Armastuse ja vihkamisega - Tänane leht\nKaljuranna selja taga käib Brüsselisse pääsuks tihe võitlus (14)\nVene ekspert: meil naerdakse EKRE ja Isamaa soovunelma üle (26) MAJANDUS\nTehnoloogiasõda jõudis meie põuetaskusse (10) MAAILM\nLäti ootab riigipeaks esinduslikku konservatiivi (8)\nPõhja-Makedoonia ELi ukse taha jäämine oleks hoop kogu Balkanile ARVAMUS\nMari Mets: mõõt on ülitähtis (1)\nJuhtkiri: suletud saare needus (2)\nPostimees 1944. aastal: naisteenistujad aidaku rindemeestele varrukavappe tikkida\nTäna Vabadussõjas: lõunarinne läheb liikvele (4)\nMaarja Vaino: mitteinimesi tulebki häbistada?! (78)\nEne-Margit Tiit: emakeeles peab saama väljendada ka kõige keerulisemaid mõttekäike (6)\nKarmo Tüür: Venemaa koht Euroopa klubis (8) KULTUUR\nPeresuhetest isiklikult, inimlikult ja julgelt\nArmastuse ja vihkamisega\nKui traditsiooniline on üks traditsiooniline perekond? SPORT\nÜllataja tee pilvepiirilt kuristiku servale\nKontaveidil oli loosiõnne, Kanepil mitte (2) Meelelahutus\nNeeme Korv Äripäeva arvamustoimetuse juht\nVictoria ajastu ekspert A. N. Wilson. FOTO: Sam Ardley\nLugesin raamatut «Viktoriaanid» umbes samasuguste tunnetega, nagu autor, kirjanik, ajaloolane ja kolumnist Andrew Norman Wilson suhtub kirjeldatud ajajärku ning Inglismaasse. Selles kõiges on muide kohati midagi väga eestilikku – jumaldavalt armastada, olles üksiti kriitiline kuni ilmselge põlguseni välja.\nAlustame tõsiasjast, et kuninganna Victoria valitsemisaega 19. sajandi Inglismaal kirjeldav raamat «Viktoriaanid» on kohutavalt raske ja paks. Kõvad kaaned ja ligi 800 lehekülge koos illustratsioonidega teeb sellest karmi poolteisekilose tellise, mis oma gabariitide tõttu on öökapiraamatuks põhimõtteliselt kõlbmatu. Seda tuleb lugeda kirjutuslaua taga istudes, kujutledes juurde iidset raamatukogutuba tumepruunist vineerist seinaplaatidega.\nEdasi autori stiil. Mina ei ole ajaloolane ega briti kirjanduse asjatundja, mistõttu oli mul väga raske end teosesse sisse närida. Raamatu esimesed peatükid on lugedes leebelt öeldes raskepärased. Autoril on kombeks esitada fakte – isikuid, olustikulisi aspekte, seoseid – mingi pöörase kaskaadina, kus ta kaevub detail-detaililt, veidraid omadussõnu vahele pikkides, lõpuks mõne pisiasjani, mille siis korraga veab seletamatul põhjusel tohutult suureks.\nLeidsin end esimeste peatükkide puhul korduvalt istumas ja mõtlemas, miks selle või selle lehma lellepoja pojapoja armuelu või haigus äkki nii tähtis on. Mind lugejana jooksutas selline asi kapitaalselt kinni, sest see, mis lõigu alguses kirjas oli – isik või sündmus – läheb juba meelest ära. Pealgi võib autor alustada juba mingi järgmise asja kirjeldamist. Ühesõnaga, meie keemia ei klappinud esiti kohe üldse.\nTundus, nagu oleks autor nii kohutavalt oma ainest erutatud, et mõtete kirjapanek osutus keeruliseks. Olen kogenud lehetoimetajana niisugused asju ka artiklite puhul märganud. Neile, kes Wilsoni teose kätte võtavad ja midagi sarnast tunnevad, tuleb siiski öelda, et mida peatükk edasi, seda väiksemaks rabedus muutub. Ning kui peatükkide lõppu hakkasid tekkima belletristlikud pingekruvimised, läks lugu ladusamaks ja vahepeal saab naljagi.


