§ 5 Osakonna ülesanded maade arvestuse, maakorralduse ja maareformialase tegevuse korraldamisel\n§ 6 Muud ülesanded\n§ 9 Osakonna õigused ja kohustused\nRT IV, 17.04.2020, 3\nVastu võetud 14.04.2020 nr 10\n(1) Harku Vallavalitsuse planeerimis- ja ehitusosakond (edaspidi: osakond) on Harku Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) struktuuriüksus, mille eesmärk on korraldada ja koordineerida Harku valla planeerimis- ja ehitusalast tegevust, maade arvestust ja maakorralduslikku ning maareformialast tegevust.\n(2) Osakonnal võib olla vallavalitsuse üldplangi alusel moodustatud plank, mis sisaldab nimetusi “HARKU VALLAVALITSUS” ja “PLANEERIMIS- JA EHITUSOSAKOND” ning Harku valla vapi kujutist.\n1) ehitusalase tegevuse korraldamine;\n3) maade arvestuse, maakorralduse ja maareformialase tegevuse korraldamine.\nOsakond täidab ehitusalase tegevuse korraldamisel järgmisi ülesandeid:\n1) riikliku järelevalve korraldamine ja teostamine vastavalt ehitusseadustikus sätestatule;\n2) ehitiste (va tehnorajatised) ehitusprojektide koostamiseks projekteerimistingimuste taotluste menetlemine;\n3) ehitusteatiste ja ehitusloa taotluste menetlemine;\n4) ehitiste kasutusteatiste ja kasutusloa taotluste menetlemine;\n5) õiguslikul alusel püstitatud, kuid ehitisregistris arvele võtmata ehitiste andmete kandmine ehitusregistrisse;\n6) ehitisregistrile andmete esitamine;\n7) ehitus- ja kasutuslubade otsuse vormistamine ja välja andmine;\n8) vallavalitsuse nimel ehitusalaste väärteomenetluste läbiviimine;\n9) ehitusprojektide ja muu ehitusdokumentatsiooni arhiveerimine;\n10) hoonejaotusplaanide kinnitamine.\nOsakonna pädevusse kuulub üld-, eri- ja detailplaneeringute menetlemise korraldamine.\n§ 5. Osakonna ülesanded maade arvestuse, maakorralduse ja maareformialase tegevuse korraldamisel\nOsakond täidab maade arvestuse, maakorralduse ja maareformialase tegevuse korraldamisel järgmisi ülesandeid:\n2) kinnisasjade jagamise, nende piiride või sihtotstarbe muutmisega seotud toimingute läbiviimine;\n3) valla ülesannete täitmiseks vajalike maamõõdutööde ja maakorraldustoimingute korraldamine;\n4) valla ülesannete täitmiseks vajaliku kaardi ja plaanimaterjali koostamine;\n5) maa ostueesõigusega erastamise ja tagastamise eeltoimingute läbiviimine;\n6) maa munitsipaalomandisse andmise või riigi omandisse jätmise eeltoimingute läbiviimine;\n7) muude maareformi toimingute läbiviimine.\n§ 6. Muud ülesanded\n(1) Osakonna pädevusse kuulub õigusaktide ja lepingute koostamine, nende sõlmimise korraldamine ja täitmise jälgimine osakonna valdkonnas.\n(1) Osakonna tööd juhib osakonna juhataja, kes allub vallavanemale.\n(2) Osakonna teenistujate koosseisu ja arvu kinnitab Harku Vallavolikogu, kes võib delegeerida vallavalitsusele õiguse teha aasta jooksul muudatusi ametiasutuse struktuuris ja teenistujate koosseisus volikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.\n(1) Teenistujate ülesanded, õigused ja kohustused sätestatakse teenistuskoha ametijuhendis.\n§ 9. Osakonna õigused ja kohustused\n5) kaasata oma töösse vajadusel teiste osakondade teenistujaid, kokkuleppel vastava osakonna juhiga;\n8) teha ettepanekuid valla arengukava, tegevuskava ja eelarve koostamiseks, muutmiseks või täiendamiseks.\n2) kasutama tema kasutuses olevat vara ja vahendeid sihtotstarbeliselt ning heaperemehelikult;\n5) tagama osakonna tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes kodanike vastuvõtu ja nõustamise ning teabenõuetele, selgitustaotlustele, märgukirjadele ja muudele avaldustele vastamise.\n(1) Harku Vallavalitsuse 18.02.2013 määrus nr 20 „Harku Vallavalitsuse planeerimis- ja ehitusosakonna põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.


Haigus Artrosi liigesed,\nKindlasti tuleks vältida haige liigese liigset koormamist: liikudes tuleks kasutada tugikeppi või tugiraami, tuleks pigem istuda kui seista, mitte kanda raskusi. Põlve- ja puusaliigese artroosist annab märku valu trepist käimisel, eriti allaminekul, kui kogu keha raskus langeb korraks ühele jalale. Tänapäeval räägitakse osteoporoosist kui haigusest, mille puhul on häiritud luude tugevus. Sagedamini limapauna põletikud tekivad küünarnuki, põlveliigese ja kannakõõluse piirkonda.\nMuidugi kui selleks on vajadus. Seljavalude ennetusel ja leevendusel on abi õigest rühist, mida aitab hoida võimlemine.\nOsteoporoosi jagatakse primaarseks ja sekundaarseks osteoporoosiks. Artroos tuleb vanusega Üldiselt peetakse artroosi vanusega kaasnevaks haiguseks: umbes pooltel inimestel hakkavad liigesed kuluma alates Kõhrekahjustusest algav artroos süveneb aeglaselt aastate jooksul.


Tasuta Ohutu Porno Mängud-Porno Mängud Ei Ole Registreerimine\nOhutu Porn Mängud On Kuumim Kogumise Online Täiskasvanute Mängud Tasuta\nOhutu Porn Mängud on teie number üks isa tasuta sugu mängimine, ja me ei ole lihtsalt öelda, et. Oleme, tegelikult, pakkudes mõned parimad sugu mänge veebis, kõik tulevad parim HTML5 graafika saadaval. Ja meie kollektsioon on featuring sugu mänge kõik kategooriad porn, et võite vajada täiuslik internetis orgasm. Meil on ka palju haruldasi kategooriad kohapeal, mis kindlasti palun oma fantaasiad. Kuid meie saidi parim omadus on asjaolu, et kõik siin on ohutu. See on meie number üks eesmärk., Pakkuda täiesti anonüümset pornot, et saaksite olla kindel, et miski ei pane teid kunagi ohtu, et teie naughty soovid lekkisid välja. Me ei küsi kunagi meie mängijad registreerida kohapeal ja kunagi registreerida oma IP-aadress, kui nad tulevad meile külla.\nTurvaliste Pornomängude kohta leiate ka hetke viimased mängud. Uus HTML5 graafika ei ole kõik, mis muudab selle kollektsiooni hämmastavaks. See on ka kõik mootorid, mis tulevad kokku, et muuta kogu kogemus meeldivamaks ja põnevamaks. Te tunnete end nagu Kuradi, kui näete rindu ja eesli kopsakas või kui heliefektid tunnevad, et babes naudivad ennast tõesti või tunnevad valu, kui te oma auke venitate. Meil on ka mänge, mis on featuring kohandamine menüüd nii arenenud on sul võimalik taastada mis tahes tibu soovite mängud., Seal on palju muid funktsioone sellel saidil, mis paneb sind nautida oma aega siin, sealhulgas mitmeid kogukonna tööriistu, mis võimaldab teil suhelda teiste mängijatega. Kõik see anonüümselt ja kõik ekstra ohutu.\nPalun Ennast Räpasem Kinks\n"Kollektsioon, mille me ohutute Pornomängude kohta kokku panime, on tulemas nii palju kiiksusid ja fantaasiaid, et te ei jäta isegi meie saiti oma pallidega välja. Meil on kõik fantaasiate jaoks alates kõige magusamast ja kirglikumast kuni kõige tumedama ja kõige skandaalsema. Saad mängida GF kogemus mängud ja tutvumine simulaatorid meie lehel, mis annab teile täiuslik suhe ja seksuaalelu virtuaalne sõna. Saate mängida fantaasia simulaatorid, mis palun unistused teil on nii üksikasjalikult., Verepilastus fantaasiad ja kõik ühtse mängida kinks õpetajate, arstide ja isegi kontoris sluts tunnevad nii reaalne neid mänge, sest lisaks sugu saad nautida kõiki muid aspekte fantaasia selline. Kui teile meeldib mängimine ja soovite oma gameplay kogemuses mõnda pornot, on meil RPG-mängud, millel on külalistele ja missioonidele lõpule viia, tähemärkidega tasandada ja haremidega koguda. Mõned neist on tegelikult mängude paroodiad, mida võite juba teada, sealhulgas World Of Warcraft XXX versioon ja isegi GTA porno mäng.\nKui sulle meeldib paroodiad, meil on sugu mänge igasuguseid tibud karikatuurid, anime ja isegi manga, filme või seriaal. Võite kurat babes nagu Elsa, Kim võimalik, hotties alates Troonide mäng ja meil on viimane Black Widow porn Mängud meie lehel. Ja meil on tsoon kõigi räpaste fetišide jaoks, mis teil võib olla. Need mängud tulevad hoiatusega, sest mõned vanilje pornofännid leidsid, et need on solvavad. Aga kui sa oled kõike hardcore ja äärmuslik, sa armastad kõik määrdunud fetishes meil meie lehel.\nKogu See Platvorm On Meile Kõigile\nSait, mida me siin juhime, on nagu kommunistlik utoopia. Sa pead maksma midagi ja sa saad midagi. Ainuke asi, mida pead tegema, on lisada meid erandiks oma reklaami blokeerija. Nende mängude eest tuleb maksta ja meil on meeskond, kes töötab kohapeal iga päev. Kuid meie saidil olevad reklaamid ei ole pealetükkivad. Sa saad vähem reklaame siin kui saad Suur porn torud nagu PornHub või XVideos. Mängukogemust ei katkestata kunagi meie saidil ja me ei suunata teid kunagi teistele platvormidele. Sellepärast on meil mängijad nagu sina, kes tulevad tagasi lõbusam igal õhtul., Ole üks neist ja nautida kõiki meie mänge!


Sportland pääses üüratust trahvist, mis neid rahvamasside kogunemise eest ähvardas - Ärileht\nSportland pääses üüratust trahvist, mis neid rahvamasside kogunemise eest ähvardas\nHädaolukorraseaduse alusel antud korralduse rikkumise eest võib juriidilist isikut trahvida kuni 20 000 euroga. Politsei rahvamassid suure allahindluskampaaniaga kauplustesse meelitanud Sportlandi poeketti siiski ei trahvi.\nPolitsei pressiesindaja Kristjan Lukk ütles ERRile, et seadus võimaldab teha juriidilisele isikule eriolukorra juhi seadusliku korralduse eiramise eest ette rahatrahvi kuni 20 000 eurot.\n"Selleks on vaja tõendada, et juriidiline isik võimaldas korraldust sihilikult eirata," ütles Lukk.\nTa selgitas, et politsei käis kolmapäeval, mil kampaania algas, mitmes Sportlandi poes kohapeal olukorda hindamas, müüjatele ja ostlejatele olukorda üle selgitamas. Ühtlasi võttis politsei selgituse saamiseks ühendust Sportlandi esindajaga, kes tõdes, et nad ei suutnud taolist olukorda ette näha ning sulgesid kauplused ennetamaks edasist inimeste koondumist nende poodidesse.\nPolitsei otsustas Sportlandi mitte trahvida.\n"Kuna poed sulgesid kolmapäeva õhtul oma uksed, jäid suletuks ka neljapäeval ning kaubanduskeskustes asuvad poed peavad eriolukorra juhi korraldusel alates reedest samuti suletuks jääma, on rikkumine lõpetatud ning politsei ei näe praegu täiendaval karistamisel mõtet," põhjendas Lukk.\nKampaania meelitas poodi rahvahulgad\nSportland alustas eelmisel nädalal -50-protsendilist sooduskampaania, mis meelitas poodi suurtes hulkades rahvast. Nii mõnelgi inimesel ununes riigis kehtiv eriolukord ja nad kiirustasid hulkades Sportlandi kauplustesse.\nSotsiaalmeedias levisid mitmed fotod, mis näitavad tekkinud olukorda Sportlandi kaupluses Tartu Lõunakeskuses. Inimesed olid hulkades poes, kahe meetri piirangust ei pidanud mitte keegi lugu. “Stanged olid segamini pööratud. Inimesed ootasid järjekorras, et jalatseid proovida. Suurt rabelemist poes ei olnud, inimesed olid rahulikud,” kirjeldas Kasulikule olukorda pealt näinud mööduja.\nSportandi juht Are Altraja sõnul ei olnud nende eesmärk, et inimesed poodi jookseksid. "Me ei oodanud nii palju inimesi poodidesse, kampaania oli mõeldud eelkõige veebikampaaniana. Meie eesmärk ei ole viirust levitada," kommenteeris ta tekkinud olukorda.\nKauplusekett sulges kõik poed neljapäeval ja vabandas tekkinud olukorra pärast sotsiaalmeedias.\nValitsus noomis samuti\nPeaminister Jüri Ratas noomis valitsuse keskpäevasel pressikonverentsil ettevõtjaid, et praegune aeg pole õige allahindlusteks. Lisaks kritiseeris kampaaniat majandus- ja taristuminister Taavi Aas ütles, et aktsepteeritavad on ainult e-ostu kampaaniad, rahvarohketes kohtades viibimist tuleb piirata.\nAasa sõnul on kauplustel kohustus järgida terviseameti juhiseid. „Info ja juhised on kauplustele edastatud ning need on täitmiseks kohustuslikud. Üleskutsed rahvakogunemisteks on täiesti lubamatud," ütles Aas.


