Melanoomipäev ei jäänud leidudeta - Saarte Hääl\nKui enamik Kuressaare melanoomipäeval end kontrollida lasknud inimestest ei pea oma tervise pärast muretsema, siis kaheksal inimesel kahtlustasid dermatoloogidest vabatahtlikud pahaloomulist nahakasvajat melanoomi.\nEuromelanoma nahaarstidest vabatahtlike hulka kuulunud doktor Pille Konno sõnul lahkus 76% külastajatest uuringutelt rõõmsameelselt, ülejäänutega tegelevad tohtrid aga edasi.\n“Leidusid oli rohkem, kui oodata oskasime,” tõdes dr Konno. “Saarlased olid ise eelnevalt tähelepanelikult oma nahka uurinud ja avastanud muutusi.”\nLeidude seas oli BCC ehk basaalrakk-kartsinoom viiel inimesel ja Boweni tõbi kahel, lisaks veel mitmed atüüpilised neevused, mis jäävad jälgimise alla.\nDr Konno ütles, et kaheksa inimese melanoomikahtluse osas saab lõpliku vastuse operatsiooni järel histoloogilise uuringu alusel. “Kuid ka neil juhtudel olid leiud dermatoskoopiliselt varases staadiumis – seega tulid inimesed kontrolli õigel ajal,” kinnitas Pille Konno.\nTema sõnul on dermatoskoopilisel uuringul võimalik näha muutusi, mida nimetatakse atüüpiaks. “Sellisel juhul ei ole veel melanoomi kindlaid tunnuseid, kuid ei saa ka väita, et antud atüüpilistest neevustest ei hakka midagi kurja arenema,” rääkis dr Konno.\nMelanoomipäeval Kuressaare haiglas osales üheksa dermatoloogi üle Eesti, nende seas Kuressaare haigla oma nahaarst Erika Kesküla.\nLisaks 108 registreeritud külastajale võtsid tohtrid patsiente vastu ka nn elavast järjekorrast. Kokku käis kontrollis 190 inimest.


Eesti Kunstiakadeemia vanemteadur Renee Puusepp: masskohandamine aitab tõhusamalt ja jätkusuutlikumalt ehitada - Metsä Wood\nEesti Kunstiakadeemia vanemteadur Renee Puusepp: masskohandamine aitab tõhusamalt ja jätkusuutlikumalt ehitada\nMon, Apr 06, 2020 13:00 CET\nEesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonna vanemteadur Renee Puusepp on kindel, et masskohandamine viib tõhusama ja paindlikuma ehitustegevuseni.\n“Ehitussektor on oma keskpärase tulemuslikkuse poolest tuntud, eriti võrreldes tarbekaupadega, näiteks autode või mobiiltelefonidega. Ehituse tulevik on masskohandamine, mis toob kulud alla ning lisab efektiivsust, aga võimaldab ehitisi kohandada vastavalt inimeste vajadustele ja keskkonnale,” ütles ta uues Metsä Woodi Talking Wood sarja videos. “Me võime kasutada näiteks Kerto LVLi, et luua standardseid kergeid ehitusmooduleid. Neid mooduleid saab omavahel erinevatel viisidel kombineerida, et ehitada erineva iseloomu ja disainiga hooneid,” sõnas ta.\nPuit toob jätkusuutlikuma tuleviku\nRohkem puitehitisi tähendab ka jätkusuutlikumat tulevikku. “Teadusuuringut kohaselt kulutame puidust ehitades palju vähem energiat kui terast või betooni kasutades. Et puit aitaks vähendada inimeste poolt õhku paisatava CO2 kogust, peavad puitehitised kestma vähemalt nii kaua, kui nende ehitamiseks vajalik puit kasvab. Metsi kasvatades ja majandades ning CO2 ehitistesse “lukustades” on võimalik CO2 emissioone globaalselt vähendada kuni 30% ja fossiilsete kütuste kasutamist kuni 20%,” rääkis teadur. Puusepp arvab, et peame maju disainides ja ehitades mõtlema neist rohkem kui toodetest. “Et kliimamuutuse aeglustamisele kaasa aidata, peame puidust maju ehitama palju rohkem. Selle muutuse saavutamiseks tuleb leiutada uued masskohandatavad ehitise tüübid. Need puitmajatooted peavad olema loodud viisil, mis arvestaks kogu ehitise elutsükliga,” sõnas ta.\nPaindliku kujunduse võimalused\nKohandatavad moodulehitised muudab atraktiivsemaks ka see, et kujunduses saab arvestada kliendi soovide ja eelarvega – sarnaselt Lego klotsidele saab erinevaid standardseid mooduleid kombineerida erineval moel, arvestades nii kliendi ootuste ja vajaduste, naabruses asuvate ehitiste ning looduskeskkonnaga.\nRenee Puusepp on arvutusliku arhitektuuri teoreetik ja praktik.Renee alustas tööd arhitektuuriteaduskonna teadurina 2013.aastal ja alates 2015. aastast töötab ta samas vanemteadurina. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia Arhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala ja kaitsnud 2011. aastal oma doktroitöö University of East Londonis. Praktiliste projektide teostamiseks asutas Renee 2005. aastal Londonis tegutseva Slider Studio, mis kombineerib traditsioonilist arhitektuuriloomet tarkvaraarendusega. Edendamaks arhitektuuri masskohandamise ideed ja tehnoloogiat, asutas ta koostöös partneritega Creatomus Solutions OÜ.\nVaata videot Renee Puusepa mõtetega masskohandamise eelistest puitehitiste puhul.\nRenee mõtete ja tegevusega saab lähemalt tutvuda tema blogis.


IIA uus president on Anthony J. Pugliese alates 31.03.2021 | Eesti siseaudiitorite ühing\nIIA senine pikaaegne president ja tegevjuht Richard Chambers annab 31. märtsil IIA juhtimise üle uuele presidendile, kelleks on Anthony J. Pugliese.\nIIA - siseauditi kutseala ülemaailmne eestkõneleja, koolituste korraldaja ning standardite, juhendite ja sertifikaatide pakkuja, on nimetanud Anthony J. Pugliese IIA uueks presidendiks ja tegevjuhiks.\nIIA asus personaliotsinguettevõtte Korn Ferry kaasabil uut presidenti otsima, kui IIA-t 12 aastat juhtinud president ja tegevjuht Richard F. Chambers andis aasta tagasi teada oma soovist lahkuda. Peale põhjalikku otsingut, mis tõi kandideerima enam kui 50 potentsiaalset juhti üle maailma, valis IIA oma uueks presidendiks Anthony J. Pugliese. Ta jäi silma oma tähelepanuväärse juhtimiskogemusega ning innukuse ja innovatsioonimeelsusega.\nEnam kui 30 aastase karjääri jooksul on Pugliese arendanud ja suunanud ühe suure organisatsiooni siseauditi funktsiooni ning juhtinud organisatsiooni strateegilist laienemist ülemaailmsetele turgudele. Ta on olnud teerajajaks innovaatilistele haridusalgatustele eesmärgiga edendada liikmete professionaalset kasvu ning defineerinud uusi kultuurilisi norme suurema mitmekesisuse, õigluse ja kaasatuse saavutamiseks.\nIIA uue presidendi ja tegevjuhina asub Pugliese juhtima ligi 80-aastase organisatsiooni visiooni ja arengut koos enam kui 200 000 liikme, 156 kohaliku liikmesorganisatsiooni ja 112 koostööpartneriga pea 200 riigis.\nIIA uus president keskendub liikmeteenuste täiustamisele, uute lähenemisviiside loomisele õppe- ja pädevuste arendamise programmides, IIA mitme miljoni dollari suuruse digiarengu algatuse elluviimisele ning siseauditi väärtuse suurendamisele, eriti organisatsiooniliste riskide ja võimaluste käsitlemisel.\n"Mul on uskumatult suur au ja samas ka äärmiselt põnev väljakutse ühineda IIA-ga ja selle liikmesorganisatsioonide võrgustikuga üle maailma. See on võimalus töötada koos tõeliselt fenomenaalse elukutse esindajatega, kellel on avalikkuse huvides nii oluline roll, eriti praegusel ebatavaliselt keerulisel COVID-19 pandeemia ajal, ” ütleb Pugliese. „Siseauditil on tohutu potentsiaal näidata enda rolli koostöö ja innovatsiooni abil, eriti küber- ja tehnoloogiavaldkonnas, riskide vastu võitlemisel ja järgmise põlvkonna siseaudiitorite inspireerimisel.\nPõhja-Florida ülikooli (Jacksonville) lõpetanud Pugliese on korduvalt tunnistatud arvestusala üheks mõjukamaks inimeseks ning ta oli viimati ka ajakirja "Accounting Today" kaanepersoon. Tal on AICPA Chartered Global Management Accountant (CGMA) ja Certified Information Technology Professional (CITP) sertifikaadid ning CPA litsents Californias, Georgia ja Põhja-Carolina osariigis.\nRahvusvaheline Siseaudiitorite Instituut (IIA) on siseauditi kutseala kõige tunnustatum eestkõneleja, koolitaja ning standardite, juhiste ja sertifikaatide pakkuja. 1941. aastal asutatud IIA teenindab täna enam kui 200 000 liiget ligi 200 riigis. IIA ülemaailmne peakorter asub USA-s, Floridas. Lisainfo saamiseks külastage veebisaite www.theiia.org või www.globaliia.org.\nTeemad: juhtimine, IIA


