjutas ja saatis seejärel nokupildi. Ma olin tema profiili juba vaadanud ja sain selle järgi aru, et tegu on ühe puudega inimeste õppeasutuse õpilasega. Teda ma ei blokkinud, vaid kirjutasin, et vaata, sõbrakene, selliseid pilte ei ole viisakas saata. Kui sa nii teed, siis keegi ei taha sinuga suhelda. Naistele saadetakse ikka ilusaid pilte, näiteks lilledest ja kassidest. Mul on endal üks sugulane puudega, sellepärast ma sain aru, mis inimesega tegu. Nüüd saadabki mulle umbes korra nädalas mingi lillepildi ja on ilmselt õnnelik. Tegemist ei ole perverdi, vaid lihtsalt ullikesega.\nTA ei ole ullike, vaid täiesti normaalne mees. Loomulikult kirjuta oma huviobjektile. Midagi sõbralikku, aga neutraalset. Kui ta vastu kirjutab, siis on ok ja kui ei kirjuta, siis pole sellest ka midagi. Soovin edu!\nPikemat aega jälgin… kriipi! Põhjus, miks mu sotsmeedia kontod privaatsed on.\nTA ei ole ullike, vaid täiesti normaalne mees.\nTäiesti normaalne mees ei pea sotsiaalmeediast endale naist otsima või küsima naistelt, kuidas naistele läheneda. Jääb mulje, et päriselus ei oska suhelda. Need, kes ei oska päriselus suhelda, ei lähe internetis peale või jätavad kriipi mulje. See on sama, mis läheneda suvalisele inimesele tänaval lambist, sest käekott meeldib. Päriselus õpitakse enne inimest tundma ja siis alles lähenetakse.\nMehed vast vaevalt naiste käekotte jälgivad, aga mina olen küll võõrastele öelnud, kui on äge käekott. Eestlasi muidugi ehmatab asi ära.\nSee polnud point ja kusjuures mehed kiidavad küll vahest sallivärvi või käekotti.\nMilleks üldse nii palju vaeva näha kellegi pärast? Mingi profiilide vaatamine, mõtlemine sellest naisest, siis mõte kirjutada, juba muretseb ette, mida mingi naine temast arvaks jne? Mida selline ülepingutamine annab?\nSuhe peaks olema 50 50 koostöö, aga siin mees teeb nagu kogu töö ise ära juba enne, kui mingi suhtlus üldse alanud on, selle asemel, et asjadel olla lasta ja elu vabalt võtta. Ei saa seda naist, tühja kah, naisi on küllaga, leiab siis teise, reaalsest elust. Vaevalt TA nüüd ühtegi teist naist ei tunne ega tea kedagi, kellele ta meeldida võiks reaalses elus. Siin tuleb ikka laiemalt mõelda ja vaadata. Või kui väga vaja tutvusi leida, on selleks teised portaalid, kus on sarnaste huvidega inimesed koos.\nKui kellegi profiil nii ärritaks, et lausa vaja ühendust võtta, äkki siis ei vaatakski seda. Säästaks end sellest kõigest ja vaataks, mis elu toob. Mõtlemist sellest naisest toidabki ju tema profiilide vaatamine ja tema jälgimine. Kui ei vaataks neid ja ei jälgiks neid teadlikult, kaoksid ka mõtted ja soov ühendust võtta. Lihtne.\nSee on psühholoogias kindlaks tehtud fakt, et mida rohkem me kedagi näeme, seda enam see inimene meile meeldima hakkab. Antud juhul TA ju näeb seda naist nii tihti, kui ise tahab, sest profiilid on nähtavad ja TA-l on piisavate arvu korduste järel tekkinud harjumus jälgida selle naise profiile. Selle ahela saab katkestada TA, kui ta lõpetab naise profiilide jälgimise ära.\nKahjuks ei ole need nii ära tuntavad midagi.\nEnamasti nii ei tutvuta tõesti.\nSamas on hea, kui jälgijast isiku kannatus enam vastu ei pea ja kirju saatma hakkab. Siis saab see naine ka end kuidagi vajadusel kaitsta, kui ta vähemalt teab, kes teda jälgib ja kirjutab.\nVõtad teemat liialt tõsiselt. Mehed ei käitu nii ja üks pole neile see õige, vaid ikka mitmed.


Avaleht Eesmärgid, tegevused EMP ja Norra toetused 2014-2021 Rahastatud projektid\nAvatud taotlusvoorust „Integreeritud teenused tervise ja turvalisuse toetamiseks kodukeskkonnas“ rahastatud projektid\nTaotlusvooru projektitaotlusi hindasid erapooletud eksperdid:\nGerli Lehe, sotsiaalministeeriumi laste ja perede osakonna nõunik;\nTriinu Purru, Tervise Arengu Instituudi tervise ja heaolu edendamise keskuse paikkonna ja töökohtade valdkonna ekspert;\nHeidi Rätsep, pereterapeut, riskiperede ja alaealiste emade abistamise kogemusega superviisor, Caritas Estonia.\nNB! Triinu Purru ei osalenud SA Lapse Heaolu Arengukeskus projektitaotluse hindamisel.\nTaotlusvooru teise tasandi hindamiskomisjoni kuulusid:\nTriinu Täht, sotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna nõunik;\nMaarja Kärson, sotsiaalministeeriumi laste ja perede osakonna nõunik;\nMade Bambus, haigekassa esmatasandi teenuste osakonna peaspetsialist.\n1. Kodukeskkonna vigastusriskide hindamise ja vähendamise metoodika loomine ja piloteerimine ning seda toetavad tegevused\nProjekti elluviija: Päästeamet\nProjekti partnerid: Tartu linnavalitsus, Lüganuse, Saue ja Muhu vallavalitsused\nProjekti kestus: 01.09.2021 – 31.08.2023\nProjekti eelarve: 345 415,20 eurot\nProjekti toetuse määr: 85%\nProjekti eesmärk on ennetada ja vähendada koduvigastusi. Koduvigastuste all mõeldakse kodukeskkonnas (sh abihooned ja õueala) välistegurite mõjul tekkinud kehalisi kahjustusi. Nt kukkumised, vigastused mehaanilise jõu toimel, uppumine ja lämbumine, põletused ja külmumised, mürgistused.\ntel. +372 51 75 763\nProjekti tulemusena luuakse ühtne kodukeskkonna vigastusriskide hindamise ja vähendamise metoodika koduohutuse vigastusriskide vähendamisega kokku puutuvate ametkondadele ja kohalike omavalitsustele, erilise tähelepanuga kuni 4-aastastele lastele, vanemaealistele ja erivajadustega inimestele ning standardiseeritakse ja piloteeritakse erinevate osapoolte vahelist andmevahetust, tööprotsesse ja töövahendeid.\nProjekti tulemusel suureneb erinevate osapoolte teadlikkus, võimekus ja oskused tõsta Eesti kodude turvalisust ning vähendada neis leiduvaid riske. Samuti parandatakse inimeste teadlikkust riskidest ning sellest, kuidas vigastustest hoiduda.\n2. Ämmaemanda koduvisiidid esimestel eluaastatel\nProjekti elluviija: Sihtasutus Lapse Heaolu Arengukeskus\nProjekti partnerid: Eesti Ämmaemandate Ühing, SA Tartu Ülikooli Kliinikum, Tallinna Ülikool, Tartu Tervishoiu Kõrgkool, Tervise Arengu Instituut, Põltsamaa ja Türi vallavalitsused ning Rakvere ja Viljandi linnavalitsused\nProjekti eelarve: 222 222,22 eurot\nProjekti toetuse määr: 90%\nProjekti eesmärk on luua tegevusmudel lapseootel ja lapse saanud pere heaolu mõjutavate riskide hindamiseks ja maandamiseks ämmaemanda korduvate sünnitusjärgsete koduvisiitide läbiviimise kaudu koostöös kohalike omavalitsuste ja tervishoiuasutustega erinevates Eesti piirkondades.\ntel. +372 53 309 105\nriskide hindamiseks kasutatud kahte hindamisvahendit, mida saab rakendada pere riskitegurite sõelumiseks enne ja/või pärast lapse sündi;\nloodud ettevalmistav koolituskava ja juhendmaterjalid ämmaemanda korduvate koduvisiitide läbiviimiseks;\nvähemalt 40 ämmaemandat saanud ettevalmistuse ja oskused korduvate koduvisiitide läbiviimiseks\nkirjeldatud riskis pere toetusteekonda, selle eeldatav mõju ning rakendatavus Eestis;\nvähemalt 40 pere heaolu on suurendatud ämmaemanda sünnitusjärgsete koduvisiitide kaudu;\nkoostatud mõjuhinnang ja tehtud ettepanekud sekkumise edaspidiseks rakendamiseks ja rahastamiseks;\nvähemalt 250 spetsialisti üle Eesti teavitatud uuest teenusest ja selle rakendamise põhimõtetest.\nVäikeprojektide taotlusvoorust „Taastava õiguse arendamine Eestis“ rahastatud projektid\nAnnika Vanatoa, Põhja Ringkonnaprokuratuuri alaealiste ja lähisuhte vägivalla kuritegude osakonna abiprokurör;\nHelika Saar, lastekaitseliidu lapse õiguste programmi koordinaator;\nJana Laht-Ventmann, Põhja Ringkonnaprokuratuuri alaealiste ja lähisuhte vägivalla kuritegude osakonna konsultant.\nLaidi Surva, justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse projektijuht;\nAnu Leps, justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse nõunik;\nAndres Aru, õiguskantsleri kantselei laste ja noorte õiguste osakonna juhataja.