TalTechi teadur: keeleandmete kasutamisel automaatse kõnetuvastuse arendamiseks on palju halli ala | OKEE\nTalTechi teadur: keeleandmete kasutamisel automaatse kõnetuvastuse arendamiseks on palju halli ala\nTallinna Tehnikaülikooli keeletehnoloogia labori juhataja ja vanemteadur Tanel Alumäe rääkis avaandmete portaalile, kuidas teadlased andmete abil automaatse kõnetuvastuse mudeleid treenivad, mis andmete kasutamises segadust tekitab ja miks on digitaalsete kõneandmete kogumine eesti keele jaoks elu ja surma küsimus\nTeie uurimistiim tegeleb kõnetuvastustehnoloogia arendamisega. Kuidas te selgitaksite inimesele, kes sellest valdkonnast palju ei tea, mida täpselt see tehnoloogia teha võimaldab?\nKõnetuvastus teeb inimkõnest teksti. Selleks võib olla näiteks pikem kõnesalvestus nagu meie intervjuu või lühem lause, aga eesmärk on see, et kõne läheb sisse ja tekst tuleb välja. Pikkade transkriptsioonide puhul on oluline ka see, et oleks olemas kirjavahemärgid ja oleks selge, kes parasjagu kõneleb – näiteks dialoogi puhul võiks olla nimed küljes. Kõnetuvastust kasutatakse ka telefonis häälkäskluste puhul. Näiteks Androidis on olemas äpp nimega Kõnele, mille abil saab suvalises Androidi rakenduses suvalise tekstikasti sisu täitmiseks kasutada kõnetuvastust.\nKes nende teenuste peamised kasutajad on?\nKõnesalvestuste transkribeerimist kasutavad näiteks ajakirjanikud pikemate intervjuude automaatseks transkribeerimiseks, samuti humanitaar- ja sotsiaalteadlased, kelle töö seisnebki inimestega intervjuude tegemises. Koosolekute transkribeerimine on väga paljulubav teema, sest koosolekutest tuleb hiljem teha protokoll, mis on väga tüütu ja aeganõudev. Kõnetuvastus võimaldab protokolle paremini ja kiiremini teha.\nKui hästi need tehnoloogiad täna toimivad?\nMe mõõdame vigade protsenti kogu aeg. See sõltub väga palju materjalist, mis süsteemi sisse läheb. Kõige veavaesemad on raadiouudised ja vestlussaated – seal on professionaalsed kõnelejad, hea tehnika ja pole palju üksteise peale rääkimist. Nende puhul jäävad vead alla 10%. Kõnetuvastuse jaoks on keeruline, kui kõne on spontaanne, laused grammatiliselt ebakorrektsed, hääldus lohakas – umbes nii, nagu me räägime sõbraga kuskil baaris. Või kui kõne akustiline kvaliteet on halb, näiteks kui panna kümne inimesega koosolekuruumi lauale telefon salvestama nii, et see asub kõigist kõnelejatest väga kaugel ja tekib müra. See on inimesele keeruline kuulata ja arvutile samuti.\nMilliseid sisendandmeid te kõnetuvastuse arendamiseks kasutate?\nKõnetuvastusmudelid põhinevad masinõppel, masinõppe jaoks on vaja treeningandmeid. Kõnetuvastuse puhul eristatakse kaht tüüpi andmeid: kõneandmed ja tekstiandmed. Kõneandmed ehk kõnekorpused on andmekogud, kus on inimese kõne ja sellele vastav tekst. Treeningandmete puhul on selleks lisaks helisalvestisele inimese poolt loodud veatu transkriptsioon näiteks raadiosaadetest või telefonikõnedest. Hea oleks, kui treenimiseks kasutatavad kõneandmed oleksid sarnased sellele, mida hiljem kasutama hakatakse. Eesti keele puhul kasutame umbes 400 tunni mahus käsitsi transkribeeritud kõneandmeid – raadiote vestlussaated, uudised, loengusalvestused, konverentsiettekanded. Hästi palju on raadios eetris olnud telefoniintervjuusid, kuna sealt saame väga erinevate kõnelejate hääli. Materjali genereerime ise, valime veebis saadaolevast materjalist või laseme näiteks loenguid ise transkribeerida teadusprojektide vahenditest.\nMillist tuge pakub mudelite treenimisel Eestis olemasolev keeleandmete taristu, näiteks Eesti Keeleressursside Keskuse kogud?\nMeile vajalikke ressursse loome üldiselt ise, aga kui ressursid on tekkinud, siis keeleressursside keskus tegeleb nende haldamise ja levitamisega. Näiteks kõneandmeid pakume sinna ise, aga tekstiandmeid ehk puhast teksti ilma kõneta saame sealt küll. Need on vajalikud, et treenida kõnetuvastuses kasutatavaid keelemudeleid, mis kirjeldavad statistiliselt, millised sõnad või sõnakombinatsioonid esinevad eesti keeles kõige sagedamini. Mudeli tarkus tuleb sellest, et ta on näinud suurt hulka eesti keelt, mistõttu keelemudeli treenimiseks on vaja suuri tekstikogumeid. Enamasti tulevad need veebist – veebitekstid, ajalehetekstid, Wikipedia, raamatud… Ka kõneandmete transkriptsioonid on olulised, kuna kirjalik keel on suulisest erinev. Need tekstid on olemas keeleressursside keskuse keelekorpuses. Kunagi kogusime ka tekste ise, aga kui tulid eesti keele ühendkorpused, on olnud mugavam kasutada neid.\nMilline osa neist andmetest on täna avaandmetena olemas ja kuidas avaandmete kättesaadavus teie tööd mõjutab?\nMinu arusaamise järgi meie kasutatavad andmed ei ole täna avaandmed – mõnede andmete juures on küll Creative Commonsi litsents, aga samas märge, et kasutamine piiratud. Põhilise tekstikorpusena kasutame ENC-d (Estonian National Corpus), mis on saadaval keeleressursside keskuses. Aga keeleandmete osas on palju halli ala – need tulevad enamuses veebist, kõigil on omad litsentsid ja autorid, aga keegi pole neilt luba küsinud, kas võib need korpusesse panna. Keeleressursside keskuse palgal on jurist, kes aeg-ajalt kirjutab artikleid sel teemal, aga head lahendust minu teada ei ole.\nTeadlased saavad neid andmeid praegu oma tööks kasutada, aga kui ma võtan treeningandmed ja teen selle peale mudeli, siis pole seisukohta, kas ma saan kasutada seda ainult teaduseks või näiteks ka kommertsotstarbeks. Meie pole seni tehnoloogiat kommertsialiseerinud, küll aga pakume seda vabalt kõigile soovijatele – ka neile, kes soovivad seda kasutada kommertsotstarbeks.\nMilline on selliste tehnoloogiate arengutase teistes riikides Eestiga võrreldes?\nEesti on siin erandlikus situatsioonis. Suuremates riikides on laia kasutajaskonna jaoks mõeldud kõnetuvastustehnoloogia arendajateks mitte teadusasutused, vaid ettevõtted, kes seda ka kommertsialiseerivad. Eesti keele puhul on arvatud, et see ei tasuks ära. Seepärast on tehnoloogia arendamist seni toetanud riik. Kui mõelda, et eesti keele kõnelejate arv on umbes miljon, siis vaevalt on teist sama kasutajate arvuga keelt, kus kõnetuvastustehnoloogia oleks nii heal tasemel. Suuremates riikides on see siiski paremal tasemel, sest sellega tegeleb rohkem inimesi ja saadaval on rohkem treeningandmeid.\nEestis on riik on seni toetanud tehnoloogia arendamist ja meie oleme toetuse arvelt tekitanud kõnekorpuseid. On oluline, et korpuste kogumine jätkuks. Näiteks saab kohe valmis uus kõnekorpus, kus on peaaegu 400 tundi materjali ERRi tele- ja raadioarhiividest. Kui need andmed on olemas, siis tehnoloogia loomine iseenesest ei ole väga keeruline, aga ilmselt see äriliselt ära ei tasu.\nKuhu kõnetuvastuse valdkond Eestis ja maailmas arenemas on? Mida võiks saada eestikeelse kõnetuvastuse tehnoloogiate abil näiteks 5 või 10 aasta pärast teha?\nRakendused, kus tahaks kõnetuvastust kasutada, on näiteks koosolekute salvestused. Minu jaoks on kõnetuvastuse „püha graal“ selline rakendus, et kui on koosolek ja seda salvestatakse, siis kohe pärast koosolekut saad vastu puhta protokolli, kust on rämps minema visatud. Selleks on vaja teatud määral intellekti, aga see on teatud määral ka automatiseeritav, kui on olemas andmed. Selline lahendus leiaks praktilist kasutust paljudes valdkondades, riigiasutustest eraettevõteteni.\nVarsti on loodetavasti käima minemas ka projekt, kus eestikeelsetele telesaadetele, sealhulgas otse-eetrile, tekiksid eestikeelsed subtiitrid. See oleks väga vajalik näiteks vaegkuuljatele või ka lihtsalt inimesele, kes tahab õhtul vaikselt telekat vaadata, samal ajal kui lapsed kõrvaltoas magavad. Subtiitrite genereerimiseks võiks saada kasutada kõnetuvastust. Seal on palju tehnoloogilisi probleeme – me ei saa garanteerida, et ta kunagi ei eksi, näiteks kui on palju taustamüra. Aga süsteem võiks vähemalt õppida aru saama, et kui on keeruline koht, kus ta tõenäoliselt eksib, siis ta üldse ei väljastagi tuvastustulemust.\nAga maailmas üks huvitavamaid asju kõnetehnoloogia vallas on see, kui kõnetuvastus ja tõlge kokku pandaks. Microsoft ja Google juba tegelevad sellega ja edusammud on suured. Ühesõnaga, mina räägin hispaania keeles, sina räägid hiina keeles ja me saame omavahel rääkida – minu klappidesse tuleb tõlge, kusjuures säilinud on sinu hääletoon ja intonatsioon. Nagu ulmeraamatutes. See võiks olla inimkonda edasi viiv asi!\nSelliseid lahendusi töötavad enamasti välja suurkorporatsioonid – kuidas eesti keel sellistesse lahendustesse saab? Kas Eesti teadlased teevad Google’i ja Microsoftiga kuidagi koostööd?\nSee on murettekitav teema. Google kunagi ühel konverentsil ütles, et nende eesmärk on luua kõnetuvastustehnoloogia kõigile keeltele, millel on üle miljoni kõneleja. Näidati kaarti ja Eesti oli seal ilus valge laik. Samas on need süsteemid väga kinnised, kolmandatel osapooltel ei ole võimalust oma tehnoloogiat sinna sisse põimida. Meil on vähe hoobasid, et öelda suurtele ettevõtetele, et tehke nüüd eestikeelne tehnoloogia ka. Ainus, mida teha saame, on pakkuda treeningandmeid.\nAmeerikas on väga populaarsed ka virtuaalsed assistendid, nagu Amazoni Alexa või Google Home – sellised purgid kodus kapi peal, millega saab kõne abil rääkida. Inimesed sageli küsivad, millal selline asi tuleb eestikeelsena, aga meie ütleme, et ilmselt mitte lähema 10 aasta jooksul. Me ei saa sinna midagi teha. Virtuaalsete assistentide puhul on keelespetsiifilist käsitööd väga palju, selleks peaks Google tööle võtma 100 eesti keele assistenti mitmeks aastaks. Teine võimalus on, et tuleb mingi tehnoloogiline murrang. Ma arvan, et see on isegi lootusrikkam tee kui see, et eesti keelega tegelema hakatakse.\nSellest hoolimata on väga oluline, et riik jätkaks eestikeelse keeletehnoloogia loomise toetamist. Kui meil keeletehnoloogiat üldse ei ole, siis lõpuks läheb nii, et kui me arvutiga suhtleme inglise keeles, siis omavahel suhtleme ka varsti inglise keeles.\nIntervjuu on osa kaheosalisest postituste sarjast, mis ilmus algselt Eesti avaandmete portaalis ja käsitleb andmete rolli keeletehnoloogia arendamisel. Avaandmete portaali sisustatakse Euroopa Liidu struktuuritoetuse toetusskeemist „Infoühiskonna teadlikkuse tõstmine“, mida rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond. Projekti tegevused viib läbi MTÜ Open Knowledge Estonia.


Kuidas Paint Puidust Uste Ahtripeegli Frame 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Fit Ruloo Bifold Uksed\nVigu Vältida, Kui Kasvatamine Gazanias\nKuidas Moodustada Basseini Skimmer\nStiilne Modern Corner Desk Setups\nMida peate Ava uksekäepide on tavaline ukseraamiga kõrgem dekoratiivne sisend. Dekoratiivklaasiklaas on üldjuhul pealekandmispunktiks. Transom-ukse raamid on kergesti värvitud, kuid värvimistöö tavaliselt võtab kauem kui tavaline ukseraam. Mõne tööriista ja materjaliga saate täielikult muuta maja esiosa välimust, lihtsalt värvides oma transom-ukseraami.\nAva uksekäepide on tavaline ukseraamiga kõrgem dekoratiivne sisend. Dekoratiivklaasiklaas on üldjuhul pealekandmispunktiks. Transom-ukse raamid on kergesti värvitud, kuid värvimistöö tavaliselt võtab kauem kui tavaline ukseraam. Mõne tööriista ja materjaliga saate täielikult muuta maja esiosa välimust, lihtsalt värvides oma transom-ukseraami.\n1. samm - liivaukste raam\nEnne värvi või praimerite kasutamist soovite lükata ukseraami liimi. Pärast aastatepikkust kulumist ja ilmaga on puit tõenäoliselt karm. Mine üle kogu ukseraami liivapaberiga. Kui on mingeid nikke või auke, täitke need puidupestiga. Kui puidust putukate on kuivanud, tuleb liimida segu raami külge.\nEtapp 2-tõkiskingad Ukseraam\nSoovid lisada ukseraami avade külge kinni. Kui keegi leiab, et puid puidu vastu puutub, siis peate lisama väikese rätiku. Kui ukse korpus kohtub maja näoga, peaksite ka lisama rätikukarva.\nVeenduge, et te ei avane laiali otsa väga lai. Tahad, et rant oleks väike. Võimalik, et sõrmega liigutatav rätik raskendatakse, nii et see seguneb pinnaga. Veenduge, et ostate valitavate küünte. Vastasel juhul ei tohi praimer ja värv katta.\nEtapp 3-seinaklaas transomis\nKlaasitransformaatorit tuleb kaitsta värvi eest. Sa peaksid lindistama perimeetrit maalija lindiga. See kaitseb klaasi pritsimisest või juhuslikest puudritest värvipintsliga. See takistab teil pärast klaasi koristamiseks tehtud värvimistööd minema tagasi.\n4. samm-peamised ukseraamid\nÕlipõhise praimeri kasutamisel valite nüüd kogu ukseraami. Kasutage õlil baseeruvas keskkonnas töödeldavat värvipintslit. Kandke ukseraamile raskust sisaldav kruntvärv. Enne jätkamist laske see täielikult kuivada.\nKui muudate trendi kujul tume värvi hele värvina, peate võib-olla rakendama kahte mantlit kruntvärvi. Vastasel korral piisab ühest kihist.\nSamm 5-värvist ukseraam\nSa tahad oma ukse jaoks kasutada välisvärvi. Kui teie uks puutub kokku ekstreemsete ilmastikutingimustega, võite valida raskeveokite välisvärvi.\nVajaliku harjaga sobib välimine lateksvärv. Võite värvist vabalt värvi, kuid kasutades värvialust, tagab see, et sa ei haara kogu värvi anumat, kui midagi juhtub, et pintslile jõuda.\nUksele tuleks paigaldada kaks värvikihti. Ärge kandke teist kihti, kuni esimene on täielikult kuivanud.\nVideod Seotud Artiklid: SCP-666 Spirit Lodge | Object Class: Euclid | Building scp.\nPõhiline » Sisustus Home » Kuidas Paint Puidust Uste Ahtripeegli Frame\nKuidas Viimistlema Maple Hardwood Floor\nPVC vormimine on populaarne materjal, mida täna kasutatakse ehitussektoris. Siin on PVC vormimise alused ja mida peaksite sellest teadma. PVC vormimine PVC vormimine on vormimise vorm, mida kasutatakse sageli traditsioonilise puidust vormimise alternatiivina. Seda kasutatakse sageli, sest see on odavam kui täispuidust vormimine.