Tervishoiutöötajate keskmine tunnipalk suurenes 2020. aastal kõikides ametigruppides, selgus Tervise Arengu Instituudi (TAI) läbi viidud tervishoiutöötajate palgauuringust. Palgakasv kiirenes seoses kevadise eriolukorraga, mitmed tervishoiuasutused maksid seoses eriolukorraga kõrgemat töötasu, lisaks arvutatakse suurenenud öötöö- ja ületunnitöö lisatasu kõrgemalt tasumääralt.\nArstide mediaan kuupalk koos kõigi lisatasudega oli 2020. aasta 3036 eurot, õendustöötajatel 1582 eurot ning hooldajatel 991 eurot, kasvades aastaga vastavalt 13,3%, 11,5% ja 12,4%. „Eelmise aastaga võrreldes palgakasv kiirenes. Kuna analüüsi aluseks on märtsikuu andmed, siis üheks palgakasvu mõjutajaks on COVID-19ga seoses alanud eriolukord ning seetõttu lisatasude ja tavapärasest kõrgema töötasu maksmine,“ kommenteeris TAI tervisestatistika analüütik Kai Maasoo.\nTervishoiutöötajate kollektiivlepingu järgi kehtis arstide tunnitasu alammäär 12,40 eurot ja eriarstidel 13,40 eurot. Tunnitasu alammäär õdedel, ämmaemandatel ja tervishoiu tugispetsialistidel oli 7,45 eurot, kiirabitehnikutel 6,30 eurot, erakorralise meditsiini tehnikutel 6,70 eurot ning hooldajatel 4,65 eurot.


Domus Kinnisvara: Vana maamaja ostu saadab kahtlemata emotsioon! Kuid mida ei tohi seejuures tähelepanuta jätta? | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nMaakohtades ringi sõites jäävad tihti silma õnnetud maha jäetud majakesed. Memmed-taadid, kes siin kunagi elasid, on oma tegemised lõpetanud, ja pere nooremad ei ole soovinud maale tagasi kolida – kõigil oma elud juba ammu linnas ära sätitud. Selliseid maju müüki võttes tajun, kuidas iga majapidamine räägib mulle oma lugu, millest mõned on väga rõõmsad, mõned veidi kurvemat sorti.\nKinnisvaramaaklerina on mul olnud au maale mahajäetud majadesse niiöelda uus elu sisse tuua. Kuidas aga leida sellisele maakohale ja -kodule õiglane hind, see on juba omaette teema. Kuidas anda hind talule, kus on üles kasvanud mitmed põlvkonnad? Seda emotsionaalset väärtust ei ole võimalik panna rahalistesse numbritesse, see on hindamatu. Kinnisvarainimesena pean aga jätma emotsioonid kõrvale ja lähtun turu seisust, toimunud tehingutest, nõudlusest ja pakkumisest, arvestades selle juures kindlasti kinnisvara omaniku soove. Soovitan ka ostuhuvilistel hetkeks emotsioon tagaplaanile jätta ja oma ostu realistlikult kaaluda.\nMida siis maamajade müügi ja ostu puhul silmas pidada?\nVäga oluline teema on elektriliitumise olemasolu või liitumise võimalus. On olnud juhus, kus kinnistu müügihind on 20 000 €, aga elektriga liitumiseks tehti võrguettevõtte poolt pakkumine 66 000 €. Ilmselgelt on sellise kinnistu puhul mõistlik mõelda alternatiivse lahenduse peale, kas päikesepaneelide või generaatori näol või siis hoopis midagi muud. Info ostuga kaasnevate kulutuste kohta on enne ostu sooritamist äärmiselt oluline.\nLigipääs kinnistule. Kui ligipääs kinnistule ei ole avalikult teelt, tuleb kontrollida, kas on seatud teeservituudid. Kui need puuduvad, on vajalik kõigi teele jäävate kinnistu omanike käest uurida, kas nad on valmis seadma tasuta teeservituudi konkreetse müüdava kinnistu kasuks.\nKaevu olemasolu kinnistul. Mul on olnud juhus, kus kaevu kinnistul ei olnud, sest maja lähedal oli allikas ja vesi toodi sealt. Hiljem aga oli allikakoht naaberkinnistuks saanud, mis tähendab, et uus omanik pidi tegelema ka uue kaevu rajamisega.