\n1. Taastava õiguse põhimõtetel toimiv kogukond\nProjekti elluviija: Politsei- ja Piirivalveamet\nProjekti partnerid: Haabneeme Kool; Kose Avatud Noortekeskus; Kose Gümnaasium; Kose Vallavalitsus; Narva Kreenholmi Gümnaasium; Saku Valla Noortekeskus; Viimsi Noortekeskus; Viimsi Vallavalitsus\nProjekti kestus: 01.04.2021 - 31.03.2023\nProjekti eelarve: 78 575 eurot\nProjekti toetuse määr: 100%\nProjekti eesmärk on taastava õiguse (TÕ) põhimõtetel toimivad kogukonnad, mis on turvalised ja inimesekesksed. Konfliktide ja süütegude lahendamisel seatakse eesmärgiks kogukonna suhete tervendamine.\ntel. +372 55 551 056\nProjekti tulemusena saavad noortega töötavad spetsialistid teadmisi ja oskusi, kuidas tõhusalt lahendada konflikte ja süütegusid TÕ põhimõtetel. Kogukondades luuakse TÕ väärtustel põhinev mõtlemis- ja käitumismudel, millega ennetatakse õigusrikkumiste korduvust, parandatakse kogukonna toimimise protsesse ja tõstetakse turvatunnet.\n2. Vahenduse mudeli ja koolitussüsteemi arendamine\nProjekti elluviija: Sotsiaalkindlustusamet\nProjekti partnerid: Tartu Ülikool; Sekretariatet for Konfliktradene (Norra)\nProjekti kestus: 01.07.2021 – 31.03.2023\nProjekti eelarve: 146 967 eurot\nProjekti eesmärk on tervikliku ja süsteemse vahenduse väljaõppe ning kvaliteetse ja laialdaselt kasutatava vahenduse teenuse väljaarendamine.\ntel. +372 56 249 259\nProjekti tulemusena töötatakse välja Eestile kohandatud vahenduse mudel, luuakse vahenduse koolitus koos interaktiivsete materjalidega, koolitatakse antud mudelit kasutavad vahendajad ja vahendajate koolitajad ning korraldatakse teavitustegevust taastava õiguse osas.\n3. „Pere lahendusringi“ PLR meetodi arendamine ja rakendamine taastava õiguse lähenemisena\nProjekti elluviija: MTÜ Ennetustegevuse Keskus\nProjekti partnerid: Hiiumaa Sotsiaalkeskus; Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuamet; Laste, Noorte ja Perede Direktoraat (Norra)\nProjekti eelarve: 142 348,4 eurot\nProjekti toetuse määr: 88,31 %\nProjekti eesmärk on “Pere Lahendusringi” (PLR) meetodi rakendamine taastava õiguse perepõhise lähenemisena, et toetada ja võimestada perevõrgustikke õigusrikkumisi toime pannud laste ja noorte probleemide lahendamisel.\ntel. +372 50 83 656\nProjekti tulemusena tehakse PLR meetod lastele/noortele ja nende peredele kättesaadavaks taastava õiguse lähenemisel põhineva toena, mis võimestab perekondi võtma rohkem vastutust ning rakendama perevõrgustikus olevaid ressursse laste olukorra parandamiseks. Samuti arendatakse välja ja piloteeritakse rakendussüsteem PLRi kui taastava õiguse lähenemise meetodi jätkusuutlikkuse ja tõhususe tagamiseks Eestis ning koolitatakse PLR koordinaatoreid, superviisoreid ja koolitajate koolitajaid.\nAvatud taotlusvoorust „Muinsuskaitsealad ajaloolistes linnakeskustes“ rahastatud projektid\nMaris Mändel, PhD, Kunstiakadeemia renoveerimisalaste koolituskursuste juht;\nHelen Haab, Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudi teaduskoordinaator.\nLiina Jänes, hindamiskomisjoni juhataja; kultuuriministeeriumi muinsuskaitsenõunik;\nNele Rent, Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukogu (ICOMOS) Eesti rahvusliku komitee liige;\nSiim Raie, muinsuskaitseameti peadirektor.\n1. Lihula mõisa viinaaida renoveerimine kogukonna käsitöökojaks ja muinsuskaitse teabekeskuseks\nProjekti elluviija: Lääneranna vallavalitsus\nProjekti partnerid: Säästva Renoveerimise Infokeskuse Paide Ühendus; Fortidsminneforeningen Oslo og Akershus (Norra)\nProjekti kestus: 01.05.2021 - 31.12.2022\nProjekti eelarve: 625 000 eurot\nProjekti toetuse määr: 80%\nProjekti tulemusena on täielikult renoveeritud Lihula mõisa viinaait, mis on tehtud ligipääsetavaks nii kohalikele elanikele kui ka külastajatele. Projekti mõju avaldub suurenenud külastajate hulgas ja kaasuvates töökohtades (käsitöökoja 3 meistrit).\nKokku renoveeritakse hoones 333 ruutmeetrit pinda, millel hakkavad paiknema puidu töötuba ja õppeklass, restaureerimise näidiste saal, nõupidamiste ruum, keraamika ahjuruum ja töötuba ning sepikoda.\nProjekti eesmärk on Lihula kui elu- ja külastuskeskkonna atraktiivsuse tõstmine vanima asustuse muinsuskaitseala korrastamise kaudu. Projekti käigus renoveeritakse Lihula mõisa ajalooline viinaait kogukonna käsitöökojaks ja muinsuskaitse teabekeskuseks.\ntel. +372 50 28 475\n2. Valga linna Kesk tn 19 ajaloolise puithoone restaureerimine\nProjekti elluviija: Valga vallavalitsus\nProjekti partnerid: Fredrikstadi kommuun (Norra)\nProjekti kestus: 17.05.2021 - 31.08.2023\nProjekti eelarve: 448 762 eurot\nProjekti tulemusena päästetakse hävingust Valga linna vanim hoone. Ajaloolise hoone arhitektuurne lahendus, väljanägemine ja funktsioon on muutunud sobivaks ajaloolisse linnasüdamesse ja hoone kasutuselevõtt äri- ja kogukonnaruumidena elavdab Valga vanalinna ja tõstab keskväljaku atraktiivsust nii linnaelanike kui turistide jaoks.\nProjekti eesmärk on restaureerida Valga linnatuumiku muinsuskaitsealal asuv linna vanim puithoone, tagada selle säilimine ja anda hoonele tagasi tema endisaegne funktsioon äriruumidena.\ntel. +372 58 874 836\n3. Kuressaare sadamaaida restaureerimine (Veski tn 9)\nProjekti elluviija: Kuressaare Sadamaait OÜ\nProjekti partnerid: Eesti Kunstiakadeemia, SA Kuressaare Teater\nProjekti kestus: 03.05.2021 - 03.11.2022\nProjekti eelarve: 717 948 eurot\nProjekti toetuse määr: 68,88%\nProjekti tegevuste elluviimise tulemusena muutub Kuressaare linna üks vanimatest tsiviilhoonetest, 1663. aastal esitatud Kuressaare Sadamaait üheks Kuressaare linna esindushooneks, aga miks mitte ka sümboliks Kuressaare raekoja, vaekoja ning turuhoone kõrval, pakkudes põnevat arhitektuuri, avastamisrõõmu erinevate tegevuste/sündmuste kaudu ja silmailu linnaruumis.\nProjekti eesmärk on elavdada Kuressaare linna muinsuskaitseala Kuressaare Sadamaaida kui linna ühe vanima tsiviilhoone restaureerimise ning hoone kohaliku kogukonna vajadusteks kasutusele võtmise teel.\ntel. +372 53 444 424\n4. Holistiline elustiilikeskus (Tolli tn 4, Kuressaare)\nProjekti elluviija: Holisticum OÜ\nProjekti partnerid: OÜ Virk, Rene Bürkland, Sigmund Kristoffer Vatvedt\nProjekti kestus: 03.05.2021 - 03.12.2022\nProjekti eelarve: 640 294,65 eurot\nProjekti toetuse määr: 71,57%\nProjekti tulemusena muutub restaureeritud hoone terviseedendusega tegelevaks elustiilikeskuseks, aga ka nn kogukonnahooneks, mille kaudu pakutavate avalike teenustega saavad lisandväärtust nii kohalikud, sise- kui ka välisturistid.\nProjekti eesmärk on elavdada Kuressaare linna muinsuskaitseala taastades ja korrastades muinsuskaitsealal asuv Tolli 4 hoone võimalikult säästvalt ja vanu konstruktsioone säilitavalt. Hoonesse planeeritava kontseptsiooni kohaselt luuakse ajalooliste müüride vahele terviseedendusega tegelev keskus, mis toimib aastaringselt ja pakub muu hulgas ka hooajavälist ja mittekliimatundlikku puhkusevõimalust nii sise- kui ka välisturistile.\ntel. +372 50 97 878\n5. Paide SRIKi kogukonnakeskuse loomine\nProjekti elluviija: MTÜ Säästva Renoveerimise Infokeskuse Paide Ühendus\nProjekti partnerid: MTÜ Säästva Renoveerimise Infokeskus, Järvamaa Kutsehariduskeskus, Lääneranna vallavalitsus, Paide linnavalitsus\nProjekti kestus: 14.05.2021 - 10.11.2023\nProjekti eelarve: 422 910,50 eurot\nProjekti eesmärk on ennistada Paide vanalinnas, peatänava ääres asuv ajalooline hoone (Tallinna 13) ning võtta see kasutusse hea restaureerimistava näidismajana ja Paide SRIKi kogukonnakeskusena, kus toimuvad säästvat renoveerimist ning Paide vanalinna ja kesklinna arengut toetavad kogukondlikud tegevused.\ntel.