milline näeb välja kassihaigus?\nenel 15. november 2006, kl 18.16\nPalun abi: milline näeb välja kassihaigus? Otsisin vanu teemasid, sain aru, et karvutu laik on ovaalne. Helistasin arstile, ta arvas, et suure tõenäosusega võib olla tõesti tegemist kassihaigusega. Arstile saame mina alles mõne päeva pärast. Olen kohutavalt mures! Kass on laste süleloomake, tõeline voodielukas, ilmselt oleme siis kõik ise nakkuse saanud. Aga kes on haigust näinud, palun kirjeldage! Meie kiisul on karvutu laik, u sõrmeotsasuurune, külje peal esikäpa juures, nahk on laigu kohal täiesti puhas, valge. Teine laik on ka sama külje peal, ei ole paljas, on nagu katkenud karvadega ja suurem. Kas nahk on ka kuidagi teistsugune või ongi puhas?\nN 15. november 2006, kl 18.25\nJah, täitsa puhas laik on, nagu tavaline nahk, ilma karvadeta. Võib olla ka natukene hõredalt karvu peal.\nInimesel see ilmneb punase sügeleva laiguna. Enne võid märgata sügelemist sealt kohast kui laiku. Haigus on kahjuks üsnagi raskesti ravitav nii inimestelt kui ka loomadelt ja samas kergelt nakkav:(\nIse just põdesin seda.\nkiisumemm 15. november 2006, kl 18.48\nEi ole see nii raskelt ravitav ühtigi, lihtsalt mõnikord võtab pikemalt aega:) Osta apteegist Lamisili kreemi ja määri laike paar korda päevas. Võid ka teepuuõliga määrida, see on väheke naturaalsem. Kassiga sama lugu, sedasama Lamisili määri laikudele. Aitab ka kassi pesemine seenešampooniga, aga siis täpselt nii nagu pudelil kirjas on, muidu lihtsalt veega ajad seene hoopis üle kere laiali. Mul on kodus seen väga tugevalt sees, praktiliselt kõik loomad, kes tulevad, põevad selle läbi, kes kergemalt, kes raskemalt, aga mulle pole see veel kordagi külge hakanud. Ja see laik kassi nahal võib olla selline ketendavate äärtega. Karvad kukuvad tuttidena maha. Lastel palu lihtsalt tihedalt käsi pesta ja kassi mitte väga palju käppida, kuni uus karv kasvama hakkab. Tavaliselt hakkab see seen kassil pea ja esikäppade piirkonnast peale, käpaotsad, kõrvapealsed, nina ja suu ümbrus muutuvad karvutuks. Aga viimati nägin oma kassidel sellist varianti, kus saba alumine pool oli karvutu, aga pealpool olid karvad kenasti alles:) Karvade kadumisest uute kasvu alguseni kulus umbes kaks nädalat. Küllap te hakkama saate, ega see surmatõbi ei ole:)\nlii 15. november 2006, kl 18.54\nära muretse,oli ka minu kiisul.Sain ta sellisena ja ostsin mulle soovitatud lamisil dermgel 1%.Laik jah suureneb päris kiiresti,aga kui ostad kiirelt rohu,määrid kord päevas u nädala ja paraneb.Rohu ostsin tavalisest apteegist ja maksis 111 krooni.Lastele ei nakanud.Kunagi oli sugulase lapse jalal ja ei ravitud kohe,siis pärast paranes küll tükk aega.Loomaapteeki ei saanud minna ja ei tea,mida seal pakutakse.\nenel 15. november 2006, kl 19.01\nSaan ma siis aru, et inimesel võib see esineda üle kogu keha? Pole sellega kokkupuudet olnud, arvasin, et tekivad samasugused laigus ainult peas, kust juuksed välja langevad.\nkiisumemm 15. november 2006, kl 19.22\nInimesel võivad need laigud tekkida tõepoolest pigem karvadeta kehaosadele, sest need puutuvad pigem kassiga kokku kui peanahk ja juuksed:) Vaata, kui laps ennast kuskilt kratsima hakkab ja tekib selline punetav laiguke, pane kohe Lamisili peale. Juuste väljalangemine on ikka üsna ekstreemne juhtum. Ja ikka lastele käsk kätte pärast kassiga tegelemist käsi pesta:) Loomaapteek ei pakugi midagi paremat, kui loomaarstile lähed, kirjutatakse ikka sedasama Lamisili välja. Tabletid on ka olemas, aga need on küll väga kanged, parem oleks kreemiga hakkama saada, muidu rikud veel nii kassi kui laste maksad ära. Kreemi saad ilma retseptita, tablettide jaoks on retsept vajalik. Kui lastel on muidu tervis hea, siis ei pruugi nad seda kassihaigust üldse saada. Sõltub immuunsüsteemist. Kas su kass käib õues või kust ta selle kassihaiguse sai?\nenel 15. november 2006, kl 20.22\nKass ei käi õues, see ongi täielik müstika. Aga meil on muidugi ka veel koer. Kuigi koeral ma praegu küll mingeid sümptomeid ei tähelda. Sel juhul võib siis nakatuda ka küülik? Kass käib küll teda pidevalt puuri vahelt sudimas.\nSuurem laps saab muidugi kätepesemise vajalikkusest aru, pisemad on alla 2 alles, neil pean ise pesema, ja paratamatult ei jõua iga hetk jaole, kui kass seltskonnas on olnud. Nii et eks püüan siis päästa, mis päästa annab ja ülejäänu vapralt vastu võtta :)\nMõtlesin, kui ravi juba peal, peaks ehk elmise ka üle kvartsitama, see ehk aitaks ka neid eoseod hävitada?\nlugeja 15. november 2006, kl 20.56\nkusjuures see ei pruugi yldse mingi kassihaigus olla. selline valge karvadeta laiguke võib tekkida mis iganes asjast. mina seda kassihaigust, vabandust väga, ei tahaks uskuda. mul palju kasse olnud, kel samasugused ilmakarvadeta puhtad laigukesed olnud ja iseenesest karvad tagasi kasvanud. samas tean ma, mis on kassihaigus ja olen seda läbi põdenud. kui sul mingeid sümptomeid ei ole, lastel ka mitte, siis ausalt, ma ei usu, et tegemist kassihaigusega.see läheb iseenesest yle ja pole hullu midagi.\nkassiliisu 15. november 2006, kl 23.19\nHel kliinikutesse ja küsi kas neil on seenelamp. Sellega on kohe näha kas kiisul on seen või ei ole. Tallinnas on selline lamp Haabersti Zoovet Keskuses (Õismäe tee 109 ja telf 65 93 160) kindlasti olemas. Juhul kui on tegu seenega, siis paistab nakatunud koht kohe selline eriline, roheline. Seene kohapealt on kassil nahk ikka natuke teistsugune. Seene puhul ei ole nahk päris puhas ja valge. Karvutu koht võib tõesti ka muudel põhjustel tekkida.\nKui mure hirmus ja tahad kohe midagi teha, siis jah lamisil kreem ja ka terbisli kreem aitavad laikude vastu ka inimesel. Tuba, asju ja ka ennast võid desotada gutaseptiga. See on desovahend naha jaoks ja ilma retseptita apteekides müügi. Loomale ära seda peale lase. Ja kunagi raviti seda seenhaigust joodiga:) See häda on ravitav nii inimsesel kui kassil.\nNii, et esmalt kiisuga seenelambi alla ja siis saab edasi tegutsed. Ma miskipärast ei usu, et seen, aga see ainult minu uskumine,kiisut ei ole ju näinud. Aga kontrolli mine kassiga kindlasti, saad südame rahule ja oled pärast rõõmus, et sul nii armas kassike ja õnneks terve ka veel:)\nSuzie 16. november 2006, kl 12.19\nMinu kogemus ytleb, et kassihaigus ilmneb kassidel ikkagi eelkoige nao piirkonnas, eriti nina ja korvade juures, teinekord ka sabal :) Ja laigud ei ole paris puhtad ja ymmargused, vaid kergelt karnas. Olukorda, et laigud oleksid jalgadel, aga mitte peas, ei ole ma veel kohanudki :)\nKarvutu koht voib tekkida ka vaikese haava kohale, systi kohale, vmt. See ei pruugi yldsegi olla seen.\nKoige kindlam on jah lasta kass lambiga yle kontrollida, kui voimalik.\nKassihaiguse ravi tanapaeval on vaga lihtne ning kassid ja nakatunud inimesed saavad kiiresti terveks. Ei ole enam ajad, kus tuli laike joodiga maarida ja piinelda :)\nKui ikka mure, siis voin meili peal veel kysimustele vastata :)\nKratt 16. november 2006, kl 16.23\nMinagi uskusin, et eelkõige ilmneb see haigus nöo piirkonnas. Aga minu kassipojal, kelle varjupaigast tõin, algas see hoopis sabast! Seda ei suutnud uskuda algul ka loomaarst. Järgmisena läks kiisul kiilaks pea kahe kõrva vahelt jne, alles siis tunnistas arst, et tegu võib olla kassihaigusega. Selleks ajaks oli kiisupoeg nakatanud ka mu vanema kassi ja minu, lapsed jäid õnneks puutumata (kui on tugev immuunsüsteem siis haigus külge ei hakka). Minu kassidele aitas lõpuks vaid Lamizil salv ja tabletiravi. Kõiksugu muud salvid ei andnud tulemusi.\nIgaks juhuks võid kiisu karvutuid laike määrida ka Lamizil salviga.\nEi taha hirmutada, vaid hoiatada, kui kahtlustad siiski seda haigust, lase lastel pidevalt peale kassiga mängimist käsi pesta. Ja kaissu ei tasu võtta, kuni arsti juures käidud.\nSuzie 16. november 2006, kl 22.54\nKassi saab tanapaeval kassihaigusest ka Biocan systidega. 2 systi 2nadalase vahega ja kass on terve.\nInimesi ravitakse vist ikkagi Lamisiliga, minul ei ole onneks onnestunud nakatuda, kuigi olen haigeid kasse ravinud kyll. Oluline on kasi pesta peale kassidega tegelemist ja Cutasept (feet) on ka tohus abi.\nAga koigepealt peaks ikka kindlaks tegema, kas on ikka kassil kassihaigusega tegemist.\nenel 17. november 2006, kl 11.51\nTänan nõuannete eest! Õhtul lähen kassiga arstile, loodan siiski, et pabistan asjata, aga vähemalt saab selgust ja vajadusel ravi. Praegu olen püüdnud teda lihtsalt rohkem omaette hoida.\nlii 17. november 2006, kl 21.59\nminu kiisul hakkas ka pihta sabast ja tagakintsudest.Saba otsa tekkis nagu oravatutt.Peas oli kõige vähem.\nMis su kassi kohta öeldi,millega tegu?\nenel 18. november 2006, kl 17.55\nKahjuks saigi diagnoos kinnitust :o( Ja täna hommikul avastasin esimesed punased laigud ka vanemal lapsel, nii et asi pole üldse roosiline. Eks püüame ravida kõiki tõbiseid ja hoida neid, kes veel puhtad, aga jama saab sellega olema, ja mitte vähe.\nlii 18. november 2006, kl 22.47\nkui lapsel alles lõi välja ja saad kohe jaole,siis ehk pole väga ränk ravi.Huvi pärast küsin,et millega lapsi ravitakse,kas selle sama kreemiga.Tuttava lapsel jäi see vene ajal kahe silma vahele ja siis võttis see kaugele läinud haiguse ravi kauem aega.\nProbleem võib tekkida lasteaeda või kooli minekuga.Kas see haigus võib ka inimeselt inimesele kanduda?Tegelikult minul omal hakkasid silmalaud sügelema ja punetama sel ajal,kui kass oli haige.\nkassandra 19. november 2006, kl 11.55\nLugesin alles nüüd teemat. inimesel ravitakse jah lamisil kreemiga. 2-3x päevas laikudele määrida. Sügeluse peaks ära võtma 1 päevaga, nädalaga peaks asi unustatud olema :)Olen ise läbi põdenud.\npole see nii hull midagi 09. november 2013, kl 02.50\nlapsi määrid travocort salviga ja kaobki see haigus ära . kassijaoks tood loomaarstilt Itradrops suu kaudu antavat rohtu . teed 1 kuuse kuuri ja loom terve ning sina ka . tõhusam on muidugi ka see kui itradropsi andmise ajal määrid kreemiga ka neid laike kassil . ja pesed mõned korrad teda väävlit sisaldavate kassi sampoonidega .\nMaiki 16. november 2013, kl 15.07\nKas mõjub ka Exoderil kreem ? Meile näiteks täpset diagnoosi ei pandud ja kirjutati välja Exoderil ja öeldi et selle ja briljant rohelisega tupsutada ja peaks üle minema.\ntiiger 27. jaanuar 2014, kl 21.00\nma ei tea kas tegu on kassihaigusega kassil mitte ühtegi paljast ega kärnast laiku aga mu emal küünarnukki juures ümmargune punane koht


Vooremaa Kokemäel peetakse Põltsamaa linna kultuuripäevi\nKokemäel peetakse Põltsamaa linna kultuuripäevi\nKontserte sõidavad Kokemäele andma kultuurikeskuse topeltkvartett Reet Sesteri juhatusel, rahvatantsurühm Virmalised koos juhendaja Senta Bergmanniga ja noorteansambel Myrakarud eesotsas Sven Lassiga. Kontsertmeister on Taimi Gera?t?enko. Koos taidlejatega asuvad teele linnavalitsuse ja -volikogu ning kunstikooli esindajad ja tõlgina Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õpetaja Sirje Ääremaa.\nKõigepealt on kavas laupäeva südapäeval anda väike kontsert vanadekodus. Suurem kontsert antakse aga õhtul Kokemäe kultuurikeskuses, mis ühtlasi on kohalikus ajalehes välja kuulutatud emadepäeva kontserdina. Kontserdi esimeses pooles esinevad rahvatantsijad ja topeltkvartett, teise osa sisustab noortebänd, kes on lubanud esitada eelkõige oma romantilisemaid ja meloodilisemaid lugusid.\nSamal päeval avatakse kultuurikeskuses Põltsamaa kunstikooli laste tööde näitus. Enne, kui pühapäeval tagasiteele asutakse, laulab aga Põltsamaa topeltkvartett veel kohalikus kirikus jumalateenistusel.


Turism 09. veebruar 2017\nEriti meelitab Eestisse tulijaid Tallinna vanalinn. Foto: Andres Putting\n“Aasta 2016 oli Eesti turismisektoris läbi aegade parim. Ületasime isegi Euroopa turismi keskmise kasvu, mis on tõesti suurepärane tulemus,” kommenteeris EASi turismiarenduskeskuse direktor Tarmo Mutso. Tema sõnul näitavad Eesti rekordtulemused kindlasti nii üldist mentaliteeti tarbimiseelistustes kui ka Eesti turismisektori pühendunud tööd. “Paljudes riikides peavad inimesed oluliseks asjade tarbimist piirata, ent elamuste arvelt kokku ei hoita,” lisas Mutso. Kõige enam ööbisid mullu Eesti majutusettevõtetes Soome turistid – ligi miljon korda. Soom- laste ööbimised kasvasid arvuliselt kõige rohkem Tallinnas, ent neid lisandus ka Pärnu linnas ja maakonnas, Harjumaal ning mõnevõrra ka Tartus.\n2. Saksamaa kalleim veinivaat asub Bremeni raekeldris\n3. Saareriik, kus kõik muutub sekunditega\n5. Polnud seal ühtki sääske!


VAATA TREILERIT! Clintoni ja Lewinsky salasuhtest valmis draamasari\nOhtuleht.ee, 14. august 2021 12:00\nBeanie Feldstein ja Clive Owen Monica Lewinsky ja Bill Clintonina.\nTõsielusündmustel põhinev USA draamasari „American Crime Story“ on avaldanud treileri uuest hooajast, mis keskendub president Bill Clintoni ja Valge Maja praktikandi Monica Lewinsky afäärile ning Clintoni tagandamiskatsele. Produtsendina tegutseb Lewinsky ise.\nLewinsky (48) ja Clintoni (74) suhe sai alguse 1995. aastal ning tuli ilmsiks kolm aastat hiljem, kui uuriti presidendi käitumist Paula Jonesi nimelise teise naisega. Vallandunud skandaal haaras Ühendriike ja pälvis kogu maailma tähelepanu.\nLewinskyt kehastab uues sarjas näitleja ja laulja Beanie Feldstein („Lady Bird“). Clintoni rollis on täiesti tundmatuseni grimeeritud inglise näitleja Clive Owen („Closer“, „The Knick“) Hillary Clintonit mängib Edie Falco („Sopranod“).\nSalasuhte avalikustamises võtmerolli mänginud Linda Trippi kehastab Sarah Paulson, kes võitis „American Crime Story“ esimesel hooajal Emmy, kehastades O.J. Simpsoni kõmulise kohtuasja prokuröri Marcia Clarki.\nSuri president Clintoni seksiskandaali võtmetegelane Linda Tripp\nClintoni seksiskandaalist tehakse sari, produtsent on Lewinsky!


