Ettevaatust - mürgised põlemisgaasid!\nPõlengu käigus moodustuvad erisugused kahjulikud gaasid, sageli mürkgaasid. Eriti mürgised materjalid on tavaliselt keemiatööstuse toodang (naftatooted) ja seetõttu põlevad nad süttimise järgselt eriti aktiivselt ja suitsurikkalt. Vanglates, eriti vanemates vanglates, on suureks ohuks kümned erinevad värvikihid vangla seintel ja koridorides. Värvikihte on mitmeid ja allpool olevate värvide keemilist koostist ei tea aja möödudes tõenäoliselt mitte keegi. Reeglina need vanad värvikihid põlevad süttimise järgselt eriliselt aktiivselt ja võivad levitada eriti ohtlikke põlemisgaase. Värvikihtide all võib olla ka vanu elektrijuhtmeid ja nende kummist isolatsioonimaterjalid võivad põledes tekitada väga ohtlikke ja mürgiseid põlemisgaase.\nOhtlikud põlevad materjalid on:\n• Plastikud, kummid ja muud tehisained;\n• Värvid, rasvad, lahustid ja muud keemilised ained;\n• Elektrilised seadmed ja nende isolatsioonimaterjalid.\nPõlevate materjalide ohtlikkus seisneb tavaliselt selles, et põledes eralduvad nendest eluohtlikult mürgised gaasid. Põlemisgaasid võivad sageli olla lõhnatud, kuid ka tavaliselt on nad vängelt tajutavad. Tulekahju ajal koos põlemisgaasidega ilmneb ka nähtav suits. Suitsu moodustumine võib olla eriliselt rikkalik ja see sõltub sellest, millised materjalid põlevad. Suitsu ohtlikkus on üldteada ja igaüks peab oskama vältida suitsuseid kohti.\nSuitsusukeldumise varustus on vältimatu eeldus, et suitsuses keskkonnas saaks efektiivselt tegutseda ja sinna siseneda. Seepärast on ilma spetsiaalse suitsusukeldumise varustuseta suitsusesse keskkonda sisenemine inimese elule alati äärmiselt ohtlik ja seetõttu keelatud. Spetsiaalse gaasimaskiga tohib suitsusesse keskkonda tungida vaid loetletud minutiteks.\nSuitsule ja põlemisgaasidele on iseloomulik levida üsna kiirelt suurele alale, sel moel saastades hingatavat õhku. Tulekahju lähedusest tuleb inimestel võimalikult kiirelt evakueeruda turvalisse keskkonda. Turvaliseks keskkonnaks on koht, kus tuli ja kuumus neid ei ähvardaja mille õhukeskkonda ei sattu suitsu.\nPõlemisgaaside ohtlikkus seisneb sageli selles, et neid on raske märgata - lõhnatuid ja maitsetuid, kuid mürgiseid põlemisgaase on ilma erivarustuseta võimatu tajuda. Tulekahju korral mürgiste põlemisgaaside sissehingamine on peamiseks põhjuseks tulesurmades, leekides hukkumine on oluliselt harvaesinevam. Ka esmapilgul väikese ja ohutuna näiva põlengu korral võivad mürgised põlemisgaasid tappa inimesi, kui neid ei evakueerita ohutusse kohta. Peab meelde jätma, et kõik tulekahjud on alati ohtlikud!\nVanglate kohta kehtivad kõrgendatud ehitusalased nõuded tuleohutuse kohta, see kätkeb endas ka sisustusmaterjalide valikut. Vangla ehitamisel ja vangla sisustamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata ja eelistada järgmiste omadustega materjale:\n• Vangide riietuses, voodivarustuses jne tuleks võimalusel kasutada raskestisüttivaid ja põlemiskindlaid materjale;\n• Vältima peaks tehiskiust materjale (nailon või muu plastikupõhine kangas). Kangaste valikul oleks tähtsaks kriteeriumiks asjaolu, et kangad ei eritaks põledes palju suitsu;\n• Eluruumides ei tohiks pinnakattena kasutada kummikattega materjale;\n• Vaheseinade ja muude konstruktsioonide ehitamisel ei tohiks kasutada kergelt süttivaid materjale (puitlaast plaadid, saepurust isolatsioon);\n• Põlevate vedelike (värvid; lahustid; pesuained) säilitamisel ja kasutamisel tuleb järgida spetsiaalseid tuleohutusnõudeid.\nKui vanematüübilistes vanglates on märgata varasematel aegadel remonttöödel või ehituses kasutatud eriliselt (tule)ohtlikke materjale, siis tuleb kaaluda nende hooneosade renoveerimist ja need hooned viia vastavusse kaasaja tuleohutuse nõuetele.


Kuidas valida vingugaasiandurit? 8 olulist mõttekohta, enne kui muretsed ühe - Kodustiil\nKuidas valida vingugaasiandurit? 8 olulist mõttekohta, enne kui muretsed ühe\n5. oktoober 2021, 19:28\nVingugaasiandurid. FOTO: Mihkel Maripuu/Postimees Grupp\nVingugaasi tuvastamiseks sobib ainult vingugaasiandur. Suitsuandur ega gaasiandur vingugaasi ei tuvasta. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet annab nõu, mida võiksid anduri valimisel kindlasti silmas pidada.\nVingugaas on lõhnatu, värvitu ja maitsetu mürgine gaas, mis võib tekkida igasugusel põlemisel, kui ei jätku piisavalt õhku. Selline olukord tekib kergesti halva ventilatsiooniga siseruumides.\nRohkem infot vingugaasist leiab SIIT.


Inteli kasum kukkus 90% - Äripäev\nInteli kasum kukkus 90%\n16. jaanuar 2009, 09:48\nInteli neljanda kvartali kasum kukkus 90\nprotsenti, kuna majandussurutis piiras nõudlust ja sundis ettevõtet oma\ninvesteeringute väärtust maha kirjutama, vahendab Bloomberg.\nPuhaskasumiks teenis ettevõte 234 miljonit dollarit ehk neli senti aktsia kohta. Aasta varem oli kasumiks 2,27 miljardit dollarit ehk 38 senti aktsia kohta. Analüütikud ootasid seekord kasumiks 245,3 mln dollarit ehk neli senti aktsia kohta. Inteli käive kahanes 23 protsenti, 8,23 mld dollarile.\nPraeguse kvartali käibeks võib ettevõtte prognoosi kohaselt tulla umbes seitse miljardit dollarit. See aga oli ettevõtte siseseks kasutamiseks tehtud prognoos, teatas Intel. Tavapärast käibeprognoosi Intel enam ei andnud, kuna praegune majanduskeskkond muudab nõudluse prognoosimise keeruliseks.\nAnalüütikud ootavad Inteli selle aasta käibeks 30,5 miljardit dollarit ehk 20 protsenti vähem, kui oli 2008. aastal. See oleks Intelil suurim käibe kukkumine alates 2001. aastast.\n20. jaanuar 2009, 21:17\nIntel alandab hindu 2\n16. January 2009, 09:48


Toetused aitavad säilitada rannakalanduse traditsiooni - Põllumajandusuudised\nToetused aitavad säilitada rannakalanduse traditsiooni\nLindi sadam Pärnumaal\nEesti rannajoone pikkus ja mitmekesise kalavaruga siseveekogude rohkus on ajast aega võimaldanud rannikukogukondadel tegeleda kalapüügiga.\nVälja on kujunenud pikaajalised püügitraditsioonid, kutselise kaluri amet ning olulisemad kohad, kust kala maale tuuakse. Et kala meie lauale jõuaks, tehakse kalasadamates rasket ja tänuväärset tööd. Kalasadamate uuendamise toetamise olulisusest ja rannakalanduse traditsioonide säilimisest kirjutab Maablogis kalamajandusosakonna kalanduse arengu büroo nõunik Liis Reinma.\nRannakalanduse arengut toetab perioodil 2014–2020 Euroopa Merendus- ja Kalandusfond. Üheks toetatavaks tegevuseks on kohaliku tähtsusega kalasadamate uuendamine. Toetuse eesmärk on kala kvaliteetselt randa tuua ning kalurile kaasaegsed ja ohutud töötingimused luua. Kalurid on aastakümneid aktiivselt kasutanud kalasadamaid, mille ümber on arenenud ka muu külaelu ja tekkinud kogukonnad. Kalasadamad ja lossimiskohad olid pärast taasiseseisvumist väga halvas tehnilises olukorras – kaid, hooned ja seadmed olid amortiseerunud ja ohtlikud. Seda olukorda on aidanud parandada investeeringud kalasadamatesse Euroopa Liidu kaasrahastamisel (aastatel 2007–2013 Euroopa Kalandusfondist ning aastatel 2014–2020 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist).. Kalasadamate uuendamine on üheks heaks näiteks muutusest, mida on toonud EL-i toetuste kasutamine. Nende abil on rannakalandus muude sektorite kõrval maapiirkondades nähtavamaks muutunud ning rannakalanduse üks tarneetapp teinud olulise kvaliteedihüppe. Tõusnud on sektori maine tervikuna ja kalurid on kujunenud maapiirkonnas muude valdkondade kõrval arvestatavaks partneriks kohaliku elu kujundamisel.\nPraeguseks on kõikides kalanduspiirkondades kalasadamaid olulisel määral uuendatud – renoveeritud on kaisid ja muule, soetatud on kaasaegseid seadmeid ja vahendeid ning rajatud on töö- ja olmeruume. Taastatud kalasadamad on olulised ka kohalikule kogukonnale, kes otseselt kalapüügiga ei tegele, kuid saavad kaudselt kasu sadamas toimuvast tegemistest – sadam on väljapääsuks merele, seal toimuvad mitmesugused üritused ja areneb kohalik väikeettevõtlus. Mitmed kalasadamad pakuvad lisaks kala kvaliteetselt maale toomisele ka teisi võimalusi, näiteks turismiga seotud teenuseid.Kõige suurem kasusaaja on aga sealne rannakalur\nEesti on jaotatud kaheksaks kalanduspiirkonnaks, mis katavad kogu rannikuala ja suuremate siseveekogude püügipiirkondi. Igaühes neist tegutseb kohalik kalanduse algatusrühm, kuhu kuuluvad piirkonna kutselised kalurid, kalanduse ja muude tegevusalade ettevõtjad, omavalitsused ja teised piirkonna arengust huvitatud organisatsioonid. Algatusrühm tegutseb mittetulundusühinguna ning on avatud uutele liikmetele. Igaüks, kes kohalikus kalanduspiirkonnas elab või tegutseb, võib meetme elluviimisel osaleda – teha ettepanekuid ja avaldada arvamust strateegia elluviimiseks ja poliitika kujundamiseks, hääletada suuremate projektide valikul, osaleda koostööprojektides ning muudes kohaliku algatusrühma tegevustes. Suuremates kohalikes algatusrühmades on liikmeid üle saja.Uuendatavad kalasadamad lepitakse kokku kohalikus algatusrühmas ning kajastatakse arengustrateegias, mis võetakse vastu algatusrühma üldkoosoleku otsusega. Sellise rakendussüsteemi eesmärk on kaasata otsuste tegemisse laiapõhjaline kogukond, kes teab kohalikke vajadusi ja võimalusi kõige paremini. Projektitoetuse taotlemiseks esitatakse taotlus algatusrühmale, kes hindab taotluse vastavust strateegiale ning teeb ettepaneku toetuse andmiseks. Seejärel esitatakse taotlused PRIA-le.\nKohalikud arengustrateegiad, sealhulgas info toetuse taotlemise kohta, leiab kohalike algatusrühmade kodulehtedelt.\nLisaks kalasadamate uuendamisele toetatakse ka muid tegevusi: kalale lisandväärtuse andmist ja otseturustamist, majandustegevuse mitmekesistamist, kalade kudealade taastamist ning tegevusi sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi edendamiseks. Toetusi on määratud 9,2 miljoni euro eest (seisuga 30.04.2018). Kalasadamate uuendamiseks on 2018. aasta 30. aprilli seisuga rahuldatud 42 projektitaotlust kogusummas 3 miljonit eurot. Kogukonna juhitud kohaliku arengu edendamiseks on Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist perioodiks 2014–2020 ette nähtud 27,8 miljonit eurot..\nKokku on PRIA heaks kiitnud 318 projektitaotlust, sealhulgas 49 koostööprojekti.\nKalasadamate arengu ning teiste põllumajanduse ja kalanduse valdkonna teemadel saab kaasa rääkida “Põllumajanduse ja kalanduse valdkonna arengukava aastani 2030” koostamise raames. Maaeluministeerium koos teiste ministeeriumite ja Riigikantseleiga kaasavad tegevustesse ka koostööpartnereid ja huvirühmi ning üheskoos seatakse eesmärgid, mille abiga aidatakse kaasa Eesti maaelu valdkonna arengule.Vaata lisainfot SIIT