ALA - Universaalne antioksüdant\nSuurendab rakuhingamise aktiivsust\nGaranteerib parema energiatootmise\nKardioprotektiivne (vähendab halba kolesterooli)\nALA (alfalipoiinhape) on suurte antioksüdatiivsete omadustega toidulisand. ALA töötab nii rasva- kui ka veekeskkonnas. Lisaks, selle enda antioksüdandiline mõju käivitab teisi toimeid, mis võivad kasvatada selliseid endogeenseid antioksüdante nagu glutatioon ja koensüüm Q10, ning on võimelised taastootma vitamiine C ja E pärast oksüdeerumist. Füüsiline koormus toodab vabu radikaale. Mida intensiivsem on treening, seda rohkem vabu radikaale toodetakse ja seetõttu endogeensete antioksüdantide tasemed langevad suurendades oksüdatiivset stressi ja kahjustades kudesid. Läbiviidud uuringud ütlevad, et ALA toidulisand kaitseb füüsilisest treeningust tekkiva oksüdatiivse stressi eest.\nArvestamata ALA antioksüdatiivset toimet, on sellel ka teisi positiivseid mõjusid füüsilisele heaolule:\nHüpoglükeemiline: alfalipoiinhape suudab tõsta II tüübi diabeetikute dieedis kasutatuna tervisliku insuliini taset veres 30% ning samuti oluliselt veresuhkru kasulikkust.\nDiabeetiline neuropaatia: on teaduslikult tõestatud, et alfalipoiinhape vähendab oluliselt diabeetilise neuropaatia sümptomeid, peamiselt valu, tuimust alumistes jäsemetes ning kõrvetisi. Soovitatav annus selle haiguse käes kannatavatele patsientidele on 600 mg kolm korda päevas; vähendades seeläbi 50% sümptomitest.\nGlaukoom: haigus kahjustab optilisi närve ning võib põhjustada pimedaks jäämist. I ja II astme avatud nurga glaukoomiga patsientidele anti 75 mg alfalipoiinhapet päevas kaks kuud järjest ning tulemused olid väga rahuldust valmistavad arendades nende patsientide nägemisfunktsiooni.\nKardiovaskulaarne paranemine: See hoolitseb veresoonte eest, vähendab nii arteriaalset rõhku kui ka LDL-kolesterooli ja triglütseriidi, suurendab HDL-kolesterooli osakaalu ning vähendab vastuvõtlikkust lipoproteiinide oksüdeerumise osas; selle tulemusena vähendab kardiovaskulaarset riski ning vähendab kardiovaskulaarsete haigustega seotud sümptomeid.\nSee on väga oluline ka selliste haiguste nagu C-hepatiit puhul. Seda kasutatakse ravimimürgistuse, alkohoolse hepatiidi mürgist tekitatud mürgistuste vastu võitlemiseks ning kiiritusravi patsientide stabiliseerimiseks.\nNeuroprotektiivne: mitmed Parkinsoni ja Alzheimeri tõve ning muude kognitiivse väärtalitluse haigusega patsientide peal läbi viidud uuringud näitavad, et oksüdatiivse stressi vähendamine närvisüsteemis vähendab nende haiguste kahju ning raskusastet. See paistab isegi vähendavat vanusega tekkivad mälukaotust ning kaitseb aju mõningate toksiliste elementide eest.\nAlfalipoiinhape, paakumisvastased ained E-470B ja E-504. Kapsel (želatiin ja valge värvaine E-171)\nVõtke 1-2 kapslit päevas klaasi veega.


Igale olukorrale on lahendus : Õpetajate Leht\nIgale olukorrale on lahendus\n27. sept. 2013 Tiina Vapper - Kommenteeri artiklit\nProbleemiring, millega lastekaitsetöötajatel tegelda tuleb, on äärmiselt lai – alustades toetuste maksmisest ja lõpetades lapse äravõtmisega perest. Vahel on vaja vanemaid õpetada lapsele piire seadma, kodu korras hoidma, pangalaenude puhul jõukohaselt majandama, oma harjumusi muutma. Viimasel ajal tuleb üha sagedamini ette lapse hooldusõigusega seotud vaidlusi. Teemal „Lapse parima huvi väljaselgitamine tsiviilkohtumenetluses vanematevahelistes hooldusõiguste vaidlustes” kaitses Nõmme sotsiaalhoolekande osakonna lastekaitse peaspetsialist Kati Valma eelmisel aastal ka oma magistritöö.\nKati Valma, miks valisite just sellise magistritöö teema?\nLahutusi on palju ja hooldusõiguse vaidluste hulk meie töös suur − magistritöö kasvas otseselt välja minu igapäevatööst. Kõik vanemad ei suuda pärast lahutust omavahel laste suhtes kokku leppida ning sageli jõuab asi kohtusse. Osa vaidlustest aitavad lahendada kohtuväliselt lastekaitsetöötajad ise. Harilikult pöördub meie poole üks vanematest, kellel ei lubata lapsega suhelda või kes kurdab, et lapse teine vanem ähvardab temalt lapse ära võtta, kuna tal on väike palk ja elamistingimused kehvad. Kutsume mõlemad vanemad kohale, selgitame, mida ütleb seadus, ning arutame, kuidas pärast lahutust nii edasi elada, et lapsele jääks alles kodu ja mõlemad vanemad ning ka ta ise terveks jääks. See on võimalik, kui vanemad tahavad koostööd teha.\nAga kui vanemad ei tee koostööd?\nSiis saab laps haiget. Tihti ei mõtle vanemad mitte lapse heaolule, vaid oma isiklikule võidule või kaotusele. Tegelikult on võitja või kaotaja laps. Kõrvalt vaadates meenutab see vara jagamist: kellele saab kapp, kellele kummut, kellele laps, jagame pooleks, nädal ühe, nädal teise juures, sest nii on „õiglane”. Kahtlen, kas vanemad ise oleksid nõus nii elama. Me kõik vajame stabiilsust ja turvatunnet, laps, kes on haavatavam ja õrnem, seda enam. Tuleb koos mõelda ja kaaluda, kumma vanemaga on laps lähedasem, milline on vanemate elu- ja töökorraldus, ja otsida lahendusi, kuidas mõlemad saaksid lapse kasvatamises osaleda. See võiks olla teineteise abistamine. Sageli teab laps ise ja oskab ka põhjendada, milline lahendus on talle parem: kuidas on kergem koolis ja huviringis käia, kuidas säilib kontakt sõpradega, kes abistab teda õppetöös, kellelt ta saab raskuste korral tuge ja muud lapsele olulised asjad. Hea, kui vanemad aktsepteerivad lapse kaasarääkimist ja arvamust, kurb, kui nad seda ei tee. Samas ei tähenda see, et otsustamise vastutus pannakse lapsele.\nKuivõrd kohus lapse arvamusega arvestab?\nSeadus ütleb, et perekonnaasjades peab ära kuulama vähemalt kümneaastase lapse, ja täpsustab, et võib ära kuulata ka noorema, kui tema arvamus selles asjas omab tähendust. Minu arvates on lapse arvamus ja kogemus sellises asjas alati tähtis. See on ju tema elu, mida arutatakse. Magistritöö jaoks kohtutoimikuid lugedes pani mind imestama ühe kohtuniku seisukoht − ta leidis, et kuna laps on alles üheksa-aastane, ei ole vaja teda ära kuulata. See on kahetsusväärselt bürokraatlik lähenemine. Kohus peaks lapse, kelle elu üle ta otsustab, kindlasti ära kuulama.\nMilline on kohtumenetluses lastekaitsetöötaja roll?\nLastekaitsetöötaja esitab kohtule oma arvamuse ja osaleb ka kohtuistungil. Arvamuse väljakujundamiseks peab võtma aega: infot koguma, inimestega vestlema, asjaolusid võrdlema ja kaaluma, kodusid külastama, neid asju ei saa kiiresti ega pealiskaudselt läbi vaadata. Last ei tohi panna oma vanemate vahel valima, küll aga tuleb temaga vesteldes välja, millised on tema suhted vanematega: kelle poole ta esimesena oma murega pöördub ja kellega on harjunud oma salaasju rääkima, keda võib-olla pelgab. Päris pisikeste puhul on lapse ja vanema omavahelisest suhtlemisest näha, kui lähedased nad on.\nKindlasti tuleb olla objektiivne. Kaasame mõlemad vanemad, aga esikohale peab alati seadma lapse huvi. Lastekaitsetöötajal ongi n-ö kolmanda osalise roll. Ka siis, kui vanemad kabinetis probleemi üle arutades omavahel vaidlema lähevad, rõhutan iga kord, et eesmärk on süüdistused kõrvale jätta ning leida võimalused ja lahendused, kuidas edasi minna.\nKüllap on kõige keerulisemad juhtumid need, kui peab lapse perest lahutama.\nVajaduse korral teeb kiire otsuse tõepoolest lastekaitsetöötaja ja see on suur vastutus. Olukorras, kus lapse elu ja tervis on ohus, tuleb see otsus teha. Hea, kui kõrval on kolleeg, kellega nõu pidada; vanema lapse korral tuleb lapse endaga arutada ja riske hinnata. Väikelapse puhul peame nägema võimalikke ohte ja riske ette.\nKas võtate sellistel puhkudel ühendust ka lasteaia ja kooliga?\nKindlasti, sest seal veedab laps suure osa päevast. Õpetaja peaks last tundma, teadma tema olukorda, see on väga oluline informatsioon. Mõne lapse jaoks ehk ongi õpetaja see inimene, kellega ta oma muresid ja saladusi jagab. Eriti keeruliste lugude puhul on vaja kaasata ka politsei. Last ümbritsevate täiskasvanute ja spetsialistide kohus on last kaitsta, tagada tema heaolu ja turvalisus, seda ka siis, kui tema vanemate ettekujutus lahendusest on teistsugune. Neid olukordi ei ole õnneks palju, aga nendeks tuleb valmis olla.\nLastekaitsetöötaja ei ole kodudes ilmselt eriti oodatud külaline.\nOleneb põhjusest, miks me koju läheme. Näiteks kui kodus tarvitatakse alkoholi või narkootikume, on ta päris kindlasti ebasoovitav külaline. Aga kui peres on laps, on meie kohus − olenemata sellest, kas see tema vanemale meeldib või mitte − minna ja kontrollida, kas lapsega on kõik hästi ja kuidas tema vajadused on rahuldatud.\nKuidas selliseid peresid aidata?\nRavi- ja rehabilitatsioonivõimalused on olemas, osaliselt on need küll tasulised. Aga inimene peab abi otsima, kui ta tahab last kasvatada. Meie saame aidata tal seda abi otsida. Päris paljud vanemad oleme suunanud Wismari haiglasse psühhiaatri vastuvõtule ja ravile. Ühele alkoholiprobleemiga pereisale, kellel on viis last, panime ise aja kinni ja hüvitasime visiiditasu. Ta sai ravi ja on olnud kaine kolmveerand aastat. Hoiame temaga kontakti ja tunnustame, et ta on suutnud vastu pidada. Palju sõltub sellest, mis on kellegi jaoks oluline. Kui on oht kaotada kodu, naine, lapsed, tuleb teha valik.\nLast saavad aidata eelkõige tema vanemad. Kui kool, lasteaed, lastekaitsetöötaja näevad, et laps vajab abi, aga lapsevanemad kas ei näe probleemi või ei taha seda tunnistada, on aidata väga raske. Osa sotsiaaltöötajaid loobubki tööst põhjusel, et töö on muutunud liiga raskeks ja pingeliseks, nad ei pea vastu ja põlevad läbi, nende oma eraelu kannatab. Meil on õnneks oma naiskond, kellega oleme harjunud probleeme jagama, sellest on palju abi. Mõne erakorralise ja vahel ka ohtliku olukorra puhul saame üksteise peale loota.\nKas lastekaitsetöötajaid on piisavalt?\nNeid võiks rohkem olla. Meid on osakonnas viis, lisaks erinoorsootöötaja, alaealiste komisjoni sekretär ja toetuste spetsialist. Võrreldes mõne väiksema omavalitsusega, kus üks inimene teeb kõike, on meie olukord päris hea. Töötajate arvust sõltub, kui põhjalikult me oma tööd teha saame – mitu korda lapsega kohtuda, kui sageli kodusid külastada ja suhelda võrgustiku partneritega jms. Oluline on, et see töö poleks ainult tulekahju kustutamine, vaid saaks reageerida ja abistada kohe, kui on näha, et laps või pere vajab tuge ja abi. Koolidest, kus on tugispetsialistid, jõuavad probleemid meieni kiiremini. Lasteaedadest, kus neid pole, ei pruugi info iga kord meieni jõuda.\nJuba mõnda aega on arutatud, et ka lasteaeda oleks sotsiaaltöötajat vaja.\nLasteaedades on hüperaktiivseid ja erivajadustega lapsi järjest rohkem. Kindlasti ei tohiks nende murede lahendamisega oodata koolini, vaid peab otsima ja leidma abi ning pakkuma neile kohe turvalist keskkonda, kus nad tunneksid end hästi. Ka täiskasvanud vajavad täiendavaid oskusi ja ressurssi erivajadustega lastega tegelemiseks. Selles suhtes on olukord halb, et meil napib teenuseid, spetsialiste on vähe, järjekorrad on pikad. Lastepsühhiaatri juurde on järjekord üle kahe kuu, logopeede ei jätku, erirühmadesse on samuti pikk järjekord ja paljud lapsed vajavad ka tavarühmas tugiisikut. Kui laps peab erirühma koha saamiseks aasta ootama, on see tema arengu seisukohalt halb.\nAasta tagasi Espoo lastekaitsetöötajatega kohtudes ja kogemusi vahetades tuli välja, et teeme üht ja sama tööd, selle vahega, et neil on palju teenuseid ja töötajaid kaks korda rohkem. Soome kolleegid omakorda ütlevad, et Rootsis on võimalused kaks korda paremad kui neil … Nii et meil on, kuhu areneda. Kõige tähtsam on, et teeme sama head tööd. Nagu igas valdkonnas, nii on ka meie töös paremaid spetsialiste ja neid, kelle puhul saab olla kriitiline.\nTöötasin mõnda aega vabatahtlikuna, siis läksin Tallinna ülikooli kaugõppesse sotsiaaltööd õppima. Sellest, et õppisin ja töötasin paralleelselt, oli palju kasu, sest ainult tööd tehes selgub, mida see amet endast kujutab. Sotsiaaltöö alal töötan kolmeteistkümnendat aastat, sellest lastekaitses üheksandat. Võin öelda, et valisin õige ala, mulle meeldib see töö. Minu elukutse nõuab pidevat õppimist: et osata peresid nõustada, tuleb olla hästi kursis seadusandlusega, peavad olema psühholoogiateadmised. Oskus lapsega rääkida ja teda kuulata on hästi oluline. Mäletan üht korda, kui pidin vestlema lapsega, kes oli pugenud voodi alla, hoidis kätega kõrvu kinni ega tahtnud suhelda. Lõpuks olimegi kahekesi koos voodi all ja ma rääkisin temaga. Ta ei vastanud mulle, aga kuulis mind. Sel hetkel oli oluline talle öelda, et olukorrast on väljapääs.\nKui palju tuleb vaeva näha, et perel hakkaks hästi minema?\nOn peresid, kellega töötan alates sellest ajast, kui hakkasin lastekaitsetööd tegema, üheksandat aastat. Mõne perega kestabki koostöö nii kaua, kuni laps saab täiskasvanuks. Näiteks psüühikahäiretega ema vajab last kasvatades päevast päeva abi ja tuge. On neid noori, kellel on olnud lapsena õigusrikkumisi ja keda tuleb nüüd lapsevanema rollis toetada. Ega meile väga tihti ei tulda aitäh ütlema, kõige suurem tänu ongi see, kui lapsel ja perel hakkab hästi minema. Lastekaitsetöös on kõige tähtsam lootus, mida perel endal sageli ei ole. Tuleb uskuda, et võimalused ja lahendused on olemas. Muidu ei oleks mõtet seda tööd teha.