Hetkel parim õhk-vesi soojuspump ? - Leht 21 - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas Külaline » 13 Juul 2018, 08:29\n11 Juul 2018, 23:39\nEks ta olegi varuküte, tellisest või potist midagi ilusat lasta teha oleks parem sest saad pikema salvestusaja, aga vahet eriti ei ole. Rohkem maja isolatsiooni ja õhutihedusse panustades pole kütteallikal nii suurt rolli. Pump ka siis vaja vähm võimsam ja odavam.\nMul endal renoveeritud 160m2 1930 aasta maja kus panin isolatsioonile eriti tugeva rõhu ja varukütteks metallkamin, põhikütteks 6x vilpe õliradikat mis espakis 20% alega sai ajutiseks võetud. Projektis oli ka õhkvesi sees aga otseelektril max arve 180 eur kõige külmemal ajal koos kütte ja sooja veega ei ole veel pumba ostu õigustamas.\nLugemata postitus Postitas 2korda2 » 13 Juul 2018, 20:27\n12 Juul 2018, 21:58\nEi taha mingit kiviseina suurdetuppa, kuna tv tuleb kamina kõrvale.\nTellisahju võib plaatida või ka krohvida. Siinsamas foorumis ahjude teemas on aja jooksul näidiseid üles pandud. Mina sain 6 aastat tagasi ahju sellelt mehelt.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 13 Juul 2018, 21:41\n12 Juul 2018, 23:57\nJa siis kokkuvõttes polegi elektriküte hea.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 13 Juul 2018, 22:25\n13 Juul 2018, 21:41\nLugemata postitus Postitas Külaline » 13 Juul 2018, 22:59\nJa siis nii ongi.\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 13 Juul 2018, 23:28\nHuvitav, miks see Külaline, kes mitmetes teemades soojuspumpi maha teeb, otseelektriga kütjaid ei hirmuta? Nendel ju veel kallim küte.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 14 Juul 2018, 11:51\nMiks sa arvad, et see üks ja sama külaline ainult? Üldiselt elektri hinnal on päris palju tõusuruumi meil võrreldes mõningate teiste riikidega, 30% pole veel midagi, usun et palju rohkem tõuseb lähiaastatel.\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 14 Juul 2018, 12:11\n14 Juul 2018, 11:51\nMiks sa arvad, et see üks ja sama külaline ainult\nNojah, ilmselt on siis keegi peale sinu veel.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 14 Juul 2018, 17:34\n13 Juul 2018, 22:59\nEt ajad totaalset jama.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 14 Juul 2018, 19:53\nNordpooliga paistab liituvat palju uusi riike... või liitub Nordpool ise miski muu börsialaga.\nBelgias suurtarbija elektrihind on 8 sendi kandis kWh-st. Ilma km-ta. Elekter oli vist 5 ja võrgutasu 3.\nAga tarbimine on ka 200 MWh kuus. Liitumine keskpingel.\nPaistab,et meie väiketarbija võrgutasud (vähemalt eraisikule) on muu Euroopa kontekstis üs hina madalad.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 15 Juul 2018, 00:35\n14 Juul 2018, 17:34\nElektriküte on jama.\nLugemata postitus Postitas laisad » 18 Juul 2018, 23:01\nOmab keegi kogemust õhk-vesi sisemise seadme mürade kohta. Nimelt pakutakse maja kus tehnoruum on magamistoa kõrval, sein on 300 bauroc blokkidest+soojustus ja kütteks on vesipõrandaküte. Kas see seinapaksus summutab igasuguse müra mida sisemine seade teeb või asi ikkagist halb?\nLugemata postitus Postitas plb » 19 Juul 2018, 07:58\nSee sõltub pumbast.\nPeale selle on olemas ka taolisi, kus kogu krempel on väljas. Süsteem hingerahu huvides täita glükooliga ja las suriseb seal õues.\nLugemata postitus Postitas Coolhouse » 19 Juul 2018, 08:25\n18 Juul 2018, 23:01\nÜldjuhul on õhk-vesi soojuspumba siseosas soojusvaheti, automaatika jne. ning küttevee pump.\nAinuke asi mis siseosas müra tekitab on veepump. Veepump üldjuhul suurt müra ei tekita. Juhul kui veepumba või ringleva vee müra on "häiriv" siis võib olla küttetorustik valesti ehitatud.\nLugemata postitus Postitas plb » 19 Juul 2018, 16:38\nMitu % SI-süsteemis on "üldiselt"?\nMa tean küll sellisseid pumpasid (isegi ühe käima ajanud), millel välisosas ainus liikuv asi on ventikas.\nLiitunud: 20 Juul 2011, 16:22\nLugemata postitus Postitas JustJust » 03 Aug 2018, 07:47\nPumpade siseosa müratase peaks olema ca 30-40 db juures. Ise magamistoa kõrvale ei paneks, aga kui juba valmislahendus, siis uuri välja, mis pumbaga tegu ja.. käi ka kuulamas, kui võimalus olemas.. Mul tuttaval on majas tehnoruum esikus, sealt kostab see surin küll veidi läbi, ei oska öelda, kuidas läbi seina.\nLugemata postitus Postitas TPK » 18 Sept 2018, 15:52\nEhk on kellelgi kogemusi allolevate seadmetega? Vaja teha valik ära ja sõelale on jäänud järgmised:\n1) Mitsubishi Electric PUHZ-SW75YAA\n2) FUJITSU WATERSTAGE HIGH POWER 10,8kW (WSYK160DG9/WOYK112LCTA)\n3) Panasonic T-Cap KIT-WXC09H3E8\nEraldiseisev tarbeveeboiler. Radiaatorküte (C33 tüüp radiaatorid).\nOotaks konkreetseid kogemuste põhjal arvamusi.\nLiitunud: 29 Veebr 2012, 19:15\nLugemata postitus Postitas pasteet » 20 Sept 2018, 12:33\nOmal Fujitsu sama pump,paaril tuttaval ka sama pump,väga rahul\nLugemata postitus Postitas Külaline » 20 Sept 2018, 20:25\nÜldiselt on nii, et peaaegu iga pumba omanik on oma pumbaga rahul. Firma reklaam (nimi) seal peal palju ei tähenda tänapäeval.\nLugemata postitus Postitas pasteet » 20 Sept 2018, 20:48\nÜldiselt on nii jahh,et võta see pump,mis tuleb odavamalt kätte,no name pumpa muidugi ei soovitaks,mul oli daikin ja mitsu ka valikus,mitsu oleks isegi odavamalt kätte tulnud,siiski valisin fujitsu konsulteerides sõpradega,kes antud valdkonnas tegutsevad\nLugemata postitus Postitas Külaline » 20 Sept 2018, 21:20\nMinul on Samsungi külmkapp, sõbral Beko, sõbra vennal Elextolux. Kõigil on õlled külmad.\nLugemata postitus Postitas GGG » 22 Sept 2018, 17:22\n20 Sept 2018, 21:20\nLugemata postitus Postitas onusnooker » 13 Okt 2018, 22:44\nMis selle uue õhk-vesi pumba kohta võiks arvata? Daikin 3\nhttps://www.soojuspumbad.ee/ohk-vesi-so ... ltherma-3/\nLugemata postitus Postitas Külaline » 13 Okt 2018, 22:59\nMida seal arata vaja, kes tahab mõnda osta, läheb ja ostab.\nLugemata postitus Postitas ÕVE juku » 02 Nov 2018, 00:16\nInfoks, Bosch 6000, 15kw, torn boileriga. Alates nov 2014, tänaseks 4 aastat. “SCOP” 4 aasta peale 2,95. See kevad vahetatud välisosas inverter (kui ma ei eksi). Ainuke rikketeade, mida näidanud- Peale ja tagasivool sise-ja välisüksuse vahel on vahetusse läinud. Tegin katlale elektrikilbist paar korda reseti ja talituskontrolli, siis taastus rike ära. Muid teemasid pole yhtegi esinenud.


Juhtkiri: Oskari kojutulek - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nJuhtkiri: Oskari kojutulek\nSügisel peaks Kihlepa farmist kostma taas lõbusat ruigamist. FOTO: Urmas Luik\nKahtlemata on positiivne sõnum, et OÜ Lõpe Agro tahab uuesti kas oktoobri lõpus või novembris täita Kihlepa farmi rõngassabadega. Läinud aasta juunis tuli seal surmata 3400 siga, kuna sisse oli löönud Aafrika seakatk.\nAjakirja Eesti Loodus andmetel diagnoositi Aafrika seakatk Euroopas esimest korda 2007. aastal Kaukasuse piirkonnas ja sellest ajast peale on see tõbi levinud nii kodu- kui metssigade populatsioonis. Eelkõige pidavat levima siiski inimtegevuse tõttu.\n2014. aastal diagnoositi seakatk Lätis, Leedus ja Poolas ning võis oletada, et taudi jõudmine meie maile on vaid aja küsimus. Oligi. Euroopa Liidu avatus võib vahel osutada kalliks mineva karuteene. 8. septembril 2014 tuvastati esimene juhtum Eesti metsseal ja 21. juulil 2015 registreeriti esimesed haigestumised kodusigadel. 14. juunil 2017 nõudiski taud Pärnumaal ohvriks terve farmitäie notsusid. Oskarite sundnottimine jättis paar inimest tööta ja osaühing kandis kahju hoolimata sellest, et riik maksis lohutuseks ligikaudu 265 000 eurot.\nSiiani on Kihlepa farm Pärnumaal ainus, kus diagnoositi Aafrika seakatk kodusigadel, ja loodame, et nii jääbki. Vanarahvas ütleb, et iga halb on millekski hea. Kihlepa farmi puhul tähendab see ajakohastamist ja täiesti uuele tasemele viimist. Kui seal seakasvatusega 2011. aastal alustati, oli tegemist vabapidamisfarmiga ja loomi peeti sügavallapanul, milleks kasutati põldudelt kogutud põhku, mis omakorda on ülisuur seakatku ohuallikas. Seetõttu tuleb üle minna teistsugusele pidamisviisile ja teha investeeringuid.\nVanarahvas ütleb, et iga halb on millekski hea.\nFarmi uus elu tähendab vedelsõnniku süsteemi, kus allapanu ei pruugita ja osa sulust on restpõrand. Paraku jääb sellega ossudel ära mõnus võimalus põhus pahmata, aga parem karta kui kahetseda.\nÜkski täie mõistusega farmer ei riskiks seakatkupuhangu kordumisega. Paraku peame leppima teadmisega, et Aafrika seakatk on end siin sisse seadnud.\nOÜ Lõpe Agro


Politsei otsib Viljandimaal kadunud 35-aastast Üllet - Lõunaeestlane\nPolitsei otsib Viljandimaal kadunud 35-aastast Üllet\nPolitsei palub avalikkuse abi, et leida üles Viljandi vallas kaduma läinud 35-aastane Ülle.\nPolitsei sai teate Ülle kadumisest eile õhtul, mil lähedased andsid teada, et naine ei ole koju oma lähedaste juurde naasnud. Pere sõnul oli naine pealelõunal umbes kella 15.30 Vesijärve külas bussi pealt maha tulnud ning edasi kodu suunas kõndima hakanud. Paraku naine sel õhtul aga oma koju Vesijärve külas ei naasnud. Mobiiltelefon on tal välja lülitatud ning lähedaste sõnul pole naine selliselt varem perele sõna jätmata ööseks kodust eemale jäänud.\nPolitsei alustas kohe info kogumisega ja ümbruskonna kontrollimisega. Politseinikest, sugulastest, vabatahtlikest ning päästeametnikest koosnenud otsingumeeskond kontrollis ööl vastu tänast üle nii naise kodukandi kui selle lähiümbruse. Muuhulgas kontrolliti üle kõik teele jäävad talud, drooniga vaadati linnulennult üle kogu piirkond ning lisaks vaadati soojuskaameratega üle ka piirkonda jäävad veesilmad ja kaevud. Paraku ei ole õnnestunud naist käivitatud otsingu käigus leida. Otsingud jätkub.\nPolitsei palub kõigil, kes on Üllet pärast 27. augusti pealelõunat näinud või omavad infot tema praeguse asukoha kohta, anda sellest teada hädaabinumbril 112.


Urmas Kaarlep: juhina küsi endalt, millised uskumused takistavad mul saavutada paremaid tulemusi? - Juhtimiskvaliteet on konkurentsieelis - Podcast.ee\n01/02/2020\tJuhtimiskvaliteet on konkurentsieelis\nUrmas Kaarlep: juhina küsi endalt, millised uskumused takistavad mul saavutada paremaid tulemusi? by 🎙”Juhtimiskvaliteet on konkurentsieelis”\nMinu seekordseks vestluskaaslaseks on 21 aastat rahvusvahelises audiitor ja konsultatsioonifirmas PricewaterhouseCoopers tippjuhina töötanud Urmas Kaarlep. Täna toimetab Urmas EBSis õppejõuna. Samuti on ta paari ettevõtte nõukogu auditikomitee liige (Tallinna Sadam, Nasdaq CSD). Lisaks on Urmas diplomeeritud executive coach ja tänapäevase juhtimise nõustaja. Põrgatasime Urmasega mõtteid juhtimisest ja juhiks olemisest.\n“Juhtidena oleks hea, kui me saaksime aru sellest, et me usume erinevaid asju, me näeme seda maailma erinevalt – kui mitte isegi öelda piiratult. Ehk osa sellest, mismoodi me maailma näeme, võib olla illusioon. Mis tähendab seda, et iga päeva tuleks avatud silmadega otsida, milline osa minu reaalsusest siis on illusoorne. Näiteks siia juurde seda olukorda illustreerimaks oleks ehk see, et kui 2-aastasele lapsele näidata palli, mis on ühelt poolt punane ja teiselt poolt roheline ning seejärel asetada see pall lapse ja täiskasvanu vahele ja küsida, mis värvi pall on lapse poole pealt, siis laps vastab, et pall on punane. Kui nüüd küsida, et mis värvi on pall täiskasvanu poole pealt, siis laps vastab ikka, et pall on punane. Lapse maailm on sellel hetkel piiratud ja ta ei ’näe’ veel seda rohelist poolt. Loomulikult mõni aeg hiljem suudab ta näha seda rohelist poolt ka. Niisamuti tuli mõni aeg tagasi minu poole üks tudeng, kes uuris, et kuidas teha juhtkonnale selgeks, et inimeste tunded, emotsioonid ja töö mõtestatus on ka olulised? Minu vastus oli, et see on väga raske. Kui juhtkond on ise selles arengufaasis, kus ta näebki, et pall on ainult punane, siis isegi öeldes neile, et pall on tegelikult teiselt pool roheline, ei pruugi juhtkond seda osata näha. Minu soov on, et me juhtidena aeg-ajalt ikkagi küsiksime endalt, et kas pall on üleni punane? Aga äkki on pall teiselt poolt ikkagi roheline? Ettevõtted, kes on läinud seda teed, et nad on hakanud üha rohkem usaldama oma töötajaid, pakkuma neile suuremat autonoomiat oma töö teostamisel, hakanud aktsepteerima töötajate inimlikku poolt ning nende tundeid ja emotsioone, on saavutanud väga unikaalseid tulemusi.” – Urmas Kaarlep\n03.09.21 Digiturunduse praktikum: kuidas B2B turunduses häid tulemusi saavutada?\nBlondcast - 20 / Mul on kiire ja mul pole aega!\nEpisood 2 - Raha ja uskumused\nEpisood 24 – Kuidas on seotud uskumused ja tervis?