\nKontrolli kindlasti, kas riikliku ehitisregistri andmete põhjal on kinnistul asuvad hooned registrisse kantud.\nKas kinnistule on seatud piiranguid, keelutsoone – üllatusena võib kinnistul olla vääriselupaik, mõne haruldase puu/taime kasvukoht, nahkhiirte kaitseala või näiteks merikotka pesitsuspiirkond. Mida looduslähedasem asukoht, seda detailsem peab olema. Veekogude äärsete kinnistute puhul on oluline jälgida ehituskeeluala piire ja pidada läbirääkimisi kohaliku omavalitsusega. Vahel tuleb ka metsas asuvale kinnistule algatada detailplaneering, et oma unelmate kodu saaks ehitada.\nPärast otsuse vastu võtmist maale mõnus kohake osta süvene korralikult pakkumisse. See emotsioon, mida Sa külastades tunnetad, on väga oluline – see tunne ütleb, kas koht on SEE ÕIGE, kuid südame hääle juures kuula kindlasti ka mõistuse häält ning küsi võimalikult palju lisaküsimusi.\nImelisi maakodude oste!\nTags: Dagmar Lundver, detailplaneering, Domus Kinnisvara, ehitis, ehitus, hind, hoone, kinnistu, kinnisvara, kodu, kontroll, linn, loodus, maa, maakler, maja, majapidamine, mõis, müük, nõudlus, omanik, omavalitsus, pakkumine, pere, piirkond, plaan, planeering, riik, tehing, väärtus, valitsus\nUuem uudis: EKFL: Kinnisvaraettevõtjate optimism on asendunud mõõdukusega ››\n‹‹ Vanem uudis: Uus Maa: Muutunud olukord kinnisvaraturul: uue korteri lõplik hind selgub alles notaris


Kas Sinu auto on juba talveks valmis? 1. detsember ja kohustus kasutada sõidukil talverehve ei ole enam kaugel.\n👉 Hoolitse selle eest, et Sul oleks võimalus rehvid õigeks ajaks ära vahetada.\n👉 Kui Sinu sõidud on valdavalt asulasisesed, siis eelista lamellrehve.\n👉 Vaata rehvid kriitilise pilguga üle, rehv on ainuke asi, mis Sinu sõidukit teel hoiab.\n👉 Kui rehvid on erinevalt kulunud, siis rehvitootjad soovitavad jätkuvalt paigaldada suurema mustrisügavusega rehvid tagasillale.\n👉 Kui Sul „tankistipabereid“ ette näidata ei ole, siis lumehari ja aknakaabits ning oskus neid kasutada teevad kaasliiklejad palju õnnelikumaks ning tõenäosus turvaliselt kohale jõuda on märgatavalt suurem.


Elukutsevalik: Luua Metsanduskool panustab tulevikuspetsialistide silmasärale - Metsamajandusuudised\nAutor: Kairit Prits, Luua metsanduskooli turundusjuht • 14. aprill 2022\nElukutsevalik: Luua Metsanduskool panustab tulevikuspetsialistide silmasärale\nLuua Metsanduskool on kujunemas metsanduse ja loodusteemade kutsevaldkonna tippkeskuseks, kus saavad omanäolise, huvidest ja vajadustest lähtuva õpitee kujundada kõik särasilmsed loodust väärtustavad tulevikutegijad.\nMetsamasinate operaatorite õpe algab klassis, kus kõigepealt harjutatakse kätt virtuaalsete puude peal.\nLuua Metsanduskooli trumpideks on metsanduserialad – siit leiab endale sobiva edasiõppimisvõimaluse nii põhikoolilõpetaja, gümnaasiumijärgselt uusi tarku valikuid tegev noor kui ka juba elukogemusega spetsialist. Vanuseliselt on koolis õppijate seas esindatud kõik rühmad – üheaegselt on kooli metsades oskusi lihvimas 16. kui 60. aastased. Meie kohvikunurgas võib kohata nii lauljaid, advokaate, politseinikke, tippsportlasi kui ka elupõliseid metsamehi, kes on tulnud oma oskusi täiendama.