Vaja on kõigest head tahet\nMõne aja eest kuulsime, et ühe väikelinna juhid ei oska oma palgatõusu pidurdada, sest aastaid tagasi määratud kümnekordne miinimumpalk kipub pealinna meerile kannule, aga Püha Bürokraatia ei luba seadust muuta. Nüüd on samas hädas Riigikogu, kelle järjekordne palgatõus on rahva vihale ning allkirju koguma ajanud. Asjaosalised laiutavad käsi ja kurdavad, et on küll nagu piinlik, aga Põhiseadus lubab ainult järgmise koosseisu palku reguleerida. Kreitzberg oligi juba valmis ühest keskmisest palgast loobuma, teades, et see niipea ei juhtu. Tuleme appi.\nKui riigikogulased väidetavalt ei tohi põhiseadust rikkuda, ei keela neil ju keegi loomast Riigikogu nimelist heategevusfondi. Ei kutsu üles ajama läbi 5000 krooniga kuus, aga ühe statistilise keskmise palga võiks sinna annetada iga saadik. Rahvale annaks see positiivse signaali ja tõstaks ka andjate toonust (õndsam on anda kui võtta!) Aastaga koguneks ligi 15 miljonit krooni, mille saaks investeerida inimkapitali, näiteks suurperedesse. Kümne ja enama lapsega peresid on alla kahekümne. Mõni on aastaid elektrita, mõni vajaks väikebussi, millega pääseks liikuma, mitte ei peaks vanaemale külla või emadepäeva vastuvõtule sõitmiseks kulutama tuhandeid. Mõni vajab abi eluaseme laiendamisel või remontimisel jne.\nMuidugi, vohava riikliku raiskamise foonil oleks need summad tühised, aga tähtis on algatus ja hea tahe. Vahest hakataks ka rohkem mõtlema, kas iga tulevärk või kogu riigi reklaamipindade katmine juubelisümboolikaga (iga plakat maksab tuhandeid) on ikka ilmtingimata vajalik, kui meie tulevik - lapsed - on jäetud hooletusse või nälga.\nSeaduseandjad taipasid endale liikuva sissetuleku määrata, märkamata sama teha pensionide ja lastetoetustega. Äsja selgunud 12 000-kroonise keskmise palga valguses on Eestil Euroopa suhteliselt madalaimad pensionimäärad isegi pärast 1. aprilliks lubatud tõusu. 2,5% lapsetoetus on aga ülemaailmne nalja- ning häbinumber.\nJa ammu on aeg koostada uus Riigikogu palgaseadus, lähtuvalt euroopalikest eeskujudest ning suhtarvudest. Sõjaeelset Eestit eeskujuks soovitada oleks liiga karm - seal oli riigikogulase palk madalam professori omast. Kindlasti tuleb loobuda statistilise keskmise palga korrutisest, sest Eesti tingimustes arvutatuna põhjustab see ainult stressi: niipalju või enam teenib vaevalt kaks inimest kümnest palgasaajast. Kas võtta koefitsiendi aluseks maksuameti sotsiaalmaksu järgi arvutatud keskmine, miinimumpalk või keskmine pedagoogipalk - võimalusi jagub. Võib ka palgamäära fikseerida kümneks aastaks, nagu lastetoetuse (jkethestamise ajal oli see kolmandik riiklikust pensionist).\nMinu arust oleks õige võtta aluseks sotsiaalmaksu laekumise alusel arvutatud ning pooleldi salastatud tegelik keskmine palganumber (mis ilmselt on kuskil seitsme ja kaheksa tuhande krooni vahel), kuna see kajastab kõigi väljamakstud palkade keskmist palju adekvaatsemalt kui rahvusvahelise valemi järgi arvutatud statistiline keskmine, mis peegeldab Eesti oludes ca 3% töövõtjate palganumbreid. Kõik, kes vähegi arvutada oskavad, teavad, et see "keskmine" on õhku täis ja kui riigikogulased oma südametunnistuse riismed kokku koguksid, võiksid nad kohe hakata oma neljakordset palka arvutama tegelikust keskmisest ning polekski uut seadust vaja. Pensioniarvestuses nemad ei kaotaks, kuna endiselt läheks iga riigikogus välja istutud aasta neile kirja nelja aastana. Samas tähendaks see olulist võitu tavainimestele, kellest kolmel neljandikul läheb praegu iga töötatud aasta arvesse vähem kui aastana, kusjuures alampalgalistel tuleks 15-aastase miinimumstaaþi kättesaamiseks rügada üle 40 aasta. Mõistetavalt pole neil millestki ka sambaid kasvatada. Lapsi kasvatavate emade tööd ei hinda pensioniseadus aga üldse.\nNiisuguse seaduse vastuvõtmine sotsiaalminister Nestori ajal tuleks tõepoolest liigitada inimsusevastaste kuritegude hulka, nagu ka Euroopa sotsiaalharta ratifitseerimisel 2000. aastal teatud nõuete väljajätmine. Ratifitseerimata on muuhulgas artiklid 23 (eakate kaitse), 30 (kaitse vaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse puhul), 31 (õigus eluasemele). Artiklist 4 - õigus õiglasele töötasule - on kinnitamata punkt 1, mis garanteerib õiguse inimväärsele töötasule (selle all mõistetakse palka, mis võimaldab ennast ja peret normaalselt ära elatada) ning p. 3 - meeste ja naiste võrdne tasustamine võrdse töö eest. Toona õigustas Nestor end Riigikogu ees sellega, et riik on vaene, aga kui need nõuded ratifitseeritakse, võib Euroliit, kui meid sinna võetakse, hakata nende täitmist kontrollima.\nNüüd, mil Eesti on väidetavalt enneolematult rikas, peaks olema võimalik mõelda ka sotsiaalharta täies mahus ratifitseerimisele, enne kui seda Brüsselist nõudma hakatakse. Inimväärset palka ei vääri ju ainult riigikogulased.\nIlmunud "Kesknädalas" 12. märtsil 2008.


Kütuseterminali operaator ( Job id: 55505788)\nCompany: BALTIC OIL SERVICE OÜ\nTööülesanded: Kütusteterminali kütuse ümberlaadimisega seotud tööde teostamine: sadamakail - tankeritest, raudtee-estakaadil raudtee tsisternidest.\nOmalt poolt pakume: Konkurentsivõimeline palk.\nHead olme tingimused.\nCompany Saaremaa Haldus in Other\nTööülesanded: Reisilaev Abro mehaanik Omalt poolt pakume: kindlat töötasuKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Paju Sigala OÜ in Other\nsigalasTööülesanded: Farmi juhatamine ja haldamine, personali juhtimine, dokumentatsioon jms.Omalt poolt pakume: Stabiilset töödMuud nõuded: Sobival töötajal tuleb kasuks veterinaar või loomakasvatuse haridus/töökogemus; eelnev kogemus samal ametikohal, korrektsus, ausus, kohusetundlikkusVõimalus väljaõppeksKodus töötamise võimalus: Ei...\nOperatiivbrigaadi juhtTööülesanded: Hommikuti teenindada Klientide territooriume:ülesandeks on hooldada korterelamute territooriume, hoida need puhtana ja korras; talvel hoida lume- ja jäävabad nii kõnniteed, kui ka sissepääsu esised; sügisel teostada lehtede koristust, suvel muru niitmist.Täita ühekordseid tööülesandeid (pirni vahetus, veearvesti vahetus, veearvesti plommimine, trepikoja valgusti vahetus, lukkude vahetus, täita kinnisvara objekti ülevaatuse lehte, kontrollida objektide kvaliteeti, likvideerida tõrkeid hallatavatel objektidel ja pesulates).Omalt poolt pakume: Sõbralikku töökollektiivi, lihtsasti koostatud tööülesandeid, stabiilselt aastaringset tööd ja motiveerivat põhipalka + tulemustasu.Muud nõuded: Oled sobiv kandidaat, kui oled kohusetundlik ja sulle on omane tagada om...\nTööülesanded: Kodujuustu- ja ricottatoodete valmistamise tehnoloogilise protsessi läbi viimine ja jälgimine; kvaliteetse valmistoodangu tagamine; tootmishügieeni ja ruumide hügieeni tagamine.Omalt poolt pakume: Mitmekülgset tööd arenevas ja kaasaegses tootmisettevõttes; sõbralikku ja toetavat kollektiivi; õppimise ja arenemise võimalust; töötasu pärast katseaja edukat läbimist 6,00 eurot tunnis (bruto) ja sellele lisanduvat tulemustasu; transpordikompensatsiooni (isikliku sõiduvahendi kasutamisel).Muud nõuded: Huvi piimatoodete tootmise vastu; tehniline taiplikkus, kohusetundlikkus, korrektsus, täpsus, hea suhtlemis- ja meeskonnatöösoskus; tervisetõendi olemasolu või valmidus seda saada; isikliku transpordi kasutamise võimalus tööle ja koju sõiduksKodus töötamise võimalus: Ei...\ngaraaitehnika paigaldus, hooldus, remont ja diagnostikaTööülesanded: Tegemist on garaai – ja tööstusseadmete (garaaiseadmed, kompressorid jmt) paigalduse, hoolduse, diagnostika ja remondiga Põhja-Eesti piirkonnas.Omalt poolt pakume: • Väljaõpet kohapeal, täiendkoolitusi• Väga inimlikku ja mõistvat suhtumist - toetav meeskond• Korralikke töövahendeid ja tööriideid• Väga head töötasu• Heade töötulemuste korral boonustMuud nõuded: • Tehniline taip• Täpsus ja korrektsus• Õpivalmidus• Valmisolek komandeeringuteks Eesti piiresKasuks tuleb:• Eelnev töökogemus antud valdkonnas• Tehniline eriharidus• Inglise keele oskus (joonised on inglise keeles)• Jooniste lugemise oskusKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Aktsiaselts Vensen in Other\nTööülesanded: Otsime kohusetundlikku, hea pingetaluvuse ja organiseerimisvõimega betoonitööde objektijuhti. Betoonitööde teostamine ja organiseerimine erinevatel ehitusobjektidel.Omalt poolt pakume: Kaasaegseid töövahendeid ja -tingimusi, motiveerivat töötasu, eneseteostusvõimalustMuud nõuded: soovitav ehitusalane haridusKodus töötamise võimalus: Ei...\nTööülesanded: Tööde organiseerimine raudtee ehituse objektidel.Omalt poolt pakume: Vajalikud teoreetilised ja praktilised koolitused, korralikud töövahendid ja -riided, tervise, spordi ja lastega seotud soodustused.Muud nõuded: Aus, avatud, sõbralik. Soov õppida ja areneda koos ettevõttegaKodus töötamise võimalus: Ei...\ntöökoht tehnikaosakonna koosseisusTööülesanded: Mehaanik teostab tootmis- ja soojusseadmete hooldust ja remonti, jälgib seadmete tehnilist seisukorda ning lahendab tekkinud tõrked operatiivselt.Omalt poolt pakume: Stabiilset töösuhet kiiresti arenevas ettevõttes.Sinu töö on huvitav ja mitmekesine; tööaeg on 8 tundi ning vahetuste alusel; pakume puhkust suvel ja talvel, taskukohast lõunasööki ja häid olmetingimusi.Muud nõuded: Sobiv kandidaat on huvitatud masinate hingeelust. Sul on erialane haridus ja varasem töökogemus mehaanika, hüdraulika või pneumaatika valdkonnas. Oled vastutustundlik, hoolikas ja täpne, algatusvõimeline ning soovid töötada meeskonnasKodus töötamise võimalus: Ei...\nTööülesanded: Laadimismasinate tõrgeteta töö tagamine ja rikete operatiivne kõrvaldamine.Töökorras laadimismasinate väljastamine vahetuse alguses ja vastuvõtmine vahetuse lõpus.Omalt poolt pakume: Head meeskonda;huvitavat ja vaheldusrikast tööd;kaasaegset töökeskkonda ja töövahendeid;motiveerivat töötasustamise süsteemiKodus töötamise võimalus: EiKoormus, vahetused: öösiti...\nLoomakasvatusjuht - farmijuhataja\nCompany Osaühing Rebruk Farm in Other\nTööülesanded: Piimafarmi igapäevane juhtimine, zootehniline arvepidamine, kasumlikkuse parandamine, igakuiste raportite esitamine.Omalt poolt pakume: Kõik vajalik töötamiseks.Muud nõuded: Vajalik põllumajanduse-loomakasvatuse-piimatootmise tundmine; teadmised tootmiskuludest; töökogemus samal ametialalKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Osaühing BESTRAIL GRUPP in Other\nTööülesanded: Ehitustööde korraldamine objektidel, tööde teostamiseks vajaliku materjali tellimine ja optimaalse tehnika vajaduse hindamine ja tellimine; tööbrigaadi juhtimine ja vajalikke tööülesannete andmine. Omalt poolt pakume: Sõbralikku väikest töökollektiivi, arenguvõimalust, eneseteostust ja konkurentsivõimelist töötasu.Kodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany aktsiaselts Jalax in Rootsi\ntootmisosakonna koosseisusTööülesanded: Vahetuse meister organiseerib vahetuse igapäevatööd ning tagab oma meeskonnas tulemuste saavutamiseks vajalikud töötingimused ja –õhkkonna. Teeb tihedat koostööd teiste tootmisüksuste ning osakondadega. Lahendab tekkivad tootmistõrked kiirelt ja tulemuslikult. Vastutab tootmisprotsessi kvaliteedi eest.Omalt poolt pakume: Võimalust olla osa meeskonnast/ettevõttest, kelle toodangust 90% liigub eksportturgudele Soome, Rootsi, Suurbritanniasse, Taani ja Poola. Meie tugevaim müügiargument on 99% tarnekindluse tagamine klientidele.Sind ootab mitmekesine ja huvitav igapäevatöö ning võimalus oma oskused ja kogemused proovile panna. Puhkus suvel ja talvel, taskukohane lõunasöök kohapeal.Muud nõuded: Oled sobiv kandidaat, kui oled iseseisev ja innukas, julged ...\nKütteseadmete paigaldus- ja hooldustehnik\nCompany OÜ Küttemeister in Other\nTööülesanded: Otsime oma meeskonda tehnikut, kellel oleks hea tehniline taip ning soov teha meeksonnatööd. Töö hõlmab erinevate kütteseadmete (katlad, boilerid, soojuspumbad jne) paigaldust ning hooldust. Omalt poolt pakume: * Konkurentsivõimelist töötasu* Tööriided* Auto* Tööaeg 9.00 - 17.00Muud nõuded: * hea füüsiline vorm,* pingetaluvus,* otsustus- ja vastutusvõime,* töötahe,* oskust töötada meeskonnasKodus töötamise võimalus: Ei...\nTööülesanded: Teedeehituse objektil tööde juhtimine ja koordineerimine, dokumentatsiooni ja aruandluse vormistamine, suhtlemine tellijaga.Omalt poolt pakume: Huvitavat tööd ja positiivset tööõhkkonda, heade töötulemuste eest konkurentsivõimelist töötasu, erialast täiendkoolitust, tööks vajalikke vahendeid (ametiauto, arvuti, telefon).Kodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Aktsiaselts REMEKSI KESKUS in Other\nTööülesanded: Montaai- ja keevitusoskonna (kuni 30 inimest) töö planeerimine ja korraldamine ;• metallkonstruktsioonide ja -seadmete montaai- ja keevitusprotsesside korraldamine ja juhtimine;• töö jooniste ja tehnilise dokumentatsiooniga;• töö tootmisprotsesside tõhususe nimel;• tööalase distsipliini kontroll;• suhtlemine ettevõtte struktuuriüksustega;• osakonna töötajate ohutuseeskirjade järgimise kontrollimine.Omalt poolt pakume: • Töökohta suures, tehnoloogiliselt arenenud ettevõttes; • oma valdkonna spetsialistide meeskonda; • töö tulemustele vastavat töötasu ja suurepärast motivatsioonisüsteemi; • suurepäraseid võimalusi isiklikuks ja professionaalseks arenguks.Muud nõuded: • Töökogemus sarnases tootmisettevõttes meistri või tootmisjuhina;• meeskonna juhtimise kogemus;• arusaamine m...\nmetallkonstruktsioonide valmistamineTööülesanded: Metallkonstruksioonide valmistamise protsessi kontrollimine.Omalt poolt pakume: Stabiilset palka.Muud nõuded: Metallitöötlemise alased oskused ja kogemusedKodus töötamise võimalus: Ei...\nlammutustöödelTööülesanded: Tööde organiseerimine, töötajate tööaja arvestuse pidamine; töö erinevatel lammutusobjektidel.Omalt poolt pakume: Heade tulemuste eest head palka, stabiilset töösuhet pidevalt arenevas ettevõttes.Muud nõuded: Objektijuhtimise kogemus lammutustöödel ning oskus meeskonda motiveerida; lisaks vajalik projektide lugemise oskus ja ehituslik mõtlemineKodus töötamise võimalus: Ei...\nCompany Raud Consult OÜ in Other\nPeab omama pädevust tunnistuse kujul ja peab saama volitada MTR-isTööülesanded: Koosolekutel viibimine ning töökorralduste jagamine erinevatele ehitusfirmadele, kes teostavad erinevaid ehitustöid.Omalt poolt pakume: Arenevat keskkonda; täiendkoolitusi; konkurentsivõimelist palka; rutiinivaba tööd; oma aja organiseerimise võimalust.Muud nõuded: LojaalneKodus töötamise võimalus: EiKoormus, vahetused: 84 tundi...