Uuring: Eesti õpetajate hinnangul on nende amet üha väärtustatum - Lõunaeestlane\nUuringust ilmneb, et viimase viie aastaga on suurenenud õpetajate hulk, kes tunnevad, et nende amet on ühiskonnas väärtustatud. Kui 2013. a leidis ainult 13,7 protsenti õpetajatest, et nende amet on ühiskonnas väärtustatud, siis viie aastaga on see näitaja tõusnud 26,4 protsendini, mis on suurem ka OECD riikide keskmisest: 25,8 protsenti. Sealjuures on viimase viie aasta jooksul ametisse asunud õpetajate seas see näitaja koguni – 39 protsenti.\nOlulist tähelepanu vajab nii õpetajate kui ka koolijuhtide järelkasvu küsimus. Keskmine Eesti 7.–9. klassi õpetaja on 49 aastat vana (OECD riikide ja uuringus osalenud piirkondade keskmine on 44 aastat). Sealjuures on 54 protsenti Eesti õpetajatest vanemad kui 50 aastat (OECD keskmine 34 protsenti). Eesti koolijuhid on keskmiselt 53 aastat vanad, mis ei erine kuigi palju kõigi uuringus osalenud riikide ja majanduspiirkondade keskmisest (52 aastat).


postitas: DoReMiIsDead - 09.01.2010, 2010-01-09 12:42 , loetud: 667x\n(sissekanne aastast 1925. I sissekanne)\nAasta on 1925. See millest ma alustan juhtus täna täpselt 25 aastat tagasi. Ma olin siis 25 aastane.\nInglismaa. Kuninganna Victoria oli viimast aastat võimul. Siis seda veel keegi muidugi ei teadnud. Tema üks suurimaid prioriteete oli maa “deemonitest” vabastamine. Mina kuulusin igatahes nende deemonite hulka. Või alustasin oma teekonda “öise deemonina.” Meid on raske tabada. Me oleme kiired, head manipulaatorid ja kuradima ilusad ka veel. Mina olin veelgi erilisem. Olen seda siiamaani. Ma suudan inimese panna ühe silmapilguga endasse armuma. See on hea, sest siis nad loovutavad oma verd juba vabatahtlikult. Vahest pean ma aga mõne neist ära tapma. Tavaliselt ma kinnitan, et seda ei juhtu, kuid see on olnud nende enda süü. Kui päike on loojunud astun ma enda “kodust” tänavale ja valin välja selle inimese, keda ma olen kas eelmisel õhtul mõnes nägemuses näinud või siis päeval unes näinud.\nTäna oli mu ohvriks üks noor poiss. Tavaliselt meeldib Vampiiridele vana veri. Nagu hinnatakse veini selle vanuse järgi. Vanem veri on aga minu jaoks kohutav. Ma ei suuda taluda selle haput lõhna ega selle mõrudat maitset. Mulle pole kunagi vein maitsenud tegelikult.\nTäna õhtune poiss oli ilus. Oleksin võinud arvata, et ta on üks minusugustest. Mulle ei meeldi öelda Vampiir. Lihtsalt ei meeldi. Ma ise ka ei tea, miks.\nIgatahes, ilus, puhas. Puhas mitte ihult vaid hingelt. Ma nägin teda tänavalt vastu tulemas. Ta oli räsitud. Esimesel pilguga tema mõtetesse sain ma teada, et tal ei ole perekonda ja ei ole tööd. Selle üle olin ma rõõmus.\nMa astusin tema juurde. Samal ajal võtsin ma kingad jalast, sest see poiss oli keskmisest natuke lühem. Mul oli vaja olla aga temast lühem või vähemalt sama pikk.\n“Tere.” Laususin ma lühidalt. Selleks, et ta tähelepanu võita. Poiss tõstis pea. Tema silmis oli väike hullumeelne säde. Ma asusin oma võimeid kasutama. Läks vaid paar sekundit enne kui ta minu poole sööstis ja oma huuled minu omadele surus. Tavaliselt ma ei lase oma saagil seda teha, kuid täna ma teadsin, et asjad lähevad tavalisest erinevalt. Me seisime keset väljakut. Keegi ei vaadanud meie poolegi. Ühel hetkel ma rebisin ennast eemale. Ma krabasin poisi sülle ja jooksin. Jooksin mägedesse, kus mul on oma väike peidik. Me olime kohal 10 minutiga. See oli rekord. 1000 km. 10 min. Poiss ei pannudki tähele, mis toimus. Tema oli ametis mu kaela suudlemisega. Imestasin, kuidas ta ei saanud aru, et mul pulssi pole.\nMärksõnad: vampiir guidelight jooksmine suudlemine poiss\nViimati: 2011-08-09 11:59\nguidelight jooksmine poiss suudlemine vampiir


ÕL ARHIIV | KUULUJUTT: HÄÄLE EEST SAI 10 EUROT! „Inimestel pole midagi süüa, sellepärast müüaksegi valimistel oma häält.“\nFoto: Kollaaž / Õhtuleht\nKadri Kuulpak, Arvo Uustalu, 14. detsember 2021 13:19\nTeisipäeval pidas politsei kinni tänavustel kohalikel valimistel Valgas Keskerakonna esinumbri Allain Karuse ja veel kuus inimest, keda kahtlustatakse Valgamaal kohaliku omavalitsuse valimistel häälte ostmises. Õhtuleht avaldab 23.11.2020 ilmunud loo, mis häälteostmise kahtlusest kirjutas.\n„Kui peres on mees, naine ja valimisealine laps, siis on see juba kolmkümmend eurot. Oli kuu lõpp, paljudele inimestele on ka kümme eurot suur raha,“ räägib töötu ema, mis ajendas valimiste ajal valgalasi oma häält müüma.\nÄäremaal Valgas podiseb poliitkuulujuttude katel juba mitu viimast aastat. Teemaks eelmiste omavalitsuse valimiste ajal väidetavalt toimunud häälteost: tasuks kümnekas või viinapudel.\nTeemat on kompimas käinud mitu meediaväljaannet, kuid põrkunud sama probleemiga. Olgugi et hääle eest meelehea vastu võtnut ei saa seaduse järgi karistada, ei julge nad oma nime all rääkida. Nende seas on inimesi, kes saavad mõnda sotsiaaltoetust, mida jagab omavalitsus. Sellest piskust kardetakse ilma jääda.\nEesti uudised 14. detsember 2021 12:48\nValga vallavolikogu avaldas Ester Karusele umbusaldust, uueks vallavanemaks valiti Monika Rogenbaum (12)\nEesti uudised 26. aprill 2021 20:39


Kalevi staadioni rekonstrueerimiseks moodustatakse korralduskomisjon > Tallinn\nKalevi staadioni rek...\nKalevi staadioni rekonstrueerimiseks moodustatakse korralduskomisjon\nTallinna Linnavalitsuse korralduse eelnõu kohaselt moodustatakse Tallinna Linnavalitsuse ajutine komisjon koostööks Tallinna linna, Kultuuriministeeriumi ja Mittetulundusühingu EESTI SPORDISELTS KALEV vahel Kalevi Keskstaadioni rekonstrueerimise esimese etapi tööde ja finantseerimise korraldamisel.\nTallinna abilinnapea Kalle Klandorfi sõnul moodustatakse ajutine komisjon Kalevi Keskstaadioni esimese etapi tööde finantseerijate ja rekonstrueerimistööde teostaja vahelise koostöö korraldamiseks. „Rekonstrueerimistöid korraldab ja nende korrektse ja õigeaegse tegemise eest vastutab mittetulundusühing EESTI SPORDISELTS KALEV, kuid linna ja kultuuriministeeriumi esindajad saavad oma oskusteabega aidata mittetulundusühingul projekti ellu viia,“ selgitas Klandorf koostöökomisjoni moodustamise eesmärki.“ Komisjoni tööd korraldab Tallinna Kommunaalamet.\nTallinna Linnavalitsuse korralduse (25. jaanuari 2017 nr 143-k) alusel allkirjastasid Tallinna linn, Mittetulundusühing EESTI SPORDISELTS KALEV ning Kultuuriministeerium 1. veebruaril 2017 koostöölepingu Kalevi Keskstaadioni rekonstrueerimise I etapi finantseerimiseks. Koostöölepingu eesmärk on reguleerida staadioni esimese etapi rekonstrueerimise riigi ja linna poolset finantseerimist ning aidata seeläbi kaasa olemasoleva staadioni rahvusvahelistele nõuetele vastavaks staadioniks saamisele.\nTööde I etapis rekonstrueeritakse staadion, tribüünid, harjutusväljak, treening- ja klubiruumid ning spordifunktsiooni toetavad ruumid, koostatakse detailplaneering, viiakse läbi arhitektuurikonkurss, projekteeritakse ning rajatakse juurdepääsuteed, parklad ja haljastus ning omandatakse selleks vajalikud kinnisasjad ja korteriomandid.\nRekonstrueerimise I etapp peab valmima 1. juuliks 2019 selliselt, et 2019. aasta tantsupidu saaks toimuda rekonstrueeritud staadionil.


novelas tv arhiiv - TELES RELAY\nTélénovelas: täht on surnud! (Adriana Campos on surnud) - Video\nTELES RELAY Aprill 18, 2020 0\nVeel üks uus video. Nii et ärge kartke tellida. 🔴MA KETI YOUTUBE: https://www.youtube.com/channel/UCdQmNdmMZzKYrx8K7jYdr4Q 🔴MA PAGE FACEBOOK: https://www.facebook.com/Info-t%C3%A9l%C3%A9novelas-212090162964259…\nPARADISE KOKKUVÕTE PISID EPISODE 58 59 PRANTSUSMAAL See video ilmus esmakordselt saidil https://www.youtube.com/watch?v=NqZd-09VP8I\n15 parimat Télénovelat, mis meid tähistasid! - Video\nSiin surid need telenovelaste näitlejad! - Video\nNovelas: TELENOVELAS ACTRESSES 20 AASTAT - Video\n20 aastat tagasi tegutsenud telenovelaste näitlejannad nagu aracely arambula, gaby espino, maite perroni ja paljud teised nägid selles videos välja vastusena. See video ilmus esmakordselt ...\nNovelas: MUSTA TEEMONNÄITLUSEGA KOKKUPUU REAALSES ELUS (2019) - Video\nvideo telenovelad musta teemandi näitlejatest, Türgi seriaal eetris novelas tv. kellega mustas teemandis näitlejad paarivad päriselus. See video ilmus esmakordselt saidil https://www.youtube.com/watch?v=rOjevcIvSKg…\nNovelas: NADIA SURM: JÕEMASÕNAD - Video\nvideo nadia surmast telenovelas, konkureerivate vendade viimases osas. See video ilmus esmakordselt saidil https://www.youtube.com/watch?v=aMe3sN1-SfI\nNovelas: ARMASTUSE KOLMANDI TEGELIKUD NÕUDED KUI TÕELINE ELU - Video\nARMASTUSE TRUMMIKA TÄNAVAJAD, kes on paar päris elus #novelasshowen See video ilmus esmakordselt saidil https://www.youtube.com/watch?v=dk91aZI4E3Y\nTelenovelaste 05 näitlejanna palk! - Video\nKaunimate telenovelade kümme parimat näitlejat! - Video\nTäname, et tellisite minu kanali. See video ilmus esmakordselt saidil https://www.youtube.com/watch?v=38a45jYMFKY


Stenbocki hoonetekompleks saab uue nõupidamistemaja - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nStenbocki hoonetekompleks saab uue nõupidamistemaja\nRiigikantselei renoveeris Toompeale Stenbocki maja hoonetekompleksis asuva hoovimaja, mis on mõeldud töökohtumisteks ja nõupidamisteks, muu hulgas saavad peaminister ja riigikantselei ametnikud korraldada seal lõuna- ja õhtusöögi vormis kohtumisi.\nPeaminister on Stenbocki majas korraldanud töölõunaid ja –õhtusööke ka varem, kuid spetsiaalselt selle jaoks ette nähtud ruume hoones ei ole. Vajadusel on töölõunateks kasutatud näiteks Riigivanemate saali, kuid selleks tuli kogu olemasolev mööbel välja viia ja ajutine asemele tuua.\nTöökohtumisteks ja nõupidamisteks kohandatud hoone asub Stenbocki maja hoonetekompleksis aadressil Rahukohtu 1c. Riigikantselei pressiesindaja Kristiina Tiimuse sõnul peaksid ehitustööd lõppema selle kuu lõpuks, kuid hoone saab kasutusse võtta ilmselt alles järgmisel aastal, kuna hoones puudub sisustus.\nHoone üldpind on 301,6 ruutmeetrit ja selle renoveerimine läks maksma kokku 817 808,97 eurot. Ehitustööd algasid mullu juunis ja neid teostab Riito Ehitus.\nVarem oli Rahukohtu 1c eraldiseisev hoone, kuid ehitustööde käigus rajati Stenbocki hoonetekompleksi peamajast otse sissepääs sellesse hoonesse. Nõupidamiste ja töölõunate korraldamiseks kohandatud hoonesse pääseb läbi Stenbocki maja Riigipitsati saali.\nHoone esimesel korrusel on suurem nõupidamisteruum, mis on mõeldud rohkearvulisemateks kohtumisteks ja töölõunateks.\nNõupidamiste hoone #2 - Spherical Image - RICOH THETA\nSelle kõrval asub väiksem kaminaga tuba, kus saab korraldada väiksemaid kohtumisi 2-4 inimesele.\nNõupidamiste hoone #1 - Spherical Image - RICOH THETA\nEsimesele korrusele rajati ehitustööde käigus ka köök.\nNõupidamiste hoone #4 - Spherical Image - RICOH THETA\nHoone teisel korrusel on veel üks suurem nõupidamiste ruum, kuhu riigikantselei kavatseb rajada peaministrile kohtumistel antud ametlike kingituste väljapaneku.\nNõupidamiste hoone #3 - Spherical Image - RICOH THETA\nTeisel korrusel asub ka ventilatsiooniruum.\nRiik ostis hoone viie aasta eest julgeolekukaalutlustel ära\nRahukohtu 1c hoone kuulus 2011 aastani eraomanikele, kuid Riigi Kinnisvara Aktsiaselts ostis viie aasta eest kolme korteriga maja 1,5 miljoni euro eest ära. Hoone eraomandusse kuulumises nähti julgeolekuriski, kuna see asub Stenbocki hoonetekompleksi sisehoovis otse riigikantselei julgeoleku ja riigikaitse koordinatsioonibüroo tööruumide kõrval.\nBüroo tegeleb muu hulgas riigisaladuse ning salastatud välisteabe töötlemise ja kaitsega. Eraomandisse kuulunud korterid paiknesid riigisaladuse kaitseks vajalikul administratiivalal, millele kehtivad kõrgendatud turvanõuded. Hoonesse ei ole eraldiseisvat sissepääsu ning korterite elanikud kasutasid majja sisenemiseks Stenbocki maja väiksemat hoovi.\n«Eraisikute liikumine administratiivalal nõuab pidevat kõrgendatud tähelepanu, kuid riigikantselei ei saa kontrollida, kes hoones elavad või viibivad ning millega tegelevad,» selgitas Tiimus ja lisas, et kuna kortereid ei kasutanud üksnes omanikud, vaid neid üüriti ka välja, oli tegu pideva julgeolekuriskiga.