Usust ja maailmavaatest (nr 110/17.01.2014) | K&T\nUsust ja maailmavaatest (nr 110/17.01.2014)\nKirikukalendri järgi elame jätkuvalt Kristuse ilmumisajas. Ajas, mil on paslik mõelda selle üle, kuidas Jumal inimestele on ilmunud ning kuidas inimesed teda vastu on võtnud ja temast mõtisklenud. Talve selgroog on praeguseks murtud ja päevad lähevad tasahilju pikemaks. Värvikirevuse tagasitulek looduses võtab veel aega, küll aga saadab meid värvikirevus meid ümbritsevate inimeste, nende mõtete, seisukohtade ja arvamuste näol. See puudutab ka seda, mida arvatakse Jumala ilmsikssaamisest.\nKauaaegne Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi usundiõpetuse õpetaja Toomas Jürgenstein analüüsib oma kooli gümnaasiumiastme õpilaste ning uuringufirma Saar Polli poolt Eesti õpilaste seas läbiviidud teaduse ja religiooni vahekorda puudutavate küsitluste tulemusi. Neile tuginedes järeldab autor, et religiooni- või usundiõpetust mitte õppinud õpilased vastandavad jätkuvalt religiooni ja teadust rohkem kui seda õppeainet õppinud õpilased. Teadmatus religiooni ja teaduse vahekorda puudutavate küsimuste osas on Eesti õpilaste hulgas üldiselt jätkuvalt väga suur, mis omakorda ahendab õpilaste teadlikke maailmavaatelisi valikuid.\nMaailmavaateõpetuse kursus on teema, mida käsitleb oma arvamusloos Heikki Silvet, kes on sellenimelist ainet õpetanud Tallinna 32. Keskkoolis. Ta näeb maailmavaateõpetuse kursuses võimalust anda õpilastele laiapõhjaline, erinevaid aineid lõimiv ülevaade teooriatest ja seisukohtadest, mis levinud maailmavaadete kujunemisel olulist rolli on mänginud ja mängivad. Lisaks võiks sellenimeline kursus autori arvates vähendada usuga haakuva teemaderingiga seonduvaid hirme meie ühiskonnas ning olla eelastmeks religiooniloo õpetamisele.\n„Usutav usk“ on järgmisel nädalal toimuva EELK vaimulike konverentsi teema. Vaimulike konverentsi juhatuse liige, õpetaja Katrin-Helena Melder kirjutab oma arvamusloos, et usu küsimus on kirikus üks kesksemaid teemasid, oleme ilmikute ja vaimulikena kirikutöös sellega pidevalt seotud ja võib olla selle üle igapäevaselt väga ei arutlegi. Ent kui meil poleks usku ja me oma usku ei tunnistaks, ei eksisteeriks ei meie kirikut ega ka ülemaailmset kristlikku kirikut.\nSelle üle, kuidas märgata seda, et Jumal meiega kõneleb, mõtiskleb tänases numbris Kirik & Teoloogia toimetuskolleegiumi liige Kristiina Vaiksalu. Ta meenutab meile, et märkamiseks on vaja hetke. Hetke, mida vahest isegi tunnetame, aga ei oska endale teadvustada või pole meil selleks aega. Võtkem siiski see aeg. Aeg mõtisklemiseks, Jumalaga olemiseks ja tema kuulamiseks.\nToomas Jürgenstein, Kümme aastat tähelepanekuid religiooni ja teaduse seostamisest koolis\nHeikki Silvet, Maailmavaateõpetuse kursus gümnaasiumis\nKatrin-Helena Melder, Usutav usk\nKristiina Vaiksalu, Kõigepealt kuulake (Ii 33:14–18)\nLisaks täiendused rubriiki „Uudised ja oikumeenia“. Rubriigist „Arhiiv“ leiab ajakirja varasemate numbrite juhtkirjad koos sisukordadega ja viidetega tekstidele. Vaata ka 2011.–2013. aasta sisukorda ja registrit autorite järgi.\nPauluse kirjad ja (homo)seksuaalsus – tagasivaade Eesti diskussioonis kasutatud hermeneutilistele argumentidele, 1. osa\nKiriku lauluraamatu olemus ja kavandatava lauluraamatu proovikivid dogmaatika vaatenurgast\nEinike Pilli valiti Eesti EKB Koguduste Liidu Kõrgema Usuteadusliku Seminari rektoriks