Tänane kuupäev 20 Sept, 2021 11:19\n130. leht 135-st\n[ 2018 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133 ... 135 Järgmine\nPostitatud: 09 Juul, 2021 17:47\nKui tegemist on Jaunoga siis tal pole Eesti riigi vastu midagi aga ta on autopede. St, kaunistas memoriaali ilusa bemariga. Integratsiooni ja poliitikaga pole siin midagi pistmist.\nPostitatud: 09 Juul, 2021 17:50\nKas ei ole mitte Jauno Kuppart? Jannoga jäin guugeldades hätta.\n..prošu pardoonu - ongi Jauno...\nKui tegemist on Jaunoga siis tal pole Eesti riigi vastu midagi aga ta on autopede.\n..teema sisu sellest mitte kuidagi ei muutu - t_bla ongi t_bla...\nMul lihtne retooriline vastus - milleks üldse meil meid mitteaustavate t_blade pääle solvuda - kui meie omakeelne element on selliseid idikaid täis\nAga mul on heameel, et mul õnnestus teid siin(-raffast) vihastada - sest mina ise vihastusin ka.......\nPostitatud: 09 Juul, 2021 18:02\nTõenäoliselt siis see E30 foorumi kasutaja?\nIntegratsiooniga pole siis küll suurt seost.\nPostitatud: 09 Juul, 2021 19:06\n"Integratsiooniga" on siin vägagi krd hea seos\nSest jõle kasulik on meil kõigil siin teemas enesele (aegajalt) teadvustada, et t_blaks olemiseks nimelt ei pea üldse vene keelt emakeelena // kodukeelena kõnelema\nKordan veelkord(-dlja osobenno tupõhh): me ei saa nõuda oma venelastelt seda, mille peale me ise kuseme..\nJa niilihtne too ongi, eks ole...\nPostitatud: 10 Juul, 2021 10:18\nMiski teemakohane doktoritöö on kirjutatud: https://dspace.ut.ee/handle/10062/71907\nPostitatud: 10 Juul, 2021 15:47\nMa ei teadnudki, et Borja ja see Jauho mingid Meie moodustavad\nAga muidu on Borja väljendatul tõepoolest mõte sees. Venkud integreeruvadki - integreerumise tase - saabki olla täpselt sinnamaani, kuhumaani me ise küündime. Kui ikka mõni meie hulgast on selline nagu too Jauho, siis ärme oota ka integreeritavatelt inglitiibu selga ja nimbust pea kohale. Samas jälle, kas see bemarivenna ekshibitsionistlik tegu on üldse midagi sellist, millele seesugust "vagaappisolvumisahastavat" hüsteeriat üles keerutada....äkki lihtsalt mingi klikkepüüdev asendustegevus? Minu jaoks on tegemist pigem sellise õlgu kehitama paneva sündmusega - noh jah, tegi, so what! Eks see jää tolle Jauho enda südametunnistusele. Kui asi kuulub väär- või kuritegude alla, las siis "organid" menetlevad. Sellest mingit üldrahvalikku hädaolukorda välja imeda....no milleks?\nImekaunis! Raha eest teen kõike, mida härrad soovivad...\nEt ma panin siia ka viited ja faili aga tundub et kui ikka pea ei jaga siis tuleb ban ja ära mölise päkapikk.\nPaistab, Milleks Teile fakte\nPostitatud: 12 Juul, 2021 10:41\nIkka Jauno, mitte Jauho.\nPostitatud: 12 Juul, 2021 16:15\nIntegratsiooniga sellel Jauho või Jauno juhtumil minuarust küll erilist pistmist pole - debiilsusel ei ole rahvust.\nAi không tiêm phòng là ngu ngốc\nPostitatud: 12 Juul, 2021 21:34\nNo ma lugesin selle artikli läbi dokoritööst, ks tõdeti ,et noored eestlased ja venelased elavad eri sfäärides. Ma ei tea, mis argumentidega doktorikraad saadi, aga ise poleks läbi lasnud, kuna järeldused jätavad kahe silma vahele põhiasja. Venelaste ja eestlaste maitseelistused ongi erinevad. Isegi siinses maskuliinses foorumis on mehepojad tähele pannud, et venelaste soengud on siuksed, mida üks korralik kamaõgard aind kandle käest ära võtmise ähvardusel soostuks taluma. Täpselt samuti on maitseelistused erinevad moes ja kergemuusikas. Ja mida noored tarbivad ? Moodi (vaadake, kuda vene tüdrukut üle võlli mukivad eestlaste arvates) ja muusikat pmst.\nSeega see, et noored käivad eri pidudel ja tarbivad eri asju, ei ütle eriti midagi. Maitselistused jõulupuu ehtimisel jääks erinevaks ka siis, kui venelane on eesti keele ära õppinud ja Kalevipoja haua nimel truudust vandunud.\nPostitatud: 13 Juul, 2021 1:22\nkana tagumik kirjutas:\nVenelaste ja eestlaste maitseelistused ongi erinevad. Isegi siinses maskuliinses foorumis on mehepojad tähele pannud, et venelaste soengud on siuksed, mida üks korralik kamaõgard aind kandle käest ära võtmise ähvardusel soostuks taluma.\nÄra solva setusid .Pärast tulevad hulgakesi, noad saapasääres.\nÜks tuttav kes selle teemaga kunagi sügavuti tegeles tõdes lõpuks et Tallinn-Narva maantee joonest allpool on kõik ainult setud. (Ma ise jah, olen põhja poolt )\nPostitatud: 15 Juul, 2021 13:53\nMinu jaoks on tegemist pigem sellise õlgu kehitama paneva sündmusega - noh jah, tegi, so what! Eks see jää tolle Jauho enda südametunnistusele. Kui asi kuulub väär- või kuritegude alla, las siis "organid" menetlevad.\nOligi avaliku korra rikkumine ja Bemari-Jauho sai oma karistuse kätte.\nhttps://www.postimees.ee/7293543/kommun ... sai-trahvi\nPostitatud: 20 Juul, 2021 21:27\nKena lugu https://epl.delfi.ee/artikkel/94059527/ekre-liige-kutsub-ules-tahistama-paeva-mil-punaarmee-vallutas-narva-polluaas-see-oleks-sama-kui-tahistada-eesti-okupeerimist. Aga küll oli hea mõte nende prussakate värbamisega partei reitingut parandada kohalike venekeelsete seas.\nPostitatud: 20 Juul, 2021 22:32\nKole lugu jah. Nende sibulatega peaks ringi käima nagu anti-vaxxeritega-\nseda mitte tehes tuleb neil elu teha nii ebamugavaks kui võimalik. Aega on olnud\n“vaktsineerida ennast” juba küll.\nEKRE samas ajab keelt kõrva nii punastele kui lamemaalastele: populismi musternäide.\nPostitatud: 20 Juul, 2021 23:11\nLiitunud: 10 Juun, 2004 16:02\nAsukoht: Tartu või Sinimäe\nSee on küll EKRE est kole lugu , selliste tegudega langeb ta sama madalale kui kesk või rehvorm\nPostitatud: 20 Juul, 2021 23:14\nEks sinna EKRE ridadesse ronib (et mitte öelda sokutatakse) igasugu provokaatoreid. Teatud ühisosa on muidugi ka - ei meeldi Eesti venekeelsetele ei rohehullus ega massiline võõrtööjõu sissevool, mis/kes neilt töökohad võtavad, samuti ei salli nad igasugu liiga ära tõusma hakkavaid päraseksuaale.


NASA ideevabrik kujundab kosmoselendude tulevikku\nMagnetraudtee Kuul ja viljakateks põldudeks muudetud asteroidid – miks ei võiks see tõeks saada? NASA allüksus NIAC valib igal aastal konkursi korras välja visioone, mis nihutavad võimalikkuse piire. Parimad neist võivad kosmoses tegelikkuseks saada.\n„Toaantenn“ näitab meile Kuu sündi\nMillal tekkis Kuu ja missugune on miljardite aastate jooksul olnud selle arengulugu? Nendele küsimustele võib vastata hiigelantenn PEDALS (Passively Expanding Dipole Array for Lunar Soundings). PEDALSil on neli kokkurullitud haru, millest igaüks on 200 meetrit pikk. Igaüks sisaldab mitutsada dipoolantenni, mis saadavad pinnasesse erinevatel sagedustel raadiolaineid.\nDipoolantenn on lihtsat tüüpi antenn, mille ehk tuntuim näide on vana hea sarviline toaantenn, mis omal ajal teleril seisis. Lihtsus tähendab seda, et sellel on vähem osi, mis võiksid katki minna. See on suur eelis, kui riistvara asub remonditöökodadest kaugel teisel taevakehal.\nAnalüüsides eri sügavustelt tagasipeegelduvate signaalide parameetreid, saavad astronoomid kaardistada pinnase koostist kuni mitme kilomeetri sügavuseni. Paljude antennide kasutamise eelis on see, et tulemused on täpsemad ja pinnase koostise üksikasjad saavad paremini selgeks. Missioon on keerukas, kuna PEDALS peab laskuma Kuule ilma inimese abita. Kuul pole atmosfääri, nii et langevarju seal kasutada ei saa, ning selle asemel pakutakse, et antenn võiks Kuule laskuda kokku voldituna õhkpadjasarnases ümbrises, mis pehmendab kokkupõrget Kuu pinnaga.\nAntennid on võõraste taevakehade uurimisel osutunud üpris tõhusaks. Automaatjaam Mars Express, mis tiirleb ümber punase planeedi, tuvastas 2018. aastal, et u 1,5 kilomeetri sügavusel planeedi lõunapooluse jääkilbi all asub järv, mis on siiani ainus tõend vedela vee kohta Marsil. Mars Expressi 40 meetri pikkune antenn on palju lühem kui PEDALS, nii et võib ainult kujutleda, mida viimane leida võiks.\nRoniv robot uurib Marsi koopaid\nMarsi kulgurid Opportunity ja Perseverance on jätnud punase planeedi tolmusesse pinda kilomeetritepikkusi rattajälgi, ent valdavalt tegutsevad need üsna siledal pinnasel. Võimalikud kaljueendid ja koopad on neile ligipääsmatud. Küll aga on neis võimeline liikuma robot ReachBot. Sellel on mootoritega haaratsid või „küünised“ ja ka teleskoopkäed, mis võivad pikeneda ning lüheneda. ReachBot on paindlik ja kohastuv ning suudab uurida Marsil niisuguseid paiku, kuhu veel ükski aparaat jõudnud pole.\nNäiteks võib ReachBot liikuda kaljunõlvadel ja uurida murdepindu, milles võib peidus olla Marsi varasest noorusest pärit kivimikihte. Ühe hüpoteesi kohaselt oli planeedil kunagi selline kliima ja niisugune atmosfäär, et umbes kolmandik planeedist oli kaetud veega. See tähendab, et Marsil võis olla elu, ning selle jälgede otsimisega on viimaseil aastail aina aktiivsemalt tegeldud. ReachBot on varasemate meetodite täiendus. See suudab end haakida igasuguste pindade külge, haarata kinni esemetest ja võib end ka edasi tõugata. Peale Marsi uurimise võiks ReachBoti kasutada ka teenindusrobotina rahvusvahelises kosmosejaamas (ISS), kus see võiks näiteks turnida jaama välisküljel ning teha seal vajalikke hooldustöid.\nLoe mitmete teiste kosmiliste ideede kohta lähemalt märtsi Imelisest Teadusest!