+372 56 658 752\nProjekti tulemusena on Tallinna tn 13 hoone nõuetekohaselt ennistatud nii väljast kui seest ning avatud hea restaureerimistava näidishoonena kõigile. Hoones tegutseb koostöös kohaliku kogukonnaga Paide SRIK, nõustades ajalooliste hoonete omanikke, korraldades säästva renoveerimise koolitusi ja muid üritusi, müües vana maja ennistamiseks vajalikku kaupa ning vanamaterjali. Kogukonna kaasamiseks taaskäivitatakse vanade majade omanike klubi, toimuvad regulaarsed kokkusaamised, õppepäevad, "iseehitaja teabepäevad" jm ühisüritused kogukonnaliikmetega. Hoone ruume renditakse välja kogukonna ettevõtmisteks, samuti Paide SRIKi partneritele (sh jagatud kontoriteks). Kogukonnakeskus saab tugipunktiks ka teistele Paide linna kogukondlikele algatustele (sh Arvamusfestival).\n6. Võru linna ajaloolise võõrastemaja aadressil F. R. Kreutzwaldi tn 52 väljaarendamine külalismajaks ja kaugtöökeskuseks\nProjekti elluviija: Freinholdi Maja OÜ\nProjekti partnerid: F&B Advisory OÜ, SA Võru Kannel, Lisanna Elm, Elmar Luide\nProjekti kestus: 03.05.2021 - 30.06.2023\nProjekti eelarve: 528 931 eurot\nProjekti toetuse määr: 67%\nProjekti eesmärk on Võru vanalinna muinsuskaitsealal Fr. R. Kreutzwaldi 52 asuva ajaloolise hoone (endisaegne võõrastemaja "London") väljaarendamine linnaruumi ilmestavaks kaasaegseks ja atraktiivseks külalismaja- kaugtöökeskuseks.\ntel. +372 53 311 935\nProjekti tulemusena on Võru vanalinna omanäoline hoone võetud kasutusse uutes avalikes funktsioonides, millega luuakse head eeldused elu- ja ärikeskkonna parandamiseks. Hoones pakutavad teenused on vastavuses kohalike elanike ootustega ning tekitavad reisimotivatsiooni Võru linna tänastele ja tulevastele külastajatele.\nKaugtöökontori teenus on täitnud vajaliku tühimiku linnas ning aitab elavdada kohalikku ärimaastikku. Freinholdi Maja tuntuse suurendamiseks ja Võru piirkonna maine tõstmiseks hea elu- ja töökohana on loodud koostööplatvorm Kagu-Eesti kaugtöökohtade võrgustikuga.\nUudse teenuse ja ürituskohana on lisandunud nn toiduakadeemia toiduvalmistamise koolitusruumina. On loodud eeldused objekti kasutamiseks praktikakohana kokaeriala omandajatele ja tõsisematele huvilistele.\n7. Evald Okase Muuseumi arendamine aastaringseks kunstikeskuseks\nProjekti elluviija: MTÜ Evald Okase Muuseum\nProjekti partnerid: Haapsalu linnavalitsus, Eesti Kunstiakadeemia, Haapsalu Tarbijate Ühistu, OÜ Apslund, OÜ EHTO, AS Est-Trans Kaubaveod, AS HEAL, OÜ Morobell, OÜ TRADILO, Veiko Tishler\nProjekti kestus: 01.05.2021 - 05.06.2023\nProjekti eelarve: 511 578 eurot\nProjekti toetuse määr: 69,43%\nProjekti tulemusena hoone restaureeritakse, soojustatakse, paigaldatakse kütte- ja ventilatsioonisüsteem, parandatakse ligipääsetavust.\nProjekti eesmärk on restaureerida Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala peatänaval hoone, mis on üle sajandi olnud peatänava oluline maamärk ja seeläbi luua Haapsalu vanalinna südames aastaringne kunstikeskus püsiekspositsiooni, näitusesaalide, ateljee- ja kursuste ruumidega ning kunstiraamatukoguga.\ntel. +372 53 462 673\nAvatud taotlusvoorust „Teadlikkuse tõstmine perevägivalla teemadel ja seksi ostmise nõudluse vähendamiseks“ rahastatud projekt\nKaire Tamm, justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse nõunik.\nKristiina Luht, sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonna ohvriabi poliitika juht;\nGrete Kaju, sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonna nõunik;\nFreja Ulvestad Kärki, Norra Tervisedirektoraadi psühhosotsiaalse valmisoleku ja järelkontrolli projektijuht.\nProjekti elluviija: MTÜ Eluliin\nProjekti partnerid: MTÜ Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus; MTÜ Eesti Ühiskonnaõpetajate Selts; AS Idea AD, Re:Media (Norra)\nProjekti kestus: 03.05.2021 –31.12.2022\nProjekti eelarve: 222 222 eurot\nProjekti tulemusena suurendatakse inimeste teadlikkust perevägivallast ning prostitutsioonist ja sellega seotud inimkaubandusest.Projekti jooksul teavitatakse erinevaid ühiskonnagruppe nii eesti kui vene keeles. Teavitustegevuses kasutatakse nii traditsioonilist meediat kui ka ambient-meediat, lisaks ka online- ja sotsiaalmeediat, lisaks korraldatakse teavitusüritusi.\nProjekti eesmärk on vähendada perevägivalda ja soolist vägivalda Eesti ühiskonnas, viies läbi kampaania, kus on positiivsete eeskujudena kaasatud ka mehi. Vähendada seksi ostmise nõudlust ning tõsta teadlikkust prostitutsiooni ja seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil toime pandava inimkaubanduse teemadel. Luua lastele ja noortele suunatud perevägivalla teemalised lühifilmid, mis käsitlevad perevägivalla temaatika erinevaid aspekte ning panevad perevägivalla ja soolise vägivalla üle mõtlema ja arutama.\ntel. +372 52 19 762\nVäikeprojektide taotlusvoorust „Kutsevaliku õppe rakendamine kutseõppeasutustes“ rahastatud projektid\nJane Kallion, haridus- ja teadusministeeriumi keskhariduse osakonna kutsehariduse büroo peaekspert;\nÜlle Laas, haridus- ja teadusministeeriumi riigikoolide osakonna peaekspert.\nRita Kask, haridus- ja teadusministeeriumi keskhariduse osakonna kutsehariduse büroo nõunik;\nKersti Raudsepp, haridus- ja teadusministeeriumi riigikoolide osakonna peaekspert;\nKristina Orion, töötukassa oskuste arendamise ja karjääriteenuste osakonna juhataja asetäitja.\nRahastatakse kutsevaliku õppe rakendamist ja arendamist kutseõppeasutustes eesmärgiga toetada madala haridustasemega ja riskigruppi kuuluvate noorte haridustee jätkumist või valmisoleku kujunemist tööurule siirdumiseks peale põhikooli. Kutsevaliku õppe peamiseks ülesandeks on toetada iga õppijat karjäärivaliku tegemisel ning seda koostöös kooliväliste partnerite ning ettevõtetega.\nProjektide toetuse määr on 100%.\n1. Pärnumaa Kutsehariduskeskus (koos Hiiumaa Ametikooliga)\nProjekti kestus: 09.03.2021-30.06.2023\nToetuse suurus: 199 090 eurot\nToetatavate koolituskohtade arv: 43\ntel. +372 56 495 880\nProjekti kestus: 12.03.2021-31.07.2023\nToetuse suurus: 196 775 eurot\nToetatavate koolituskohtade arv: 42,5\ntel. +372 58 541 134\n3. Viljandi Kutseõppekeskus\nProjekti kestus: 01.07.2021-31.12.2023\nToetuse suurus: 166 680 eurot\nToetatavate koolituskohtade arv: 36\ntel. +372 56 877 910\n4. Võrumaa Kutsehariduskeskus\nProjekti kestus: 09.03.2021-31.07.2023\nToetuse suurus: 101 860 eurot\nToetatavate koolituskohtade arv: 22\ntel. +372 7 850 821\n5. Rakvere Ametikool\nProjekti kestus: 12.03.2021-30.07.2023\nToetuse suurus: 138 900 eurot\nToetatavate koolituskohtade arv: 30\ntel. +372 56 875 499)\nProjekti kestus: 01.09.2021-29.02.2024\ntel. +372 56 643 800\n7. Tartu Kunstikool\nProjekti kestus: 01.04.2021-29.09.2023\nToetuse suurus: 148 160 eurot\nToetatavate koolituskohtade arv: 32\ntel. +372 53 064 838\n8. Tallinna Teeninduskool\nProjekti kestus: 10.03.2021-31.08.2023\ntel. +372 56 225 107\n9. Kuressaare Ametikool\nProjekti kestus: 22.03.2021-30.06.2023\nToetuse suurus: 125 010 eurot\nToetatavate koolituskohtade arv: 27\n+372 53 012 776\n10. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus\nProjekti kestus: 01.08.2021-31.05.2023\nToetuse suurus: 194 460 eurot\nToetatavate koolituskohtade arv: 42\ntel. +372 56 265 707\n11. Tallinna Lasnamäe Mehaanikakool\nProjekti kestus: 01.04.2021-31.08.2023\ntel. +372 56 501 366\n12. Valgamaa Kutseõppekeskus (koos Räpina Aianduskooliga)\nProjekti kestus: 05.04.2021-16.06.2023\ntel. +372 53 487 072\nVäikeprojektide taotlusvoorust „Spetsialistide koolitamine perevägivalla teemal ning sotsiaalprogrammi loomine seksiostjatele“ rahastatud projektid\nKadri-Ann Lee, siseministeeriumi korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna nõunik;\nAndrea Kink, sotsiaalkindlustusameti ohvriabi ja ennetusteenuste osakonna teenuse juht.\n1. Eesti spetsialistide teadlikkuse tõstmine perevägivallast\nProjekti elluviija: MTÜ VAITER\nProjekti partner: Marta Keskus (Läti)\nProjekti kestus: 01.09.2021 – 28.02.2023\nProjekti eelarve: 66 000 eurot\nProjekti eesmärk on vähendada perevägivalda ja soolist vägivalda Eesti ühiskonnas ja tõsta spetsialistide teadlikkust perevägivallast ja soolisest vägivallast.