Rohemaailm ruulib! Lenna Kuurmaa ja Mari-Liis Männik käisid Maailmakoristuspäevaks eelsoojendust tegemas - Elmar.ee\nRohemaailm ruulib! Lenna Kuurmaa ja Mari-Liis Männik käisid Maailmakoristuspäevaks eelsoojendust tegemas\nLenna Kuurmaa, Mart Normet ja Mari-Liis Männik\nRaadio Elmar saates «Manna ja Lenna» oli luubi all 19. septembril toimuv Maailmakoristuspäev. Eelmisel nädalal käisid saatejuhid Lenna Kuurmaa ja Mari-Liis Männik Tartu linnatänavatelt suitsukonisid korjamas. Stuudiosse tuli Mart Normet ja rääkis koristamise aktsioonist pikemalt.\n«Tänavu toimub Maailmakoristuspäev juba kolmandat korda! Ürituse unikaalsuseks on see, et ühel konkreetsel päeval tulevad korraga välja erinevate riikide inimesed ja annavad oma panuse selleks, et maailm oleks puhtam ja ilusam,» sõnas eestvedaja Mart Normet saates «Manna ja Lenna».\nMaailmakoristuspäeva üks eesmärkidest on ka see, et me kõik inimestena mõtleksime hetkeks, mida oleme korda saatnud ja kuidas võiksime edasi elada. «Selge on see, et päris samade meetodite järgi me edasi elada ei saa - me lihtsalt upume oma prügi ja liigtarbimise sisse ära! See on mõtlemise koht,» lisas Normet.\nNormet tõi fookuse alla erilise murekoha, milleks on tänavatel ja rohealadel vedelevad suitsukonid. Ta rõhutas, miks neid ei tohi mitte mingil juhul maha visata. «See on naljakas, et kõige väiksem asi on kõige ohtlikum! Isegi palju ohtlikum kui plastikust toodetud joogikõrs või ühekordne tops. Suitsukoni koosneb paljudest väikestest kiududest, selle sees on 12 000 pisikest tükki, nimetame seda kuulsaks mikroplastiks. Kui suitsukoni hakkab lagunema vees või mulla peal, siis seda ei ole võimalik enam mitte kunagi päriselt kätte saada. Teiseks tuleb silmas pidada, et suitsukoni on ka väga mürgine, üks koni reostab ära kuni tuhat liitrit vett....see teeb ligikaudu kolm vannitäit vett. Ruutmeetri raadiuses hakkab koni hävitama elusloodust enda ümber, kui see on rohu sees, siis see hakkab eritama mürke. Ka tänavale ei tohi koni visata, tuul või vihmavesi võib kanda selle kanalisatsiooni luuki ja sealt omakorda läheb see edasi mõnda veekogusse, see on valus teadmine,» märkis Normet.\n«Tallinna linna on tekkimas ekstra konidele mõeldud prügikastid. See on eestpoolt läbipaistva klaasiga, keskelt pooleks jaotatud ja pealt näiteks sildiga: «Kes sulle rohkem meeldib, Lenna või Taukar?». Siis saad ise valida, kummale poole sa suitsukonil lased kukkuda. Tahame nende kastidega anda inimestele mõtlemisainet ja ühtlasi teha ka rohkem head tuju. Tallinnal on ambitsioon saada Euroopa rohepealinnaks. Nüüd võetakse jalad kõhu alt välja ja antakse endast välja parim selle nimel, et meie pealinn oleks puhtam ja rohelisem,» lisas Normet.\nMaailmakoristuspäev tegutseb tänavu 180 erinevas riigis. «Loodame, et ettevõtmine annab palju tooni kõikjal ja võitleb erinevates paikades ikka selle sama asja nimel. Meie eeskuju on siin eriti tähtis, on ülimalt oluline, et teeksime koristust kaasa ja näitaksime kogu maailmale, et see on üks kihvt asi, mis päriselt toimib. See puudutab meid ju kõiki,» lisas eestvedaja.\n«Kõik koolid ja lasteaiad, kes registreerivad oma koristusaktsiooni Maailmakoristupäeva lehel, osalevad automaatselt ühes põnevas loosirattas. Võidu korral tulevad õppeasutusse esinema lausa kolm artisti korraga: NÖEP, Ariadne ja pluuto. Eelmisel aastal võitis selle toreda auhinna Meremäe kooli rahvas, sinna sõitsid esinema nublu, Kristel Aaslaid ja NÖEP. Siin on võimalus võita oma õppeasutusele midagi täiesti erakordset,» märkis Mart Normet.


Baruto ringi ääres võidule aidanud eestlane: midagi sellist pole varem saavutatud - Võitlussport - Sport - Postimees.ee\nBaruto ringi ääres võidule aidanud eestlane: midagi sellist pole varem saavutatud\n4. jaanuar 2016 7:54\nBaruto (keskel) pärast võidukat matši koos toetajaskonnaga, kelle seas on teda ringi ääres abistanud Ivo Pukk (vasakul). | FOTO: Viimsi Tigers Gym/Facebook\n31. detsembril esimest korda vabavõitlejana ringi sammunud Kaido Höövelson astus sealt ka sama kindla võitjana välja, kui ta alistas Jaapanis Saitamas peetud matšis Hollandi K-1 legendi Peter Aertsi. Sumos Barutona kuulsust kogunud võitlejale ringi ääres eestikeelseid juhiseid jaganud Ivo Pukk tunnistas, et tegemist oli kõige suurema areeniga, kuhu eestlasest vabavõitleja on seni pääsenud.