Flamingokott Norale ehk väikelapse seljakott - Ruth Sotnik - Kursused\nHome » Blogi » Flamingokott Norale ehk väikelapse seljakott\nFlamingokott Norale ehk väikelapse seljakott\nCategories Õmblemine, Õpetus\nKuupäev 3. sept. 2018\nPaljudel lastel on täna esimene koolipingi päev – kellel siis täiesti esimene ning kellel selle kooliaasta esimene. Minu mudilane veel nii suur ei ole, pigem isegi oma vanuse kohta pisike (palju õnne emme poest sobivate riiete leidmisel), kuid lasteaiaga teeb ta juba tutvust. Selleks puhuks õmblesin talle sümboolse tähendusega seljakoti.\nSeljakoti materjalide valik oli minu jaoks küllaltki lihtne – kasutasin suuresti seda mida kapis oli. No samamoodi nagu kunagi oli televisioonis Imre Kose kokasaated, kus külmikust võis igasugu “igapäevast” kraami leida. Tegelikult eks igal suuremal õmblushuvilisel on parasjagu varusid või ma eksin?\nIgatahes kasutasin veekindlaid materale – oranž on kummeeritud impregneer (veidi paksem) ning flamingod on õhem kilekas, mis kunagi Abakhanis päris kuum kaup oli. Sees on tavaline puuvillane vooder, millele lisasin triigitava nimesildi (pärit nimekleeps.ee lehelt). Luku ostis kunagi umbes 15 aastat tagasi minu ema ning see pidi vist mingile minu jakile minema. Õnneks pole lukkudel realiseerimiskuupäeva.\nJuurde pidin ostma koormarihma ning rihmapingutid, sest 3cm laiust sobivat koormarihma mul tõepoolest varus ei olnud. Ahjaa rihmade siseküljed tegin bordoopunansest mööblikanganäidisest, mis Nora vanavanaemakäest kunagi sain.\nLisaks kasutasin veel autoistmete polsterdust (põhimõtteliselt mööblikangas kuskil 2mm paksu porolooniga), mida aastaid tagasi veidi Hagelinist kaaluga ostsin. See on ideaalne just kottide tugevdamiseks. Kasutasin seda nii seljaosas kui kotipõhjas.\nPõhidetailid on ette valmistatud, tugevdused abiõmblustega küljes.\nSeljakoti õmblemisel ei leidnud ma kõige ideaalsemat töödejärjekorda – selleks peaks ilmselt koheselt mõned kotid veel õmblema. Mis mind kripeldama jäi? Voodri oleksin soovinud luku juurest paremini õmmelda, sest tahtsin kindlasti seda masinaga teha ning ka maha teppida, et vooder luku vahele jääma ei hakkaks.\nMina õmblesin esimesena kokku põhimaterjali esidetaili, küljed ja põhja. Seejärel voodri esidetaili, küljed ja põhja.\nSeejärel valmistasin rihmad ning kinnitusaasa ning õmblesin need abiõmblustega põhimaterjali seljadetaili külge paika. Koormarihma otsad sulatasin/põletasin põhjalikult, et hargnemist vältida.\nÕmblesin seljadetaili ülejäänud koti külge jälgides, et rihmad jms õmbluste vahele ei jääks.\nÕmblesin ringselt ka seljadetaili voodri koti külge jättes küljele ava koti ümber/parempidi pööramiseks. Kindlasti jäta koti lukk vähemalt natukenegi lahti!!!\nKeerasin koti parema poole välja, sättisin nurki ning õmblesin avause voodris kinni.\nKott on valmis!\nKõige rohkem küsimusi tekitas minu tööd alustades, milliste mõõtudega peaks ühe miniinimese seljakott olema. On tal mul ju vaevu 80cm pikk ning sama kilu nagu mina ise. Võtsin siis aluseks ühe tema pusa ning joonistasin, kumerdasin ristkülikud. Jäi veel küsimus, millised need rihmad siis olema peaksid. Guugeldasin laste seljakottide pilte, aga eriti targemaks ei saanud. Lõpuks uurisin mänguväljakul ühe poisi seljakotti (mis seal siis ikka) ja pilt sai selgemaks.\nNiisiis said koti üldised gabariidid järgmised:\nRihmade laius 3cm\nÜlemise rihma pikkus 33cm (sellest 23cm nö kaunistatud/kaetud)\nAlumise rihma pikkus 28cm (mille arvelt pingutada, järgi lasta saab)\nMis kandja miniseljakotist arvab?\nTantsi, tantsi, keeruta!\nKandja paistab kotiga rahul olevat. Eriti meeldib talle asju kotti panna ja sealt välja võtta või siis seda niisama ringi lohistada. Ühe variandina saab seda ka käekotina kasutada, kui kott riputusaasa abil käe küljes kõigub. Seekord leidis ta kotist aga mütsi, mis oli kohe vaja pähe panna – ikkagi mõmmidega.\nPildil minu õmmeldud seljakott, müts ning heegeldatud vaip.\nIgatahes soovitan igal pealehakkajal mõni pisike kott õmmelda, kuni laps veel väike on ning kindlasti palju raskeid asju tassima ei pea, mistõttu pole tal ka super ergonoomilist ja muude kellade viledega kotti otseselt vaja. Koti õmblemisega saab kindlasti kogemuse ja vähemalt ühe musi ja aitäh võrra rikkamaks!\nTag:impregneer, lapse seljakott, materjalid, õmblemine, seljakott, väikelaps\nIdeid avara, sirge pluusi modelleerimiseks\n5 aprill, 2022\n10 veebruar, 2021


Suunised tööotsijatele | Dubai, Araabia Ühendemiraadid\nNaveed Khan: Pakistani lugu Dubais\nDubai, hämmastav koht kogeda vähemalt kord elus Aeg\nVõib 21 2019\navaldatud Dubai City Company at Võib 21 2019\nSuunised tööotsijatele allpool parima töökohtade portaale Dubai, AÜE\nSuunised tööotsijad Araabia Ühendemiraatides. Dubais soovitud töö otsimine ei ole kunagi lihtne ülesanne neile, kes on selles riigis uued. Töötajate ja tööandjad on palju erinevad võrreldes riikidega, kuhu me algselt kuulume.\nDubai on kõige kiiremini arenev linn ja tööotsijad peavad sokid tõmbama, kui nad tahavad võistelda tuhandete konkurentidega. Mida olen täheldanud uute tööotsijate CV-de vaatamise ajal nad on võtnud omaks vana jätkamismudeli, kus tööandja, kes saab vähem avaldusi, võib selle läbi vaadata, muidu ei tunne ma tööandjad raiskavad oma aega aegunud ja ebaoluliste jätkamiste kaudu.\nEnamikul tööotsijatel oli alati üks ühine Jätka ja kleepides sama mis tahes tööle, kus iganes nad leiavad vaba ametikoha, isegi suurem osa ametikohast on täiesti nende vastane kvalifikatsioon ja töökogemused.\nEi saa sundida a tööotsijal oma kogemuste ja ettepanekute rakendamiseks, kuid nende vahe-eesmärkide saavutamiseks võib ta saada viljakaid ettepanekuid.\nOlles hoonete juhataja ja tuginedes oma varasematele kogemustele, on mul hea meel jagada oma ettepanekut tööotsijatega, ja ma loodan, et see aitab neil läheneda tööandjatele.\nSuunised tööotsijatele Dubais\nSeadke oma varasemad kogemused ja kvalifikatsioonid lähtepunktina ja tõlgendada täielikult oma isiksust ja määratleda oma karjääri eesmärgid, et kus sa tahad ennast näha pärast 10 aastat. Isegi kui võtate alustage müügimehena peate ootama, et saaksite oodata end maineka ettevõtte müügijuhina. Ainult need inimesed saavad oma karjääri verstaposte saavutada kui neil on seatud karjäärieesmärk.\nHoidke oma tööotsimissektor eelisjärjekorras, alati otsige tööd tööstusharusse, kus soovite oma tulevikku üles ehitada. helge tuleviku otsimisel on töörahulolu väga oluline. Üks saab olla juhitav ainult selle töö üle, kus ta töötab vastab töörahulolule.\nKohtume sageli karjäärieksperdid oma sõprade ja perega ning hankige nende ekspertide arvamusi. Jätkake oma lünkade analüüsimist täitke lüngad siiraste nõuannetega.\nLae Kingston Stanley palgaülevaade 2019\nLae Kingston Stanley palgaülevaade 2019Lae\nIstuge pin-drop vaikuses ja andke 100% tähelepanu ja kontsentratsioon enne tööle kandideerimist. Kunagi ei meeldi veebipõhise avalduse alla visata ja rakendustöö suudleb su jalga. Üks saab olla ainult lühikese nimekirja või kutsutakse vestlusele kui ta mõistab tööandja nõudeid ja kohaldab seda vastavalt.\nMäärake igapäevaste töötaotluste kindel piir, sooviksin isiklikult soovitada ja soovitada kandideerida 10i karjääriga seotud töökohtadele on palju paremad kui lihtne 100i taotlemine ebaoluliseks ja süvenemata veebitööportaalides töökohtade nõudesse. Ma olin tunnistajaks Enamik tööotsijaid kandideerib ainult veebis lihtsate töökohtade taotlemiseks.\nOnline tööotstarbelised rakendused:\nPeale aja Kui töökohale kandideerimise ajal kokkuhoid on, muutub see tänapäeval väga raskeks valitakse sadade kandidaatide hulka väheste reklaamitud töökohtade hulgast. Enamik noori põlvkondi ja uued tööotsijad usaldavad ainult veebiportaale. Ma soovitaksin isiklikult jahtida seal, kus asuvad huvitatud töökoha leidmiseks ja oma veebisaidilt vabade töökohtade leidmiseks. Nende veebisaidilt kandideerimine on suhteliselt parem kui võrrelda veebipõhistele tööportaalidele.\nKandideerige igale tööle alati laia kaaskirjaga ja olge enda suhtes aus olete nõutud ametikohale õige inimene.\nTööandjate tagasiside vormi analüüs:\nKui õnneks taotleja saab värbajalt tagasisidet kui ta avalduse mõjuvatel põhjustel tagasi lükkab, peab ta lüngad täitma, kui need tõesti olemas on.\nVälja arvatud tööotsijate karjäärilüngad, Mul on konstruktiivset kriitikat veebipõhiste tööportaalide ja erinevate ettevõtete värbajate kohta, kes tegelevad minu allpool oleva reserveerimisega.\nMul pole kunagi kerge palavik töökohtade taotlemise kord, tervitab see ka sadu soovimatuid ja sobimatuid taotlejaid, kus teeneka taotleja taotlust ei ole kunagi läbi vaadatud. Ma isiklikult soovitaksin, et peaks intervjuueelne protseduur või seotud töökohad küsimustiku abil ja see püüab ainult tõelisi ja teenekaid taotlejaid.\nRakendatakse samamoodi nagu enne tööle kandideerimist „nõuete filtrit”, kus tark ja tõeline tööotsija kandideerib ainult tööle kus ta tunneb end sobivat endale. Teiseks annavad eelvestlustele aega ainult huvitatud ja tõelised taotlejad.\nKlõpsake allpool parimate töökohtade portaale Dubais, Araabia Ühendemiraatides\nDubai äriportaalide täielik nimekiri\nTööandjate ja värbajate poolt tagasiside puudub:\nNendel päevadel olen seda kõige rohkem täheldanud tööandjate ja värbajate ettevõtetest vastake ainult ühe ühise automaatse e-kirjaga „tänan teid taotluse eest, vaatame teie taotluse läbi ja võtame teiega ühendust”, kuid nad ei saa seda kunagi tagasi. Kuna mul oli varem töötu, oli see kogemus mul olemas et olin kandideerinud kõige asjakohasematele töökohtadele, kuid ma pole kunagi saanud ühtegi sõnumit tööandjad mõjuval põhjusel lükati minu taotlus tagasi.\nSee on minu alandlik paluda kõigil tööandjatel taotleja tagasi saata lükati tagasi üksainus lause ja kandideerimise mõjuv põhjus, Teie siiras põhjus keeldumist motiveerides taotlejat kahel viisil, st ühega (1) ei tunne taotleja kunagi haletsust aja eest, mille ta oma taotluse ajal kulutas, ja teiseks, saab võimaluse oma võimeid vajadusel üles ehitada.\nMul on üks päring ja oleksin väga tänulik, kui saan selle vastuse: „Hüvitised ja hüvitised on põhineb taotleja erialastel teadmistel vallata või lihtsalt tema Rahvus on oluline?"\nDubai City Company pakub nüüd häid juhendeid töökohtadele Dubais. Meie meeskond otsustas lisada meie jaoks iga keele kohta teavet Tööpakkumised Dubai juhendites. Seda silmas pidades nüüd saate Araabia Ühendemiraatides juhendeid, näpunäiteid ja tööhõivet oma keelega.\nKarjäär Aetna Internationaliga\nSohaib Hasani telegramm\nSohaib Hasani LinkedIn karjääri sööda


Kopenhaagen - minimalistlik - Bonava\nKopenhaagen on sisustuspakett, mis on justkui kõige aegumatum ja ehedam skandinaavia stiili näide. Soov omada enda ümber valgust ja lasta asjadel enda eest kõneleda. Ideaalne inimesele, kes armastab disaini ja isikupära.\nLihtne ja modernne skandinaavia stiil annab võimaluse asjadel särada. Aegumatud vormid ja pidev muutumine käsikäes teeb sellest valge ja musta kontrastsest paketist justkui lõuendi, mida saab täiendada seina aksessuaaride (sealhulgas julgete postritega) ning erinevate disaintoodetega.\nLisaks annavad ilmet erinevad pleedid/ padjad ja põnevad isikupärased esemed. Valgustitele pannakse ka selles stiilis olulist rõhku. Valgusti on kas pigem märkamatu (näiteks kangasjuhtmega pirn) või vastupidi, põnev ja isikupärane disaintoode.\nKopenhaagen on ideaalne pakett, millele lisada isikupära ja mängulisust erinevate aktsenttoonidega. Hetkel on moes pastelne münditoon ja soe roosa. Kõik need sobivad kerge lisana siseviimistlust täiendama.\nSoovitusi sisekujundajalt Kopenhaagen viimistlusega kodu sisustamiseks:\n- Heaks kaaslaseks soe hiirehall ja geomeetrilised mustrid.\n- Mööbel sobib lakooniline valge, kindlasti ka must ja hall.\n- Diivanite vormid on pigem kandilised, kangad lihtsad.\nKöögi disain võiks olla lihtne. Toonideks valge, hall.\nIllustreeriv pilt: Borastapeter