\ntel. +372 5635 8318\nKoolitatakse kokku vähemalt 310 spetsialisti, kes saavad teadlikumaks perevägivallast ja soolisest vägivallast ning põhjustest, tagajärgedest, abistamisvõimalustest, taasohvristamise vältimisest ja ametkondade koostöö tõhustamise võimalustest, täpsemalt:\nkahel korral 36 ah koolitusprogrammi raames kahes Eesti piirkonnas (Põhja-Eesti ja Lõuna-Eesti) koolitatakse kokku vähemalt 60 spetsialisti (vähemalt 30 spetsialisti ühes grupis);\n10 korral on 6 ah koolituspäevade raames kuues Eesti piirkonnas (Põhja-Eesti, Lõuna-Eesti, Ida-Eesti, Lääne-Eesti, Kesk-Eesti, Saaremaa-Hiiumaa) koolitatakse kokku vähemalt 250 spetsialisti (vähemalt 25 spetsialisti grupis).\n2. Koolitatud spetsialistid aitavad vähendada perevägivalda Eestis\nProjekti elluviija: MTÜ Pärnu Naiste Tugikeskus\nProjekti partnerid: Rótin - félag um málefni kvenna með áfengis- og fíknivanda (Island), MTÜ Naiste Tugi- ja Teabekeskus, MTÜ Vägivallavaba elu kaitseks\nProjekti kestus: 01.02.2021 – 31.07.2022\nProjekti eelarve: 63 815,37 eurot\nKoolitatud on vähemalt 200 inimest: Neljas piirkonnas on koolitatud vähemalt 125 spetsialisti. Lisaks viiakse läbi kuus eraldiseisvat koolitust (kogemuslikkus, vägivalla mõju lastele, koostöö mehhanismid, traumad ja ainete (kuri)tarvitamine) kokku 75 osavõtjaga.\nProjekti eesmärk on suurendada esmatasandi spetsialistide lähisuhtevägivalla alast teadlikkust ja laiendada ning arendada võrgustiku koostöö selliseks, et vägivallast väljujad oleksid märgatud kõigis kriitilistes kontaktpunktides ning nad ei saa taasohvristatud abistava süsteemi liikmete poolt. Teadlikumad spetsialistid aitavad kaasa pikemas perspektiivis vägivalla vähendamisesse ja turvalisema ühiskonna loomisesse.\ntel. +372 5198 6544\n3. Sotsiaalprogramm SPSV\nProjekti partnerid: Ei ole\nProjekti kestus: 01.02.2020-29.07.2022\nProjekti eelarve: 50 462 eurot\nValmib piloteeritud sotsiaalprogramm. Programmis osaleb ja programmi läbib 12 seksiostjat. Projekti raames luuakse sotsiaalprogrammi rakendamise käsiraamat, mis sisaldab teoreetilist, metoodilist, visuaalset materjali sotsiaalprogrammi edasiseks läbiviimiseks.\nProjekti eesmärk on luua sotsiaalprogramm, et vähendada inimkaubanduse nõudlust. Inimkaubandus on raske isikuvastane kuritegu, mille nõudlust esindavad seksiostjad.\nSotsiaalprogrammi eesmärk on pakkuda seksi ostjatele teadmisi inimkaubandusest, õigusest, tervishoiust ja muudest sotsiaalsetest aspektidest, mis on seotud seksi ostmisega. Seksiostjatele pakutakse individuaalset nõustamist seksi ostmisest loobumiseks.\ntel. +372 521 9762\nAjalooliste linnasüdamete elavdamine ja kohalik areng kultuuripärandi kaudu\nProjekti nimi: Ajalooliste linnasüdamete elavdamine ja kohalik areng kultuuripärandi kaudu\nProgrammi meede: Ajalooliste linnakeskuste väärtustamine asuvate hoonete restaureerimise ja kasutusele võtu kaudu kohaliku kogukonna vajadusteks\nProjekti elluviija: Muinsuskaitseamet\nProjekti välispartner: Norra Kultuuripärandi Amet\nProjekti kestus: 30 kuud. Projekt lõppeb 09.11.2022\nProjekti eelarve: 458 000 eurot\nProjekti rahastatakse Euroopa Majanduspiirkonna toetustest 2014-2021\nProjekti eesmärk on elavdada ajaloolisi linnasüdameid ning suurendada laiemaid teadmisi pärandvara võimalike uute kasutusvõimaluste ja kultuuripärandist lähtuva kohaliku arengu kohta.\nehitiste valdkonna projektijuht\ntel. +372 5342 1638\nParem juurdepääs muinsuskaitsealade teabele trükiste ja veebi kaudu.\nParem juurdepääs teabele muinsusehitiste restaureerimise ning kultuuripärandist lähtuva arengu ja koosloomise võimaluste kohta.\nMuinsuskaitsealade parem märgatavus linnaruumis selgemate tähistuste kaudu.\nSelgem arusaam kogukonna kaasamise ja kultuuripärandi olulisusest kohalikus arengus\nSuurem kaasatus kultuuripärandiga seotud tegevustesse.\nKultuuripärandi tõhustatud haldamine ja üheksa sihtrühma kuuluva 9 kohaliku omavalitsuse toetamine ajalooliste linnasüdamete arendamisel kultuuripärandist lähtuvalt läbi professionaalsete võrgustike loomise.\nPärandivaldkonna asjatundjate, kohalike elanike ja teiste sidusrühmade paremad teadmised pärandvara uute kasutusviiside ja kultuuripärandist lähtuva kohaliku arengu kohta.\nTäiustatud oskused kultuuripärandi haldamises ja kultuuripärandist lähtuvas arendamises ning sellealaste teadmiste omandamine vastavate töötubade kaudu sihtlinnades.\nTugevdatud võrgustike loomine Eesti ja Norra pärandivaldkonna asjatundjate vahel.\nAlaealiste erikohtlemise süsteemi loomine\nProjekti nimi: Alaealiste erikohtlemise süsteemi loomine\nProgrammi meede: Laste ja noorte heaolu suurendamine\nProjekti elluviija: Justiitsministeerium\nProjekti välispartnerid: Norra Lepitusteenistus ja Oslo Politsei\nProjekti partnerid Eestis: Sotsiaalkindlustusamet ja Prokuratuur\nProjekti kestus: 42 kuud. Projekt lõppeb 30.04.2023\nProjekti eelarve: 4 704 982 eurot\nProjekti rahastatakse Norra toetustest 2014-2021.\nVaata ka justiitsministeeriumi projekti kodulehte siit.\nSüsteemi loomise eesmärk\nAlaealiste erikohtlemise süsteemi loomise eesmärk on toetada käimasolevat alaealiste õigusrikkujate erikohtlemise reformi, aidates praktikasse tuua uusi lähenemisi, jätkusuutlikke lahendusi, mõjusaid sekkumisi, efektiivseid koostöövorme ja –mudeleid ning ajakohastades valdkonnas töötavate spetsialistide teadmiseid ja oskuseid.\nVarases eas õigussüsteemiga kokku puutumine võib jätta olulise jälje noore edasisele elukäigule. Õigussüsteemi poolne ülereageering või ebaefektiivne reageering noorte eksimustele ilma toetavate elementideta võib suurendada tõenäosust uuteks eksimusteks, uuteks ohvriteks ja ühtlasi ühiskonnast ja haridussüsteemist väljatõrjumisele.\ntel. +372 620 8160\nParaneb õigussüsteemi tööle siirduvate ja seal juba töötavate spetsialistide ettevalmistus tööks alaealiste ja noortega. Projekti jooksul ühendatakse koolitusprogrammi osad olemasolevatesse õppekavadesse kõrgkoolides, tagades projektiga ellu viidud tegevuste pikaajalise jätkusuutlikkuse. Läbiviidud uuringute tulemusel tekib ajakohane ja täpsem teadmine õigussüsteemiga kokku puutuvate laste ja noorte olukorrast ning süsteemi edasistest arenguvajadustes.\nEestis on katsetatud vähemalt kaht erinevat kogukondlikku koostöömudelit alaealiste ja noorte õigusrikkumiste ennetamiseks. Kasutusele on võetud hindamisinstrumendid, mis võimaldavad suunata lapsi ja noori senisest täpsemalt just neile sobivatele teenustele. Kasutusel on juhtumikorralduse mudel keeruliste noorte õigusrikkujatega töötamiseks.\nEestis on kasutusele võetud lühisekkumised alaealiste ja noore kergematele õigusrikkumistele reageerimiseks. Kasutusel on alaealiste vabatahtlik lepitus, tänavalepitus ja vähemalt veel üks taastaval õigusel põhinev sekkumine. Kriminaalhoolduses kasutusel olevad sekkumised on ajakohastatud.\nParanenud on kinniste lasteasutuste töötajate ning laste ja noortega töötava vanglapersonali kompetents. Välja on töötatud töönõustamise süsteem, vältimaks kinniste lasteasutuste personali läbipõlemist ja vähendamaks kaadrivoolavust. Kasutusele on võetud sekkumisviisid, mis aitavad paremini toime tulla vaimse tervise häiretega ja agressiivsete laste ja noortega.\nProjekti nimi: Kooliõpilaste liikumisaktiivsuse toetamine\nProgrammi meede: Integreeritud rahvatervise sekkumiste kvaliteedi parandamine kohalikul tasandil\nProjekti elluviija: Tartu Ülikool\nProjekti välispartnerid: Kagu-Norra Ülikool (University of South-Eastern Norway)\nProjekti kestus: 48 kuud. Projekt lõppeb 31.12.2023\nProjekti eelarve: 2 703 566 eurot\nProjekti rahastatakse Euroopa Majanduspiiirkonna toetustest 2014-2021.\nVaata ka: http://liikumislabor.ut.ee/avaleht\nProjekti eesmärk on toetada ja initsieerida muutusi koolikultuuris üle Eesti, mis võimaldavad liikumisaktiivsusel kujuneda koolipäeva loomulikuks osaks. Projekti viiakse ellu programmi Liikuma Kutsuv Kool põhimõtete arendamise, levitamise ja rakendamise abil. Samuti tagatakse Liikuma Kutsuva Kooli tegevuste jätkusuutlikus ning kättesaadavus.