AIRIPOS — Airiallvee\nAlgselt soovisin Tiit Saluveeriga esitada Artur Rinne, Heli Läätse, Kalmer Tennossaare jt. tuntud eesti lauljate repertuaari. Pillimeestega omavahel rääkides selgus, et kõigile on ühtviisi armsad vanad raadiost kuuldud laulud, meie vanaemade ja vanaisade lemmikud. Paljud neist on väga populaarsed tänaseni ja toovad nii mõnelegi isegi pisara silma. Tiit hakkas pakkuma välja erinevaid muusikuid, kes on kõik käesoleval ajal tuntud kui oma ala meistrid. Niisiis saigi kokku kollektiiv, kuhu kuuluvad:\nTiit Saluveer - klaver, arranžeeringud\nTõnu Raadik - viiul, mandoliin, kitarr\nAnts Õnnis - viiul, mandoliin, suupill\nOn esinetud kontsretkavaga Vabariigi aastapäeva vastuvõttudel, Õpetajate päeval, vabaõhukontsertidel Pärnus ja Viljandis. Tegemist on 1,5 h pikkuse kontsertkavaga, mis eelkõige pakub nostalgiat vanemale publikule. Kuid on ka noori, kes tunnevad, nagu eelpool juba öeldud, lauldes ära vanaemad-vanaisad ja seetõttu pakuvad laulud avastamisrõõmu ka neile.\nSeaded on teinud enamjaolt Tiit Saluveer. Ka laulja Airi on saanud kätt proovida orkestreerimise alal. Ants Õnnis mängib suupillil väga meisterlikult tuntuid meloodiaid. Tõnu Raadiku leivanumber on kuulus Vittorio Monti Tšaardaš.\nKülalistena on esinenud ja esinevad veelgi Ants Nuut, Ülo Mälgand, Henno Soode, Tõnis Tüür, Lembit Saarsalu


Kutsekoda » Uudised » Kompetentsus elukestva õppe süsteemis\nToimus Äriteeninduse ja Muu Äritegevuse Kutsenõukogu\n24.05.2013: Toimus Hariduse Kutsenõukogu\n21.05.2013: Kutsekoja nädala ülevaade\n20.05.2013: Sellel nädalal toimub Kutsekoja töö raames 6 kutsestandardi töörühma koosolekut ja 3 kutsenõukogu koosolekut. Toimus toiduainetööstuse ja põllumajanduse kutsenõukogu\n2013201220112010200920082007\tKompetentsus elukestva õppe süsteemis\nOlav Aarna, Sihtasutus Kutsekoda Margit Paakspuu, Eesti Europassi Keskus\nSuurendamaks Euroopa konkurentsivõimet ja edendamaks tööjõu vaba liikumist on Euroopa Liit (EL) arendamas ühtset elukestva õppe ruumi. Selle arengu nurgakivideks on: arusaam kolmest elukestva õppe liigist (formaalsest, mitteformaalsest ja informaalsest õppest), püüd kvalifikatsioonidena tunnustada ka seda, mida me mitteformaalselt ja informaalselt, sh tööprotsessis õppinud oleme ning taotlus muuta erinevate riikide kvalifikatsioonid omavahel võrreldavaks. Seejuures mõistetakse kvalifikatsiooni all ametlikult tunnustatud kompetentsust, st asjatundlikkust mingil alal. Inimese tööalast kompetentsust näitab kutsetunnistus. Neid on Eestis välja antud juba üle 46 tuhande.\nEuroopa ühtse elukestva õppe ruumi arendamisel on keskne roll täita kvalifikatsioonisüsteemidel ja kutsesüsteemidel. Olles liideseks tööturu ja elukestva õppe süsteemi vahel, toimub kutsesüsteemis kaks põhiportsessi. Ühest küljest tõlgitakse tööturu nõuded ja ootused inimeste tööalasele kompetentsusele kutsestandardite ja õppekavade keelde. Teisalt aga hinnatakse inimeste tegeliku kompetentsuse vastavust nendele nõuetele ja ootustele. Seega peaks kutsesüsteemis kui liideses toimuma tõrgeteta kahesuunaline liikumine.\nKutsesüsteemi keskmes on kutsestandardid, mis kirjeldavad nõudeid ja ootusi inimese tööalasele kompetentsusele mingil kutsealal. Kutsestandardite koostamisel osalevad eelkõige kutse- ja erialaliidud, tööandjate ja töövõtjate organisatsioonid, sageli ka riigi- ja õppeasutuste esindajad. Vaatamata kehtivate kutsestandardite soliidsele arvule (üle 800) need paljudel kutsealadel siiski veel puuduvad. Seega puudub ka loomulik lähtekoht õppekavade koostamiseks. Vahel ei leia aga olemasolevad kutsestandardid veel kasutamist õppekavaarenduses.\nEuroopa Sotsiaalfondi (ESF) toel ja Kutsekoja eestvedamisel täidetava programmi „Kutsete süsteemi arendamine 2008-2013“ käigus liigume selles suunas, et lisaks ametikohtade arvu muutustele erinevates majandussektorites oskaksime kirjeldada ja prognoosida ka tööturu struktuuri kvalitatiivseid muutusi. Viimaste hulka kuulub uute ametite ja kutsete tekkimine ning olemasolevate kadumine või nende kompetentsuse profiili oluline muutumine.\nKutsesüsteemi kaasajastamine seisab ees kõigis majandustegevuse valdkondades. See tähendab eelkõige tööd kutsestandardite, õppekavade ja kompetentsuse hindamise alustega. Tähtis on, et eelseisvaid uuendusi käsitletaks kõikides valdkondades ja kutsealadel võimalikult ühtselt. Selle tingimuse täitmiseks on vaja alustada valdkonna kutsete kaardistamisest. Kutsete kaardilt selgub, milliseid kompetentse valdkonnas üldse vajatakse ja kuidas neid otstarbekalt ühendada kutseteks või osakutseteks.\nKutsestandardite uuendamise etapile järgneb õppekavade uuendamine. Üheks terviklikult toimiva kutsesüsteemi tunnuseks peab saama ka võimalus ühitada õppeasutuse (kutsekooli, rakenduskõrgkooli või ülikooli) lõpetamine antud kutsealasse sisenemiseks mõeldud kutse andmisega. See saab võimalikuks, kui õppekava on kooskõlas kutsestandardiga, st õpe on suunatud kutsestandardis kirjeldatud kompetentsuse saavutamisele ja õpitulemuste hindamine toimub usaldusväärsel viisil. Kõik eelkirjeldatu ei ole aga ühekordne pingutus, mida ESF programmi toel tehakse. Teatava perioodilisusega tuleb valdkonna kaardistamist ning kutsestandardite ja õppekavade uuendamist jälle ja jälle korrata. Sama käib ka oma kompetentsuse perioodilise hindamise ja ametliku tunnustamise kohta kutsetunnistusega. Uued, kompetentsipõhised kutsestandardid ja kutse osade kaupa taotlemise ning andmise võimalus muudavad need protsessid paindlikumaks.\nÜmberkujundatav kutsesüsteem peaks paremini võimaldama arvestada ja tunnustada elukestva õppe tulemusi, sh varasemat töö- ja õpikogemust ning muuta erinevad kvalifikatsioonid rahvusvaheliselt paremini võrreldavaks. Selleks otstarbeks võtsid Euroopa Parlament ja Nõukogu 2008.aasta 23.aprillil vastu soovituse „Euroopa ühtne elukestva õppe kvalifikatsiooniraamistik“ (EQF). See raamistik määratleb kaheksa kvalifikatsioonitaset teadmiste, oskuste ning iseseisvuse ja vastutuse ulatuse terminites. Soovituse rakendamine eeldab, et esmalt seovad EL liikmesriigid oma riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud EQF-ga ja 2012. aastast lisatakse kõigile väljastatavatele tunnistuste ja diplomite lisadel viide sobivale EQF-i kvalifikatsioonitasemele. Eesti kvalifikatsiooniraamistikus on samuti kaheksa taset, mis ühilduvad EQF-ga.\nViis aastat tagasi loodi EL liikmesriikide, kandidaatriikide ning Euroopa Majanduspiirkonna vahel Europassi võrgustik. Võrgustiku eesmärgiks on inimeste kompetentside ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse ning võrreldavuse suurendamine, et lihtsustada õpirännet ning tööalast liikuvust erinevate riikide ja majandussektorite vahel.\nSellekohased põhimõtted sõnastati Kopenhaageni deklaratsiooniga. Deklaratsioonis on märgitud, et inimeste kutsealasele ettevalmistusele tuleb anda Euroopa mõõde, mis põhineb riikide ja institutsioonide koostööl ning partnerlusel. See omakorda peab põhinema läbipaistvusel, informatsiooni kättesaadavusel ja nõustamisel. Nende põhimõtete rakendamiseks soovitatigi tuua Europassi nimetuse alla dokumendid, mis kirjeldavad õppija või töötaja kompetentsust. Europass põhineb viiel dokumendil, millest kõige laialdasemalt kasutatakse Europassi CV ühtset vormi. Nii teab tööandja, et ta saab ühes kindlas formaadis CV, mida tal on kergem läbi vaadata ja tööotsija ei pea muretsema, kas tema CV vastab just selle riigi nõuetele. 2009. aastal koostati Euroopas üle kahe ja poole miljoni Europassi CV. Kindlasti ei tähenda aga Europassi CV rakendamine seda, et iga riigi omapärad CV koostamisel peaksid ära kaduma. Pigem on see võimalus vähendada teise riiki tööle kandideerimisega seonduvaid probleeme. Eesti Europassi Keskusest, mis töötab Kutsekoja koosseisus, saavad inimesed ka nõu küsida, kui neil puudub CV koostamise kogemus.\nEuropassi CV juurde kuuluvas keelepassis kasutatakse inimese keeleoskuse määratlemisel Euroopa Nõukogu keeleoskussüsteemi 6-tasemelist enesehindamisskaalat. Keelepass julgustab inimesi oma keeleoskust kirjeldama, määratledes eraldi iga keele mõistmise, rääkimise ja kirjutamise tasemed. See muudab keeleoskuse kirjelduse arusaadavamaks ja konkreetsemaks.\nEuropassi dokumentideks on ka diplomilisa ja kutsetunnistuse lisa, mille eesmärk on anda ülevaade inimese kõrgharidusalastest saavutustest või kutsealasest kompetentsusest. Viies dokument – õpirände tunnistus on salvestus välisriigis saadus õpi- ja töökogemusest.\nEuropassi dokumentide ülesanne on tegelikult palju laiem, kui esialgu tundub. Peale selle, et lihtsustada tööle kandideerimise protsessi erinevates riikides, tähtsustab Europass välismaal saadud kogemusi, kohanemisvõimet ja tolerantsust. Need, kes on elanud mõnda aega teises kultuurikeskkonnas, mõistavad ja väärtustavad kultuuride erinevusi ka oma riigi sees. Samuti arendab välisriigis õppimine, töötamine või praktikal osalemine sotsiaalseid oskusi, ilma milleta on raske tööturul hakkama saada.


LV 51. Raamat, mis räägib elu pahupoolest (NB! Päriselul põhinev raamat, mitte väljamõeldud tegelastega lugu.)\nRichard Phillips ja Stephan Talty. Kapteni Kohus. Tõlkinud Kristiina Kõrvas. Helios. 2014. 204lk.\n8. aprillil 2009. a langes USA lipu all sõitev kaubalaev Maersk Alabama Adeni lahes Somaalia ranniku lähistel piraatide rünnaku ohvriks. Tänu kapteni, Richard Phillipsi, isetule ja vaprale tegutsemisele pääses meeskond inimohvriteta. Pärast viis päeva kestnud pantvangidraamat, mille lõpetas mereväe sekkumine, vabastati kapten vaenulike somaallaste vangistusest.\nSelline raamat, mis raputas ja loksutas ikka üksjagu. Kuidas ometi on võimalik sellised asjad tänapäeval, aga nad juhtuvad. Lehekülgede arv oli küll hirmutav, et kas nii pikalt on võimalik ühest konfliktist kirjutada, kuid juttu tehakse laiemalt antud teemast. Phillips pajatab ka kaubalaevanduse minevikust ja olevikust, see on valdkond, mis ajakirjade esikaantele ei jõua, olenemata sellest, et igal aastal liigub Adeni lahe kaudu triljoni dollari väärtuses kaupu. Muidugi ei puudu tema enda karjäär ja mälestused, kui kange tüüp ta juba kooliajal oli jne. Mõni koht ajas ikka lausa muigama.\nKuid kõige enam esindab Phillips seda kangelast, kellest enamasti ei oska arvatagi, et ta seda on. Täiesti tavaline inimene, kui ta satub kriitilisse olukorda ja suudad hoida kindlat meelt, siis on tema vaimu raske murda.


Ioonsaatja / ioonanduri tootjad ja tarnijad - Hiina ioonsaatja / ioonanduri tehas\nOnline ioonimõõtur T4010\nTööstuslik veebipõhine ioonmõõtur on veebiprotsessoriga veebikvaliteedi seire- ja juhtimisseade. Seda saab varustada iooniga\nselektiivne fluoriidi, kloriidi, Ca2 +, K +, NO3-, NO2-, NH4 + jne andur\nTööstuslik veebipõhine ioonmõõtur on veebiprotsessoriga veebikvaliteedi seire- ja juhtimisseade. Seda saab varustada fluoriidi, kloriidi, Ca2 +, K + ioonselektiivse anduriga\nNO3-, NO2-, NH4 + jne.\nOnline iooniarvesti T6510\nIoonselektiivne elektrood on omamoodi elektrokeemiline andur, mis kasutab membraanipotentsiaali lahuse ioonide aktiivsuse või kontsentratsiooni mõõtmiseks. Kui see puutub kokku mõõdetavaid ioone sisaldava lahusega, tekitab see kontakti anduriga selle tundliku membraani ja lahuse vahelises liideses. Iooni aktiivsus on otseselt seotud membraanipotentsiaaliga. Ioonselektiivseid elektroode nimetatakse ka membraanelektroodideks. Seda tüüpi elektroodidel on spetsiaalne ioonidele reageeriv spetsiaalne elektroodimembraan. Elektroodimembraani potentsiaali ja mõõdetava ioonisisalduse suhe vastab Nernsti valemile. Seda tüüpi elektroodidel on hea selektiivsuse ja lühikese tasakaaluaja omadused, mistõttu on see potentsiaalanalüüsi jaoks kõige sagedamini kasutatav indikaatorelektrood.\nKaltsiumelektrood on PVC-tundlik membraani kaltsiumioonide selektiivelektrood, mille toimeainena on orgaaniline fosforsool, mida kasutatakse Ca2 + ioonide kontsentratsiooni mõõtmiseks lahuses.\nCS6718 kõvadusandur (kaltsium)\nKaltsiumioonide kasutamine: kaltsiumioonide selektiivse elektroodi meetod on efektiivne meetod kaltsiumioonide sisalduse määramiseks proovis. Kaltsiumioonide valikulist elektroodi kasutatakse sageli ka veebipõhistes vahendites, näiteks kaltsiumioonide tööstuslikus veebipõhises seires, kaltsiumioonide selektiivselektroodil on lihtsa mõõtmise, kiire ja täpse reageerimise omadused ning seda saab kasutada koos pH- ja ioonimõõturite ning võrgus oleva kaltsiumiga ioonanalüsaatorid. Seda kasutatakse ka elektrolüütanalüsaatorite ioonselektiivsetes elektroodidetektorites ja voolu sissepritseanalüsaatorites.\nVeebis kloriidioonide testimiseks kasutab kloriidioonide veebiandur tahke membraani ioonselektiivset elektroodi, mis on kiire, lihtne, täpne ja ökonoomne.\nKõik meie Ion Selective (ISE) elektroodid on saadaval paljude kuju ja pikkusega, et need sobiksid väga erinevate rakendustega.\nNeed ioonvalikulised elektroodid on loodud töötama mis tahes kaasaegse pH / mV mõõturi, ISE / kontsentratsioonimõõturi või sobiva online-seadmega.\nJuhtivuse TDS-andur, Titaanisulami juhtivusandur, Ph-anduri elektrood, Quadrupole Graphite Conductivity Sensor, Elektromagnetilise juhtivuse andur, Klorofülli andur,