Valige parkimisandurid: 5 peamist kriteeriumi\nParkimisandurite valimine: 5 peamist kriteeriumi\nKompaktsed ja hõlpsasti paigaldatavad seadmed, mis lihtsustavad parkimist ja manööverdamist kitsastes kohtades - parkimisandurid. Parkimisandurite abil saate vältida mitte liiga tõsiseid, vaid tüütuid mured - näiteks tiiva või kaitseraua kriimustused. Nadavi.ru hinnaagregaatori eksperdid ütlevad teile, milliseid parameetreid tuleb seda odavat, kuid ohutuks juhtimiseks äärmiselt olulist seadet valides arvestada.\nParkimisandurite tööpõhimõte on väga lihtne. Auto kaitserauale või tiivale paigaldatud radarid kiirgavad kõrgsageduslikke laineid. Takistustega silmitsi seistes ja laineid peegeldavad parkimisandurid. Ajaviite arvutamine võimaldab parkimisanduritel arvutada masina ja takistuse vahemaa. Seadme näidud kuvatakse ekraanil või paneelil (mõned mudelid ohtliku läheduse korral lihtsalt kriuksuvad). Mis vahe on parkimisandurite eri mudelitel üksteisest ??\nEnamik Nadavi.ru kirjelduste ja hindade kataloogis esitatud parkimisandureid on mõeldud eranditult auto taga oleva ruumi skannimiseks. See tsoon on ülevaate seisukohast kõige problemaatilisem ja mitte ainult algajatele, vaid ka kogenud autojuhtidele.\nParktronics, mis suudavad tuvastada takistusi nii auto taga kui ka esiosas, kasutatakse vähem. Need on varustatud kahte tüüpi anduritega, mis on paigaldatud esi- ja tagumisele kaitserauale. Auto ees oleva ruumi skaneerimine on vajalik kõigil juhtudel, kui otse rajal on kapoti taga nähtamatud madalad takistused (näiteks äärekivid).\nTurul on ka pimeala skaneerimiseks mõeldud parkimisandurid. Lisaks esi- ja / või tagumisele kaitserauale paigaldatud standardsetele parkimisanduritele on neil täiendavad andurid. Viimased on paigaldatud auto külgedele kohtadesse, mis pole juhiistmelt nähtavad (näiteks rataste kohal). Pimeala skaneerimisfunktsiooniga parktronics tagab ohutu ümberkorraldamise ühest reast teise, vältides hädaolukordi.\nVõrrelge Venemaa erinevate veebipoodide enam kui 200 parkimisandurite mudeli hindu ja valige soodsaim hinnapakkumine, mida aitate populaarsele hinnakogujale - saidile “Nadavi”.\nSõltuvalt disainist saab tänapäevased parkimisandurid jagada kolme kategooriasse.\nTraadiga Lihtsaimad parkimisandurid. Nendes olevad andurid, juhtseade ja ekraan (või heliindikaator) on ühendatud juhtmetega. Kui soovite säästa raha ja vajadus kogu salongi juhtmeid laduda ei hirmuta teid, vali julgelt selle klassi mudelid.\nTraadita. Traadita parkimisandurites edastatakse raadiosignaali kaudu andmed juhtpuldilt ekraanile või heliseadmele. Andurid on juhtmete abil juhtimisseadmega endiselt ühendatud. Juhtmeta parkimisanduri paigaldamisel ei pea juht aga juhtme läbi kogu salongi tõmbama, seega on sellised mudelid kallimad kui juhtmega.\nPeeglite ülekatted. Sellesse klassi kuuluvad kõik parkimisandurid, mille ekraan või paneel on kinnitatud tahavaatepeegli külge või kinnitatud selle klaasi peale. Tänu sellele juhile ei pea parkimisel pidevalt peeglist ekraani ja tagasi vaatama, kuna need asuvad ühes kohas.\nLihtsaimad ja odavamad parkimisandurid pole ekraaniga varustatud ja neil on ainult helisignaali funktsioon. Kui skannimispiirkonda ilmub takistus, väljastab seade katkendlikke helisignaale. Lähenedes suureneb sagedus, muutudes pideva signaaliks ohtliku lähedusega. Kahjuks annab see indikatsioonimeetod ainult ligikaudse ettekujutuse kaugusest ja ei võimalda teil täpselt kindlaks teha takistuse asukohta.\nTurul on ka LED-paneelidega parkimisandurid. Kuvavalikud võivad olla erinevad: dioodide rida (mida rohkem tulesid põleb, seda lähemale takistusele), üks lamp (värvi muutmine) või dioodidega valgustatud lokkis klotsid. Digitaalse kauguse näidu funktsiooni abil on parkimisandurid väga mugavad.\nLigikaudu sama hinnaga kui LED-dega mudelitel on segmentpaneeliga parkimisandurid. See sisaldab valmiskirju või pilte, mida vajadusel valgustatakse värviliste tuledega.\nKõige arenenumad ja samal ajal kallimad parkimisandurid on varustatud vedelkristallkuvariga. Sellel saab lisaks täpsele takistusele saada ka pilti tahavaatekaamerast.\nLED-paneelide või ekraanidega parktronicsil võib olla erinevaid paigutamisvõimalusi. Näiteks saab neid paigaldada tahavaatepeegli külge või armatuurlauale. Mitmekülgsemaid mudeleid saab paigutada autosse ükskõik kuhu.\nKaasaegsetel parkimisanduritel võib olla mitmeid lisafunktsioone, mis muudavad need mugavamaks ja praktilisemaks ..\nTahavaatekaamera (kaasas parkimisanduritega). Selle olemasolu võimaldab juhil mitte ainult keskenduda lähedusnäidikutele, vaid ka näha kaitseraua taga asuvat ala.\nVideo sisend tahavaatekaamera jaoks. Kui teil on sobiv pistik, saate osta ja ühendada tahavaatekaamera parkimisanduritega.\nVideoväljund monitorile. Port, mis võimaldab teil kuvada pilte kaameratest väikesest ekraanist kuni täieõigusliku monitorini (muidugi, kui see on salongis olemas).\nDigitaalne kauguse indikaator. Kuvab täpse kauguse takistuseni.\nHäälhoiatus. Selle funktsiooni abil saab seade informatiivseid sõnumeid valjusti rääkida.\nKaugelementide mälu. Võimalus meelde jätta parkimisandurite andmed masina välisseadmete kohta (näiteks varu- või pukseerimisvarras), vältides seeläbi detektori valehäireid\nVeokonksu valimine - Autotarvikud - Erinevad näpunäited autojuhtidele - Kõik Peterburi auto jaoks\nVeokonksu valimine Veokonks on pukseerimisseadme (pukseerimisseadme) üldnimetus. Mõnikord nimetatakse seda "haakimiseks" või "haakimiseks". See seade on…\nAjutine parkimine: plussid ja miinused - Parkimiskohad ja garaažid - Autohooldus - Erinevad näpunäited autojuhtidele - Kõik auto jaoks Peterburis\nAjutine parkimine: plussid ja miinused Päeval tekivad sageli olukorrad, kus autoomanikul on vaja oma autost väga lühikese aja jooksul lahku minna (külastada…\nGaraaž: automaja - Parkimisplatsid ja garaažid - Autohooldus - Erinevad näpunäited autojuhtidele - Kõik auto jaoks Peterburis\nGaraaž: automaja Äriinimese auto pole enam luksus, isegi mitte transpordivahend ja usaldusväärne abiline ettevõtluses.\nÕnnetuse põhjused auto parkimisel - Autojuhtimine - Erinevad näpunäited autojuhtidele - Kõik auto jaoks Peterburis\nÕnnetuse põhjused auto parkimisel Viimase 10 aasta jooksul on parklasse sisenemise ja sealt väljumisega seotud õnnetuste arv kasvanud…\ntag: valima, kriteeriumid, parkimine, parkimisandurid, andur\nAutole raadio valimine - autoheli Märtsil 16, 2020\nValige pereauto Märtsil 16, 2020


Andrei Platonov Džan, Perioodika 1973 | vanaraamat.ee\nAndrei Platonov, Džan, 1973 Perioodika\n1930-ndate aastate vene kirjanduses süvenes huvi kaugete ääremaade, eriti idamaa kultuuri ja olustiku vastu. Kui teisi kirjanikke köitis eeskätt rahvamasside psüühika, momendi kangelased, kes asusid elu sotsialismi vaimus ümber kujundama, siis Planonov keskendub üksikisiku saatusele ja sisemaailmale. Kolmest Platonovi Kesk-Aasia-ainelisest jutustusest («Kõrbeõpetaja», «Takõr» ja «Džan») on kahtlemata kõige küpsem ja ühtlasi ka kõige komplitseeritum «Džan», millest on kirjaniku eluajal avaldatud ainult üksikud katkendid. Sari: Loomingu raamatukogu 1973 nr. 25-26\nRaamatu autoriks on Andrei Platonov kasutatud raamatud pealkirjaga Džan on raamat kirjastuselt Perioodika aastast 1973\nmille on kirjutanud Andrei Platonov antud 1973 aasta raamat Džan on Andrei Platonov oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Andrei Platonov, Džan vanaraamat.ee raamatupood Andrei Platonov, Džan\nAutor(id): Andrei Platonov\nSari: Loomingu raamatukogu, sarja osa: 25-26\nSeisukord: tagumisel kaanel määrdumine, sisu olemas ja korras\nMõõdud: 126 x 200 mm\n1930-ndate aastate vene kirjanduses süvenes huvi kaugete ääremaade, eriti idamaa kultuuri ja olustiku vastu.\nKui teisi kirjanikke köitis eeskätt rahvamasside psüühika, momendi kangelased, kes asusid elu sotsialismi vaimus ümber kujundama, siis Planonov keskendub üksikisiku saatusele ja sisemaailmale.\nKolmest Platonovi Kesk-Aasia-ainelisest jutustusest («Kõrbeõpetaja», «Takõr» ja «Džan») on kahtlemata kõige küpsem ja ühtlasi ka kõige komplitseeritum «Džan», millest on kirjaniku eluajal avaldatud ainult üksikud katkendid.\nSari: Loomingu raamatukogu 1973 nr. 25-26\nAndrei Platonov, Võlusõrmus (muinasjutud), Eesti Raamat, 1982, hind: 2,00 eurot\nVsevolod Meierhold. Koostanud Reet Reiljan, Meierhold meierholdluse vastu, Perioodika, 1979, hind: 2,00 eurot\nVladimir Bahtin (koostaja), Leningradi vanad puud, Perioodika, 1979, hind: 2,00 eurot\nRevaz Inanišvili, Keegi jääb bussist maha. Helesinine lõngakera, Perioodika, 1979, hind: 2,40 eurot\nIvan Maiski, Bernard Shaw ja teised, Perioodika, -, hind: 1,30 eurot\nMario Soldati, Näitleja, Perioodika, 1979, hind: 2,50 eurot\nFernando Namora, Pühapäeva õhtupoolikul, Perioodika, 1984, hind: 2,00 eurot