Lähitulevikus aitab keeleoskustaset automaatselt hinnata veebirakendus : Õpetajate Leht\nLähitulevikus aitab keeleoskustaset automaatselt hinnata veebirakendus\n22. nov. 2019 Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus - Kommenteeri artiklit\nVasakult: ITL-i president Andre Krull, stipendiumisaaja Kais Allikivi-Metsoja ja tema juhendaja dotsent Pille Eslon. Foto: Joanna Jõhvikas\nEile, 21. novembril kuulutas Eesti infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni liit (ITL) välja Ustus Aguri nimelise stipendiumi saaja. Tunnustuse pälvis Tallinna ülikooli digitehnoloogiate instituudi doktorant Kais Allkivi-Metsoja, kelle doktoritöö teema on „Statistical Modeling of Language Proficiency Levels for Automated Assessment of Written L2 Estonian“ („Keeleoskustasemete statistiline mudeldamine eesti keele kui teise keele kirjalike tekstide automaatseks hindamiseks“).\nDoktoritöö eesmärk on aidata kaasa eesti keele kui teise keele paremale omandamisele, kasutades infotehnoloogia võimalusi. „31% Eestis elavatest inimestest moodustavad vähemusrahvused, kes meie keelekeskkonnas iga päev toime peavad tulema,“ selgitas stipendiumisaaja Kais Allkivi-Metsoja. „Tehnoloogia annab keeleõppijatele võimaluse saada automaatset tagasisidet oma kirjutatud tekstide kohta. Kui mudeldada keele omandamise etapid statistilisi ja masinõppe meetodeid rakendades, saab luua keeleõppetarkvara keeleoskuse automaatseks hindamiseks. Teadmine sellest, milliseid keelelisi väljendusvahendeid on tarvis, et täita eri tasemel vajalikke suhtluseesmärke, aitab samas täiustada keeleõppekavu ja arendada mitmesuguseid tasemekohaseid e-õppe lahendusi. See muudab keeleõppe paindlikumaks.“\nITL-i president Andre Krull rõhutas stipendiumit üle andes, et stipendiumi saaja töö panustab mitmesuguste probleemide lahendamisse, mis ei puuduta üksnes keeleõppijaid ja -õpetajaid, vaid sotsiaalse kaasatuse kaudu Eesti ühiskonda tervikuna. „Allkivi-Metsoja töös on ühendatud ühiskondlik mõju, teadus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, teadustööl on reaalne väljund Eesti ühiskonda,“ selgitab Krull. „Sel aastal esitati Eesti infoühiskonna teerajaja Ustus Aguri nimelise stipendiumi konkursile väga palju hea tasemega töid ning rõõm oli tõdeda, et teemaring laieneb aasta-aastalt, uuringuid saadeti plokiahela tehnoloogiast, isejuhtivatest seadmetest kuni targa linna lahendusteni.“\nITL-i Ustus Aguri nimeline stipendium on mõeldud avalik-õigusliku ülikooli doktorandi õpingute toetamiseks, kelle doktoritöö teema on seotud kitsamalt IKT-valdkonnaga või käsitleb laiemalt IKT kasutamist teises valdkonnas,. Stipendiumiga tunnustatakse ühtlasi Ustus Aguri silmapaistvat panust Eesti ühiskonna arengusse. Stipendiumi suurus on 2000 eurot, ITL annab seda välja koostöös HITSA koordineeritava IT Akadeemia programmiga. tipendiumit antakse välja 2003. aastast.


Reaktsioon Üheksa (from Outer Space) ~ Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel\n13:09:00 Kalver off topic No comments\nNii nagu maailmameres on tõusud ja mõõnad nii paistab Kuu/kuu mõjutavat ka Reaktorit.\nVõibolla et ma olen selges vähemuses, aga minu arust on sel haltuuramekk juures, kui ajakirja kaanepildiks võetakse illustratsioon ühe jutu juurest. Vähemalt senini oli toimetus sellist tegutsemist vältida suutnud. Ning sakowskiliku veana on 9. number paigutatud maikuusse.\nAirika intervjuulõike lugedes jäin mõtlema, kui palju ikka küsijast sõltub. Noorelt neiult ei saagi muidugi Juhan Ulfsaki elukogemust oodata, aga ilmselgelt pole ka ükski neist naistelehtede intervjuuerijast Jüri Aarma.\nPositiivse märgina on seekordses "kirjastuste uudiste" rubriigis kogunisti kolm uudist. Kas ehk on varsti aastaseks saav Reaktor juba piisavalt tuntud, et ka kirjastuste inimesed tema pakutavat reklaamivõimalust ära kasutama vaevuvad.\n"Teene võlgu" sündmustik ise võibolla nii haarav ei olnudki, kui kogu see taustsüsteem, kus tegevus toimus. Kui sinul on kari lambaid ja sinu naabril mitte ühtegi, siis post-apo maailmas võib see vabalt verevalamiseni viia. Teeneid sult aga varastada ei saa.\nHalva juttu võib lõpuga päästa ja hea loo ära rikkuda. "Aidanaine" mis muidu suudab väga kenasti kõik sündmused loogiliselt ära põhjendada kisub lõpuga vähe rappa. Tõsi, ilmselge lahendus, kus ukse avavale naisele ora südamesse lüüakse olnuks veel hullem, aga kui kogu ülejäänud lugu on iga sündmuse ratsionaalselt ära seletanud, siis see üleloomulik element sinna väga ei passi.\nSeekordsetest võistlustöödest puudus sedakorda kahjuks selline lahe idee, mis tunnustavalt noogutama oleks pannud, ju siis hindas žürii rohkem kirjutamisoskust, sest kui kauboile kirjutatakse revolvri asemel pihku laserpüss, et tee juttu veel ulmejutuks. Eelmises numbris avaldatud kaks eripreemia saanud lugu oleks mu meelest palju rohkem poodiumikohta väärinud.\nMäletan, et Gulliveri reisid oli suht kehv lugemismaterjal. Veniv. "Marsi odüsseiaga" oli sama jama. Ränikivist püramiidiehitaja ja Tweeli väljamõtlemise eest Stanleyle kiitus. Lohiseva tegevusetuse eest miinus. Ja kapteni eest veel eriti. Sa oled tundmatule planeedile saadetud ekspeditsiooni juht ja ainus, mis sa senitundmatu eluvormi avastamise peale kosta oskad on "nõdrameelne".


Sellel lehel antakse ülevaade õigusvaldkonna ametitest Slovakkias. Prokurörid Kohtunikud Advokaadid Õigusnõustajad Notarid\nSlovaki Vabariigi Riigiprokuratuur on iseseisev valitsusasutus, mida juhib peaprokurör. Riigiprokuratuur kaitseb oma pädevuse piires füüsiliste isikute, juriidiliste isikute ja riigi seadustega tagatud õigusi ja huve.\nSlovaki Vabariigi Riigiprokuratuuril on riigieelarves oma peatükk.\nRiigiprokuratuuri ja peaprokuröri staatust ja rolli reguleerivad Slovaki Vabariigi põhiseadus (artikkel 149) ja riigiprokuratuuri seadus nr 153/2001, milles on samuti reguleeritud peaprokuröri ja teiste prokuröride pädevus. Nimetatud seaduses on reguleeritud ka riigiprokuratuuri töö korraldus ja juhtimine. Prokuröride staatus, õigused ja kohustused on sätestatud prokuröride ja prokuröri praktikantide seaduses nr 154/2001.\nRiigiprokuratuuri kui õiguskaitseorgani rolli täitmine nõuab hierarhilist korraldust. See võimaldab seaduste ja teiste üldaktide, samuti karistuspoliitika ühtset kohaldamist.\nRiigiprokuratuuris on sisse seatud prokuröride hierarhiline süsteem ja kõik prokurörid alluvad peaprokurörile.\nRiigiprokuratuuri pädevuses on:\nkuriteo toimepanemises kahtlustatavate isikute kohtu alla andmine ning seaduslikkuse jälgimine nii enne kriminaalmenetluse algust kui ka kohtueelse menetluse ajal;\njärelevalve seaduslikkuse tagamise ja kinnipidamistingimuste üle asutustes, kus kohtuotsuse alusel või mõne teise pädeva riigiasutuse otsuse alusel hoitakse isikuid, kellelt on võetud vabadus, või piiratud liikumisvabadusega isikuid;\noma pädevuse teostamine kohtumenetlustes;\nriigi esindamine kohtumenetlustes vastavalt seadusele;\nseaduses ettenähtud järelevalve seaduste järgimise üle riigiasutustes;\nosalemine seaduste ja muude üldaktide rikkumise tõkestamise meetmete ettevalmistamisel ja rakendamisel;\nosalemine kuritegevuse põhjuste ja seda soodustavate tingimuste kõrvaldamisel, samuti kuritegevuse ärahoidmine ja võitlus selle vastu;\nosalemine õigusaktide ettevalmistamisel (osalemine õigusloomes);\nseaduses, muus õigusaktis või rahvusvahelises lepingus sätestatud muude ülesannete täitmine.\nPeaprokurör ja prokurörid täidavad kõiki riigiprokuratuuri pädevuses olevaid ülesandeid ning kasutavad oma ülesannete ja kohustuste täitmisel kõiki seadusest tulenevaid vahendeid. Nad peavad:\nrakendama (vastavalt oma paremale äranägemisele ja heas usus) Slovaki Vabariigi põhiseadust, põhiseaduslikke akte, seadusi, seaduses ettenähtud viisil välja kuulutatud rahvusvahelisi lepinguid ja teisi üldakte;\naustama ja kaitsma inimväärikust, inimõigusi ja põhivabadusi ning hoiduma igasugusest diskrimineerimisest;\nkaitsma avalikku huvi;\ntoimima alati initsiatiivi üles näidates, ausalt, erapooletult ja põhjendamatu viivituseta.\nSlovaki Vabariigi Riigiprokuratuuri struktuur hõlmab järgmisi organeid.\nPeaprokuratuur on kõrgeim organ ja juhib kogu süüdistuste esitamise süsteemi. Peaprokuratuur hõlmab järgmisi üksusi:\neriprokuratuur, mis on loodud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse avastamiseks ja nendega seotud süüdistuste esitamiseks;\nringkonnaprokuratuurid (8), mis on asjaomase ringkonna jaoskonnaprokuratuuridest kõrgemal seisvad asutused, ja kõrgem sõjaväeprokuratuur (1), mis on ringkonna sõjaväeprokuratuuridest kõrgemal seisev asutus;\npiirkonnaprokuratuurid (55) ja ringkonna sõjaväeprokuratuurid (3).\nKaitseministeerium vastutab peaprokuratuuri sõjaväeosakonnale ja kõikidele ringkonna sõjaväeprokuratuuridele vajalike materjalide ja rahaliste vahendite eraldamise eest.\nPeaprokuratuuri peakontor asub Bratislavas.\nProkuratuuride peakontorite asukoht ja territoriaalsed piirkonnad vastavad asjaomaste kohtute peakontorite asukohale ja piirkondadele. Kohtute ja prokuratuuride peakontorite asukoht ja territoriaalne pädevus ei vasta siiski riigi haldusjaotusele.\nProkurör täidab oma ülesandeid vastavalt oma teenistussuhtele, mis määratakse kindlaks prokuröri ametisse nimetamisel. Peaprokurör nimetab prokuröri ametisse tähtajatult. Ametisse asumisel peab prokurör andma ametivande.\nProkuröriks võib nimetada üksnes Slovakkia kodaniku, kes peab vastama järgmistele tingimustele:\non ametisse nimetamise päeval vähemalt 25-aastane;\nomab juriidilist kõrgharidust;\nomab täielikku õigusvõimet;\nei tohi olla karistatud ning peab olema kindla iseloomuga, mis tagab, et isik täidab oma ülesandeid nõuetekohaselt;\nvaldab täielikult slovaki keelt;\nelab alaliselt Slovaki Vabariigi territooriumil;\nei ole ühegi partei ega poliitilise liikumise liige;\npeab olema sooritanud prokuröri kutseeksami;\npeab andma kirjaliku nõusoleku oma prokuröriks nimetamise kohta konkreetsesse prokuratuuri.\nSõjaväeprokuratuuri prokuröriks saamiseks peab isik vastama järgmistele tingimustele:\non teeninud sõjaväes kaadrisõjaväelasena;\non määratud või edutatud ohvitseri või kindrali auastmesse;\non nimetatud täitma sõjaväeprokuröri ülesandeid eriseaduse kohaselt.\nÜksnes riigiprokuratuuri prokuröri praktikant võib registreeruda prokuröri kutseeksamile. Prokuröri praktikantide vabadele ametikohtadele valitakse isikuid valikeksami teel.\nProkuröri kutseeksamiteks peetakse seaduse kohaselt ka kohtueksperdi, advokatuuri ja notari kutseeksamit.\nPeaprokuröriks või prokuratuuri kõrgema prokuröri ametikohale saab edutada üksnes valikeksami teel.\nAjutine määramine mõnda teise prokuratuuri prokuröri kohuseid täitma oleneb asjaomase prokuratuuri nõusolekust. Prokuröri üleviimiseks mõnda teise prokuratuuri on vajalik ka prokuröri enda nõusolek, tema avaldus üleviimiseks või distsiplinaarkomisjoni otsus sellise üleviimise kohta.\nPeaprokurör võib prokuröri tööülesannete täitmise peatada, kui prokurörina töötava isiku üle mõistetakse kohut tahtlikus kuriteos või kui prokuröri vastu on algatatud distsiplinaarmenetlus seoses toiminguga, mille tulemusena võidakse asjaomane isik kõrvaldada prokuröri kohuste täitmisest.\nProkuröri teenistussuhte võib lõpetada üksnes seaduses sätestatud põhjustel.\nProkurör on volitatud jälgima seaduslikkust nii enne süüdistuse esitamist kui ka kohtueelse menetluse ajal. Järelevalveülesandeid täites on prokurör pädev:\nandma politseiametnikele siduvaid juhiseid enne kriminaalmenetlust, uurimise ajal ja kuriteo lihtmenetlemise ajal, samuti kehtestama politseile ajapiirangu ülesande täitmiseks; kõik juhised tuleb lisada asjakohasesse toimikusse;\nnõudma toimikuid, dokumente, materjale ja aruandeid politseiuurimise seisu kohta, juhul kui süüdistus on juba esitatud, et kindlaks teha, kas politsei algatas viivitamata vastutusele võtmise ja toimib nõuetekohaselt;\nosalema politseioperatsioonides, teostama individuaalseid uurimisülesandeid, juhtima isiklikult kogu juurdlust või lihtmenetlust, vastu võtma asjaomaseid otsuseid mis tahes asjas. Nimetatud ülesandeid peab prokurör täitma kooskõlas seadusega. Nii prokuröri otsuse kui ka politseimääruse peale võib kaebuse esitada;\nsuunama asja tagasi politseile juhistega juurdlust või lihtmenetlust täiendada ning määrama selleks aja; prokurör teavitab nii süüdistatavat kui ka kannatanut asja tagasisuunamisest;\nkehtetuks kuulutama ebaseaduslikud või põhjendamata politseimäärused ja asendama need oma otsustega. Prokurör võib 30 päeva jooksul otsustada kuriteosüüdistuse peatada või selle mujale suunata, kui prokurör asendab politseimääruse oma otsusega muule alusele kui süüdistuse esitaja kaebusele tuginedes; prokuröri otsuse ja politseimääruse peale võib kaebuse esitada. Prokurör võib ka anda siduvad juhised juurdluse ja lihtmenetluse algatamiseks.\nAinult prokurör on pädev:\njõudma süüdistatavaga süüs ja karistuses kokkuleppele ning esitama kohtule ettepaneku selle heakskiitmiseks;\npeatama kriminaalvastutusele võtmise;\nkatkestama kriminaalvastutusele võtmise kas teatavatel tingimustel või tingimusteta;\nkiitma heaks lepitusmenetluse või kohtueelse kokkuleppe ning katkestama kriminaalvastutusele võtmise;\nvälja andma süüdistatavale kuuluva vara arestimise korralduse ja määrama, millist vara ei tohi arestida, või tühistama sellise arestimise;\ntagama kannatanu nõude, tühistama selle täielikult või osaliselt või jätma sellest midagi välja;\nväljastama orderi surnud isiku ekshumeerimiseks;\ntaotlema nõusolekut isiku kriminaalvastutusele võtmiseks või vahi alla võtmiseks asjas, milles selleks on vaja Slovaki Vabariigi Rahvanõukogu, Slovaki Vabariigi Justiitsnõukogu, Konstitutsioonikohtu või Euroopa Parlamendi nõusolekut;\ntegema kohtule ettepaneku kostja eestkoste alla andmiseks või eestkosteaja pikendamiseks;\nesitama ettepaneku, et nõuda kostja välismaalt tagasi pöördumist;\nviima läbi väljaandmismenetluse eeljuurdluse, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti;\nesitama välisriigi pädeva asutuse taotluse alusel kohtule ettepaneku teostada sellise isiku vara esialgne arestimine, kelle kohta on välismaal algatatud juurdlus, juhul kui osa asjaomase isiku varast asub Slovaki Vabariigis.\nTäites järelevalveülesandeid seaduslikkuse järgimise üle asutustes, kus hoitakse isikuid, kellelt on võetud vabadus, või piiratud liikumisvabadusega isikuid, peab prokurör tagama, et:\nisikud oleksid vangistatud üksnes kohtuotsuse alusel või mõne muu pädeva riigiasutuse otsuse alusel politsei arestikambris või asutustes, kus teostatakse eestkostet või hoitakse isikuid, kellelt on karistusena võetud vabadus, või pakutakse kaitset või toimub noorte õiguserikkujate rehabilitatsioon, teostatakse haiglaravi või ravi erimeditsiiniasutustes;\nsellistes asutustes järgitakse seadust ja teisi üldakte.\nTsiviilasjades on prokurör pädev:\nesitama ettepaneku tsiviilmenetluse algatamiseks, et:\nmäärata rehabiliteerimine noorele õiguserikkujale, kes on vanem kui 12-aastane ja noorem kui 14-aastane, kui asjaomane isik on toime pannud kuriteo, mille eest vastavalt kriminaalkoodeksile karistatakse eluaegse vangistusega;\nteha kindlaks streigi või koondamise ebaseaduslikkus;\nteha kindlaks riigi omandi üleandmise kehtetus vastavalt erastamise puhul finantsvahendite päritolu kindlakstegemist käsitlevale seadusele, riigiomandi teistele isikutele üleandmise tingimusi käsitlevale seadusele või riigi omandi haldamist käsitlevale seadusele;\nvaadata läbi riigiasutuse otsuse seaduslikkus juhtudel, kui ei ole nõustutud prokuröri esitatud protestiga;\ntunnistada kehtetuks omavalitsusasutuse tehtud ebaseaduslik otsus, kui omavalitsusasutus ei ole otsust vastavalt prokuröri nõudele kehtetuks tunnistanud;\nühinema menetluses olevate tsiviilasjadega, mis käsitlevad:\nandmete kandmist äriregistrisse;\npankrotti ja restruktureerimist.\nJärelevalve teostamisel selle üle, kas riigiasutused järgivad seadust ja muid üldakte, on prokuröril õigus läbi vaadata alljärgneva õiguspärasus:\nriigiasutuste välja antud üldaktid;\nriigiasutuste sise-eeskirjad, mille eesmärk on tagada avalike haldusülesannete täitmine;\navaliku halduse küsimustes vastu võetud otsused;\nriigiasutuste menetlused sise-eeskirjade väljaandmisel ja avaliku halduse valdkonnas otsuste vastuvõtmisel.\nPeaadministraator-abi (382 Kb)\nKohtusekretär (295 Kb)\nKõrgem kohtuametnik (460 Kb)\nÜlemkohtu kohtuniku abi (291 Kb)\nTäiendavat teavet saab Slovaki Vabariigi advokatuuri veebisaidilt.\nTäiendavat teavet saab Slovaki Vabariigi õigusabikeskuse veebisaidilt.\nSlovaki Vabariigi notar peab omama õigusteaduse erialal magistrikraadi.\nNotari ülesanne on ennetavate õiguskaitsetoimingute täitmine ja autentsete ametlike aktide väljastamine.\nNotarite tegevuse üle teostab järelevalvet justiitsministeerium.\nNotar peab olema Slovaki Vabariigi Notarite Koja liige.\nNotarite Koja veebisaidi sisevõrk võimaldab juurdepääsu ainult notaritele. Juurdepääs veebisaidile on tasuta, kuid teabe saamine sellelt on piiratud.\nAndmebaas võimaldab juurdepääsu:\nnotarite nimekirjale (kontaktandmed, keel, vastuvõtuaeg);\nViimati uuendatud: 18/05/2020