väärtused Archives - Aeternum Koolitus ja Konsultatsioonid\nMaarja Virkus on „Eesti Parim Teenindaja 2009“ konkursi kolmanda koha võitja. Võidu aastal töötas Maarja Starmanis klienditeenindajana. Täna on ta oma tööandjale truuks jäänuna endiselt Starmanis, ametilt kliendihaldur. Maarja on erakordselt särav, humoorikas ja rõõmsameelne teenindaja. Küsisime Maarja käest, mis ajendas teda konkursil osalema ja mida põnevat on tal sellest ajast meenutada. […]\nEdulugu: särav, humoorikas ja rõõmsameelne teenindaja Maarja Virkus\tadmin\t2012-03-04T14:51:35+02:00\nMaarja saabus värskelt tagasi Põhja-Inglismaalt, kus ta töötas 8 kuud teenindajana Lambton Hounds Inn-is. Varasemalt on Maarja kahe aasta vältel hooajaliselt töötanud teenindajana Eestis. Vestlesime Maarjaga ja uurisime, millised on teenindaja rõõmud ja mured võõrsil, kuidas käituvad kohalikud kliendid ja milline on üleüldine teeninduskvaliteet. Intervjuust selgub, et small talk-i ja siira naeratuse mõju on tegelikult palju [...]\nTeenindajana Põhja-Inglismaa pubis\tadmin\t2012-01-04T21:41:48+02:00\nJust selle küsimuse esitab ka Robert Bacal oma raamatus „Perfect phrases for customer service“ (tõlgitult: „Ideaalsed väljendid, mida kasutada klienditeeninduses“). Robertil on üle 20 aasta kogemusi klienditeeninduse valdkonnas ning ta on mitmete teenindusalaste käsiraamatute autor. Suurepärase teeninduse pakkumine peaks Roberti arvates teenindajaid huvitama eelkõige kolmel järgneval põhjusel: […]\nMiks peaks suurepärase teeninduse pakkumine teenindajale korda minema, eriti kui sellega ei kaasne suuremat töötasu?\tadmin\t2011-12-07T22:49:34+02:00\nteenindusprotsess eesmärgid häälestumine professionaalsus motivatsioon missioon visioon meeskond müügikultuur sõnumid organisatsiooni tulevik koolitus juhi funktsioonid rasked kliendid kutseoskused juhtimisoskus lisamüük teeninduskultuur suhtumine teenindusjuhtimine Aeternum müük kampaania väärtused kliendisuhtlus suurepärane teenindus suhtlemine teenindusvaatlus müügistrateegia juhtimine hea teenindus hoiakud teenindusetapid Hea Teeninduse Kuu hea klienditeeninduse abc tagasiside teenindus halb teenindus klienditeenindus Teenindus- ja müügitreff testostlus teeninduskoolitus Hea Teeninduse Kuu 2012 suhtlemispsühholoogia süsteemne juhtimine


Kalev/TLÜ teenis hooaja esimese võidu, Pärnu pidi tunnistama Ogre paremust - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKalev/TLÜ teenis hooaja esimese võidu, Pärnu pidi tunnistama Ogre paremust\n26. oktoober 2019, 20:20\nLisatud galerii Pärnu mängust\nPaf Eesti-Läti korvpalliliigas oli laupäevastes mängudes võidukas Tallinna Kalev/TLÜ, kui koduplatsil seljatati Tartu Ülikooli meeskond. Pärnu Sadam pidi BK Ogrelt vastu võtma napi kaotuse ning Riia VEF oli üle Jurmalast.\nTallinna Kalev/TLÜ - Tartu Ülikool 73:68 (23:25, 14:10, 24:14, 12:19)\nTartu alustas mängu paremini, kui mindi 11:6 juhtima ning avaveerandil eduseisu käest ei antudki. Kyle Riddley kaugviskest pääses Kalev/TLÜ teise veerandaja alguses punktiga ette ja järgnevad minutid kulgesid tasavägiselt. Ligi kaks minutit enne poolaja lõppu olid kaugvisetel täpsed Mario Paiste ja Kaido Saks ning puhkepausile siirduti võõrustajate 37:35 eduseisust.\nKodumeeskond jätkas kolmandal veerandajal head hoogu, kui tehti 9:2 spurt ja kuue minuti möödudes juhiti juba 11 punktiga. Vahe paisus korra ka 14 punktile, aga Robin Kivi kaugviskest said tartlased viimast veerandaega alustada 12-punktilisest kaotusseisust. Robert Valga 11 järjestikuse punkti toel suutis külalismeeskond 4.44 enne lõppu haarata 64:63 eduseisu, kuid Kalev/TLÜ-le jäi lõppsõna. 2.21 enne lõpuvilet viis Valge omad 68:67 ette, aga seejärel ei saanud Tartu enam ühtegi punkti. Michael Kyre Buchanan tabas lähiviske, Riddley oli täpne vabaviskejoonelt ja Mareks Jurevicus vormistas kaugviskest lõppskoori.\nTartu näitas paremat visketabavust (46% - 43%), aga lauavõitlus kuulus Kalev/TLÜ-le 39:33 (ründelaud 9:3). Korvisööte jagasid võõrustajad samuti rohkem 18:15 ja pallikaotuseid tegid tartlased rohkem 12:8.\nMichael Kyre Buchanan tegi võitjate eest kaksikduubli 13 punkti ja 10 lauapalliga. Kyle Riddley lisas 10 silma ja 4 lauapalli ning Tanel Sokk ja Cadarian Raines lisasid 9 punkti. Karl-Johan Lips, Mario Paiste ja Kaido Saks said kirja võrdselt 8 silma.\nKregor Hermet oli Tartu parim 19 punkti ja 6 lauapalliga. Robert Valge järgnes 18 ja Robin Kivi 17 punktiga.\nPärnu Sadam - BK Ogre 75:81 (17:19, 12:18, 22:22, 24:22)\nPärnu jäi 2:7 kaotusseisu ning kuigi avaveerandi lõpus suudeti 17:17 peale tulla, viis Kristaps Dargais Ogre uuesti 19:17 ette. Seisult 22:22 tegid külalised 8:0 spurdi, aga seejärel hakkas Pärnu kaitsemäng paremini toimima ja Märt Rosenthali lähiviskest suudeti vahe vähendada kahele punktile. Neli järjestikust punkti tõi aga Nikolajs Zotovs ja Rinalds Sirsninši korvist võitis Ogre poolaja 37:29.\nOgre domineeris enamikku kolmandast veerandajast, kuid olulised punktid said kirja Karl-Martin Kask ja Robert Benjamin Marberry ning viimane neljandik algas Ogre 59:51 eduseisust. Läti klubi hoidis ligi viis minutit kümnepunktilist edu, misjärel tabas olulise lähiviske Siim-Markus Post ja kaugelt saatis palli läbi korvirõnga Rosenthal. 61:68 seisult tegid külalised aga 6:2 spurdi ja paistis, et mäng on otsustatud. Siiski ei andnud Pärnu alla, kui 36 sekundit enne lõppu tabas Post kaugviske, Dargais tegi pallikaotuse ja Post oli täpne ka lähiviskel. Nii oli 30 sekundit enne lõpuvilet Ogre eduseis vaid 76:73, kuid vajalikel hetkedel tabas Zotovs kolm vabaviset ja 15 sekundiga kuuepunktilisest kaotusseisust ei suutnud Pärnu enam välja tulla.\nPärnu jäi visketabavuses 44% - 43% peale, kuid lauavõitlus kaotati 36:41 (ründelaud 11:13). Korvisööte andis Ogre 22 Pärnu 18 vastu ja pallikaotuseid tegi kodumeeskond rohkem 15:10.\nKristaps Dargais tegi võitjate poolelt kaksikduubli 24 punkti ja 12 lauapalliga. 13 punkti, 5 lauapalli ja 8 korvisöötu lisas Rinalds Sirsninš, Rihards Zebergs tõi 11 ja Nikolajs Zotovs 10 silma.\nMärt Rosenthal viskas Pärnu parimana 23 punkti. Siim-Markus post kogus 16 punkti, 8 lauapalli ja 8 korvisöötu ning Robert Benjamin Marberry nimele jäi 13 punkti.\n«Võidetav mäng oli, ei saa rahul olla. Neil läks üks mees (Kaspars Berzinš - toim.) ära ja üks oli veel vigastatud. Meil oli variant, aga me polnud füüsiliselt valmis. Esimene plaan ongi see, et parema meeskonna vastu on vaja saada lahtised pallid kätte, vaja olla füüsilisem ja tahta rohkem. Kui olid otsustavad hetked, siis nemad said aga lahtised pallid kätte. Meie leegionärid jäid täna pehmeks. Ogre meeskond on [Rihards] Zebergsi ja [Kristaps] Dargaisi nägu. Nad on sitked ja mängivad peaga. Ei pea supertalent olema, peabki sitke olema. Olen pettunud [Lauris] Blausis ja [Ernests] Kalves. Nad teavad neid mehi paremini kui teised, aga ikkagi jäid pehmeks,» rääkis Pärnu Sadama peatreener Heiko Rannula Delfile antud intervjuus.\nKas Kalve, kellel on käimas katseaeg, on meeskonnas jätkamas? «Praegu on veel kõik lahtine. Mäng Kalev/Cramoga on ees. Just heade meeskondadega mängud peavadki näitama leegionäride taseme ära. Tagumise poole satsidega võib ka noortega mängida. Võitleme ära Kalev/Cramo mängu ja seejärel teeme otsuse. [Robert Benjamin] Marberry ja [Jeremiah Daniel] Paige pole valmis sellises liigas mängima. Neil on mõlemal puudusi teatud elementides. Novembri algus ongi otsustamise koht.»\nVEF Riga - Jurmala 99:71 (22:16, 23:20, 27:17, 27:18)\nVEF läks kohtumist 11:4 juhtima ning juba avaveerandil suudeti korra ka kümne punktiga ette pääseda. Jurmala suutis mängus püsida, aga järgmise kümne minuti jooksul isegi viigini ei jõutud ja poolajaks olid võõrustajad 45:36 peal. Janis Blumsi kolmepunktiviske järgselt juhtis VEF kolmanda veerandaja lõpus juba 72:52 ning Jurmala enam Läti tippklubi hoogu peatada ei suutnud, millega tuli vastu võtta 28-punktiline kaotus.\nVisketabavuses jäi VEF peale 52% - 43%. Lauavõitluses oldi üle koguni 46:27 (ründelaud 15:6) ja korvisööte jagati samuti rohkem 28:17. Jurmala tegi rohkem pallikaotuseid 14:13.\nJanis Blums viskas VEF-i parimana 20 punkti. Arturs Kurucs tegi kaksikduubli, visates 16 punkti ja andes 11 korvisöötu. 12 silma sai kirja Kristaps Mediss, Roberts Stumbris lisas 11 punkti ja 6 lauapalli ning Lester Medford tõi 11 punkti, 7 lauapalli ja 7 korvisöötu.\nUgis Pinete oli Jurmala resultatiivseim 14 punktiga. Pierre Hampton ja Denis Krestinin lisasid võrdselt 10 silma ning 7 punkti tõid Kristians Sulcs ja Edgars Jeromanovs, kellest viimane jagas ka 5 korvisöötu.


Menetlusse võeti tuleva aasta riigieelarve ja tänavuse aasta lisaeelarve eelnõud - Riigikogu\nMenetlusse võeti tuleva aasta riigieelarve ja tänavuse aasta lisaeelarve eelnõud\nRiigikogu juhatuse otsusega võeti menetlusse valitsuse 26. septembril algatatud riigipiiri seaduse ning väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmise seaduse eelnõu (117 SE), millega viiakse Eesti seadused kooskõlla Euroopa Liidu ühtses viisaruumis kehtestatud reeglite ja nõuetega, mis annavad Eestile võimaluse osaleda Euroopa Liidu ühtses viisaruumis täieõigusliku liikmena vastavalt Schengeni konventsioonile. See tagab isikute vaba liikumise, mis praktikas tähendab, et konventsiooniga ühinenud riikide sisepiiridel piirikontrolli ei toimu. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.\nValitsuse 26. septembril algatatud kindlustustegevuse seaduse, Finantsinspektsiooni seaduse ja isikuandmete kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõuga (118 SE) viiakse sisse muudatused, mis on tingitud eelkõige edasikindlustuse direktiivist. Samuti muudetakse kindlustustegevuse seadust tulenevalt vajadusest võtta üle direktiivi, mis reguleerib meeste ja naiste võrdsest kohtlemist kaupade ja teenuste pakkumisel, kindlustust puudutav artikkel. Lisaks direktiividest tulenevatele muudatustele nähakse eelnõus ette ka kindlustustegevuse seaduse muudatused kliendi mõiste osas ja sätestatakse erisused üldistest isikuandmete töötlemise reeglitest ning tehakse paar väiksemat täpsustust kindlustustegevuse seaduse tänastes sõnastustes. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nValitsuse 26. septembril algatatud Eesti Vabariigi ja Gruusia vahelise tulu- ja kapitalimaksudega topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ja selle juurde kuuluva protokolli ratifitseerimise seaduse eelnõu (119 SE). Topeltmaksustamise vältimise lepingute eesmärk on soodustada investeeringuid, tagada isikute võrdne kohtlemine ning kõrvaldada topeltmaksustamist, mis võib tekkida kahe riigi seaduste koosmõju tulemusena. Eesmärgi saavutamiseks piirab leping tulu- ja kapitalimakse, mida tuluallikariik teise riigi residentide suhtes võib kehtestada. Samuti aitab leping luua lisavõimalusi maksupettuste tõkestamiseks. Eestil on kehtivad topeltmaksustamise vältimise lepingud Soome, Rootsi, Taani, Norra, Läti, Leedu, Poola, Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi, Islandi, Tšehhi, Kanada, Ukraina, Saksamaa, Valgevene, Madalmaade, Itaalia, Prantsusmaa, Iirimaa, Ameerika Ühendriikide, Moldova, Hiina, Kasahstani, Belgia, Austria, Armeenia, Malta, Horvaatia, Šveitsi, Ungari, Portugali, Türgi, Hispaania, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia ja Luksemburgiga. Juhtivkomisjoniks määrati rahanduskomisjon.\nValitsuse 26. septembril esitatud Riigikogu otsuse „Riigi 2006. aasta majandusaasta koondaruande kinnitamine” eelnõu (120 OE). Juhtivkomisjoniks määrati rahanduskomisjon.\nValitsuse 26. septembril algatatud riigi 2007. aasta lisaeelarve seaduse eelnõu (121 SE). Lisaeelarve tulude maht on 6,2 miljardit ja kulude maht 2,7 miljardit krooni. 3,5 miljardit, see tähendab ligi 60% eelarve ülelaekumistest suunatakse reservidesse. Lisaeelarve suurim kuluartikkel on eraldised Haigekassale, 1,09 miljardit krooni. Esimesel juulil toimunud pensionitõusu katteks soovib valitsus eraldada täiendavad 537 miljonit krooni. Juhtivkomisjoniks määrati rahanduskomisjon.\nValitsuse 26. septembril algatatud 2008. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (122 SE). Tuleva aasta riigieelarve tulude maht on 96,3 miljardit ning kulude maht 93,6 miljardit krooni. Eelnõu näeb ette 2008. aasta riigieelarves ligi 2,7 miljardi krooni suuruse ülejäägi. Juhtivkomisjoniks määrati rahanduskomisjon.