Vooremaa Võimatu võimalikuks saamine\nTervitussõnad kuuluvad Eesti Looduskaitse Seltsi 41. suvekokkutulekust osavõtjaile. Selle sama seltsi liikmetele, kelle põhiteene keerulises iseorganiseerimisliikumises selles seisnebki, et ta ühendas 40 aastat tagasi erinevate valdkondade inimesed, keda ühendasid kaks suurt ideed: loodus- ja kultuurikaitse.\nTervitussõnad kõlavad tõeliselt rahvusliku organisatsiooni esindajatele! Eesti Looduskaitse Selts oli ju tegelikult võimatu võimalikuks saamine. Tekkis tõeliselt rahvuslik organisatsioon stagneeruvas Nõukogude Eestis. Et see tekkida sai, see on omamoodi ime. Tekkis aga ta seetõttu, et oli vajadus ja et olid inimesed, kes sellest vajadusest aru said ja suutsid panna kogu oma talendi käiku ja tegid asja ära!\nSõpruse pargi 35. sünnipäev\nTegid ära asja, mis on elav ja säilinud tänapäevani. Seekord peatutakse Põltsamaal, Sõpruse pargis. Selle kokkusaamisega tähistatakse pargi 35. sünnipäeva. Äratundmine, et suurte teede ristmikku kavandatava keskasula umber on vaja parki, oli nii jõuline, et seni pole pargi arendamine veel kahandanud jõudu. Selle tänuks näitavad ennast nii puud kui ka skulptuurid, imelise sõnumi kandjatena aegade taha nii meie püüdlustest, unistustest, täitumustest kui ka pettumustest.\nKaks aastat tagasi, kui pargis avati monumentaalskulptuur “Kalevipoeg kündmas”, tähistas selts oma asutamise 40. aastapäeva. Nii et Sõpruse park ja selts on pea üheealised. Ja sellepärast on ka park kandnud samu püüdlusi, mis seltsilgi läbi aegade on olnud.\nLaupäeval kell seitse õhtul avavad folklooriseltsi Jõgevahe Pere tantsijad ja lauljad katte Jaan Eilarti mälestusmärgilt. See oli seltsi suurkogu otsus seltsi ülesehitaja ja keerulistel aegadel ideoloogi mälestus põlistada just nimelt Eesti Vabariigi noorimas looduskaitsealases pargis. Tartu skulptor Endel Taniloo, Jaan Eilarti hea sõber, on leidnud päris huvitava lahenduse mälestusmärgile ja selle aitasid teoks teha Põltsamaa kiviraidurid Madis Roio ja Vladimir Savotškin, kes juba 2004. aastal rahvusvahelisel graniidiskulptuuri festivalil teenisid patroon Eri Klassilt skulptoripõlled.\nSelle skulptuuri ees on otstarbekas peatuda ja mõelda neile aegadele ja põhjustele tagasi, miks oli vaja seltsi ellu kutsuda ja mis on hoidnud seda elujõulisena tänini.\nÖeldes Jaan Kaplinski sõnadega kahe aasta tagusel ELKSi juubelikonverentsil, siis looduskaitse selts on huvitav organisatsioon, kuna tema hingeks oli inimene, kes ühendas ühendamatu. Jaan Eilarti käes olid niidid, ta kuulus mitmetesse sõpruskondadesse, tutvuskondadesse. Tal olid väga lähedased suhted kirjandusinimestega, kunstiinimestega, muusikutega, teatriinimestega, kes olid seltsi asutajaliikmed. Jaan Eilart oli loodusteadlane ja koduloolane, kes teadis enam-vähem iga asula, iga küla kohta rohkem, kui seal elavad inimesed ise teadsidki.\nSamal päeval avatakse ka tähismärgid mälestuspuude juures, mis on istutatud Debora Vaarandi, Voldemar Panso, Jaan Krossi, Juhan Viidingu, Ernst Jaaksoni mälestuseks. Avatakse tähismärk ka Lennart Meri istutatud puu juures. Selle hetke tunnistajaks on pargis Lennart Meri poeg Mart Meri oma abikaasaga.\nSamuti avatakse tähismärgid Põltsamaa tuntud inimeste – Herbert Kuurme, Julius Tillo, Endel Pajumäe ja Arvo Soomi istutatud puude juures.\nLihtne graniidist tähismärk annab teada puuliigi ja istutaja nime ning aja. Park ei ole surnuaed, see on park.\n“Puud pühad on. Ja iga päev. Puid pühadeks ei heisata,” on kirjutanud Juhan Viiding. “Park on sümbol ja tähendust omavate lugude süsteem. Ma arvan, et rahvas, kes ei tea oma minevikku ega talleta seda, elab tulevikuta.\nNii oma pere lugu kui ka rahva ajalugu ja sealhulgas kangelaste lugu – see kõik on väga tähtis. Selleks, et järgmine põlvkond saaks kasvada ja normaalseteks inimesteks areneda.\nIga eluhetk on väärtus ainult sel juhul, kui inimene oskab seda märgata ja tähele panna ning ära tunda selle, mis on elus tähtis.” Need Ülo Vooglaiu sõnad annavad hulgaliselt mõtteainet. Samal päeval esineb Ülo pargis ettekandega pargi mitmesusest.\nÜhendas kultuuri- ja loodusloolise\nKümne aasta tagune kohtumine pargis Islandi Vabariigi presidendi Glafur Ragnar Grimssoniga jääb mulle meelde mu elupäevade lõpuni. See oli presidendi esimene visiit Eestisse. Teatavasti 1991. aastal Islandi Vabariik tunnustas esimesena Eesti, Läti ja Leedu Vabariigi iseseisvust.\n1991. aastal olid Reykjavikis kolme riigi välisministrid ja peale tunnustusallkirjade andmist istutati ka neli puud.\nLubasin presidendile, et tema istutatud tamme lähedale istutavad tammed ka Eesti, Läti ja Leedu presidendid. Peale selle saame uuesti kokku ja rajame vaimse silla Reykjaviki ja Põhjamaa vahele. Selle mõtte peale lõime käed. Usun, et see kohtumine pole mägede taga.\nEelpool nimetatud Islandi presidendi visiidi ajal arendas Lennart Meri jõudsalt edasi Põhjala dimensiooni mõtet ja tähendust ja tähtsust meile. Meile jäi Lennartilt kohustus areneda ja arendada meie potentsiaali nii ajas kui ruumis. Meie vaimujõu vägi võimaldab seda. Siis oleme häälestunud hoopis suurematele eesmärkidele ja meie ei kiusa iseennast ega lähedalseisvaid, astume edasi. Mõtestades käidud tee ja pidades kalliks olnute mälestusi.\nJaan Eilart suutis seltsi arengus ühendada kultuuriloolise ja loodusloolise vaatenurga üheks harmooniliseks tervikuks – see just ongi seltsi elulisuse eeldus. Oleme ju jälginud Jõgeva maakonnaski erinevates omavalitsustes (Jõgeva, Tabivere, Palamuse, Saare vallas), kuidas toimib omavalitsusjuhtide ja erksate ettevõtlike inimeste püüd just oma paigas need kaks voogu ühendada – ja tulemused on imelised.\nSelts peab oma kokkutulekut pargis, kus on lähiaastatel enamus töid tehtud talgute korras. Need tööd on ühendanud paljusid inimesi erinevatest paikadest ja põnev, et jätnud nende hinge ka sügava jälje. Alles mõni päev tagasi kõnetas mind pargis inimene – minu jaoks täiesti võõras – ta olevat ise siia parki puid istutanud 1975. aastal. Mul jooksis mõnus surin kehast läbi.\nKokkutulekul kõneldakse pargist ja parkidest, on ju Sõpruse park esitletud kaks aastat tagasi avaldatud monograafias “Eesti pargid I” koos arvukate mõisate- ja kirikute parkidega. Kõneldakse ka globaalprobleemidest ( Euroopa Parlamendi liige Andres Tarand). Põltsamaa Roosiaia rahvas esitles pargis oma kunsti ning kujundas sünnipäevaks parki imelise lillekaunistuse.\nEesti Metsaseltsi ning Jõgeva maavanema kingitud puud on juba parki istutatud ja nendegagi antakse ühiselt edasi soov viia sõnum meie püüdlustest aegade taha.\nHiljaaegu valmis Vali Pressi trükikojas pargi 35aastast arengulugu tutvustav voldik. Selle esitlus toimub ka kokkutuleku raames. Külakosti toob ka metsameeste meeskoor Forestalia.\nSelline ettevõtmine on võimalik ainult heade sõprade, mõistvate inimeste toetusel. Oma osa on ka Põltsamaa linna- ja vallavalitsusel.\nNädalavahetus on pargis ja Põltsamaal rahvarohke ja usun, et jääb kogu pakutavaga osavõtjatele kauaks meelde.\nSõpruse pargi valvaja


MIKS SA IGAVENE OLED? AUTOR DANIEL SOTELINO - TARKUS JA TEADMISED - 2022\nMiks sa igavene oled? autor Daniel Sotelino\nIgaüks meist on mingil ajal oma elus tundnud, tundnud või tundnud tugevat isiklikku muret, elulist muret, mis paljudel juhtudel võib tekkida alateadlikult, samuti selle tagajärgi. Millal tuleb see, mida me surmaks nimetame? Mis siis juhtub? Kas kõik, mida me oma eluks peame, lõpeb? Kas see on lõpp?\nNeed otsijad, kes on asunud teele vaimsete filosoofiate kaudu, mis on võimelised meile näitama, mis on reaalsus, mis on väljaspool mateeria, on suutnud avastada, et igaüks meist koosneb kahest sügavalt eristuvast osast, ühest vaimust -, mis on seotud meie igavese osaga. ja oluline - ja teine, ego -, mis on seotud mateeria, meie keha ja selle aegumisega. Ja isegi siis, kui meil on olemas surematu ja ajast ja ruumist kaugemale jääva osa olemasolu, on vaja tuua valgust idee, mida me mõistame enamasti ainult intellektuaalselt ja mis kahjuks maksab meile Sisemine, viib meid otsima tõendeid oma igavese reaalsuse kohta, reaalsuse kohta, mis võimaldab meil surmast ületada, võimaldades vabastada end kannatustest ja hirmust, mida see ohtlik idee - surm - meile põhjustada võib.\nSurmahirm võib meid mõnikord blokeerida, kuid tegelikult on murettekitav see, et enamasti ja kui see toimub alateadlikul tasemel, paneb see meid - ilma, et me seda märkaksime - oma käitumist ja suhtumist tingimustesse seadma. enne elu Kui see juhtub, otsime meeleheitlikult omaenese kaitset, näeme ohtusid, kus võib-olla on ainult võimalusi; vaenlased või kiskjad, kus võib-olla on ainult potentsiaalseid sõpru ja partnereid; ja ebakindlus nendes kasvuruumides. Seega peame kannatuste, suremise ja kadumise hirmu ees maailma kaitsma; Me rakendame tuntud strateegiat, mille kohaselt: parim kaitse on hea rünnak. Agressiivsus ja hirm saavad kahjuks meie elu tööriistadeks.\nJärgnevas videopeegelduses tahan jagada teiega kõigile konkreetset nägemust elust ja sellest, kuidas meie teadvus ületab kahtlemata surma piirid . Visioon, mis põhineb katsel, mis paljude jaoks on ümberlükkamatu, meie võrdlev positsioon Universumis, selle vanus meie omaga võrreldes. Võib-olla võime pärast oma universumi vaate ja oma suhete muutmist vabastada end oma sügavast surmahirmist, avastada oma igavese reaalsuse ja vabastada kõik õnnistused, mida elu päästab meie jaoks\nKui me mõtleme surmast kui ohust, vabastatakse meie olend, et näidata kogu oma jõudu, laiendada oma armastust ja loovust. Meie reaalsus muutub ja koos sellega ka maailm, milles me elame. Nagu ütles Mahatma Gandhi, muutume sel moel muutuseks, mida tahame maailmas näha .\nUCDM-i kirjutaja, levitaja ja vahendaja\nRahapalve: paluge universumil saada oma lõpmatust küllusest