Auto väikelaen | Laenud online\nKiirlaenud Ilma Palgatõendita Ja Konto Väljavõtteta IP is 89.111.50.117 on Apache server works with 4203 ms speed. The charset for this site is utf-8. Enamik tarbimislaene on ilma tagatiseta kiirlaenud ja väikelaenud. Kiire tagatiseta laen ehk kiirlaen on mõeldud rohkem ootamatute kulutuste katteks. Tagatiseta väikelaen aga rohkem planeeritud tegevuseks. Eelnimetatuist on kiirlaenud kõige kallima intressiga järgnevad väikelaenud ning seejärel tagatisega tarbimislaenud mis on kõige soodsamad aga siis pandite oma vara või peate laenule leidma käendaja. Enamasti piisab vaid pangakonto väljavõtte esitamisest kodu remondiks (sihtlaen) ja teiste väiksemate unistuste elluviimiseks (väikelaen). nagu paljud ökonomistid siiani prognoosisid. Muuhulgas kasutatakse arvelduskrediidi Laen internetist taotlemine Esimese asjana tuleb tuleb ennast registreerida laenuandja kasutajaks internetis. et näidata oma viimase kuue laenu võtmine kuu kulusid ja tulusid laenu saamiseks vajalike sissetulekute olemasolu tõestamiseks. Punktis 5 on toodud nimetatud andmete liigi töötlemise peamised eesmärgid. SMS Laenul on õigus töödelda neid andmeid ka muudel eesmärkidel kui see on vajalik Kliendiga sõlmitud lepingu täitmiseks või kui Creditstar Estonia AS-il (endine ärinimi SMS Laen AS) on selleks muu õigustatud huvi (sealhulgas Creditstar Estonia AS-ile (endine ärinimi SMS Laen AS) seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks). Mida antud olukorras ette võtta? Lahendus on olemas – võtta kiirlaenu! Selliste laenude peamiseks eeliseks on see et nende vormistamiseks on vaja väga vähe erinevaid dokumente samuti otsuse tegemise ja laenu saamise kiirus. Peale selle on juba möödas see aeg kui iga väikese laenusumma saamiseks oli kindlasti vaja joosta finantsasutusse seista terve tund aega järjekorras ja mitut päeva veel oodata kuni teie laenutaotlus läbib kõiki kooskõlastamise etappe. Nüüd saate te alati vormistada kiirlaenu interneti kaudu ning selleks piisab ainult sellest kui lähete meie veebilehele ja valite ühte teid huvitavatest pakkumistest.\nSoodsaim kodulaen Laen Ja Lisiing Overview: has a Global Rank of 130738 and ranked 60 in Estonia (Alexa Rank). The website server is running on IP address 90.190.150.38 and is hosted in Tallinn Estonia. […]


📄 Mida tähendas olla moodne naine 20.sajandi algul? - Essee Kirjand | Kirjandus - Gustav Adolfi Gümnaasium\nLae alla mida_tahendas_olla_moodne_naine_20_sajandi_algul.docx\nMida tähendas olla moodne naine 20.sajandi algul? (0)\nMida tähendas olla moodne naine 20.sajandi algul ?\nMida tähendas olla tol ajal moodne naine ?\n20.sajandi alguseks loetakse aastaid 1900-1918, ehk aastad enne ja pärast Esimest maailmasõda . Sel ajal oli maailm muutumas ja oodati , mida uus sajand endaga kaasa tööb. Erinevates maailmanurkades hakkasid inimesed ja valitsused oma prioriteete ja tõekspidamisi ümber hindama. Alates Esimese maailmasõja algusest 28.juunist 1914 olid sõjas osalevad mehed sunnitud jätma maha perekonnad, mida hakkasid üleval pidama naised. Naised, kes vanade uskumuste järgi olid kodukanad, pidid hakkama avastama seda, mis asus neis endis . Üldiseks moesõnaks oli progress, mida ootasid eelkõige naised, sest neil tuli üles leida jõud ja panna see kasvama. Mida tähendas olla tol ajal moodne naine?\nNaiste osalemist täieväärtusliku liikmena avalikus elus on arutatud juba enne meie ajaarvamist. Kui näiteks Platon tunnistas naiste ja meeste poliitilisi võimeid enam-vähem võrdseteks, siis Aristoteles väitis, et naised ei saagi poliitilises elus osaleda, sest neil pole pere eest hoolitsemise tõttu piisavalt aega. Ka 1900-ndatel aastatel oli naistel vähe õigusi ning\nMida tähendas olla moodne naine 20. saj\nMida tähendas olla moodne naine 20.saj. algul? Mood on mittesõnaliste märkide kogum, mis edastab teavet inimeste või inimgruppide elukutse, sotsiaalse positsiooni, soo, päritolu, s...