\nLiikumissõbralik koolikultuur loob võimalused liikumiseks kogu koolipäeva jooksul, rakendades Liikuma Kutsuva Kooli põhimõtteid aktiivse koolitee, aktiivsete ainetundide, aktiivsete vahetundide, liikumisõpetuse ja liikumist toetava koolikeskkonna ning kogu koolipere kaasamisega.\nProjekti tegevuste pikaajaline eesmärk on tervena elatud aastate ja eeldatava eluea tõus Eesti elanikkonnas ning ebavõrdsuse vähendamine tervises suurendades liikumisaktiivsust toetavate valikute kättesaadavust laste ja noorte hulgas.\nsporditeaduste ja füsioteraapia instituudi liikumislabor\ntel. +372 529 5091\nVälja on töötatud Liikuma Kutsuva Kooli (LKK) mudel ja selle jätkusuutliku laienemise põhimõtted;\nVälja on töötatud Liikuma Kutsuva Kooli rakendamist toetavad tööriistad;\nVälja on töötatud Liikuma Kutsuva Kooli koolitusprogramm ja -materjalid erinevatele sihtrühmadele (klassi- ja aineõpetajad, koolide direktorid ja juhtkond, kooli LKK meeskond, õpilastest mängujuhid, huvijuhid/ mängujuhtide mentorid, lapsevanemad, kohalikud omavalitsused);\nLiikuma Kutsuva Kooli mudel koos tööriistadega mudeli rakendamiseks on internetis vabalt kättesaadav kõikidele huvilistele;\nLiikuma Kutsuva Kooli põhimõtteid rakendavate ehk teadlikult ja süsteemselt õpilaste liikumisaktiivsust toetavat koolikultuuri ja -keskkonda rakendavate eesti ja vene õppekeelega koolide arv on kokku kasvanud vähemalt 140 koolini.\nKrooniliste vaimse tervise probleemidega patsientide hindamise ja käsitlussüsteemi väljaarendamine\nProjekti nimi: Krooniliste vaimse tervise probleemidega patsientide hindamise ja käsitlussüsteemi väljaarendamine\nProgrammi meede: Rahvatervise meetmete ning integreeritud tervishoiu- ja sotsiaalteenuste kvaliteedi tõstmine kohalikul tasandil\nProjekti elluviija: Viljandi Haigla\nProjekti partnerid: Eesti Psühhiaatrite Selts, Eesti Kohtuekspertiisi Instituut\nProjekti kestus: 36 kuud. Projekt lõppeb 06.01.2024\nProjekti eelarve: 376 470 eurot\nProjekti rahastatakse Norra toetustest 2014-2021\nProjekti eesmärk on psühhiaatrilisel sundravil viibivatele krooniliste vaimse tervise probleemidega inimeste hindamis- ja käsitlussüsteemi tervikteenuse loomine, mis ühendab ambulatoorse ja statsionaarse sundravi ning kogukonnateenused.\npsühhiaatriakliiniku ravi toetavate teenuste juht\ntel. +372 5565 4642\nKoostatud on ambulatoorse psühhiaatrilise sundravi teenuse mudel ja käsitlusjuhis;\nAmbulatoorse psühhiaatrilise sundravi teenuse rakendamine on piloteeritud multidistsiplinaarse meeskonna poolt vähemalt 10-le sundravialusele, kelle alaline elukoht on Eesti erinevates piirkondades;\nParanend on teadmised kaasaegsetest ja inimkesksetest nõustamistehnikatest (nii individuaalselt kui ka grupis) ning oskus nõustada ja toetada kroonilise vaimse tervise probleemidega inimesi ning tema lähedasi, kasutades õpitut tavapärastes töösituatsioonides;\nSaavutatud on multidistsiplinaarne meeskonnatöö krooniliste vaimse tervise probleemidega inimeste toetamiseks psühhiaatrilisel sundravil viibimise ajal ja selle järgselt;\nMultidistsiplinaarse kohtupsühhiaatrilise hindamise laudkonna mudel on valminud ja toimub psühhiaatrilisel sundravil viibivate krooniliste vaimse tervise probleemidega inimeste perioodiline hindamine tagamaks nende põhiõiguste kaitse ja ühiskonna turvalisus;\nAlustatud on kuue agressiivse käitumise riski hindamist võimaldava mõõdiku ning ühe psühhootilisele häirele iseloomulike haigustunnuseid kaardistavate mõõdiku adapteerimisprotsessiga ning tehtud ettevalmistused valideerimisprotsessis, et kohandada antud mõõtevahendid siinsesse keele- ja kultuuriruumi.\nProjekti nimi: Ohvriabi süsteemi arendamine\nProgrammi meede: Kodune ja sooline vägivald\nProjekti välispartnerid: Norwegian Center for Violence and Traumatic Stress Studies\nProjekti kestus: 32 kuud. Projekt lõppeb 31.08.2022\nProjekti eelarve: 385 755 eurot\nProjekti rahastatakse Euroopa Majanduspiirkonna toetustest 2014-2021.\nVaata ka sotsiaalkindlustusameti projekti kodulehte siit.\nSüsteemi arendamise eesmärk\nOhvriabi süsteemi arendamise eesmärk on süstemaatilise, jätkusuutliku ja koordineeritud ohvriabiteenuse pakkumine pere- ja soopõhise vägivalla ohvritele.\nTänu süsteemile on võimalik katkestada vägivallaring, vältida taasohvristamist ning aidata kaasa ohvrite iseseisva toimetuleku saavutamisele.\ntel. 5194 9691\nLuuakse süsteemsem ja kvaliteetsem ohvriabi teenus, sh:\ntõstetakse naiste varjupaikade töö kvaliteeti (kvaliteedijuhise loomine ja koolitused);\nluuakse toimiv vabatahtlike süsteem ohvrite paremaks toetamiseks;\ntõstetakse meditsiinitöötajate teadlikkust ja oskusi perevägivalla ohvrite tuvastamiseks (varajase märkamise abivahendi väljatöötamine);\ntöötatakse välja ja piloteeritakse sekkumisprogrammi vägivallatsejatele.\nRahvatervise valdkonna võimekuse ja kompetentside suurendamine kohalikes omavalitsustes\nProjekti nimi: Rahvatervise valdkonna võimekuse ja kompetentside suurendamine kohalikes omavalitsustes\nProjekti elluviija: Tervise Arengu Instituut\nProjekti välispartnerid: Norra Rahvatervise Instituut\nProjekti kestus: 47 kuud. Projekt lõppeb 30.04.2024\nProjekti eelarve: 1 410 969 eurot\nProjekti eesmärk on tõsta kohalikes omavalitsustes rahvatervise valdkonna tähtsust ning suurendada kompetentse tõenduspõhise praktika kasutamiseks.\ntervise ja heaolu edendamise keskuse\npaikkonna ja töökohtade valdkonna projektijuht\ntel. +372 659 3809\nProjekti tegevuste tulemus:\nPakkuda uuringute ja juhendite näol paikkondlikule tasandile (maakond, kohalik omavalitsus) võimalusi süsteemse informatsiooni saamiseks enda piirkonna elanike terviseseisundi, tervisekäitumise ja sellega seotud tegurite kohta;\nSuurendada ja toetada KOVide võimekust heaolu, tervise ja turvalisuse valdkonna analüüsimisel ja sekkumiste planeerimisel (valdkondade ülene strateegiline planeerimine; koostöövõrgustike loomine ja arendamine, tegevuste elluviimine, ressursihaldus jne);\nPiloteerida sekkumist Toybox 4-6-aastastele lastele, mille näol on tegemist mitmeosalise peresid kaasava sekkumisega, mida viiakse läbi koolieelsetes lasteasutustes. Sekkumise eesmärgiks on ennetada ülekaalu ja rasvumist varases lapseeas ning mõjutada neid laste käitumisharjumusi, mida teadusuuringute põhjal rasvumisega seostatakse.\nRiikliku perelepitussüsteemi loomine\nProjekti nimi: Riikliku perelepitussüsteemi loomine\nProjekti kestus: 48 kuud. Projekt lõppeb 04.02.2024\nProjekti eelarve: 400 643 eurot\nRiikliku perelepitussüsteemi loomine aitab kaasa sellele, et lapse elukorraldust puudutavad vaidlused (lapse tulevane elukoht, vanema-lapse vaheline suhtluskord, ülalpidamine ja teised lapse kasvatamisega seotud küsimused) lahendatakse esmajoones perelepitajate abiga kohtuväliselt.\narendus- ja ennetustalituse projektijuht\ntel. +372 505 1945\nvälja töötatakse uus riiklik perelepituse korralduse- ja rahastamismudel;\nteenuse kättesaadavus suureneb ning lapsevanemate ja spetsialistide teadlikkus ja valmidus teenuse kasutamiseks tõuseb;\nvälja töötatakse koolitusprogramm ning koolituse läbib 40 lepitajat, kellest 20 on valmis perelepitust läbi viima vene keeles. Välja koolitatud perelepitajad on läbi viinud perelepituse 600 perega.\nSoolise võrdõiguslikkuse virtuaalne kompetentsikeskus\nProjekti nimi: Soolise võrdõiguslikkuse virtuaalne kompetentsikeskus\nProjekti elluviija: Sotsiaalministeerium\nProjekti välispartner: soouuringute keskus Kilden (Norra)\nProjekti kestus: 30 kuud. Projekt lõppeb 30.09.2022\nProjekti eelarve: 349 245 eurot\nSoolise võrdõiguslikkuse virtuaalne kompetentsikeskus koondab seni erinevatel kodulehtedel oleva valdkondliku info ühte kohta, et aidata kaasa nii avalikkuse kui konkreetsete siht- ja sidusrühmade teadlikkuse tõusule soolisest võrdõiguslikkusest ning seeläbi muuhulgas ka naiste ja meeste võrdsele kohtlemisele ühiskonnas.