\nBaruto (sinistes pükstes) alustas vabavõitluskarjääri võidukalt. | FOTO: МАТЧ\nHöövelson ei andnud vana-aastaõhtul peetud matšis kolme kolme minuti pikkuse raundi jooksul vastasele suurt sõnaõigust. «Kõik läks planeeritult, just nii nagu pidi. Taktika töötas,» sõnas Postimehele Pukk, kes oli matši ajal üks kolmest abilisest Baruto nurgas. «Matši ajal hüüdsin talle ikka konkreetseid juhiseid, mille olime varem läbi arutanud. Kui Jaapanisse jõudsin, siis rääkisime veel kogu strateegia läbi. Ringi ääres saime olla kolmekesi, kuid kokku oli tiimi suurus umbes 15 inimest ja kokku oli kohapeale sõitnud toetajaskond ligi 45 inimest.»\nRizin Fighting Federationi korraldatud võistlusel pidi Höövelson esialgu kohtuma Jerome Le Banneriga, kuid lõpuks läks ta vastamisi Aertsiga. Kui meedias kirjutati mitmel puhul, et Aerts on just peamine mees, kes eestlase matšiks ette valmistas, siis selle info lükkas Pukk ümber. «Selle koha pealt on läbi käinud veidike vale informatsioon, kuna treenerite tiim oli ikka veidike teine, kes osalesid ka taktika paika panemisel,» täpsustas ta.\nMatši järel kostis mitmelt poolt, et 45-aastane Aerts ei olnud just parimas vormis, kuid Puki sõnul ei tasu kikkpoksijana 141 matši pidanud ja 105 võitu teeninud Aertsi vastasena kindlasti alahinnata. «Jaapanis on ta tõeline legend, kes on seal ära teeninud Mr K-1 nime,» märkis Pukk.\nVõiduga oli loomulikult rahul ka Höövelson ise. «Ma tegin, mis suutsin, andsin endast parima. Peter Aerts on siiski legend,» tunnistas ta jaapani keeles peetud pressikonverentsil.\nAasta viimastel päevadel Jaapanis peetav MMA-võistlus on kuulunud mitme nime ja organisatsiooni alla. Kuulsamaks võib neist pidada Pride'i, mis oli omal ajal väga menukas sari ja konkureeris ka Ameerika Ühendriikidest alguse saanud UFCga. Lõpuks ostis UFC Pride’i ära. Kuna võistluse vorm on aga publikule tuttav, siis oli huvi meeletu ning televaatajate arvu võib lugeda kümnetes miljonites.\n«Võin julgelt öelda, et ükski Eesti võitleja ei ole kunagi nii suurel võistlusel osalenud. Huvi oli meeletu. Lisaks jaapanlastele oli suures koosseisus kohal Venemaa ja Brasiilia meedia. Lisaks näidati matše otse ka USAs. Kogu ürituse taga olid Jaapani absoluutsed tipp-promootorid, et ka televaatajate hulk oleks võimalikult suur,» märkis Pukk. «Olen üle maailma käinud erinevaid võitlusspordiüritusi vaatamas. See on kindlasti praegu üks suuremaid. Ameeriklaste UFC on vast ainult kuulsam.»\nBarutona kuulsust kogunud eestlane on varem Postimehele märkinud, et ta võib vabavõitlejana aastas pidada kolm või neli matši. Praegu on aga raske ennustada, millal võiks teda uuesti ringis näha. «Palju sõltub promootoritest ja sellest, milliseid pakkumisi tehakse,» avaldas Pukk. «Midagi on talle pakutud ja Jaapani meedias on erinevatest võimalustest räägitud, kuid millegi konkreetsega pole veel välja tuldud.»


Kaks päeva Sondas omapead seigelnud karupoeg sai emaga kokku - Uudised - Põhjarannik\nKaks päeva Sondas omapead seigelnud karupoeg sai emaga kokku\nSonda karupoja käpakäigul hoidsid silma peal nii kohalikud elanikud kui metsloomadega tegelevad ametnikud.\nEsmaspäeva hommikul Sonda alevikus omapead uidanud karupoeg, keda kahel päeval korduvalt metsa tagasi viidi, oli eile ennelõunal nähtud jälgede järgi lõpuks emaga kokku saanud.\n"Uudised on head," ütles keskkonnaameti spetsialist Avo Matsiselts kolmapäeva pärastlõunal. "Meie kohapealne kontaktisik täna hommikul karupoega enam ei näinud, küll aga leidis pärast otsimist suure ja väikese karu jäljed: järelikult oli ema karupoja üles leidnud ja nad liikusid juba koos edasi."