26. Harjutused – Tarkade kivi – TeadlikMaailm.ee\n5. Harjutused – Keskendumine Eneseareng\nHarjutus 26.1: Milleri eksperiment\nEesmärk: Orgaaniliste lämmastikuühendite ja aminohapete tekitamine anorgaanilistest lähteainetest ürg-Maa keskkonnatingimusi matkides.\nKatse kirjeldus: Keedukolvist tõuseb reaktsioonikambrisse auru ja gaasi segu, mis läbib maake sisaldavat kuumutatavat toru. Elektrilahendused tekitavad selles abiogeenseid molekule, mis satuvad seejärel tagasi keedukolbi.\nSeal jätkavad need reaktsioone mineraalidega. 24 tunni pärast on tekkinud kollane vedelik, mis koosneb orgaanilistest lämmastikuühenditest ning aminohapetest glütsiinist, glutamiinist ja asparagiinist.\nAbivahendid: Aparaadi konstrueerimiseks on vajalik reaktsioonikamber, kaks volframelektroodi, kõrgepingetransformaator, kuumutustoru transformaatoriga kuumutusspiraali jaoks, keedukolb, ventiil, külmutusseade ja ühendusvoolikud.\nMaagitäidisena kasutame peenestatud segu nontroniidist, talgist, vermikuliidist, natroliidist, fillipsiidist, pimsist, graniidist, põlevkivivilgust. Ürgne atmosfäär ja ookean sisaldasid metaani ja 5% ammoniaagilahust.\nAparatuuri puhastamiseks on vaja pesemisvahendit, lämmastikhapet, ammoniaaki ja deioniseeritud vett.\nKatse kulg: Pärast seda, kui on ette valmistatud kõik vajalikud osad ja materjalid, võib alustada joonisel 8 kujutatud aparaadi monteerimist. (Kui olete Milleri eksperimendiga tuttav, torkab teile kohe silma, et meie seadet on veidi modifitseeritud: Milleril puutusid mineraalid keedukolvis pidevalt veega kokku, meil koguneb algul elektroodide vahelt läbi liikuv ja siis külmutusseadmes kondenseeruv gaaside ja auru segu vahekolbi ning satub seejärel pärast piirtaseme ületamist tagasi keedukolbi. Vedelikutase väheneb selles järk-järgult, et siis taas järsult kasvada ja katta mineraalid. Tekib tõusu ja mõõna meenutav efekt mere kaldal, mis loob parimad orgaanilise aine tekkimise eeldused.)\nEnne katse algust peseme aparaadi kõiki osi pesuvahendiga, seejärel lämmastikhappega ja viimaks deioniseeritud veega. Pärast järgnevat lämmastikuga puhastamist laseme seadmesse metaani ja 5% ammoniaagilahuse ning sulgeme kolvi klaaskorgiga.\nKeedame nüüd mineraale lämmastikhappes ja peseme kaks korda destilleeritud veega läbi, et katse alguses ei oleks aparaadis ühtki orgaanilist ainet, seejärel asetame mineraalid keedukolbi ja soojendustorusse.\nSellega on ettevalmistused lõppenud. Ajame segu keema, lülitame tõusutoru soojenduse sisse ja anname volframelektroodidele sellise pinge, et nende vahel tekiksid elektrilahendused.\n24 tunni pärast on moodustunud kollane meetaoline vedelik. See sisaldab orgaanilisi lämmastikühendeid ning aminohappeid glütsiini, glutamiini ja asparagiini.\nHarjutus 26.2: Evolutsiooniline mälu\nEesmärk: Õppida selle harjutuse abil paremini mõistma enda eksistentsi, samuti meie tähtsust Maal kõrgelt arenenud olevusena.\nToime: Elame kujutluses läbi seitse arenguastet kaladest kuni humanoidideni ja saame seejuures teadmisi, mis on sügavamad kui ükskõik milline usk. Nii vabaneme paljudest eelarvamustest ja teadvustame sügavamalt oma eksistentsi.\nHarjutuse kulg: Heitke põrandale või tasasele muruplatsile kõhuli (jälgige, et jäsemete liikumiseks jääks piisavalt vaba ruumi), süüvige psii-teadvuse seisundisse. Seejärel sooritage järgemööda harjutuse üksikfaasid.\nLamame kõhuli, käed vabalt külgedel, ja kujutame ette, et oleme kala. Hõljume kaalutult mõnusas soojas vees, meid ümbritseb rohekassinine hämarik. Samal ajal veeretame kogu keha, muutmata pea ja jäsemete asendit, aeglaselt ühelt küljelt teisele.\nPöörame tähelepanu kõigile suuna, kauguse, raskusjõuga seotud aistingutele, mida tunneme end kalana küljelt küljele veeretades, et aktiveerida oma ajus kala struktuur. Milline näeb välja maailm? Kuidas me seda tajume? Mis maitse sellel on? Mis lõhn sellel on?\nAreneme edasi kahepaikseks, kelle keha eesmine osa liigub mööda maad: tõukame mõlema küünarvarrega keha alumist osa mööda põhja edasi. Ja kujutame endale ette, et oleme kahepaikne.\nNiipea kui oleme aktiveerinud kahepaikse struktuuri oma ajus, tajume tugevamat diferentseerumist selgroos ja aju aktiivsuse kasvu. Vabastame oma vaimu kahepaiksena kogutud kogemuste ja elu meenutamiseks. Erilist tähelepanu pöörame sellele, kuidas muutuvad meie tundmused oleluses kahepaiksena ja kuidas näeb välja meie selle hetke reaalsus.\nAreneme järk-järgult edasi roomajaks. Hoolimata sellest, et roomame ikka veel kõhu peal, tunneme jalgade arengu tugevnemist, nende liikumine on käte liikumisega koordineeritud. Me liigume küljelt küljele.\nSellal kui tunnetame suuremat liikuvust, mis on omane meile kui roomajale, aktiveerime ühtlasi ajus roomaja struktuuri ja piirkonnad, mis olid seotud meie liikumisega imikueas, kui hakkasime neljakäpukil roomama.\nViimaks meenutame kõike, mida kogesime roomajana, ja pöörame tähelepanu sellele, kuidas muutus ümbritsev keskkond.\nTeeme nüüd tohutu suure hüppe ja areneme esimeseks imetajaks. Meie kõht kerkib maast lahti ja me hakkame käpuli liikuma. Selles staadiumis me avastame endas esimese imetaja ja suuremaks kasvanud imiku, me avastame, et helisid saab kasutada teadvustatult, et anda lähedalviibivatele liigikaaslastele endast ja oma enesetundest märku.\nMeie ajus tekivad ja asuvad tegutsema uued struktuurid, me jälgime, kuidas hakkavad liikuma pea ja õlad, kuidas muutub täiesti teistsuguseks meie suhtumine ümbritsevasse keskkonda.\nMuutume esimesest imetajast ahviks. Me ronime ja hüppame, tunneme suurt kergust raskusjõudu ületades ja selgroo head liikuvust, samuti pea suurt liikumisvabadust. Tugevnevad meie ülemeelikus ja uudishimu.\nSee arenguaste vastab elu sellele etapile, kus me hakkasime vallatlema ja võimalust mööda end mõneks sekundiks sirutama.\nMe tunnetame aktiivselt ümbritsevat maailma ning kasutame oma käsi toidu suu juurde tõstmiseks ja esemete võtmiseks. Me paneme tähele enda muutunud hingelist seisundit ja näo paranenud ilmekust. Me aktiveerime ajus struktuure ja meenutusi, mis on seotud esimese ahvi seisundiga.\nMe areneme ürgahvist edasi inimahviks. Me tajume, kuidas keha suureneb ja muutub raskemaks, kuidas moodustuvad tugevad lihased. Me suudame nüüd ilma pingutuseta sirgelt seista, aga kui meil on kiire, liigume endiselt edasi käpuli.\nMe teadvustame muutunud tunnetetaju ning pöörame oma tähelepanu oma suhetesse kauguste ja raskusjõuga. Me oleme nüüd tugevamad ja liigume enesekindlamalt, hoiame nüüd paremini tasakaalu.\nMe muutume järk-järgult ürginimeseks: karvkate kaob ja me seisame nüüd juba kahel jalal. Oleme nüüd haavatavamad, kuid teisalt nupukamad ja kohaneme paremini.\nMe teadvustame, et võime saada võitu ümbritsevast vaenulikust maailmast, me leiutame ja avastame kõne, kunsti, muusika ning tööriistad.\nMeie kolju on ikka veel ettepoole ulatuv ja keha meenutab pigem ahvi kui inimest, kuid me tunneme endas pidevalt kasvavat arukust: oleme juba võimelised kavandama ja avastama. Ergutame seejuures oma aju meenutama oma arengu varaseid staadiume.\nAeglaselt, kuid järjekindlalt areneme ürginimesest XXI sajandi inimeseks. Meie tundmused muutuvad järjest nüansirikkamaks, meie liigutused muutuvad ja diferentseeruvad. Me avastame endas soove ja võimeid, andeid ja oskusi.\nMe loome kultuuri, leiutame kirjasõna, asutame tsivilisatsioone, valmistame järjest täpsemaid ja keerulisemaid tööriistu ning spetsialiseerume järjest rohkem.\nMe läheneme järjest praegusele ajastule, oma MINAle koos kõigi teadvuse valdkondadega, mis on meile antud selleks, et tunnetada. See seisund vastab meie arengule alates 3. eluaastast kuni praeguse ajani.\nEt meie MINA tunnetaks end nüüdisaegses ümbritsevas maailmas, pühendame harjutuse viimasele etapile rohkem aega.\nHarjutuse kestus: Harjutuse kestus sõltub meie kujutlusvõime arengust, kuid ärgu ületagu see üht tundi.\nTsükli kestus: On täiesti piisav, kui püüame kanduda oma minevikku 8 nädala kestel üks kord nädalas.\nHarjutus 26.3: Töö omakuvaga\nEesmärk: Töö kujutluses oma isiksusega, õpime korrigeerima ja parandama omakuva, mille igaüks meist on ajapikku endas loonud, selle lähendamine reaalsusele.\nToime: Me palume kujutluses inimesi välja öelda arvamus meie kohta ja mõtiskleme oma elust, meil õnnestub kõigutada alateadvuses tekkinud kindlaid ettekujutusi oma isiku kohta ja lähendada neid reaalsusele. Nii muudame ennast positiivsemaks ja võime suunata kõik meie käsutuses olevad positiivsed jõud oma eesmärkide sihikindlale saavutamisele.\nHarjutuse kulg: Siseneme harjutusruumi ja kanname hoolt, et meid mitte keegi ei segaks. Kanname avarat riietust, istume sirgelt ja pingevabalt toolile või sirge seljatoega tugitooli. Hingame mitu korda sügavalt sisse ja välja, seejärel sulgeme silmad ja süüvime psii-välja seisundisse.\nKõrgeima teadvuse seisundis kujutame endale ette rahustavalt mõjuvat maastikku – aasa, rohelist küngast koidikul või merekallast.\nKui see sisemine kujund on tekkinud, suundume sellesse ise, just nagu oleks see nüüd tegelikkus. Seejärel lubame sinna ilmuda inimestel, kellega oleme seotud läbi tundmuste ja sümpaatia, kellega oleme ühel või teisel viisil lähedased või kellega oleme töö kaudu või mingil muul moel seotud. Vestleme nendega, küsitleme neid sihikindlalt ja visalt, millisena nad meid näevad ja mida nad meile soovitaksid, et muutuksime veelgi positiivsemaks ja kasutaksime veelgi paremini ära oma võimeid.\nNiiviisi jõuame teadmiseni, et meis kujunenud arvamus enda kohta on erinev sellest, mida arvavad meist teised.\nJa me saame teha vajalikud korrektuurid! Seejärel laseme kujuteldavatel vestluskaaslastel lahkuda ja astume ise enda vastu välja. Me vaatleme ennast hellalt, kuid kriitiliselt, vaatame üle oma möödunud elu – ja leiame selles nõrku kohti, aga ka oma tugevaid külgi ja positiivseid elemente.\nNüüd võime enda omakuva parandada ja muuta selle tegelikkusele vastavaks. Jätame seejuures kõrvale kohatud kahtlused ja tugevdame positiivseid omadusi. Me teame ju nüüd, et võime neid oma nähtavate eesmärkideni jõudmiseks kõhklematult kasutada.\nEdaspidi juhivad meid ainult mõtted: Ma suudan! Ma tahan! Ma võin! Ei ole mitte midagi võimatut inimesele, kes usub endasse ja loodab oma sisemistele jõududele.\nKuid ei tohi muutuda läbematuks, kui me kohe edu ei saavuta. Sügavalt juurdunud mõtted (engrammid) lahkuvad meist aeglaselt. Olgem sihikindlad, ärgem lubagem neil meid eksitusse ajada ega segada.\nAjapikku kujundab meie teadvus välja ka alateadvuse, mis töötab lakkamatult nii öösel kui ka päeval, ja meie sihipärase tahte.\nHarjutuse kestus: Harjutuse kestus sõltub isiklikest kavatsustest. Kuid ärge kulutage harjutusele üle 40 minuti.\nHarjutuste sagedus: Omakuva positiivsemaks muutmiseks on täiesti piisav sooritada harjutust üks kord nädalas.\nHarjutus 26.4: Tähed ja arvud\nEesmärk: Arendada aju mõlemat poolkera sünkroonselt kasutades parema poolkera võimed vasaku poolkeraga võrdsele tasemele; ühtlasi intensiivistada informatsioonivahetust poolkerade vahel.\nToime: Paremale ajupoolkerale ülesandeid andes tõstame selle aktiivsuse vasaku poolkeraga võrdsele tasemele (et neid seejärel harjutuse XXVI/5 abil täielikult ühtlustada): mõhnkehas engramme luues tugevdame sidet aju poolkerade vahel.\nHarjutuse kulg: Istume mugavalt ja võtame sisse lõdvestunud asendi, sulgeme silmad ja süüvime psii-teadvuse seisundisse. Selles kõrgeimas teadvuse seisundis keskendume vasakule silmale ja vaatame kõigepealt alla põrandale, seejärel üles lakke. Iga kord pöörame pilgu algul vasakule, seejärel paremale.\nKordame sama parema silmaga. Nüüd on meie tähelepanu koondunud aju vasakusse poolde, täpsemalt vasaku silma kohale. Keskendume sellele piirkonnale mõne sekundi kestel ja kordame siis sama parema poolega. Seejärel koondame tähelepanu uuesti vasakule poolele, siis paremale poolele jne.\nKui oleme mõlema poolega umbes 10 korda nii toiminud, paigutame mõttes vasakusse poolkerra arvu 1, paremasse poolkerra tähe A. Seejärel paigutame arvu 2 vasakule ja tähe B paremale, arvu 3 vasakule ning tähe C paremale ja nii edasi kuni tähestiku lõpuni.\nKui oleme edukalt lõpetanud harjutuse selle osa, vahetame tähtede ja arvude kohad: seame nüüd paremale arvud ja vasakule tähed, teeme kogu protsessi uuesti algusest peale läbi.\nPärast harjutuse selle osa lõppu mõtiskleme sooritatud harjutuse üle ja küsime endalt, kas see harjutus õnnestus ühtviisi hästi mõlema poolkeraga. Kui jõuame järeldusele, et mitte, jätkame tööd arvude ja tähtedega seni, kuni saavutame võrdsed tulemused.\nHarjutuse kestus: Igapäevase harjutuse kestus olgu vähemalt 10 minutit, kuid mitte üle 20 minuti.\nTsükli kestus: Harjutage ühe nädala kestel kuni hea tulemuse saavutamiseni.\nHarjutus 26.5: Aju treenimine kujundite abil\nEesmärk: Aju parema poolkera treenimine ja ühtlasi aju funktsioneerimise tõhustamine kasutamata neuroloogiliste struktuuride aktiveerimise teel.\nToime: Sellal kui tõstame aju parema poolkera aktiivsuse vasakuga samale tasemele, anname alateadvusele võimaluse koguda kujundeid ja nendega töötada. Tänu sellele on hiljem kergem realiseerida kujutlusi ja jõuda kiiremini eesmärkideni.\nKõrvaltoimena suureneb märgatavalt meie neuroloogiliste struktuuride võimsus ja areneb mõttevõime.\nEelnevad märkused: Sooritame harjutuse kolmes vahetult üksteisele järgnevas etapis. Iga etapi lõpus hingame mõne korra sügavalt sisse, seejärel tõuseme aeglaselt püsti ja astume toas mõned sammud, sisendades endale, et muutume järjest reipamaks ja meie teadvus aktiveerub pidevalt. Alles seejärel asume sooritama järgmist etappi.\nEsimene etapp: Istuge mugavasse tugitooli ja lõdvestuge, sulgege silmad ja süüvige psii-teadvuse seisundisse. Kui olete sellesse seisundisse jõudnud, keskenduge aju vasakule poolkerale ja kujutage selle abil ette lapse sündi. Seejärel lülitume ümber paremale poolkerale ja kujutame endale ette, kuidas sureb rauk. Nüüd loome teised kujundid: vasakul – keskaegsete munkade ristikäik, paremal – keeris rannikul. Edasi:\nVasakul – Päike, paremal – Kuu. Vasakul – aatom, paremal – galaktika. Vasakul – õide puhkenud puud, paremal – lumine mäetipp.\nVasakul – päikesetõus, paremal – päikeseloojang. Vasakul – lämbe suvepäev, paremal – sügisene päev.\nVasakul – punane värvitoon, paremal – kollane värvitoon. Vasakul – teatrilava, paremal – tihe udu.\nVasakul – aeglaselt voolav jõgi, paremal – liivane kõrb.\nNüüd kaasame ka teised meeleelundid ja kujutame lisaks ette, kuidas miski lõhnab või maitseb või mida tunneme mingit eset puudutades.\nVasakul kujutame ette õrna siidi, paremal lainelise teraslehe tükki.\nVasakul aistime liivapaberit, paremal siledat ja jahedat klaasi.\nVasakul tunneme, kuidas sõrmed libisevad mööda jääd, paremal tunneme sooja vette asetatud kätt.\nVasakul kuuleme suure palli mütsatust, paremal automootori müra.\nVasakul töötab sepp, paremal helisevad kellad.\nVasakul näub kass, paremal haugub koer.\nVasakul hammustame sidrunit, paremal šokolaaditahvlit.\nTeine etapp: Istudes ja psii-teadvuse seisundis viibides vaatame suletud vasaku silmaga üles aju vasaku poolkera poole ja liigutame silma, püüdes tekitada tunnet, et see pöörleb vasakus poolkeras ja vaatleb seda täielikult. Teeme sedasama suletud parema silmaga aju paremas poolkeras.\nNüüd alustab vasak silm vertikaalset pöörlemist pea vasakus pooles, seejärel parem silm pea paremas pooles.\nJärgmisena tsirkuleerivad mõlemad silmad täpselt meie pea keskel, piki mõlemat poolkera ühendavat mõhnkeha.\nNüüd kujutame ette ringide paari, mis pöörleb vasakule, seejärel ringide paari, mis pöörleb paremale. Kujutame vasakul ja paremal ette palju üksteise sees asuvaid ja erinevate kaldenurkadega ringe, täidame nendega aju ja kogu oma pea.\nPärast harjutuse seda faasi teeme väikese pausi, et anda silmadele aega rahuneda.\nViimaks püüame mõlema silmaga silmade kõrgusel joonistada horisontaalselt ringe, mis kahanevad järjest ja muutuvad viimaks punktiks. Fikseerime selle punkti ja püüame seda silmadega hoida. Seejuures jälgime, et me ei hoia hinge kinni ega pinguta lihaseid.\nKui punkt kaob vaateväljast, alustame jälle otsast peale, joonistame kahanevaid ringe, kuni jõuame punktini, ja hoiame seda silmadega nii kaua, kuni see ilma erilise pingutuseta võimalik on.\nKolmas etapp: Psii-teadvuse seisundis tajume aju paremat poolkera ja mõtiskleme mediteerides sellest ülitundlikust elundist, laskmata seda teadvusest välja. Seejuures kujutame endale ette, kuidas aju vasakult ja paremalt välja näeb. Mõtleme kõigist neist kurdudest ja käändudest ajukoore pinnal, mõhnkehast poolkerade vahel ja miljonitest hallolluse rakkudest, mis annavad meile mõtlemise ja tunnetamise võime.\nViimaks püüame aistida aju mõlemat poolt. Mõtleme oma koljust, kõigest, mis on selle sees, ajust koos selle pidevalt muutuvate elektriliste ja keemiliste protsessidega.\nKogu aeg teadvustades, et meie aju on kõige keerulisem ja saladuslikum ühtne mehhanism, mis üldse olemas on, kujutame endale ette, et see suureneb ja seejärel väheneb, teisisõnu sunnime aju pulseerima.\nPärast lühikest puhkepausi pöördume vahetult aju poole ja sisendame talle, et ta hakkab toimima järjest paremini, et ajapikku aktiveeruvad ajurakud järjest rohkem ja täidavad oma ülesannet veel paremini.\nHarjutuse kestus: Üksikute etappide kestus ärgu ületagu 15 minutit, kogu harjutus ei pea niisiis kestma üle 45 minuti.\nHarjutuste sagedus: Harjutuste sooritamise sagedus sõltub meie hingelisest ja füüsilisest enesetundest, ärge tehke harjutust sagedamini kui üks kord nädalas.\nHarjutus 26.6: Rühmitamine\nEesmärk: Treenida rühmitamise abil\nToime: Rühmitamise abil võimendame aju parema poolkera tegevust ja arendame oma loomingulist potentsiaali. Ideesid ja ettekujutusi assotsiatiivselt sidudes – see on kujundlik mõtlemine – jõuame uutele seisukohtadele ja arusaamadele. Sisemist kammitsetust ületades õpime tõhusamalt kasutama oma võimeid ja leidma lahenduse igale probleemile.\nAbivahendid: Paberileht, pliiats või värvilised viltpliiatsid, kustutuskumm.\nHarjutuse kulg: Lehe keskele kirjutame pliiatsiga loetavalt võtmesõna, mille sisu tahame läbi mängida (meie näites on see sõna „puhkus“). Seejuures valime alati nimisõna, sest nimisõnad assotsieeruvad meie mälus spontaanselt iga sõna jaoks kogunenud kujunditega.\nNimisõna kohale kirjutame esimese pähetuleva puhkusega seotud sõna, näiteks sihtkoht. Järgmised assotsiatiivselt mällu ilmuvad mõisted kirjutame päripäeva ümber võtmesõna, nagu näites kujutatud. Luues sellele teemale niiviisi tähtsaimatest sõnadest karkassi, võtame need sõnad nüüd võtmesõnadeks ja kirjutame jälle üles kõik, mis meile spontaanselt pähe tuleb. Kui sõnade hulka satub väga tähtsaid mõttelisi mõisteid – meie näites sihtkoht: järv, meri, mäed, rand, võime need võtta uuesti järgmisteks võtmesõnadeks.\nViimaks ühendame joontega loogiliselt seotud võtmesõnad, et muuta need seosed veelgi ilmekamaks.\nPrevious Post: 26. Tarkade kivi