\nLoodav virtuaalne keskus hakkab sisaldama erinevaid materjale alates uuringutest, artiklikogumikest, raportitest ja juhenditest kuni videokoolituste ja muude erinevate praktiliste iseseisvat õpet toetavate materjalideni välja.\ntel. +372 626 9152\nValmib soolise võrdõiguslikkuse virtuaalne kompetentsikeskus, mis ühendab endas soolise võrdõiguslikkuse alast statistikat, uuringuid, koolitusmaterjale ja –vahendeid ning muid praktilist iseõpet toetavaid materjale poliitikakujundajatele, karjäärispetsialistidele/õpetajatele ja tööandjatele.\nÜhtse andmekeskuse loomisega tagatakse, et erinevate tegevuste ja projektide käigus loodu on edaspidi kergesti leitav ning huvilistele kättesaadav, et oma ametialases tegevuses soolist ebavõrdsust tekitavaid ja taasloovaid käitumismustreid ja praktikaid ära tunda ja vältida. Samuti omandada teadmisi ja oskuseid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks. Välja on töötatud ka palgalõhe teemal teadlikkust suurendav tööriist ja valminud on soolise võrdõiguslikkuse monitooringu uuringuraport ja selle põhjal koostatud artiklikogumik.\nViimati uuendatud: 16. juuli 2021


Kuulutus: Tere neiud/naised 20-27a. Olen vaba vallaline lõuna-eesti noormees, kes otsib uusi tutvusi ja võibolla oled just sina see õige. Olen pikemat kasvu sportlikuma keha ehitusega, ei suitseta ega ole alkoholiga sina peal on palju hobisid. Kui rohkem huvi pakub siis kirjuta pilt kirja juures ei teeks ka paha, vastan samaga. Kirjuta aga julgelt!\nMaakas (Mees, 26a)\nKuulutus: 26 aastane mitmete haigusnähtudega (viimases staadiumis alkoholism,\nmõõdukas insomnia, ärevushäire, düsgraafia, heatahtlikkus jne) tutvuks\nsõpruse eesmärgil pealtnäha enamvähem tervete neidudega.\nKomplekti kuuluvad: foobia rosinate ja muude kuivatatud puuviljade ees, suur elukogemus ja\npoliitiliselt ebakorrektne maailmavaade.\nHarri (Mees, 40a)\nKuulutus: Kutsun nädalavahetusel sobivas vanuses naise enda juurde sauna Vantaas. Võimalik sponsorlus, tee pakkumine!\nSan (Mees, 32a)\nKuulutus: Kena, viisakas, haritud, pikk 30ndates mees soovib leida kena ja huvitavat naissõpra. Kirjuta ja tutvume lähemalt :)\nKuulutus: 39a mees tutvuks sobivas vanuses kena ja seksika naisega suhte eesmärgil.\nKuulutus: Sooviks tutvuda naistega vanuses 18=30a.Ise olen 169cm pikk.Otsin endale kaaslast pusisuhteks.Smsid on ootadud ja ka meile.\nHeihoo (Mees, 23a)\nKuulutus: Soovin tutvuda Tallinna neidude-naistega,esialgu seksi eesmärgil.\nVanusepiiranguid otseselt ei sea.\nIse 23, norm välimusega.\nkuulutaja36@hot.ee (Mees, 36a)\nKuulutus: 36a. Tallinna mehel on sooviks leida sale ning kaunis neiu/naine regulaarse seksi ning sõpruse eesmärgil. Otsitava vanuseklass võiks jääda piiridesse 24-32 ning samuti on ühed tähtsamad iseloomuomadused intelligentsus ning huumorimeelsus. Ma ei otsi lihtlabast seksi vaid inimest, kellega on ennem ja pärast ka millestki rääkida või kuhugi koos minna (kino, teater jne…). Kuna enda välimus on ka üle keskmise ning pole mingi madalalaubaline töll pingsalt vahtimas arvutit, kes vastuse korral seda bock`iga tähistma hakkab ning silda visates selja ära nikastab või kellel on seksi/kaaslase leidmisega probleeme, siis loodetavasti on eelpool kirjeldatu/soovitu mõistetav\nMiks siis just siin ja miks internet – miks mitte ….\nKuningas (Mees, 35a)\nKuulutus: Konkreetse nägemusega mees kes pole keigari või metroseksuaalist perverdi välimusega kelled suuremale osale Eesti naistele miskipärast väga meeldivad,nn-naiselikud ja mukitud meesuroodid-tutvuks ka mõne normaalse naisega kes pole lasknud end keppida ja lapsi taha teha igal ettejuhtuval debiilist rullnokal või eelmainitud idiootidel kes omale naise rõivaid või maitsetuid ürpe selga ajades end moodsaks moeguruks peavad ning siis end hiljem õigustama asudes mingite värdjalike välja mõeldud nimede taha pugedes kaitsma asuvad,et omastarust moodsad olla,kuid seda kõike tegelikult rahapuudusel tehes,kuid seda kahjuks välja ütlemata.Mind huvitavad naised kes ei pea lugu sellistest eelpool mainitud idiootidest ja luukeredest kes isegi tavamõistes tagasihoidliku mehe mõõtugi välja ei anna.On ülimalt palju naisi kes on küll välimuselt ilusad,kuid arult arulagedad ja vastupidi,kuid väga raske on leida naist nn kaks ühes-s.o,ilus ja arukas.Mind ei huvita ka tutvumine kirjaoskamatute ja eluheidikust naiste või tibidega kes end prosti moodi maha müüa sahkerdada üritavad,ise seda muidugi tunnistamata nii iseendale, kui ka teistele.Selline rahvarämps jäägu võsa petsi pärusmaale kus ta neid hullikesi laiale rahvale promoda võiks,kui näitest Eesti naistest,milline,või millised üks või ühed naised olla ei tohiks.Kahjuks pean tõdema,et latt on mul kõrge ja seega ka valikuid vähe,mis aga ei tähenda,et sellist naist pole,mis ka minu kvaliteedinõuetele ja ISO standarditele vastama peaks ja ma sellepärast peaks maitsma kraami,mis parim enne möödas,või pigem siis pole parim ennet elus saavutanudki.Olen piisavalt väärt mees maitsmaks paremat ja kvaliteetsemat kraami,pakkudes vastu sama.Loomulikult ei ole ma enamuse naise haiglane ettekujutus mehest kui ainsast ja õigest Enrike Igleesiasest ,või muust tänasel päeval laval esinevast moenarrist metroseksuaalist,es vaid segu ikka õigest ja tõelisest ja karmist mehelikust eesti mehest keda Te naised,küll kahjuks vähesed,väärt olete,mis tõttu oletegi sunnitud vaatama meeste poole kes mehe nime väärt pole.Mina olen mees kes on kahe jalaga maapeal ja ei otsi omale ulmelist naist muinasjutust läbi roosade prillide,et minu naine justkui peakski olema Pamela Anderson v muu säärane,või säärase välimusega.On miskipärast kummaline,et enamusele tänapäeva Eesti naistele meeldivadki mingid siledanäoga tattninad või mustapersed mujalt mandrilt,arvestamata sellega,et ega ainult näolapi ja mustapersest persega tuleb ka elus hakkama saada nii,et pärast punnis kõhuga Eesti riigi sotsiaalabi ukse taha sattuma ei peaks.Eesti naised te teadke,et kõik,is hiilgab pole alati mitte kuld,vaid vastupidi muld,või äärmisel juhul lausa sitt.Ise olen pikemat kasvu poksija tüüpi mees.Ei suitseta ja ei laku liigselt.Pikkust 198cm,kaalu ca115kg,kusjuures pole paks vaid õlakas,hambad on suus,mersu perse all ja vuntsid aetud.Nii et kui on huvi nautida glamuuri ja galantsust,võid smsida v helistada.Tõelise mehe kontekstis on mul suht head isased geenid, tegemaks Sind õnnelikumaks,kui tavaline eelpool mainitud keigar.Ka oleks hea kui oleksid tartust.Kui nüüd tunned,et Sul on kõik parameetrid paigas,kandideeri,riski,ja ehk joodki kunagi minuga koos shampanjat,selleasemel,et lõdiseda kuskil kaugel maal mõne mustpersse riigi Eesti saatkonna ukse taga, sooviga koju,tõelise Eesti mehe juurde pääseda.Minu huvid on suiti käia looduses,reisida,paugutada püssi,rallida autoga,ja teha üldse igasugu vägevat värki,mis mehele tavaline.Vahel viskan ka va hundijala vembuveekest,et keret mürgitada kahjulike bakterite eest.Lõpetuseks ei oskagi midagi enamat muud lisada,kui,et,kui oled tegija ja mitte päris hall hiireke,võta ühendust,et saaksid vaheldust oma kas joodikust mehest või muust pudulojusest kes sind köögikata ja sokipesijana seni kasutanud on,et omale mugav äraolemine teha kellegi arvelt.Mina seda tüüpi mees pole keda eelpool kirjeldasin.Süüa teen ise,riided peseb masin või ka vajadusel ise.Muidu veel olen suht hea suhtleja ja veel parem kuulaja.\nKuulutus: Abielus olev mees 48/178/78 otsib salasuhet või armukest ning soovib tutvuda heasüdamliku ja sõbraliku neiu või naisega vanuses 20-50a . Kui ellest suhtest ka midagi enamat peaks arenema,oleks rõõm seda suurem ja elu päikeselisem.