2015 aasta veebruari tulumaksu laekumise lühianalüüs aasta veebruari lühianalüüs pole eriti objektiivne, sest veebruari lõpuks polnud tuludeklar - PDF Tasuta allalaadimine\nDownload "2015 aasta veebruari tulumaksu laekumise lühianalüüs aasta veebruari lühianalüüs pole eriti objektiivne, sest veebruari lõpuks polnud tuludeklar"\n1 2015 aasta i tulumaksu laekumise lühianalüüs aasta i lühianalüüs pole eriti objektiivne, sest i lõpuks polnud tuludeklaratsioonid laekunud veel üle 2500 ettevõttelt. Rahandusministeerium püüdis küll selgitada, et see pole MTA süü. Ettevõtted ei olevat saanud TSD deklaratsiooni esitamisega hakkama. Tegelik süü on siiski MTA poolel. Hiljem laekunud info põhjal võime arvata, et maksuameti programmimuudatused ja deklaratsiooni muutmine tekitasid MTA enda serveri vead ning osa ettevõtjaid ei saanud õigeaegselt deklaratsioone esitada või nende esitatud deklaratsioonid ei kajastunud MTA andmebaasis. Seega tulumaksu laekumine on ka selle tõttu väiksem kui tavaliselt is. Ka tavaliselt on i laekumine väiksem jaanuarist. Kahjuks selle vea tõttu on ka märtsi laekumine suurem kui tavaliselt märtsis. Kuna aga vea tõttu väiksemat laekumist pole võimalik täpselt arvutada, ei saa me ka analüüsi väga tõsiselt võtta. Me esitasime küll rahandusministeeriumile taotluse kanda hilinenud deklaratsioonide tulumaks üle varem kui vastavalt kehtivale korrale seda MTA tavaliselt teeks. Meile väideti et see pole võimalik, kuna see eeldaks programmilisi muudatusi, mida teha polevat otstarbekas. Sellest on loomulikult kahju. Keskvalitsusel on jällegi võimalus selle raha arvel teenida riigile lisatulu, mida aga omavalitsustega ei jagata. Alustame siiski nii nagu tavaliselt jaanuar 2015 versus KOKKU ,6% 1,6% 9,8% 19,4% 35,3% 34,4% 13,1% 7,2% KOV arv TM rohkem KOV arv TM vähem Linnad TM rohkem Linnad TM vähem Vallad TM rohkem Vallad TM vähem Käesoleva aasta is laekus tulumaksu omavalitsustele kokku eelmisest aastast rohkem üle 972,7 tuh., ehk 1,6%. Meenutades nüüd alul öeldut, oleks laekumine olnud suurem kui MTA oleks olnud oma programmilise kindlustusega tasemel. Samas aga oli laekumine jaanuarist väiksem tervelt - 17,6% ( ,2 milj. ). See oleks võinud olla väiksem samal põhjusel millest oleme juba rääkinud. Sellelt graafikult näeme, et vaid kolmele omavalitsusele laekus tulumaksu rohkem kui jaanuaris (Haanja vald, Kihelkonna vald ja Orava vald). Ma ei hakanud selgitama põhjuseid kuidas see juhtus et nendele väikestele omavalitsustele laekus tulumaksu jaanuarist rohkem, kuigi see ei ole päris tavaline. 56 omavalitsusele laekus is tulumaksu vähem kui eelmise aasta is ja 14 omavalitsusele vähem kui 2013 aasta is. Halb on see et 54 omavalitsusele laekus tulumaksu vähem kui is Sellest graafikust saate jälgida ka seda kuidas laekus tulumaksu võrreldes varajasemate aastatega nii valdadele kui linnadele. MÄRT MOLL 1\n2 Kahe kuu laekumise saldo võrdlusaastaga KOKKU 3,3% 14,0% 22,9% 33,7% 38,2% 16,5% 9,4% KOV arv TM rohkem KOV arv TM vähem Linnad TM rohkem Linnad TM vähem Vallad TM rohkem Vallad TM vähem Vaatame kohe ka seda kuidas tulumaks on laekunud jooksvalt, kahe kuu jooksul aasta algusest. Kokku on laekumine võrreldes eelmise aastaga vaid 3,3% suurem. Varajasematest aastatest on laekumine tublisti kõrgem välja arvatud 2008 aasta, millest laekumine kõrgem vaid 9,4%. Kui võrreldes eelmise aasta iga oli omavalitsusi, kellele laekus tulumaksu rohkem, 178, siis vaatame kes neis olid 10 edukamat ja 10 halvima laekumisega. 10 suurima ja 10 väikseima laekumisega KOV is Maak. KOV 2015 jaan versus 2014 veebr. Võrumaa HAANJA VALD 43,4% Ida-Virumaa AVINURME VALD 34,7% Põlvamaa ORAVA VALD 33,5% Jõgevamaa SAARE VALD 26,9% Põlvamaa MOOSTE VALD 22,4% Hiiumaa EMMASTE VALD 22,3% Läänemaa NOAROOTSI VALD 21,6% Pärnumaa ARE VALD 19,6% Põlvamaa MIKITAMÄE VALD 19,0% Saaremaa KIHELKONNA VALD 18,1% Nagu ka kogu eelmine aasta oli 10 parima laekumisega omavalitsuse hulgas tavaliselt väikesed või keskmised omavalitsused, harva juhtus nende sekka suuri omavalitsusi. Seda siis ka nüüd. Ja jällegi nagu ka eelmisel aastal oli parema laekumisega omavalitsuste hulgas harva näha linnu. Ja kui oli, siis väikesed. Praegu linnu 10 kõrgema laekumisega omavalitsuste hulgas pole. Tartumaa KALLASTE LINN -17,6% Läänemaa HANILA VALD -16,2% Jõgevamaa MUSTVEE LINN -15,5% Ida-Virumaa KIVIÕLI LINN -14,6% Harjumaa LOKSA LINN -12,9% Valgamaa ÕRU VALD -11,8% Tartumaa MEEKSI VALD -10,0% Ida-Virumaa VAIVARA VALD -8,9% Ida-Virumaa SONDA VALD -8,7% Läänemaa NÕVA VALD -8,4% Samas aga näeme et 10 väikseima tulumaksu laekumisega omavalitsuse hulgas on neli linna. Sealhulgas ka Kiviõli linn. Valdadest on siia sattunud nähtavasti kogemata Vaivara vald. Kuigi jah, juba eelmisel aastal ilmnesid ka temal tulumaksu laekumise alanemise tunnused. Kõige ebameeldiva juures on veidigi positiivne see, et 10 väikseima laekumisega omavalitsuse väikseim laekumine oli alla 20%. Möödunud aastal kippus see oleme tihti üle 20%. MÄRT MOLL 2\n3 10 väikseima laekumisega KOV hulgas 2 Jrk. nr. KOV Korda nimekirjas 1 KALLASTE LINN 2 2 ÕRU VALD 2 3 HANILA VALD 1 4 JUURU VALD 1 5 JÄRVAKANDI VALD 1 6 KIVIÕLI LINN 1 7 KURESSAARE LINN 1 8 LOHUSUU VALD 1 9 LOKSA LINN 1 10 MEEKSI VALD 1 11 MUSTVEE LINN 1 12 NÕVA VALD 1 13 RAIKKÜLA VALD 1 14 SALME VALD 1 15 SONDA VALD 1 16 TOOTSI VALD 1 17 VAIVARA VALD 1 18 VALJALA VALD 1 Nii nagu ka eelmisel aastal, toome ka nüüd välja omavalitsused. Kes on nende 10 suurema ja 10 väikseima laekumisega omavalitsuse hulgas jooksvalt. Nüüd siis kahe kuu jooksul. Esmalt siis need kes on olnud seekord 10 väikseima tulumaksu laekumisega omavalitsuste hulgas. Kohe hakkab silma, et 18 omavalitsuse hulgas on 5 linna, nendest Kallaste on selles nimekirja pooles mõlemal kuul, seega kaks korda. Valdadest on siin nimekirjas kaks korda Õru vald. Möödunud aastal oli Õru siiski tihti nähtaval ka positiivse poole peal. Välja peab tooma ka selle, et Loksa linn on olnud ühe kuu kõrgeima laekumisega omavalitsuste hulgas ja teise kuu väikseima laekumisega omavalitsuste hulgas. Eks see ole seotud nähtavasti aasta lõpu preemiate ja tulemustasude väljamaksmisega. Viimasena märgime, et üldjuhul on nimekirjas ikka väiksemad omavalitsused. 10 suurima laekumisega KOV hulgas 2 kuu jooksul kordades Suurima laekumisega omavalitsusi ilmestab nähtavasti esmalt see et kõrgeim laekumine ületab 40% võrreldes eelmise aastaga ja vaadates omavalitsusi, kes on nimekirjas jooksvalt, siis omavalitsusi, kes nimekirjas on korduvalt näeme vähem. Kui ikka nii saab öelda arvu 1 kohta võrreldes arvuga 2. Seega Saare vallale on kahel kuul laekunud tulumaksu rohkem eelmisest aastast niivõrd, et ta on ainukesena 2 korda suurema laekumisega omavalitsuste nimekirja hulgas. Ja nagu ka eelmise tabeli selgituste juures märkisime on Loksa linnal au olla kajastatud mõlemas nimekirjas ja siin siis ainukese linnana. Kui teise tabeli selgituste juures märkisime, et nimekirjas on väiksemad vallad, siis ka siin on see nii. Seega selline üldistus on meelevaldne ja väga subjektiivne. Põhjuseks, miks just sellised omavalitsused on nendes nimekirjades, pole kindlasti nende suurus (väiksus). Jrk. nr. KOV Korda nimekirjas 1 SAARE VALD 2 2 ALAJÕE VALD 1 3 ARE VALD 1 4 AVINURME VALD 1 5 EMMASTE VALD 1 6 HAANJA VALD 1 7 KIHELKONNA VALD 1 8 KÄRU VALD 1 9 LOKSA LINN 1 10 MIKITAMÄE VALD 1 11 MISSO VALD 1 12 MOOSTE VALD 1 13 NOAROOTSI VALD 1 14 ORAVA VALD 1 15 PEIPSIÄÄRE VALD 1 16 RÕUGE VALD 1 17 TORGU VALD 1 18 VALGJÄRVE VALD 1 19 VIHULA VALD 1 MÄRT MOLL 3\n4 versus 2014 jaanuar Linnad, sh ,3% 0,7% 9,4% 18,9% 35,3% 33,0% 10,9% 3,9% Suured linnad ,5% 0,9% 10,5% 20,3% 37,6% 35,5% 12,9% 5,8% Keskmised linnad ,7% -0,2% 4,2% 13,2% 26,1% 23,4% 3,7% -3,5% Väikelinnad ,2% 0,7% 7,7% 15,4% 25,9% 20,6% -1,4% -5,9% Maakonnakeskused ,7% 1,3% 10,5% 19,8% 36,9% 34,0% 12,9% 5,6% Vallad, sh ,1% 3,4% 10,5% 20,1% 35,5% 37,0% 17,4% 13,6% Suured vallad ,8% 2,7% 9,5% 19,2% 35,5% 37,2% 17,9% 14,5% Keskmised vallad ,3% 2,7% 10,6% 19,3% 33,2% 33,9% 14,5% 9,2% Väikesed vallad ,5% 7,6% 15,0% 25,7% 38,4% 40,4% 19,5% 15,4% Läheme nüüd järgmise võrdluse juurde, kus käsitleme tulumaksu laekumist omavalitsuste tüüpide ja suurusgruppide lõikes. Esmalt kordame, et seoses osa TSD deklaratsioonide väljajäämisega ei laekunud tulumaks üle 2500 ettevõttelt, seega laekunud summade ja protsentide võrdlus eelmiste aastatega on natuke meelevaldne, sest me ei saa kuidagi eelmiste aastate i laekumisi vähendada samas proportsioonis, sest me ei tea kui palju tegelikult jäi tulumaksu laekumata. Näeme, et eelmise iga võrreldes laekus valdadele nii summaarselt kui protsentuaalselt tulumaksu rohkem kui linnadele. Ka on valdade laekumine kõrgem linnadest kõigi võrdlusaastate lõikes. Ainukesena on võrdluses jaanuari laekumisega valdade laekumine väiksem kui linnadel. Selles tabelis hakkab silma ka see, et keskmise suurusega linnadele laekus tulumaksu vähem nii võrreldes eelmise kui 2008 aastaga. Väikelinnadele laekus tulumaksu vähem võrreldes 2009 ja 2008 aastaga. Kuna maakonna keskustena toimivad nii vallad kui linnad, siis on ka neid iseloomustavad näitajad linnade ja valdade vahepealsed. Järgmises tabelis vaatleme tulumaksulaekumist jooksvalt omavalitsustüüpide ja suurusgruppide lõikes. Ka siin vaid numbreid jälgides võima öelda et parem laekumine kõigi võrdlusaastate lõikes on valdadel, seejärel maakonnakeskustel ja seejärel linnadel. Nagu ka i võrdluses, on siin keskmiste ja väikeste linnade laekumine madalam kui 2008 aastal. Kahe kuu laekumise saldo võrdlusaastaga Linnad, sh. 3,0% 13,9% 22,7% 33,1% 36,1% 13,7% 6,4% Suured linnad 3,4% 15,1% 24,1% 35,0% 38,3% 15,4% 8,3% Keskmised linnad 0,7% 9,0% 17,1% 25,8% 27,9% 7,7% -0,2% Väikelinnad 2,8% 10,8% 17,3% 24,6% 25,9% 2,3% -6,5% Maakonnakeskused 3,5% 14,9% 23,5% 34,3% 36,7% 15,5% 7,9% Vallad, sh. 3,8% 14,2% 23,2% 34,7% 42,0% 21,8% 15,2% Suured vallad 3,3% 13,6% 22,7% 34,7% 42,5% 23,5% 17,3% Keskmised vallad 3,3% 14,3% 23,0% 34,1% 39,5% 17,3% 9,7% Väikesed vallad 6,7% 16,4% 25,7% 35,4% 43,4% 20,8% 13,6% MÄRT MOLL 4\n5 Järgmisena käime korraks läbi ka võrdlused omavalitsuste osas, kes kuuluvad üleriigilistesse liitudesse ja kes sinna ei kuulu jaanuar Esmalt siis vaatame võrdlusi i kuude lõikes versus ELL ,4% 1,0% 9,3% 18,8% 35,1% 33,2% 11,1% 4,5% EMOL ,5% 3,1% 11,0% 20,8% 37,0% 39,9% 20,7% 17,0% ML ,9% 3,0% 10,1% 20,1% 33,2% 30,6% 11,0% 4,8% Kokku ,6% 1,6% 9,8% 19,4% 35,3% 34,4% 13,1% 7,2% Jällegi vaid numbreid jälgides tuleb ette eelmise tabeli sarnasus. Ka siin on Eesti Maaomavalitsuste Liidu liikmete laekumise numbrid kõige kõrgemad. Huvitav, et seejärel on laekumise numbrid järjekorras üleriigilistesse liitudesse mittekuuluvatel omavalitsustel ja viimasena Eesti Linnade Liidu liikmetel. Kindlasti ei mängi rolli siin kuulumine või mittekuulumine liitudesse, pigem siiski muud tegurid. Esmalt see, et maapiirkondades masuaastatel langesid sissetulekud vähem, kuna nad olid juba madalamad. Mäsu lõppemisel ka taastusid nad kiiremini kuna tõusuks kulus vähem vahendeid ja nüüd on võimalik neid juba tõsta kõrgemale masueelsest tasemest. Linnalistes omavalitsustes oli langus suurem ja taastumine seetõttu ka aeglasem. Omavalitsus siin ise midagi teha ei saa. Loomulikult välja arvatud siis kui omavalitsuse tegevuse tagajärjel on loodud uusi töökohti või muudetud need kõrgemapalgalisteks. Võrreldes nüüd neidsamu liitude liikmeid jooksva laekumise võrdluses, näeme, et tendents on üldjuhul sama i laekumisega. Siin tundub aga Eesti Linnade liidu liikmete laekumine on mitmete aastate võrdluses suurem kui see on mitteliikmetel. Kahe kuu laekumise saldo võrdlusaastaga ELL 3,1% 13,9% 22,6% 33,2% 36,8% 14,1% 7,0% EMOL 3,6% 14,6% 24,0% 35,9% 44,6% 25,7% 19,6% ML 3,7% 13,6% 22,3% 32,1% 34,6% 13,6% 5,0% Kokku 3,3% 14,0% 22,9% 33,7% 38,2% 16,5% 9,4% MÄRT MOLL 5\n6 Vaatame nüüd esimest graafikut, kus on võrreldud i laekumist jaanuariga erinevate aastate lõikes. Silma hakkab, et vaid 2011 aastal oli i laekumine võrreldes jaanuariga madalam kui käesoleval aastal. Peame muidugi arvestama ka seda eelnevalt mainitud TSD deklaratsioonide juttu. Siiski on käesoleva aasta i laekumine ka graafikul selgelt kõrgeim kõigist võrdlusaastatest. Samas on selge ka seaduspärasus, et i laekumine on alati madalam jaanuarist ja seda keskmiselt 14% ulatuses. Prognoosime, nüüd kahe kuu laekumise põhjal edasist võimalikku laekumist kuude lõikes. MÄRT MOLL 6\n7 See on päris heaks võrdlusmaterjaliks edasistes analüüsides. Püüame seda siis ka kasutada ja hinnata kui täpne on arvestuslik prognoos ja kuidas ta läheb kokku tegelikkusega. Ja viimasel graafikul oleme näidanud tulumaksu laekumist alates 2002 aastast ning käesolev aasta osas oleme näidanud prognoosi, mis tuleneb eelmisel graafikul näidatud kuude prognoosist. Seega käesolev aasta peaks ka veel tulema piisavalt hea, kuigi tulumaksu kogulaekumise kasv peaks olema 2% võrra madalam. Siiski on see paljulubav ja annab omavalitsusjuhtidele väikese kindlustunde, et n ende mitte just eriti konservatiivsed eelarveprognoosid võivadki täituda. Jõudu ja edu kõigile omavalitsussüsteemis töötajatele. EMOL büroo MÄRT MOLL 7\n8 MÄRT MOLL 8\nMicrosoft Word - Naturalia_hunt_aruanne.doc\nMETSAKAITSE- JA METSAUUENDUSKESKUS MTÜ NATURALIA TÖÖVÕTULEPINGU NR 2-24/TRT-12, 31.MÄRTS 2008 ARUANNE GENEETILISTE MEETODITE KASUTAMINE EESTI HUNDIPOPULATSIOONI DEMOGRAAFILISTES UURINGUTES VASTUTAV TÄITJA:\nProtokoll nr 65 LISA Siseministeeriumi juurde moodustatud regionaalsete investeeringutoetuste programmi komisjoni 07.11.2012 koosoleku (protokoll nr 65, päevakorrapunkt nr 5) OTSUS: Teha 2012. aasta II\n(Microsoft Word - ida-virumaa sotst\_366\_366tajate intervjuu kokkuv\_365te ja anl\_374\_374s )\nUURINGU VORM Maakondade kaardistus sotsiaalteenuste olemasoleva olukorra osas aastal 2015 Meede "Tööturul osalemist toetavad hoolekandeteenused" Ida-Viru MAAKOND Koostaja Lauri Jalonen, Vanemkonsultant,