Leiti supernoovade vaatluslike eripärade põhjus « Astronoomia.ee\nTeadlased uurisid supernoovade vaatluste eripärasid ning kuidas seda seletada. Uurimuse tulemuseks saadi, et Ia tüüpi supernoovadel on vaheetapp, mille käigus nende pöörlemine aeglustub ning tekitab ajavahemiku evolutsiooni jaoks.\nIa tüüpi supernoova. Kunstniku ettekujutus supernoova plahvatusest. Pilt: David A. Aguilar (CfA)\nIa tüüpi supernoovadena plahvatavad vanad tähed, mida tuntakse valgete kääbustena. Need on väga tihedad tähed, millede mass on tavaliselt alla 1.4 Päikese massi. Seda massi piiri teatakse Chandrasekhari massina. Kui kääbus on sellest raskem, siis ta vajub oma raskuse all kokku ning plahvatab.\nÜletamaks Chandrasekhari massi ja supernoovana plahvatamiseks tuleb valgel kääbusel ainet juurde hankida. Tavaline meetod selleks on doonortähelt gaasi endale “tõmbamine”. Doonoriks on tavaliselt tema kaksiktäht.\nKui kääbus pidevalt ainet juurde saab, siis ta hakkab kiiremini pöörlema. Mass küll kasvab, kuid pöörlemine hoiab kesktõuke jõuga tähte kokku kukkumast. Teadlased leidsid, et nii võib kääbuse mass olla ka suurem kui 1.4 Päikese massi.\nKui doonortäht materjali enam ei anna, siis hakkab kääbus oma pöörlemise kiirust kaotama. Aeglustub seni, kuni pöörlemise poolt tekitatud ja kokkukukkumist ära hoidev jõud muutub piisavalt väikeseks, et täht saaks plahvatada supernoovana.\nAvastus on oluline sellepoolest, et võimaldab seletada Ia tüüpi supernoovade vaatluslikke aspekte. Näiteks ei olnud varem teada, miks ei ole plahvatuse ajal näha vesiniku ja heeliumi spektrijooni, mis doonortähelt vabanenud gaasi tõttu võiks tekkida. Selle seletuseks ongi vaheetapp, mille jooksul kääbuse pöörelmine aeglustub. Pöörlemise aeglustumine võtab kaua aega, miljonitest miljardite aastateni, mille käigus jõuab see gaas hajuda.\nSamuti seletab avastus, miks ei ole tihti näha doonortähti pärast plahvatust. Ka selle põhjenduseks on pikk vaheetapi aeg, mille jooksul doonortäht evolutsioneerub, näiteks sarnaseks valgeks kääbuseks.


Hartvig Juksar – Vikipeedia\nHartvig Juksar (31. oktoober 1910 – 19. märts 1985) oli eesti oboemängija ja muusikapedagoog.\n1930. aastal lõpetas ta Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Aastatel 1927–1932 õppis Tallinna Konservatooriumis oboed Mihhail Prokofjevi klassis. 1940. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta oli korporatsiooni Sakala liige.\nAastatel 1932–1944 oli ta Vanemuise teatri orkestrant, 1944–1970 Estonia teatri orkestri oboerühma kontsertmeister. 1944–1978 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi ja 1944–1981 Tallinna Muusikakooli oboe eriala õppejõud. Tema õpilasi on Voldemar Rohtla, Hudo Kaljulaid, Viido Viires, Heldur Värv, Jaak Maasik, Teet Põder, Arvo Purga, Viljar Jõe, Toivo Lillepõld ja Ando Rannu.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hartvig_Juksar&oldid=5360941"


Palun arvesta sellega, et õppetöös on vaja senisest rohkem kasutada tehnoloogia abi (arvuti, sh veebikaamera ja hea internetiühendus). Võib juhtuda, et auditoorse õppetöö asemel toimub õppetöö algselt planeeritust enam e-õppena. Kui õppetöö läheb suuremal määral üle e-õppele ja Sul on probleeme, siis palun anna oma õppekava õppekorralduse spetsialistile või programmijuhile teada.\nPalun tule õppetööle kohale võimalikult täpselt, et ei tekiks kogunemisi üldkasutatavates ruumides. Auditooriumid avatakse vähemalt 10 minutit varem, aga arvestada tuleb, et see aeg on mõeldud ka auditooriumi tuulutamiseks.\nNii vaktsineeritud kui ka vaktsineerimata tudengitel ei ole lubatud haigustunnustega õppetööl osalemine. Palun teavita sellest kohe ka õppeaine õppejõudu, kui haigestud ja osaleda ei saa. Õppejõud saab siis mõelda, kuidas Sind kaasata või õppematerjale jagada.\nIgas aines tuleb õppetööl osalemine registreerida. Selle eest vastutab õppeaine õppejõud, aga kui Sul on segadust registreerimisega, siis palu õppejõul selgitada, kas see on korraldatud õppeaine Moodle'i keskkonnas või toimub see paberkandjal. Neid andmeid kasutatakse vaid vajadusel lähikontaktsete tuvastamiseks.\nÕppehoonesse sisenedes ja üldkasutatavates ruumides liikudes kanname kõik maski (nii vaktsineeritud kui ka vaktsineerimata inimesed), sest me ei kontrolli uksel nakkusohutust. Auditooriumis maski kandmise või mitte kandmise kohustuse otsustab õppejõud. Tavaliselt on nii, et kõik vaktsineerimata isikud on kohustatud maski kandma ja igalt maskita üliõpilaselt on õigus küsida nakkusohutuse tõendit. Samas, kui auditooriumis ollakse ikkagi liialt tiheli, soovitame maski kanda kõigil kontaktõppes osalejatel. Siit ka palve: palun soeta endale korduvkasutatav mask või ühekordseid maske ja kanna neid alati kaasas.\nKüsimuste korral või täpsema info saamiseks pöördu julgelt oma õppekava õppekorraldusspetsialisti või programmijuhi poole.\nPöördu julgelt oma õppekava õppekorralduse spetsialisti poole, kui sul tekib probleeme mistahes õppetöö praktilise korralduse valdkonnas: tunniplaanid, ainetele registreerumine, õpingute hetkeseis, VÕTA, tõendid, üliõpilaspilet jms.\nSalme 1a - 117\nSalme 1a- 116\ntel 737 6447, 5884 5002\nloodus-ja reaalainete õpetamine põhikoolis\nErialainfo leidmisel ja andmebaaside kasutamisel W.Struwe tn 1 asuvas TÜ raamatukogus aitab raamatukogu erialareferent Vilve Seiler vilve.seiler [ät] ut.ee, tel 737 5729.\nHaridusalast kirjandust leiab ka haridusteaduste instituudi raamatukogust Salme 1a-106. Vt täpsemalt raamatukogu kodulehelt.


Praktika- ja tööpakkumised < Tudengile < Majandusteaduskond < Teaduskond < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nPraktika- ja tööpakkumised TTÜ majandusteaduskonnas\nPRAKTIKA- JA TÖÖPAKKUMISED EESTIS\nMeil on suur rõõm teatada, et praktika- ja tööpakkumiste vahendamise ja administreerimise hõlbustamiseks avas TalTechi majandusteaduskond spetsiaalse veebiplatvormi. Nüüd saavad tudengid leida erialase töö mugavalt, kiiresti ühest kohast:\nRAHVUSVAHELISED PRAKTIKA- JA TÖÖPAKKUMISED\nKoostöös EFMD-ga on TalTech majandusteaduskonnal hea meel pakkuda üliõpilastele rahvusvahelisi praktika- ja tööpakkumisi. Selleks saate kasutada keskkonda Highered. Highered pakub praktikakohti erinevatelt rahvusvahelistelt ettevõtetelt ning pakkumisi saab sorteerida riigi, eriala, õppetaseme ning tegevusala järgi. Täiendavalt on võimalik teha ka enesehindamise teste.\nKeskkonna kasutamiseks tuleb teil registreeruda, kasutades ....@taltech.ee e-posti aadressi.


Küsige hairstlilistist: kuidas ma tean, kas ma võin maha tõmmata? | UUDISED\nKüsige hairstlilistist: kuidas ma tean, kas ma võin maha tõmmata?\nKui soovite, et oleksite oma isiklikku hairstillist teie kutsumisel, valmis pakkuma teadmisi kõigi oma vajutades juuste dilemmad? Nii tegime ka meie Ask the Hairstylist seerias kuulsuste juuksuriga Mark Townsendi . (Ta vastutab Olseni märkide eest, kannab oma nooremat õde, Elizabeth, stiilib Dakota Johnsoni, Shay Mitchelli ja teiste osi. Oh, ja ta on Dove'i kuulsuste juuste pro.) Selles seerias pakub Townsend järgmist parim asi 24/7 hairstylist: maitsestatud pro, kes soovivad vastata kõigile teie põletamisele (mitte sõna-sõnalt ... me loodame) juukseküsimused.\nSelle kuu veerus oli meil üks asi: võsas. 2015 aasta kuumim allahindlus näib olevat varsti minema, igal nädalal hakkab uus tüdruksõber torkama. Kuid kas lõika tööd oma unikaalse näo kuju? Kuidas me tagame, et me ei jäta salongist kahetsust? Me palusime tal seletada seda kõigist soenguarsti vaatenurgast. Jätkake kerimisnuppu, et näha tema vastust!\nTere, Byrdi lugejad!\nSuurepärane asi on see, et nad töötavad universaalselt kõigil kujunditel . Sa pead lihtsalt kohandama seda vastavalt oma visuaale. Näiteks, kui teie nägu on pikemal poolel, lisades mõningaid piiranguid teie funktsioonide leevendamiseks ja teie jaoks kõige paremini.\nKuna tuhkad on nii mitmekülgsed, ei taha ma, et ükski naine ei saaks ühtki tema näo kujule tuginedes. Nagu ma varem ütlesin, saate kohandada oma loba vastavalt oma vajadustele. Kuid tekstuur on teine lugu. Kui teil on peenikesed, peenemad juuksed, vali nüri laager. Teie lukud näevad paksemad kui kunagi varem ja nüri on praegu väga šikk.\nUsaldus on ainus asi, mis on üldiselt meelitatav, kuid ma ütleksin, et kärjelaine-karjatamise peibud näevad luksuslikult peaaegu kõik . Üks naise keha kõige ilusamaid osi on tema décolletage, miks mitte seda esile tuua, kui lukud on kaskaadi kohal just selle kohal?\nKui sa oled sukkpütsiga põrutamata või tõsise külje äärega, kandke pudeli kuiva šampooni sinu käekotis alati käepidemete külge. Bangs on teie juuste esimene osa õli saamiseks, nii et hea tärklispõhine kuivashampoon (nagu Dove's Refresh + Care Dry Shampoo, 5 dollarit) hoiab sind kontrolli all. Kui ma kujundan seksikas tekstureeritud hõbe nagu Elizabeth Olseni, kasutavad maha tonni kuiva šampooni, millele on lisatud hea kujunduspasta, nagu näiteks Sally Hershbergeri 24K ülimuslikkuse kompleksne tekstureerimine (40 dollarit). Kui soovite oma hauakambrisse lisada seksikas laine, tuleb kindlasti oma lõõtspinki kasutades oma otsad välja jätta . Tungrauad, mis spiraalselt allapoole lobistuvad, kipuvad natukeseks vaatama "Hea laeva naljapiilil".\nMa arvan, et klanitud võib täiesti šikk olla! Minu ainus reegel, kui tegemist on soengutega, on pühenduda oma välimusele! Kui ma töötan koos Rachel McAdamsiga ja tahame seda seksikas, painduvast tekstuurist, me tõesti selle juurde jõuame. Ma kasutan tonni kuiva šampooni ja minu topelt-barrel rauda ja tõesti teeb avalduse. Kuid kui ma olen näiteks Bella Hadidiga ja ta ütleb, et ta soovib, et see pokker oleks sirge ja sile, siis ma eemaldan mu geelist ja ripsmetuššist ja laseks selle juuksed asetada nii tasaseks kui võimalik.\nKui teie trahvi, tekstureeritud laud ei sisalda lokke ja te olete väsinud seda laineda, kindlustage oma sirged lukud. Kuid tegema, et tõeliselt oleks klapi pealiskaud. Haarake see laud (ma olen kinni GHD-ga) ja oma säraga pihustatud pihustiga ja tööta seda!\nKui sa oled mõelnud põlve saamiseks, ütleksin, et minna seda. Põsepuna ei ole üks nendest drastilisi kärpeid, mis lähevad sulle pisaraid nädala pärast teie salongi kohtumist. Me ei räägi pixie siin! Kui pikkus on soenguks nii üldiselt meelitav kui lähedal, siis kui te lõpuks oma pikkust kaotate, kaaluge steroidide trimmimist. See annab teile teise võimaluse oma juuksed kasvatada ja seda teha veelgi terveks.\nInstagram ( @ marktownsend1 ) saate jälgida Mark'it igapäevase juuste inspiratsiooni jaoks!\nKas sa oled hunnikust saanud? Mis on teie kogemus olnud? Klõpsake siin, et teada saada, millised on kõige paremad rihmad sirgete sirgjoonte jaoks !\nSilte: Alicia Beauty UK, Mark Townsend, Lob, Ask the Hairstylist