Naistearst dr Krista Sitska: „Keerulised olukorrad annavad tööle särtsu juurde!“ | Medita kliinik\nNaistearst dr Krista Sitska: „Keerulised olukorrad annavad tööle särtsu juurde!“ 06.01\nMedita kliiniku detsembrikuu persooniks on tunnustatud naistearst dr Krista Sitska, kelle vastuvõtud toimuvad nii Tartus kui Tallinnas. Dr Sitska arvates ei kaasne naistearsti tööga kunagi rutiini ja iga naine on oma probleemidega erinev.\nMillised on põhilised probleemid, millega patsiendid Teie poole pöörduvad?\nIga kabinetti pöörduv patsient on oma probleemidega erinev ja vajab seetõttu ka individuaalset lähenemist.\nOma töös puutun igapäevaselt kokku teemadega, mis on seotud põletike ja menstruaaltsükli häiretega. Aastate jooksul on kasvanud nende naiste hulk, kellel olen diagnoosinud endometrioosi. Keskealiste ja vanemate patsientidega tuleb sageli rääkida üleminekueaga seotud probleemidest.\nOlulisel kohal minu töös on rasedate nõustamine ja nende jälgimine. Tegeleda tuleb ka rasestumisvastase nõustamise, lastetus- ja viljatusküsimustega.\nSuures plaanis on mulle südamelähedased kõik naistehaigused, mille osas saan patsienti aidata. Mulle meeldib, kui töö esitab väljakutseid, olgu selleks kasvõi tavapärasest erineva diagnoosi määramine. Naistearstina töötamise üheks plussiks on asjaolu, et enamik naistehaigusi on ravitavad.\nMida naised ise teha saavad, et eelpool nimetatud probleeme ennetada?\nArvan, et meie naised on järjest haritumad oma tervisega seotud küsimustes ning omapoolse panuse annab ka kõikvõimas dr Google. Näitena võib tuua olukorra, kus nooremad patsiendid on teinud kodutöö ja leidnud juba eelnevalt endale sobivaima viisi rasestumisvastaste vahendite osas.\nVastuvõtule tulles saab patsiendiga juba arutada konkreetse vahendi plusse ja miinuseid, kulutamata aega teiste võimaluste analüüsimiseks ja põhjendamiseks.\nIsegi siis, kui kaebusi ei ole, tuleks naisel vähemasti kord kahe aasta jooksul güne- koloogi vastuvõtul käia - günekoloog pöörab visiidi käigus tähelepanu ka teemadele, millele naine ei pruugi igapäevaselt mõelda ega märgata.\nNäiteks ei pruugi mitmed seksuaalsel teel levivad haigused endast mingil moel märku anda, samas on vaja probleemidega tegeleda ja määrata ravi.\nKaheaastase intervalliga soovitaksin teha ka profülaktilise emakakaela tsütoloogilise analüüsi ehk PAP-testi, mis aitab õigel ajal jälile saada emakakaela vähieelsetele seisunditele.\nKas Teie patsientide seas on olnud ka neid, keda Te ei ole saanud aidata?\nKõige keerulisem on nende naistega, kes on käinud vastuvõtul seoses lastetusega ning vaatamata uuringutele ja ravile peavad kaua rasedust ootama ning vahel see ei õnnestugi\nOsal neist õnnestub rasedus saavutada tänu kehavälisele viljastamisele, kuid alati ei toimi ka see. Need patsiendid on väga õnnetud ja see teeb ka arsti õnnetuks.\nKas olete pidanud oma töös kokku puutuma ka meeste probleemide lahendamisega?\nGünekoloogid puutuvad meestega kokku enamasti seoses viljatusprobleemide ja põletikega.\nKui naisel on diagnoositud korduvaid põletikke, tuleks saata ka tema partner uuringutele. Samuti tuleb mehed suunata uuringutele seoses viljatusega.\nOlen proovinud oma töös järgida põhimõtet, et patsient peaks minu vastuvõtule tulema rõõmuga ja lahkuma kabinetist rahulolevana. See tähendab muuhulgas seda, et patsiendil tuleb arsti usaldada, arst peab olema otsustusvõimeline, olema hea kuulaja ja analüüsija ning suutma täiel määral panustada patsiendi probleemide lahendamisse. Naispatsientide ravimine toob kaasa üllatusi ja need mulle meeldivad.\nRaskeim osa arsti tööst on kindlasti see, et alati ei saa tööl toimunut unustada ja iga patsiendiga kaasneb mure kuni paranemiseni. Minu ja loodetavasti ka teiste arstide mõtetes ei lõpe operatsioon sageli mitte viimase haavaõmbluse tegemisega, vaid mõtlemist jätkub kauemaks.\nKuhu Teie hinnangul günekoloogia valdkond suundumas on?\nArvan, et kasutusse tuleb järjest rohkem erinevaid aparaate ja seadmeid, mis loovad eeldusi haiguste paremaks diagnoosimiseks ja ravimiseks.\nSamuti on tohutus arengus kõik see, mis on seotud infotehnoloogiaga. Järjest suuremad andmemahud ja oskused andmete analüüsimiseks toovad kaasa uued ravimid ja annavad võimalusi ka haiguste ennetamiseks.\nNäiteks on Eesti teadlased välja töötanud unikaalse kromosoomhaiguste sõeluuringu testi NIPTIFY, kus labori- ja arvutianalüüsi alusel hinnatakse, kas lootel on risk, et kindlaid kromosoome esineb normaalsest erineva arvuga. Pakume seda ka Medita kliinikus ja arvan, et eelkõige tagab testi tegemine perele südamerahu, et lootega on kõik korras.\nSamas olen arvamusel, et aparaatidele lootma ei saa jääda ning arstidel peaks säilima oskus ja võime hakkama saada ka ilma nendeta, usaldades oma silmi ja käsi ning kuuendat meelt. Sellise tasemeni jõudmiseks tuleb aga aastakümneid praktiseerida.


India vindaloo karri 50g - Umami\nEsileht / Rahvusköögid / Aasia / India / India vindaloo karri 50g\nIndia vindaloo karri 50g kogus\nVindaloo karri (vürtsine)\nAsian Home Gourmet Vindaloo karri. Valmista Goa (India) tuntuim roog, vürtsine Vindaloo karri, kiirelt ja lihtsalt. Sobib kasutamiseks nii veise- kui lambalihaga.\nValmistamine: prae väheses kuumas õlis 1 hakitud sibul ja vindaloo pasta. Lisa 450 g tükeldatud liha, prae 3 minutit. Lisa 110 ml purustatud tomateid ja 75 ml vett. Keeda madalal kuumusel kaane all 15 minutit, kuni liha on küps. Serveeri riisi või naanleivaga.\nEi sisalda maitsetugevdajaid, säilitusaineid ega kunstlikke värvaineid!\nKoostisosad: sojaõli, tšilli, sool, koriander, äädikas, tomatipüree, küüslauk, suhkur, ingver, seesamiõli, must pipar, kaneel, sinep, nat. vürtsid ja ürdid (kardemon, nelk, loorber, muskaatpähkel), tamarind.\n– millest küllastunud 3,1 g\n– millest suhkruid 6,5 g\nkiudained: 7,7 g\nsool: 13 g\n1 arvustus tootele India vindaloo karri 50g\nAnnL – detsember 11, 2020


NEEME KORV ⟩ Kes meist (ei) unistaks autost? - Arvamus - Saarte Hääl\nKes meist (ei) unistaks autost?\nNEEME KORV ⟩ Kes meist (ei) unistaks autost?\nKindlasti leidub lehelugejate seas neid, kes mäletavad seda 1980-ndate telereklaami: “Milleks kulutad pulmadeks saadud raha?” – “Kogun juurde ja ostan auto!”. See oli üks mitmest vastusest, mille selles nõukaaegses reklaamis kõlanud küsimusele andis üks hilisteismeline noormees. Reklaamiti nn pulmakindlustust. “Pulmadeks saadud raha” oli 1000 rubla, mis pidi saajale välja makstama abiellumisel või teatud vanuse saabumisel. Paljudel inimestel sõi selle, omal ajal täiesti arvestatavana tundunud summa ära Nõukogude Liidu kokkuvarisemine ja tollane üüratu inflatsioon.\nNii jäi auto ikkagi unistuseks.\nAuto oli 20. sajandil nii mitmes mõttes liikuma panev jõud, et sellest on kirjutatud ja kirjutatakse raamatuid. Autokultuuri mahub Fordi massiauto, osa nn American Dreamist, totalitaarsete režiimide “rahvaauto”, isiklik auto kui luksus- ja tarbeese jne. Nüüd, 21. sajandi kolmanda kümnendi hakul on hoiakud auto omamise suhtes muutumas. See kõik ei lähe kiiresti ja mõjul, nagu ikka, on vastasmõju, kuid protsess on vääramatu.\nMillenniumipõlvkond, nagu neid kutsutakse, ei taha enam autot omada. Sattusin mullu Forbes´ist lugema üht ülevaatlikku kokkuvõtet uuringust, mis põhjused välja tõi. Neid on palju. Linnastumine (ühistranspordi ja kergliikluse areng), roheline mõtteviis, majanduslikud põhjused (paljudel on õppelaenud), uute teenuste areng (nt minutipõhine rent)… Omaette nähtusena kirjeldatakse veel sellist viimaste generatsioonide seas levivat fenomeni nagu FOMO (Fear of Missing Out) ehk lihtsustades ilmajäämise hirm. Midagi otsustades võib jääda ilma millestki olulisemast. Liisides autot, riskid ilma jääda mingist uuest tehnoloogilisest pöördest, mis tuleb kohe-kohe järgmise mudeliga.\nAjakirjandusest olen lugenud, et põlistes autoriikides (USA, Saksamaa) on eelmise kümnendi uuringutest tulnud välja ka trend, et juhiload tehakse hiljem – kui üldse. Võib arvata, et seda mõjutab noorte usk isejuhtivate süsteemide ja robootika arengusse. Ühe valdkonna pioneeri ehk Tesla aktsia on 2020. aasta algusest kihutanud raketina taevasse – mõne nädalaga mõnelt sajalt dollarilt ligi tuhandeni.\nÜleilmsed arengud ja debatt niisamuti ei lähe Eestistki mööda. Tallinnas on küllalt noori (alla 30-aastasi), kel pole autot ega juhilube. Neil on täiesti adekvaatseid argumente – sõidan bussi või rongiga (tasuta!), toidu tellin ka koju, miks peaksin muretsema tänaval seisva auto pärast ja selle eest pidevalt maksma? Ummikus istuma? Maapiirkondades on hoopis teine teema. See, et buss käib tasuta, on poliitiline mull. Bussid käivad harva, auto annab liikumisvabaduse ja turvalisuse.\nSeesama vältimatus mõjutab ka linnanoorte suhtumist, kui sünnib laps. Tulevad igasugu asjaajamised ja käigud, arsti juurde, trenni ja huviringi. Või väljasõidud üritustele, loodusesse, külla… Seda on endiselt kõige lihtsam korraldada isikliku autoga.\nMina ei hakka siinkohal soovitama, kas autot maksab osta ja omada või mitte. See on ülimalt individuaalne valik ja järjest individuaalsem. Ent hoiakute kujunemise protsessi tasub korraks meelde tuletada siis, kui meil tuleb kogu- või ühiskonnana mingi kollektiivne otsus langetada. Emotsioonide tulvas on kerge valida pool ja otsusega teist seltskonda hukka mõista või isegi karistada. Kokkulepete sõlmimine peaks olema endiselt võimalik, eriti kui võtame aega teise poole argumendid ära kuulata.