\nÕnnelikule lõpule eelnes päris palju segadust. Algne jutt, et esmaspäeva varahommikul nähti Sondas karupoja lähistel ka emakaru, kinnitust ei leidnud. Küll aga olevat eelmisel päeval nähtud suurt karu üle raudtee tulemas. Kas tegemist oli just selle karupoja emaga (ja pisikest poega lihtsalt ei märgatud), võib ainult oletada.\nKõige rohkem kahju tekitasid karupoega uudistama ja pildistama läinud inimesed, keda peljates emakaru tõenäoliselt kaugemale hoidis. Lisaks "heategija", kes mõmmiku vahepeal endale koju viis.\nPärastlõunaks oli karupoeg jõudnud juba Uljastele tatsata ja õhtuks seal puu otsa ronida. Kohalik jahimees tõi ta sealt alla ja viis esialgse leiukoha lähedale metsa. Ikka lootuses, et emakaru peatselt poja juurde tuleb.\nTeisipäeval oli mõmmik taas tee ääres. Kohalikud elanikud, kes enam emakaru tagasitulemisse ei uskunud, panid karupoja kasti ja kutsusid keskkonnaameti inimesed talle järele.\nKusagilt läks liikvele jutt, et karupoeg viiakse Elistvere loomaparki.\n"Mina seda ei öelnud, ei saanudki öelda, sest Elistvere loomapargil pole karupidamise luba," ütles Avo Matsiselts. "Sellist luba pole Eestis kellelgi, seega ei olegi kohta, kuhu karupoja viia saaks."\nKohale tuli Matsiselts kutsumise peale küll. Karupoeg oli tema sõnul päris krapsakas ja tundus üsna hästi hakkama saavat.\n"Andsime talle lutipudelist natuke vett; metsast ta leiab üht-teist süüa ka. Kõige mõistlikum on püüda loomapoegi ikka loodusesse jätta ja sulandada, nii et viisime ta jälle metsa. Enne otsisime emakaru jälgi ja kui leidsime, siis nende lähedusse ta jätsimegi."\nUlukiuurija Peep Männil kinnitas, et keskkonnaamet käitus karupojaga täiesti õigesti ja tegelikult ainuvõimalikul moel.\n"Eestis tõepoolest karude rehabilitatsiooniga ei tegelda ja polegi kohta, kuhu karupoja viia saaks. Arvestades, et noorusiga on karudel pikk ja suuremaks saades võivad nad inimestele ohtlikuks osutuda, pole sellise koha loomine ka mõistlik. Seda enam, et kui karupoeg inimesega harjub, tuleb see kahjuks nii talle endale kui karu ja inimese suhetele. Näiteks Venemaal on niisugune karupoegade üleskasvatamine mõeldav − seal saab nad hiljem loodusesse lasta, nii et nad inimestega enam kokku ei puutuks. Meil on kaitsealad nii väikesed, et see pole üldse mõeldav."


Ehkki online slots mängud on olemuselt äärmiselt lihtsad ning ei vaja ühegi erilise reegli tundmaõppimist, on selle teemaga seoses õhus palju küsimusi, millele vastame alljärgnevas juhendis. Ühtlasi leiad ka Bernie soovitused selle osas, millistest kasiinodest võib leida kõige paremad slotikad.\nKas slotikaid on võimalik üle kavaldada?\nKuigi me kõik teame, et kasiinomängud põhinevad juhusel ja on loodud nii, et maja võidaks alati, loodavad kasiinomängijad ikkagi, et ühel või teisel viisil on võimalik mängida nii, et võiduvõimalused oleksid enda suunas kallutatud.\nTäpselt sama mõeldakse ka slotikate osas. Internetiavarustest võib leida tuhandeid viiteid sellele, kuidas teatud slotid on näiteks kuumad või külmad või kuidas online slots masinaid üle kavaldada.\nParaku peame aga siinkohal selle unelma purustama. Online slotikaid ei ole kuidagi võimalik üle kavaldada, kuna mängud töötavad juhuslike numbrite generaatori baasil. Tegemist on keerulise matemaatilise algoritmiga, mis käib pidevalt välja uue sümbolite kombinatsiooni. Algoritm koosneb sadadest tuhandetest kombinatsioonidest, mis loositakse välja täiesti suvaliselt iga kord, kui mängija vajutab keerutamise nupule. Isegi kasiino töötajad ise ei oska mitte kunagi ette ennustada, milline on järgmine kombinatsioon ning kas see kombinatsioon on võitev. Veelgi enam – kuna kombinatsioone on niivõrd palju, ei ole võimalik mitte midagi ette ennustada isegi mängu jälgimise teel, sest algoritm loosib pidevalt välja uue kombinatsiooni.\nSlotikad on seega täiesti juhuslikud ja võitmine ning kaotamine sõltub puhtalt ainult õnnest.