Raiesurve vähendamist takistavad pikaajalised puidumüügilepingud - Tänane leht\nRaiesurve vähendamist takistavad pikaajalised puidumüügilepingud\nEesti 200 esimees Kristina Kallas andis eile riigikogu esimehele Jüri Ratasele üle rahvaalgatuse RMK dividendiootuse vähendamiseks, paraku ei ole valitsusel võimalik reguleerida riigimetsa raiemahtu dividendiootusega, sest raiemahu määravad teised otsused. FOTO: Eero Vabamägi\nKeskkonnaminister Tõnis Mölder tegi valitsusele ettepaneku arutada riigieelarve strateegia koostamise käigus dividendiootuse vähendamist Riigimetsa Majandamise Keskuselt (RMK), kuid enne 2023. aastat ei paista raiesurve vähenemist kusagilt – dividendiootuse asemel määravad raiemahu ennekõike RMK pikaajaliste puidumüügilepingutega võetud kohustused.\nKoalitsioonileppes sisalduva lubaduse – vähendada raiesurvet riigimetsas – kohta on poliitikud selgitanud, et mõtlevad selle all just dividendiootuse vähendamist RMK-lt.\n«Peab arutama, kas riigieelarve tulud peavad tulema nii suures ulatuses riigimetsast,» ütles riigikogu keskkonnakomisjoni esimees Yoko Alender (RE) hiljuti RMK nõukogu liikmeks saades.\nPärast teisipäevast RMK nõukogu koosolekut lisas Alender, et seal kinnitati tavapäraselt küll eelmise aasta aruanne, kuid jäeti erinevalt varasemast tavast tegemata arvuline ettepanek riigieelarvesse dividendi maksmiseks.


Hagita menetluses on kohtul asjaolude väljaselgitamiseks kõrgendatud selgitamiskohustus ning samas õigus nõuda omal algatusel isikutelt teabe esitamist ja tõendite kättesaadavaks tegemist. Kohtul ei ole kohustust igaks juhuks kontrollida mingite asjaolude esinemist või puudumist, kui menetlusosaliste esitatud teave ei anna selleks alust. Menetlusosalise heausksus hagita menetluse kontekstis tähendab mh seda, et menetlusosaline teeb oma parima, et esile tuua ja ka tõendada asjaolud, mis on tema õiguste tagamise seisukohalt asja lahendamiseks tähtsad. (p 23)\nKui notar keeldub PärS § 165 lg 2 alusel pärimismenetlust algatamast, kuna pärandaja viimane elukoht ei olnud Eestis, on pärijatel NotS § 41 lg 5 ja TsMS § 475 lg 1 p 152 alusel õigus pöörduda maakohtusse, nõudes ametitoimingu tegemise taotluse uuesti läbivaatamist hagita menetluses. (p 10)\nNotari ametitoimingu tegemise taotluse lahendamisel ei ole tegemist sisulise vaidlusmenetlusega, mille seadusandja on määranud lahendamisele hagita menetluses üksnes otstarbekuse põhimõttest lähtuvalt (vt eristamise kohta lähemalt RKTKm nr 3-2-1-42-10, p-d 18-20). (p 11)\nNotS § 41 lg 5 alusel toimuvas kohtumenetluses ei saa kohus notari asemel otsustada pärimismenetluse algatamist, kuid saab kohustada notarit uuesti läbi vaatama pärimismenetluse algatamata jätmise otsust. (p 15)\n3-2-1-175-12 Riigikohus 15.02.2013\nAiandus- ja suvilakooperatiivide vara erastamise kohta § 10 lg 1\nKassatsiooniastmes vaidlevad pooled selle üle, kas esindaja käsunduslepingu rikkumine tõi esindatavale kaasa kahju. Kohtud on tuvastanud, et esindaja rikkus käsunduslepingut, kui jättis õigel ajal esitamata halduskohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse, ning et see rikkumine ei ole vabandatav. Hinnates sellises tsiviilasjas kahjunõude põhjendatust, tuleb kohtul sisuliselt asuda positsioonile, nagu ta hindaks apellatsioonkaebust halduskohtu otsuse peale, s.o maakohus peaks hindama halduskohtu otsuse põhjendatust halduskohtu otsuse peale esitatud apellatsioonkaebuse alusel ja halduskohtumenetluse reeglite ja kahju tekkimise ajal kehtinud kohaliku omavalitsuse poolt kahju hüvitamist reguleerinud materiaalõiguse järgi. Maakohus peab halduskohtu otsuse põhjendatust ja halduskohtu otsuse peale esitatud apellatsioonkaebuse perspektiivikust hinnates rakendama ka halduskohtule omast uurimispõhimõtet.


Eesti ja Läti suvepraktikantide teemad varieerusid 3D-printeritest roosteni kosmoselaeval | Tartu Ülikooli Tartu observatoorium\nEesti ja Läti suvepraktikantide teemad varieerusid 3D-printeritest roosteni kosmoselaeval\nSel nädalavahetusel koguneb 25 Eesti ja Läti noort TÜ Tartu observatooriumisse, et esitleda oma suvise kõrgtehnoloogia vallas tehtud praktika tulemusi.\nSuvepraktikat sai teha näiteks ESTCube’is, kus oli võimalus arendada teist ESTCube’i satelliiti. Praktikante oli ka kosmosetehnoloogia ettevõtetes Golbriak Space OÜ, mis on pannud rõhu optilisele satelliitsidele, ja PowerUp Fuel Cells OÜ, kus arendatakse vesiniktehnoloogial põhinevaid elektrigeneraatoreid, mis on ette nähtud kasutamiseks laevanduses. Eesti ettevõtetest võttis praktikante vastu veel Captain Corrision OÜ, mis uurib, kuidas ennetada korrosiooni ehk rooste tekitatud kahjustusi, seda muu hulgas eksperimendiga satelliidil ESTCube-2.\nPraktikat sai teha ka Läti ülikoolides ja ettevõtetes, kus võis muu hulgas kaasa aidata 3D-printerite arendamisele või motospordis, lennunduses ja kosmosevaldkonnas kasutatavate 3D-prinditud komponentide ehitamisele. Samuti töötati seal näiteks kaugseirerakenduste ja raadioobservatooriumile ilmajaama ehitamise kallal. Ka Lätis sai arendada ESTCube-2 kiiret satelliitsidet.\n„Konverentsi eesmärk on arendada noorte oskusi oma tööd kolleegidele ja avalikkusele kommunikeerida,“ sõnas konverentsi peakorraldaja Karoli Kahn. Peale selle saavad konverentsil kokku sarnaste huvidega ettevõtlikud noored Eestist ja Lätist. Koos arendatakse meeskonnatööoskusi, seda muu hulgas ühiselt rakette ehitades.\nKonverents toimub Interregi Eesti-Läti kosmoseprogrammi SpaceTEM raames. SpaceTEMi eesmärk on edendada Eesti ja Läti kosmosevaldkonna arengut. SpaceTEMi praktikandid olid Eesti ja Läti kõrgkoolidest, sealhulgas ka Tartu Ülikoolist.\nRohkem teavet: korraldaja Karoli Kahn, karoli [ät] ut.ee


Ohvrite - leiti 515 faili - Annaabi.ee, lehekülg: 11\nInimese verre sattunud haigustekitaja liigub maksarakkudesse, kus ta paljuneb, hävitab maksarakke ning satub vereringesse, kus tungib punastesse verelibledesse ja purustab neid. . Malaariat põeb kaks või kolm miljardit inimest ja see põhjustab 1-2 miljonit surmajuhtu igal aastal. Malaariasse sureb 3...\nlaps perekonnast , ta isa ei tahtnud et ta tegeleks merel seilamisega , 1. kord kui see juhtus oli ta teel Londonisse jäi ta merehaigesks ja lõpuks tõusis torm , hiljem kui mindi paadiga tormi eest varju ühte sadamasse läks see laev seal katki , aga õnneks võttis ennem neid peale suurem ja tugevam laev. Pärast liiguti laevaga edasi ja kuna torm oli veel suur mindi järgmisesse sadama...\nnovembril 1918. aastal, mil kirjutati alla Compiègne´i vaherahule. Antandi riigid (Venemaa, Prantsusmaa, Suurbritannia, Itaalia) saavutasid võidu Keskriikide (Saksamaa, Austria-Ungari, Türgi ja Bulgaaria) üle. Sõja lõppedes oli sellest saanud ohvrite arvult teine konflikt ajaloos...\nArutlus: Miks puhkes Külm sõda?\nMiks puhkes külm sõda? Teine maailmasõda ületas ohvrite arvu ning purustuste poolest mitmekordselt. Räägitakse 50 miljonist hukkunud inimesest. Teises maailmasõjas võitjaid ja kaotajaid eriliselt välja pole toodud. Küll aga lahkusid nii Nõukogude Liit, USA, Inglismaa ja ka Prantsusmaa sõjast sirge seljaga. Raskemas muutus elu nii purunenud Saksamaal, pommitatud Jaapanil kui ka Itaa...\nHugo Treffneri Gümnaasium Riinu Pae BALTI KETT Uurimuslik töö Juhendaja: Tiiu Kreegipuu Tartu 2011 Sisukord Sisukord.................................................................................................................................. 2 Sissejuhatus...