VOODI BASILIO LED VALGUSTUSEGA, 180X200 CM, GOBELÄÄN, HELEHALL HIND | kaup24.ee\nVoodi Basilio LED valgustusega, 180x200 cm, gobelään, helehall\n€ 59200 € 828 00 *\nToote kirjeldus: Voodi Basilio LED valgustusega, 180x200 cm, gobelään, helehall\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Voodi Amadeo LED valgustusega, 180x200 cm, gobelään/helehall praktiline valik.\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. Voodi Amadeo LED valgustusega, 180x200 cm, gobelään/helehall meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nÜldine informatsioon tootest: Voodi Basilio LED valgustusega, 180x200 cm, gobelään, helehall\nSoovitame osta koos: Voodi Basilio LED valgustusega, 180x200 cm, gobelään, helehall\nKüsimused ja vastused toote kohta: Voodi Basilio LED valgustusega, 180x200 cm, gobelään, helehall


SÄÄSTA TÄNA RALPH LAURENI VILLAST / SIIDIST / KAŠMIIRIST SPORTMANTLIST 315 DOLLARIT - STIIL\nVälkmüük: säästa 70% sellest Ralph Laureni villast / siidist / kašmiirist spordimantlist ainult täna\nSpordimantlid on umbes nagu tehnikad: saate selle, mille eest maksate. Proovige kokku hoida ja maksate tõesti selle hinna! Sellepärast on pühade paiku tehtud müük ja tehingud nii väärtuslikud - kuna saate soovitud kvaliteedi soovitud hindadega. Juhtum: See Lauren Ralph Laureni villane / siidist / kašmiirist valmistatud sportmantel . Tavaliselt 450 dollarit, praegu võib see olla teie vaid 135 dollarit Macy's.\nKui hoiate kodus skoori, on see 70 protsendi kokkuhoid! Aga kui soovite säästa 315 dollarit , parem kiirustage - see leping lõpeb täna Macy's.\nIdeaalne segu funktsioonist ja moest on see uhke sportlik mantel saadaval kaheksas fantastilises värvitoonis. Mustast kuni kastanini, kaamelist hallini ja kahest tumesinise varjundini on see iga kutt ja iga kord. Ja seda on suurustes 36–50 ning lühikese, tavalise või pikkusega.\nFantastiline külmemateks kuudeks, see pehme, kuid raske jope hoiab teid hingamise ajal soojana. Kõik värvid näevad välja suurepärased ja sobivad hästi kõigega, alates teksadest kuni lõtvuste ja chinodeni. Pole tähtis, mida te kannate, näete selles terav välja ja tunnete end mugavalt luksuslik vill / siid / kašmiir segu sportlik mantel.\nKa te tunnete end suurepäraselt, teades, et olete nii palju raha kokku hoidnud! Tõsiselt, sellise kvaliteediga mantli jaoks, mis on valmistatud sellest materjalist ja millel on selline silt Ralph Lauren ? Maksate igal teisel päeval kolm kuni viis korda rohkem. Aga täna? Sa saad 70 protsenti alla . Mida sa ootad?\nClassic Fitiga ei pea te muretsema selle pärast, et see spordimantel läheb moest välja. Sellest saab teie vabaaja, külma ilmaga rõivastuse põhielement järgmisteks aastateks. Sellel on sälkudega reväär ja kahe nupuga sulgur. Nelja nupuga mansetid hoiavad varrukad teravad. Sellel on kaks eesmist klapiga taskut ja vasakpoolne rindkere tasku. Tagaküljel hoiab asjad keskel vent.\nSee jope on täielikult voodriga ja varustatud nutika reguleeritava mitmevärvilise taskuga (see on kinnitatud).\nKui olete valmis vabaaja stiiliks, millel on õhkõrn tunne, vaadake seda Lauren Ralph Lauren Luksuslik vill / kašmiir / siidiseguga sportmantel.\nHankige see: ostke see täna ja säästke selle pealt 70 protsenti Lauren Ralph Laureni luksuslik sportmantel ( 135 dollarit ; oli 450 dollarit) Macy's\nraske tõstmine vs kerge kergitamine\nrohkem kaalu vs rohkem kordusi\nsöömine rasva kaotamiseks ja lihaste kasvatamiseks\nkiiresti tõmbuvad lihaskiud\nyellowstone kuumaveeallikate surma video


Tegevused emadepäeva tähistamiseks Tenerifel on 2022\nMeil on Tenerifel emadepäevaks nii palju plaane, et te ei tea, millise neist valida. Siin on parimad ideed, et ema saaks tähistada oma päeva stiilselt ja tunda end kuningannana.\nEma on rõõmus, kui ta veedab oma päeva rannas. See on kõik, mida ta vajab, et olla õnnelik. Kinkige talle ujumisriided ja viige ta randa. Seal saate jagada toitu, kõndida piki randa ja mängida veespordialasid.\nLõbus tegevus, mida emad armastavad, on banaanipaat. Vaadake, kuidas tal on lõbus ja kuidas ta vabastab kogu oma pingestatud stressi.\nKui ta on seiklushimuline ema, võite teda ka sukeldumis- või snorgeldamissessioonile meelitada. Kõik need tegevused aitavad tal end värskena tunda, et jätkata oma ülesandeid kodus ja koos perega.\nKõik emad armastavad lõõgastuda ja see on midagi, mida nad kõik vajavad. Ema teeb kõvasti tööd kõigi pereliikmete heaks ja hoolitseb selle eest, et kodu oleks täiuslikus korras, seega väärib ta imelist päeva.\nSeepärast soovitame võtta ta kaasa purjeretkele. Näidake talle, et te suudate tema jaoks kõike teha. Paadi rentimisega Tenerifel saate nautida erinevaid võimalusi, näiteks toitu ja jooke pardal, võimalust hüpata vette ja suunduda piirkondadesse, kus saab näha delfiine ja vaalu.\nSaate valida gruppidele mõeldud paatide või erapaatide vahel. Valige parim variant kogu perele. Soovi korral võite meiega eelnevalt ühendust võtta, et selgitada oma kahtlusi ja teha broneering. Pidage meeles, et tegemist on väga tiheda päevaga ja paatide saadavus väheneb päeva lähenedes.\nTenerifel on meil erinevaid võimalusi loomadega jagamiseks ja looduse nautimiseks. Soovitame külastada Siam Parki, mis on vapustav park, kus on atraktsioone kõigile pereliikmetele.\nEma on alati õnnelik, kui ta saab oma lastega jagada ja veepark on parim valik. Naudi basseinide, liumägedes ja ekstreemsetel atraktsioonidel. Kõigil on lõbus ja ema on tänulik, et ta saab teha erilise päeva.\nEma võib eelistada oma päeval lõõgastuda ja see on tema õigus. Kui soovite, et ta tähistaks emadepäeva Tenerifel massaažide ja rohke lõõgastumisega, soovitame külastada Aqua Club Termali, lõõgastusklubi, kus saate end uuendada ja energiat laadida.\nSelle rajatistest leiate erinevaid teenuseid ema hellitamiseks. Kõige raskem on valida, milliseid neist võtta. Võite viia ta lõõgastumiseks massaažiruumi ja hellitada teda ilusalongis, mis paelub kõiki naisi.\nLõpetuseks meie soovitused emadepäeva tähistamiseks Tenerifel tuletame teile meelde, et valige talle suurepärane kingitus. Poodides valmistatakse ette, et pakkuda häid hindu ja parimate kaubamärkide valitud kaupa. Ema väärib seda ja sel päeval tuleks anda kõik, et teda õnnelikuks teha.\nVaalade vaatamine aastal Tenerife


Vooremaa Tervislik toit peab olema koolipäeva üks osa\nTervislik toit peab olema koolipäeva üks osa\nKoolist saavad õpilased kaasa eluks vajalikud oskused. Ent lisaks eesti keelele, matemaatikale ja keemiale saadakse sealt kaasa ka liikumisharjumused liikumisõpetuse tundide näol. Vähe sellest: koolitoit, mis on mõnedele lastele ainus soe toidukord, peab olema tervislik, mitmekülgne ning toetama harjumuse teket.\nKui siiani said Põltsamaa valla koolide õpilased süüa oma kooli kokkade lõunat, siis nüüd tuleb leppida ühe, suurköögis valminud, toiduga. Ent nagu vanemad ja õpilased kurdavad, pole see kaugeltki see, mida tervisliku toitumise all silmas peetakse. Nõnda koosnevat toidumenüü valdavalt poolfabrikaatidest ning millest lõuna päriselt koosneb, võib vaid aimata. Kui varem oli väiksemate koolide kokkadel pikem nädalamenüü, millega oli võimalik noorte toitumisharjumusi kujundada, siis nüüd on see unustustehõlma vajunud.\nTänane olukord pole ühegi lapsevanema ega ilmselt isegi kooliõpilase ideaalne ettekujutus koolilõunast. Pigem on see valla jaoks kokkuhoiukoht. Ent noorte toidu arvelt ei või ega tohi raha lugeda. Sest muidu pole kasu aastatepikkusest tööst, mida tehakse iga päev selleks, et ülekaaluliste noorte hulk väheneks ning kiirtoidu asemel võetakse värskem ja tervislikum amps. Ülessoojendatud toidu ning koduse ja värske, otse köögis valminud lõuna vahel on väga suur vahe. Selle asemel, et mõnelt vähemkindlustatud õpilaselt ära võtta viimnegi võimalus saada kvaliteetset ja head toitu, võiks vallas mõelda mõne muu kulurea vähendamisele.