TFW 2017/ Kuldnõela nominendi Kadri Kruusi uus kollektsioon teeb kummarduse tema klientidele - Tallinn Fashion Week - Elu24 meelelahutusuudised\nDisaineri loomingus kohtuvad alati tänapäeva funktsionaalne disain ning vanad käsitöötraditsioonid. Tema aksessuaarides on ühendatud ajaloolised oskused moodsa vormiga ning klassika, kvaliteedi ja käsitöö omavahelises kooskõlas sünnibki julge ja innovaatiline vorm. Just sel hooajal, mil rahvusvahelises riide- ja aksessuaarimoes väärtustatakse taas ehtsust, kvaliteeti ning meistrioskuste ajaloopärandit, on Kadri Kruusi looming igati aktuaalne.\nTinglikult jagunevad Kadri Kruusi aksessuaarikollektsioonid kaheks – elegantselt boheemlaslikum ning vabam Boho ning šikk, viimistletum ja detailirohkem suurejooneline Ego. Kui Bohos on ühendatud muretud lõiked funktsionaalsusega, käed jäävad vabaks ja mudelid on sobilikud ka peoõhtule, siis igal Ego kollektsiooni kotil on oma kindel otstarve. Kadri selgitab Ego kollektsiooni olemust: «Järelikult iga naine ju mitte lihtsalt ei taha neid ridiküle, vaid tal on neid päriselt vaja. Ja vahel tulebki naisel unustada kõik muu ja mõelda ainult enda peale ning olla pisut isekas.»\nKuigi Kadri on teinud enda kollektsioonides kõrvalepõikeid ka muude aksessuaaride suunas (nt peaehted, käepaelad, vööd ja sülearvutite ümbriskotid), on tema armastatumaks tooteks jäänud siiski ikka ja alati käekott. Disaineri arvates on igal naisel enda ridiküliga personaalne ning eriline suhe ja koti sisemus reedab alati iga naise tõelise iseloomu. «Ma arvan, et ei tasu alahinnata aksessuaaride osatähtsust moesuundade kujundamisel. Just kott, ehe või kingad annavad sageli selle lõpliku viimistluse ja iseloomu riidekomplektile. Aksessuaar hakkab ju siis alles tõelist elu elama, kui ta on kandja küljes,» selgitab Kadri enda pühendumist aksessuaaridele.\n11. oktoobril Kuldnõela galal esitlusele tulev kollektsioon on loodud spetsiaalselt selleks õhtuks ning on sel põhjusel oluliselt julgema käekirjaga toomaks välja Kadri Kruusi ja tema loomingu sügavamat olemust. Lavale jõuab kunstipärasem nägemus, mille kandmine nõuab pisut enam julgust ning ekstravertsust. Kui vormiliselt on läbivaks teemaks juba tuttav klassika, siis vastukaaluks on disainer sisse toonud värvimängu, mida iseloomustavad erinevad läiked, metalliktoonid, lilla ning must lakknahk.\nKa selles kollektsioonis on ohtralt kasutatud käsitöövõtteid. Iga aksessuaar on valmistatud Kadri Kruusi enda kätetööna, erinevad detailid – näiteks narmad ja lilled – on välja lõigatud ning stantsitud samuti käsitsi. Samas on detailide väljalõikamisel lähtutud juba alateadlikult säästlikkus- ja jätkusuutlikkusprintsiibist. Loomulik on, et kunstiliste detailide jaoks kasutab Kadri vaid nahajääke ning disaineri eesmärk on kasutada kogu materjal selliselt, et ei tekiks kasutut materjali.\nKadri Kruusi Kuldnõela etendusel presenteeritav kollektsioon on samas ka kummardus klientidele. Iga kotimudeli kohta on võetud kokku klientide kommentaarid, neid põhjalikult analüüsitud ning valminud uued mudelid on kohandatud vastavalt saadud tagasisidele. Kuigi mõningate mudelite puhul võib näida, et väline vorm on muutumatu ja üdini kadrilik, siis tegelikkuses on tehtud muudatused, et vormida toodet funktsionaalsemaks ja kandjasõbralikumaks.\nSeega on Kuldnõela kollektsioon läbilõige Kadri Kruusi eelneva loomingu tugevustest, mis on teatavate modifikatsioonidega nüüd sulatatud ühtseks ja värskeks aksessuaarikogumikuks. Kadri kirjeldab uut kollektsiooni: « Minu jaoks oli oluline luua tugev põhi, millele edasi «ehitada» ilu ja karakterit. Funktsionaalsus on oluline ning seega pöörasin tähelepanu nii taskutele, reguleeritavatele rihmadele kui ka muudele kasutusmugavust määravatele pisiasjadele.»\nJust mugavuse ja praktilisuse eesmärgil on Kadri Kruusi kottidele lisandunud ka sportlikke jooni ning elemente. Aktiivsus ja atleetlikkus on muutunud osaks igapäevanormaalsusest ning seda sõnumit kannavad ka Kadri uue kollektsiooni mudelid.\nKuigi Kadri kasutab nahkkollektsioonides vaid Itaalia päritolu sertifitseeritud kvaliteetnahka, ei välista ta tulevikus ka muude materjalidega töötamist: «See on ääretult põnev, kuhu materjaliteadus on tänapäeval liikumas. Loodetavasti on võimalik juba mõne aasta pärast disainida laboritingimustes kasvatatud nahast, mille omadused on sarnased nn pärisnahaga.» Aksessuaaridisainer ootab ka huviga, millal vegannahad saavutavad sellise täiuslikkuse ja kvaliteedi, mis Kadri nõudmisi ning ootusi rahuldavad. «Alternatiivnahad on antud hetkel maailmas veel arendusfaasis ning turul kättesaadavad variandid on rohkem prototüübid kui valmis ja perfektne materjal,» kirjeldab Kadri hetkeolukorda eri nahkadega.\nKadri peab aksessuaaridisainerina oluliseks ka klientide harimist ning naha kui materjali kohta käivate väärarusaamade kummutamist. Just viimastel aastatel on märgatud, kuidas nahkaksessuaaride materjaliks on aina tihedamini märgitud vegannahk. Tänu isiklikele kogemustele teab disainer, et tegelikkuses maksab vegannahk üsna palju ja selle materjali nime all presenteeritakse enamasti sünteetilist kunstmaterjali, mille tootmine baseerub naftal ning sellest tulenebki valmistoote madal hind. «Oluline on, et aksessuaarikandja teadvustaks ja saaks lõpuni aru, kas materjal päris kindlasti vastab tema väärtushinnangutele ning on kooskõlas maailmavaadetega või toetatakse teadmatusest tootjat, kelle põhimõtted tegelikult sinu omadega ei haaku,» innustab disainer põhjalikumalt uurima materjalide ja aksessuaaride taustainfot ning saamislugu.\nKadri Kruus on enda disainerikarjääri jooksul osalenud nii Londoni moenädala raames noorte disainerite konkursil International Fashion Showcase´i (IFS) olles üks esikoha pälvinud Eesti disainerite võidutiimist. Samuti on ta ühena vähestest kodumaistest disaineritest osa võtnud ka Shenzhenis Hiinas toimuval loometööstusmessist ICIF (International Cultural Industries Fair), mis on tunnistatud parimaks kultuurimessiks Hiinas. Kadri kollektsioonid on olnud müügil prestiižikas Londoni butiigis Wolf &Badger, kuhu teda ka pidevalt tagasi kutsutakse. Eestis on Kadri Kruusi looming müügil eri disainipoodides ning Tallinn Kaubamajas. Lisaks on disainer koostööd teinud mitme armastatud eesti disaineriga, näiteks Oksana Tanditi, Katrin Kuldma ja ehtebrändi NVbyK-ga.\nIgapäevaselt toimetab aga Kadri Kruus ka dotsendina Eesti Kunstiakadeemias ning Soomes Häme ülikooli õppejõuna, et anda tudengitele edasi nii erinevaid nahatööga seotud oskusi kui ka enda kogemusi moeettevõtluse valdkonnas. «Minu jaoks on oluline, et traditsioonid ja enda kätega millegi erilise valmistamise oskused hoitakse elus. Seega panustan heal meelel noortesse ja loodan, et nahatöö ja aksessuaaridisain väljendusvormina ei hääbu,» on Kadri optimistlik.\nKuldnõela žüriiliige Kristina Herodes kommenteerib Kadri Kruusi loomingut järgnevalt: «Kadri Kruus väljendab ennast nahakunstis nappi joont, valitud värve ja praktilisi vorme eelistades. Tulemus on meisterlik ja veenev ning tema looming leidis kiiresti üles disainisõpradest kandjad. Kadri teeb unikaalseid asju, mis on jõudnud stilisatsiooniastmelt kõrgele. Kantav kunst ei pea olema koormatud looja ambitsioonide ega eneseotsingutega, vaid meisterlik, küps ja selge oma näoga.»\nKadri Kruusi värskeim looming jõuab Tallinn Fashion Weeki raames lavale kolmapäeval, 11. oktoobril kell 20.00 Vaba Laval toimuval Kuldnõela galal. Kadri Kruus on nomineeritud Kuldnõela auhinnale.\nElu24 Vaata, kuidas lõõgastuvad peokülalised peale presidendi vastuvõttu Tartu kesklinnas Galerii


Thela aed ja kodu: Suure masina saabumine\nSuure masina saabumine\nSee, et kogu selle aiandusvärgi, kaasa arvatud taimemüük, peale oleks pidanud kohe mittetulundusühingu tegema, jõudis mulle kohale alles kuskil aasta tagasi. Sellist tulu, millest mingit isiklikku kasu oleks, sellega teenida on kaunis lootusetu ja kui midagi tulebki, läheb see kohe aeda tagasi. Puhtalt mittetulunduslik tegevus, seega saigi eelmise aasta varakevadel mittetulundusühing asutatudki.\nMõjutas ilmselt ka see, et eelnenud sügisel olin käinud kahekuisel projektikirjutamise koolitusel ja aru saanud, et kui loll ma olen olnud oma selle loogikaga, et ise, ikka ise. Mille tulemusena on mul siin juba pikemat aega koguküla tasuta tööriistalaenutus. Kade ma ei ole, raha sõprade-naabrite käest oleks imelik küsida ja eks aidatakse ka vastu, kui vaja.\nOksapurustajat oli ka hädasti vaja. Võsa kasvab meil kosmilise kiirusega ja veel suurem probleem, kui selle mahalõikamine, on sellest lahtisaamine. Mingi MTD elektriline võsapurustaja meil on, aga sellega ei taha keegi midagi teha, kogu aeg jääb kinni. Tooreste okste sussitamine lõkkes on aeganõudev ja palju suitsu tekitav tegevus, pealegi on multši aias ju alati vaja. Eelmisel aastal panin mõnesse kohta männikooremultši 15-20 cm kihi, nüüdseks paistavad ajalehed välja, mitte ei saa aru, kuhu see kaob.\nOtsustasingi siis äsjaomandatud projektikirjutamise oskused proovile panna ja kirjutasin kohaliku omaalgatuse programmi oksapurustaja hankimiseks projekti. Esimeses voorus sai projekt küll heakskiidu, aga jäi rahade otsasaamise tõttu välja. Sügisvooru ajal oli mul tervis kehv ja sellistele asjadele ei mõelnudki. Kevadel aga värskendasin projekti uute andmetega ja saatsin uuesti ning oh, õnne, mai lõpus tuligi teade, et Aaviku Aiaseltsi projekti on otsustatud rahastada.\nRahandusministeerium kandis raha üle juba enne jaanipäeva, aga kuna ma ise olin märkinud projekti alguseks 1.juuli, ei saanud enne midagi teha. Kohe 1.juuli hommikul sain Aiatähest arve ja kandsin raha üle ning teisipäeval, 5.juuli hommikul saabuski õnn õuele.\nTegemist siis bensiinimootoriga oksapurustajaga Viking GB460, millega peaks saama multšiks lasta ka 75mm tüvesid, purustamisavasid on tegelikult kaks, üks on okste jaoks ja teisega saaks purustada taimejäätmeid. Viimase kasutamises ma küll kahtlen, umbrohi kõduneb kompostiväljakul ka purustamata ära, aga kellel väikesed aiad ja kompostikastid, võib sellest abi olla küll. Inimene, kes selle taimematerjaliga töötab, peaks minust ka pikem olema, sest mulle ulatub see masin praktiliselt lõuani ja taimepurustamise ava on kõige peal. Nagunii saigi ostetud selle mõttega, et kasutada saab kogu kogukond.\nKuna mul pilditöötlemisega pole hetkel aega tegeleda, muu töö ootab kiiret tegemist, panen nõutud logo ka esialgu pildina juurde :)\nProovinud veel ei ole, sest palgatöö vajab tegemist ja aias on ka muudki kiiret teha. Aga küll jõuab.\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 17:53\nSildid: KOP, KÜSK, oksapurustaja, projekt\nRahutu rahmeldaja 6. juuli 2016 18:59\nProjektikirjutamise oskus on suur asi. Tore, et õnn õuel :)\nRose 6. juuli 2016 21:59\nvahva masin! :) pead endale siis pakud jalge alla tekitama kui ise tahad sinna oksi sisse toppida! :)\nMUHEDIK 7. juuli 2016 11:44\nTubli töö! Selline riistapuu on väga vajalik abimees\nkaaren 7. juuli 2016 17:35\nMul on elektrikas, aga vahet pole. Oksapurustaja on võsastuma kippuvas maaaias hädavajalik vidin.\nProjektikirjutamise oskus on ka tähtis oskus. Nagu võluri amet või nii.\nkaaren 7. juuli 2016 17:36\nNipet ja näpet\nSai pisut hulgutud\nKõige suurem ämber\nSüdasuvi on mõnus\nAalujate kaheksas kokkutulek\nLeitsakuline laupäev, vesine ja külm pühapäev\nMoonivärk ja muu umbrohi