Metallitööd, keevitustööd, detailide värvimine - HPP Trading\nMetallitööd mõistliku hinna ja lühikese tähtajaga, oleme usaldusväärseks partneriks nii ehituses, masinaehituses kui tööstusvaldkonnas ning teeme kõiki levinumaid metallitöid. Üheks meie eeliseks on logistiliselt mugav asukoht Pärnu ja Tallinna vahel Via Baltica lähistel, Märjamaal. Meie juurest on mugav kaupa transportida nii maismaatransporti kasutades Eesti piires kui ka Lääne-Euroopasse või Venemaale. Samuti asume suhteliselt lähedal Eesti suurematele kaubasadamatele.\nTeeme järgmisi metallitöid:\nKeevitustööd (MIG/MAG; AC/DC TIG; elektroodkeevitus)\nMetallist detailide värvimine ja kuumtsinkimine\nVajadusel tegeleme ka detailide projekteerimisega\nMetalli lõikus: pingi mõõdud 2m x 6m\nMetallkonstruktsioonid: pikkus kuni 20m, mass kuni 5 tonni


★★★ Milano Google'i sisustuse disainilahendused ★★★\nKui kuulete sõna "büroo", kohe seotaksite selle tõsiselt, ettevõtte ametnikud ja töötajad, kes on riietatud pimedas ja kaarses ülikonnad, mille failid on nende käes või lauas, alati oma pead alla, arvutiekraanile vaatades või faili Kuid õnneks ei ole kõik kontorid sellised: ma arvan, et see sõltub vastutajatest ja ka ettevõtte profiilidest.\nNäiteks on Google Internetis kõige enam kasutatav otsingumootor, kuid sellegipoolest on tohutu äri taga, kus on reaalsed, mitte virtuaalsed kontorid ja töötajad. Nendele töötajatele peab oma eesmärkide saavutamiseks olema palju kujutlusvõimet ja loovust, mistõttu pakub ettevõte neile ebatavalist kontorit, mis on sobivam keskkond, mida nad peavad tegema.\nKui vaatate neid pilte, näete, et see kõik on mänguline ja värvikas, pakkudes ruumi lõõgastumiseks ja loovust. Isegi toolid on värvitud erinevat värvi ja seal on eriline koht, kus need, kes seal töötavad, saavad lõõgastuda mõnusalt rahulikult ja isegi mõnda basseini panna. Seal on kohvik ja isegi mänguväljak, kusjuures kõik on nii rõõmsameelne ja täis värvi. Uus Google Office avati Milanos, Itaalias samas värvikas ja mängulises teemade kujunduses. Samuti saate vaadata Stockholmi kontorit, Sydney kontorit ja teisi Google Office'i pilte.


Suur lugu: kuuldused telegrammi surmast on kõvasti liialdatud - Tänane leht\nSuur lugu: kuuldused telegrammi surmast on kõvasti liialdatud\nTelegrammide saatmiseks kasutatavad seadmed on pärit 1990ndate algusest. FOTO: Mihkel Maripuu\nTelegrammide aeg saab läbi, Belgias saadetakse 29. detsembril välja viimane telegramm, kirjutas BBC. Tallinnas Lasnamäel üle maailma telegramme edastavat Aleksander Sahani ajab see väide naerma, sest lähiaastatel ei kao telegrammid kuhugi.\n«Siin on suur (telegrammide – toim) transiidipunkt, kõik Venemaa ja endise Nõukogude Liidu maade telegrammid liiguvad minu kaudu,» näitab oma tööruumi Aleksander Sahan, kes on 40 aastat tegelenud just telegrammide edastamisega.\nPae tänava büroohoone ühes toas töötab kümmekond 1990ndatest pärit arvutit, mis võtavad vastu ja saadavad edasi telegramme üle kogu maailma. Tehnoloogilises mõttes juba uunikumide tiitlit väärt masinate kasutamisel on lihtne põhjus: nimelt on neis seadmetes olemas kaart, mis toetab telegraafiprotokolli.


Töötus noorte lõpetajate hulgas - haridus - 2020\nPõhiline - haridus - Töötus noorte lõpetajate hulgas\nTöötus noorte lõpetajate hulgas\nÜhe ajutisest töökohast teise liikumine on peaaegu üldjuhul meie tööealiste noorte olukord. Meie riigi tööolukord tekitab, isegi koolitatuna, Kolm väljasõitu noortele: töötus, ebakindlus või pagulus. Hispaania on ELi riik, kus on kõige rohkem noori, kes ei õpi ega tööta. See arv on alates 2008. aastast kasvanud kriisi puhkemise tõttu.\nSeda näitab raport Panorama of Education 2014, mis täpsustab igal aastal Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ja see esitati Madridis. Kui Hispaania võrdleb ülejäänud 34 riiki, kes moodustavad ELi, saavutab see kurb tulemuse, kui on teine riik, kus on kõige rohkem noori, kes ei õpi või töötavad.\nLisaks sellele, et Hispaania on palju kõrgem kui OECD keskmine, on Hispaania üks neist riikidest, mis koguvad töötuid noori, ülejäänud riigid parandavad olukorda. 2010. aastal oli 23,8% noortest ninis. Aasta hiljem suurenes see näitaja 24,4 protsendini. Ja täna on see 25,79 protsenti. Need protsendid on tõlgitud ligi 1,7 miljonit noort hispaanlast, kes on töötud nad ei õpi 30-nda pöörde äärel, kokku 7,6 miljonist, vastavalt Eurostati andmetele.\nAjutised töökohad noortes\nRohkem kui 60 protsenti 15–25-aastaste töötajate lepingutest on ajutised. Ja rohkem kui pooled osalise tööajaga töötutest soovivad töötada rohkem tundi, lisab OECD. Probleem seisneb aga selles, et mida rohkem töötatud tunde on, seda kõrgem on palk ja seda lähemal peab see vastama minimaalsele ametitevahelisele palgale, kuid see avaldaks ettevõtetele negatiivset mõju.\nTeisest küljest peame protsentide analüüsimisel meeles pidama, et mitmed noorte töötuse määraga seotud noored võivad olla mitteametlikult ametikohad, suuliste lepingutegaja seega väljaspool ametnikku.\nAlates kõrgharidusest töötuseni\nKolledži läbimine või kõrghariduse omandamine ei ole enam töö tagamise tagatis. Ninistide lõhe kasvab alates 2008. aastast kõigis Hispaania haridustasemetes, suurendades ülikoolisõpilaste arvu ilma töölevõtmiseta või järjepidevust klassiruumides.Ülikoolide hispaanlaste töötuse määr ja erialane koolitus (FP) on 14 protsenti, samas kui OECD riikide kogutud Euroopa riikide keskmine on 5%.\nSamas tahame rõhutada, et pärast karjääri õppimist toob kasu ka teistes valdkondades: ülikoolilõpetajad saavutavad kõrgemad palgad, tõenäolisemalt saavutavad edu ja rahulolu sotsiaalsete aspektidega, nagu usaldus või tunnustamine.\nMu laps imeb sõrme, mida ma teen?\nDigitaalne imemine on kahjulik harjumus, mida on raske eemaldada ja suu deformeerimisvõimega suurem kui tutti. Mida teha, kui laps imeb ...