Lisaleht Rohelised Sõnumid: Sutlema metsaraiest loodushoidjate silme läbi | Raplamaa Sõnumid\nLisaleht Rohelised Sõnumid: Sutlema metsaraiest loodushoidjate silme läbi\nPildilt, mille Raplamaa Loodushoiu MTÜ oma Facebooki postitas on näha üks Sutlema metsa paigaldatud pesakastidest, mis lindudele enam peavarju ei paku. Foto: erakogu\n25.-26. juunil teostas RMK Sutlema metsas raie. RMK sõnul oli raie eesmärk riknemata kuusepuidu päästmine ja kergliiklusteel liikujate jaoks ohtlike puude likvideerimine. RMK sõnul loobuti algsest plaanist teha üraskitõrje töid kogukonna liikmete vastuseisu tõttu.\nRaie osas tekkis Raplamaa Loodushoiu MTÜ-l mitmeid küsimusi ja lageraie vastasele petitsioonile andis allkirja 94 inimest. Samuti tehti sellel teemal postitusi sotsiaalmeediasse. Kõik MTÜ liikme Laura Väliku ja tema perekonna esitatud küsimused jäid nende hinnangul vastuseta.\nRaplamaa Loodushoiu MTÜ lihtliige Laura Välik tegi toimunust põgusa ülevaate. 28. aprillil algatas ta Sutlema ja Hageri kogukondades Sutlema metsa lageraie vastase petitsiooni. 3.-4. mail edastati teade petitsiooni algatamisest koos esimeste allkirjalehtedega ka RMK-le, Kohila vallavalitsusele ja Sutlema külavanemale. Samadele adressaatidele saadeti juba aprilli lõpus küsimused selle kohta, kuhu raiutav puit (nt kvaliteetne männipuit) pärast mahavõtmist jõuab ja kuidas mõjutab lageraie Sutlema metsa piirkonna ökoloogilist tasakaalu laiemalt. „Vastuseid nendele küsimustele ei ole üheltki adressaadilt saabunud tänaseni,” ütles Välik.\nEsimest korda sai Välik infot kuusepuidu kasutamise kohta ajalehe vahendusel, kui Raplamaa Sõnumite 8. juuli numbris ilmus RMK Raplamaa metsaülema Margus Embergi lugu „Valed ja faktid Sutlema raiest”.\nLoos ütles Emberg, et 1/3 kuusepuidust läheb põletamisele, 2/3 puitmajadeks ja rajatisteks. „Andmete põhjal võib oletada, et kuuse seisukord vist siis nii hull ei olnudki? Kuhu läheb ülejäänud kvaliteetpuit (mänd, vaher, kask jt), mis Sutlema metsast raiuti?” küsis Välik.\nSamuti edastas MTÜ 13. mail RMK-le kaasamissoovi, kuid Väliku sõnul ei ole neid tänaseni kaasatud.\nEelmises lehenumbris ilmunud loos ütles Emberg, et RMK loobus planeeritud üraskitõrjest kogukonna liikmete vastuseisu tõttu. „Sooviksime teada, kes kogukonnast olid üraskitõrje vastu? Meie (petitsiooni allkirjastanud) olime lageraie vastu ning soovisime teada, milliseid üraskitõrje meetmeid peale lageraie RMK veel tunneb ning kas on hinnatud meetmete mõju. Rõhutasin kirjades Margus Embergile mitmel korral, et oleme lageraie vastu seni, kuni meie küsimused saavad põhjalikud ning ammendavad vastused (sh konkreetsete teadusviidetega). Küsimusi ei saa lugeda vastuseisuks, eriti kui Margus Emberg ja RMK ise ei ole soovinud küsimustele vastata,” leidis Välik. „Kui RMK ei tea, kuidas valida sobivas mõõtmes tööriistu ja meetmeid selleks, et praktiseerida teisi raietüüpe peale lageraie, soovitan pöörduda Püsimetsaühistu poole,” lisas Välik.\nRaie üheks põhjuseks oli toodud vajadus kergliiklusteel liikujate jaoks ohtlikud puud likvideerida. Väliku hinnangul on siiani jäänud vastuseta küsimus, kuidas ohustavad sügaval metsas asuvad puud kergliiklusteed nõnda, et tuleb viia läbi ulatuslik lageraie.\nVälik ei nõustu mitme väitega Embergi kirjutises. Selles on öeldud, et MTÜ sõnul raiuti metsas suures mahus hoopis teisi puuliike, näiteks vahtraid. „Ma ei ole väitnud, et suuremas osas võeti maha vahtraid. Kuidagi veider, et Margus Emberg paneb siin mulle sõnad suhu ja siis väitleb ise nende sõnade vastu. Olen kogu aeg rõhutanud, et tegu oli männi-enamuse metsaga ning et suuremas osas võeti maha mändi, kuid sinna hulka ka vahtraid, kaski jt puid, mida kuuse-kooreürask ei ampsa ka kõige suurema isu korral. Ei teagi, kas sedasorti valeväite täiendamine protsentide ja numbritega peaks lugejat segadusse ajama?” küsis Välik.\nLaura Väliku vastulause väljavõtetele Margus Embergi loost https://sonumid.ee/2020/07/07/valed-ja-faktid-sutlema-raiest/ (tumeda tekstiga):\n„Kindlasti ei ole kuuskedele hea pikaaegne intensiivne rekreatiivne kasutus“ – kui RMK soovib väita, et meie väikeste kogukondade metsakülastused on metsa intensiivne rekreatiivne kasutus ja oli ohuks kuuskedele, siis palun esitada teaduspõhised andmed meie kogukonna kasutuse intensiivsusega kaasnevatest mõjudest.\n„Viidatud Raplamaa Loodushoiu MTÜ postituses kritiseeriti, et RMK võttis pesakastidega puid maha.“ See Margus Embergi väide vastab täielikult tõele. On mitmeid tunnistajaid, kes olid vaadanud metsa üle enne raiet ning vahetult pärast raiet. Siinkohal on kena, et Margus Emberg tunnistab, et fotodel olevad pesakastid kukutati RMK tegevuse tõttu – isegi kui kogemata, juhib see tähelepanu raierahu pikendamise vajadusele. Meie ei tuvastanud langil ühtegi pehkinud pesakasti, iga silm saab tehtud fotodega MTÜ lehel ise tutvuda.\n„Kahetsusväärne on ka fakt, et kahe ja poole kuu jooksul raie teavitusest kuni selle teostuseni ei soovinud keegi oma pesakasti raiealalt teisaldada.“ Tegime MTÜ-st kõne Kohila gümnaasiumisse ning saime info, et seal ei oldud raiest isegi teadlikud. Pesakastide paigaldamine oli kooli õpilaste EV100 raames ellu viidud projekt. Arvan, et siin on mõttekoht nii RMK-le, Kohila vallavalitsusele kui ka külavanemale sellest, kuidas tehakse – ja tehti! – teavitustööd või viidi ellu kaasamist. Raieteade avaldati ainult paberkandjal Kohila vallalehes (sattusin isegi lugema lehte nõnda, kui see oli eelnevalt mitu päeva postkastis seisnud).\nPüstitaksin siin ka mõttekoha – miks peavad lapsed, koolid ja kohalikud inimesed likvideerima metsast pesakastid, aga RMK ei pea kvaliteetpuidu raiet tühistama? Võib-olla tahtsid inimesed seda metsa hoida ja pesakastid sinna jätta? Kelle huvid on esikohal?\nÜhe Sutlema külaelaniku sõnul oli enne lageraiet metsas vähemalt paarkümmend pesakasti, mitte ainult kuus pesakasti, mis pärast lageraiet alles olid jäänud.\n„RMK töötaja leidis langilt või selle kõrvalt kuus puudele kinnitatud pesakasti, mis olid kenasti alles, ning puud olid tähistatud.” Tänaseks on ka need kuus pesakasti alles jäetud puudelt kadunud. Kuhu kadusid viimased pesakastid?\n„Ka Raplamaa Loodushoiu MTÜ ei teinud nende (pesakastid – toim.) osas ühtegi konstruktiivset ettepanekut.“ RMK teeb, aga teised on süüdi? Pean tunnistama, et lootsime sisulisele arutelule ja ei arvanud, et lageraie viiakse ellu ilma eelnevalt meie ainsalegi küsimusele vastamata ja petitsiooni nii RMK kui ka Kohila vallavalitsuse poolt täielikult ignoreerides. Ka ei olnud raie kuupäev meile ette teada.\n„Viidatud postituses kritiseeriti ka, et lennuvõimetu hallrästas leiti langi lähedalt, kuhu ta tõenäoliselt oli pesakastist kukkunud.“ Siinkohal on tegu taas kord olukorraga, kus Margus Emberg paneb meile sõnad suhu ja argumenteerib ise nendele vastu. Keegi ei ole väitnud, et hallrästad olid tõenäoliselt pesast kukkunud. Jagasime kohaliku elaniku fotot ning kohe, kui saabus ornitoloogidelt info, et tegu on hallrästa poegadega, märgiti vastav info ka MTÜ postitusse.\n„Aktivist Laura Välik läks oma laimukampaanias isiklikuks ja tuli välja alatu valega, väites, et RMK esindajana käis Margus Emberg Kohila vallavalitsuse esindajatega kohtudes välja ka julge väite – 20% Sutlema metsa raie vastasele petitsioonile allakirjutanud teovõimelistest isikutest ei olevat teadnud, millele nad alla kirjutasid.”\nSiin on tegu minu väitega, mille avalikustasin alles pärast seda, kui olin andnud Margus Embergile kahes e-kirjas võimaluse oma selgitusteks. Margus Emberg ei soovinud oma selgitust pakkuda. Antud info kohtumisel öeldust jõudis minuni usaldusväärsest allikast, kuid kohtumisel ei saanud ma kahjuks viibida, kuna ei RMK ega Kohila vallavalitsus kohtumisest kogukonda ette ei teavitanud.\n„Seega on vale ka väide, et 94 häält koguti külakogukonnas.“ Siinkohal eksib Margus Emberg rängalt. Ainult paberkandjal korraldatud petitsioon ei lahkunud 28. aprillist 21. maini hetkekski Hagerist (Sutlema metsast 1,5 km kauguselt)! Allkirjastati käsitsi, kuid allkirja võisid loomulikult anda siin kogukonnas muidu liikuvad inimesed või naaberkülade elanikud, kellele oli see mets samuti oluline. Kui Margus Emberg ja kogukondi tundvad inimesed suutsid tuvastada petitsioonilt meie perekonnale lisaks vaid mõne kohaliku elaniku allkirja, ei ole tegu kogukonda tundvate ekspertidega. Sisuliselt antakse sellega ka mõista, et mitmed siinkandis elavad inimesed ei ole kogukonna liikmed.\nRMK-lt ootan põhjendust ka selle kohta, kuidas on teistest küladest või kogukondadest pärit inimeste poolt, kes siinkandis liiguvad ja piirkonnaga seotud on, avaliku petitsiooni allkirjastamise näol tegu Sutlema külast pärit allkirjastajate petmisega. Äkki oli tegu hoopis toetusega? Mina arvan, et metsa kaitseks võivad oma toetuse anda kõik, kes seda soovivad ja metsa väärtustada oskavad.\n„Aktivistide eesmärk polnud sisuline petitsioon, vaid enesepresentatsioon.“ Siinkohal tuleks Margus Embergil oma väidet tugevalt põhjendada! Arvan, et Margus Embergil puudub kvalifikatsioon inimeste motivatsioonide ja mõtete tõlgendamiseks.\n„Kõnekas on fakt, et kohalikud ei pöördunud abi saamiseks (ühe hiljuti teele langenud puu eemaldamiseks – toim.) mitte aktivist Väliku, vaid väärika ja abivalmi külavanema Alar Haabma poole, kes omakorda palus RMK-lt luba puu eemaldamiseks.“ Pean nõustuma, et ühe teele langenud puu asjus minu poole pöördumine oleks olnud kaunis kahetsusväärne – ei oleks saanud abistada, ka seetõttu, et mul puudub saag. Mul on hea meel, et külavanem Alar Haabma inimesed hädast välja aitas, kuid Sutlema metsa näol ei olnud tegu ühe teele kukkunud puuga. Arvan, et on täiesti lubamatu, et RMK Margus Emberg lubab endale kogukonna mandaadi üle otsustamist ühe teele langenud puu näitel.\nHiljutiste tormituultega langesid Sutlema metsa lageraie langil juba neli alles jäetud puud. Teadupärast suurendab lageraie tormimurdude tekkevõimalust.\n„Loodame jätkuvalt, et Sutlema inimesed jagavad RMK soovi hoida meie ühist riigi tulundusmetsa nii täna kui ka tulevikus järgmistele põlvkondadele.“ Kas üha kasvavad raiemahud, lageraied ja fakt, et enamus täna Eestis raiutavast puidust viiakse välismaale, mitte ei lähe eestlaste vajaduste katteks, tähendavad RMK jaoks metsa hoidmist järgmistele põlvkondadele? Kuhu läks Sutlema mets?\nEelmine artikkelOÜ Kehtna Vesi sulgeb Järvakandi kontori\nJärgmine artikkelPaluküla konkursi osas esitati tühistamisnõue\nMaa, metsa ja ilmamees\nPreili Laura, tema poolt võrku postitatud piltidelt, võib lugeda, et nn loodus armastaja ei hooli suurt oma jalajäljest. Edavad pildid reisidelt maailma linnades, annavad aimu vägevast CO2 reostus numbritest.


MTÜ Võtikmetsa Hobikoda: veebruar 2016\nKirivöö õpituba 27.02.2016\nOsalejad olid tulid ja kannatlikud. Kuna töö alustamine on päris mahuks, siis koduseks tööks jäi see kõige tähtsam- kudumine :-) Aitäh kõigile osalejatele ja Karmen Kroonmäele juhendamise eest!\nPosted by Annely Tisler at 18:11 Kommentaare ei ole:\nKirivöö kudumise õpitub\n27.02.2016 kell 12.00 Võtikmetsa Käsitöömajas.\nKaasa palun võtta, kirivöö teljed ja vöönuga, neid saab soetada allpool antud lk. Kui ei soovi telgedel teha, siis on vajalik vöö komplekt:http://www.laat.ee/…\nNeed lk. on lihtsalt näiteks, eks neid kohti, kus telgi saab on veel ja veel. Kohapealt saab soetada lõime ja lõngad. Endal tasuks ka kindlasti kaasa võtta erinevaid lõngasid. Suurt rõhku paneme Kose kihelkonna vöödele. Kui aga kellegil on soov muu piirkonna vööd teha ja olemas on muster ning lõngad, sooviks ainult juhendamist, siis olete oodatud!\nTöötuba toimub projekti "Mängides suureks! " raames.\nInfo ja registreerimine annely@votikmetsa.ee\nPosted by Annely Tisler at 12:03 Kommentaare ei ole:\nMTÜ Võtikmetsa Hobikoda on käivitamas projekti „Mängides suureks“. Projekti raames antakse põhjalik ülevaade kuidas valmistada Kose kihelkonna rahvariideid. Ootame kõiki huvilisi kokku saama, kellel soov endale valmistada Kose kihelkonna rahvariided.\nSoovime väga, et kõigil huvilistel oleks võimalus osaleda. Saame kokku N 11.02.2016 kell 18.30 Võtikmetsa Käsitöömajas. Arutleme ja kinnitame graafiku, mille järgi hakkame töötubasid läbi viima.\nTöötubades saab omanda järgmisi oskusi:\n- Tanu, käiste ja särgi tikkimine, õmblemine\n- Seeliku, põlle, meeste kintspükste, vesti ja kuue õmblemine\n- Kirivöö kudumine, säärepaelte punumine\n- Sukkade, sokkide ja kinnaste kudumine\nProjekti raames valmivad marionettnukud. Nukkudele tehtavad riided on lihtsamad ja töömaht on väiksem, tänu sellele on oodatud ka need inimesed, kes ei julge ehk võtta ette suurt täiskasvanute komplekti.\nTäpsem info annely@votikmetsa.ee või mob. 52 59 433\nProjekti läbiviimist toetab Kohaliku omaalgatuse programm\nPosted by Annely Tisler at 22:20 Kommentaare ei ole:


Buduaari turg - Tallinn Dolls litritega maksikleit xs\nTallinn Dolls litritega maksikleit xs\nVäga kaunis TD kleit.\nBuduaari turul tegutsenud alates 30.08.2008.\nVaata ka minu teisi pakkumisi:)Küsi mõõte ja saadan rohkem pilte meilile:)Asju tagasi ei osta,kui pole varem kokku lepitud!\n599.00€\tKuldkett 585prpov,13,57g\n79.00€\tLiu Jo käekott\n35.00€\tTommy Hilfiger kingad,39\n19.00€\t19eurot!Täistallaga vabaaja...\n45.00€\tTommy hilfiger jalatsid,40\n79.00€\tHinnasula!Nüüd 35eur!Just...\n85.00€\tTallinn Dolls litritega...\n0.00€\tMichael Kors sulejope,m\n79.00€\tTommy Hilfiger saapad s.40\n39.00€\tCalvin Klein teksad\n29.00€\tCara kingad täistallaga\n12.00€ Mohito kleit M\n0.00€ Erinevad kleidid\n25.00€ TÄNA 15€. vãga kena kleit 42\n75.00€ Pennyblack nr 36 jumpsuit,...\n10.00€ H&M maxikleit, suurus 36


Leisi vallavalitsuse välja kuulutatud avalikul konkursil kohaliku keskkooli direktori ametikoha täitmiseks esitas sooviavalduse kuus kandidaati.\nVallavanem Ludvik Mõtlep ütles, et 7. juuli seisuga, kui lõppes konkursi esimene tähtaeg, laekus neli avaldust ja seejärel otsustati konkurssi pikendada. Otsus ennast ka õigustas.\n“Pärast seda me pikendasime konkursi tähtaega 18. juulini ja selle aja jooksul laekus veel kaks avaldust,” märkis ta. “See tähendab, et nüüd on meil võimalus teha valik ühtekokku kuue kandidaadi seast.”\nMõtlep lisas, et järgnevatel päevadel peetakse kõigi kandidaatidega vestlusvoor ja pärast seda langetatakse lõplik otsus.\n“Ise loodame, et Leisi keskkooli uue direktori nimi selgub kolmapäeva õhtul,” lisas ta. Kooli uus juht peaks kõigi eelduste kohaselt ametisse astuma 1. augustil.\nJuunikuu lõpus pani ameti maha Leisi kooli kauaaegne direktor Tõnu Erin, kes uuest õppeaastast hakkab juhtima Kuressaare vanalinna kooli. Mais kirjutasime, et Erin oli sunnitud ametist lahkuma lahkhelide tõttu, mis tal tekkisid Leisi vallavolikogu esimehe ja kooli hoolekogu mõne liikmega.\n“Asi sai alguse põhiliselt sellest, et eelmisel sügisel tuli gümnaasiumiossa liiga vähe õpilasi. Arvata oli, et neid tuleb vähe, sest ka põhikooli lõpetanuid oli vähe – vaid üheksa,” ütles Erin intervjuus Saarte Häälele toona. 2013. aastal asus Leisi keskkooli 10. klassis õppima vaid kolm õpilast. Erin on öelnud, et ainult tema ei saa kooli lastega täita.\nVallavanem Ludvig Mõtlep avaldas lootust, et tänavu tuleb Leisi kooli 10. klassi siiski rohkem õpilasi.\n“Praegu on lõplikest tulemustest veel vara rääkida, sest avalduste vastuvõtt kestab 23. augustini,” ütles ta. “Ise loodame, et tänavu tuleb 10. klassi rohkem õpilasi, sest põhikooli lõpetanuid oli tänavu rohkem kui aasta tagasi.”


astronoomia | Head lasteraamatud\nPosts tagged ‘astronoomia’\nJust niimoodi juhtubki aastal 3001 koolilastega, kes võtavad ette reisi Päikese ümber tiirlevatele planeetidele ja mõnedele nende kuudele. Lisaks möödutakse veel Päikesest endast, tema sabatähtedest ehk komeetidest ja asteroidivööst pärast Marssi ning lõpuks külastatakse kääbusplaneeti Pluutot. Sealt juba ligi viie tunniga, valguse kiirusest veidi aeglasemalt liikuva koolibussiga tagasi koduplaneedile Maa.\nPäris meeldiv programm? Eriti kui igal kohal on oma võlu – näiteks Jupiteril elab kunstnike kogukond, Päikesel käivad tarakanid päikesetuules lainelaudadega sõitmas ning Marsi on hõivanud mägironijad, sest päikesesüsteemi kõige kõrgem mägi Olympus Mons asub seal. Nii kulgebki kogu reis lõbusalt, kuid samas ka harivalt. Õpetajad on rahul ja lapsed leiavad lõpuks, et parim paik on ikkagi koduplaneet Maa. Seega nenditakse, et tuleb hoida maakera loodust, sest halbades kätes võib maakera muutuda sama viletsaks elupaigaks nagu Veenus või Marss.