\n1. Tee endale selgeks, mida sa soovid slotikast saada\nKindlasti on sul enne mängima asumist peas tekkinud ettekujutlus sellest, mida sa sooviksid mängides leida. Kas sind tõmbab mingi teatud teema – näiteks džungel, muusika, müstika või midagi muud? Kas sa otsid suurt võitu või eelistaksid väikeseid, ent tihedaid võite?\nKui vastad nendele kahele küsimusele, oled enda jaoks juba valiku teinud palju kitsamaks ning väldid ajakulu, mis läheks mängude lehitsemisele ja proovimisele. Näiteks, kui sa jahid suuri võite, sobivad sulle ilmselgelt progressiivse jackpotiga mänguautomaadid. Kui otsid muusikateemalisi slotikaid, siis saad lehitseda kasiino mänguvalikut just selle järgi.\n2. Tee mõned mänguvoorud demoversioonis\n3. Tutvu väljamaksetabeliga\nViisid, kuidas suurendada võiduvõimalusi slotikate mängimisel\nKuigi slotikad on täiesti juhuslikud, ei tähenda see, et sa ei saaks mitte midagi teha selle nimel, et koju jalutada pisut suurema võidusummaga. Siin on neli nippi, mida võiksid kasutada alati, kui kavatsed slotikatega kokku puutuda.\n1. Vaata tasuvusprotsenti\nPea meeles, et online slots on sisuliselt matemaatiliselt loodud mängud ning seega on igal mängul teatud keskmine tasuvusprotsent ehk protsent, mida võib mängija oletuslikult keskmiselt tagasi teenida. Näiteks, kui mängu tasuvusprotsent on 90%, on võimalik, et teenid umbes 90% oma rahast tagasi.\nSee protsent on mõistagi keskmine ja ei tähenda seda, et sa kindlasti kaotad. Vahel võid sa hoopis võita pisut suuremalt, aga samas seejärel tabada nö kaotuste laine, seega võibki kokkuvõtteks tulemuseks olla vastav tasuvusprotsent.\nTasuvusprotsenti tasub eelkõige jälgida slotikate võrdlemisel. Kui ühe mängu tasuvus on 90%, aga teise oma 95%, siis on selge, et kõrgema tasuvusprotsendiga mäng võib osutuda võidurohkemaks.\n2. Loe slotika arvustusi\nPea kõikide slotimängude kohta on internetis rohkelt arvustusi. Kusjuures, isegi online kasiinod võimaldavad tavaliselt slotikat hinnata viie punkti skaalal, et näha, millised slotid on mängijate hulgas eelistatud. Kuigi arvustusi tasub võtta terakese skeptisismiga, võivad ülekaalukalt negatiivsed arvustused tähendada, et mäng ei olegi nii tulus kui oli oodatud.\n3. Jälgi eelarvet\nOnline slotikad võivad olla väga meelelahutuslikud ning vahel võib ununeda täielikult see, kui suure summaga üldse kavatsesid mängida. Vahel võib käsi lihtsalt kibeleda krediitkaardi järgi sooviga kanda kasiinosse veel natuke raha, lootuses sattuda suure võidu otsa.\nSee on aga kõige suurem viga, mida kasiinos mängides teha! Enne, kui võtad üldse kasiinomängud ette, tee selgeks kindel eelarve ja mängi ainult selle summa ulatuses, mitte kunagi suurema summaga.\n4. Kanna väiksemad võidud välja\nSlotikate mängimisel võivad väiksemad võidud vahel täiesti unarusse jääda, kuna satud keerutamisega niivõrd hoogu – nii aga võivad märkamata jääda ka üpris kenad võidud, mis sind lõppkokkuvõttes plussi jätaksid. Kui kandsid oma kasiinokontole näiteks 20 eurot ja võitsid 20 eurot slotikate keerutamisel, kanna see summa oma pangakontole välja ja jätka siis ülejäänud summaga mängimist. Nii on mängurõõmu rohkem, kuna tead, et oled juba omadega heas seisus.\nOnline slots strateegiad\nAinus, mida saad aga teha mängurõõmu pikendamiseks ja võiduvõimaluste parandamiseks, on oma mängukäitumise kontrollimine. Jälgi seda, kui pikka aega sa slotikaid keerutad ning pea kinni kindlast eelarvest. Kui soovidki jälgida mõnda nö strateegiat, siis pea silmas, et taolised strateegiad ei aita mitte suurendada võiduvõimaluste suurust, vaid need aitavad pigem sul hoida oma mängimist kontrolli all, vältides, et keerutad slotikaid liialt palju.\nSlotikad on küll peamise põhimõtte poolest samasugused, kuid tegelikult leidub väga mitmeid erinevat tüüpi slotikaid. Peamiselt võib eristada slotikaid järgneva poolest:\nrullikute ja võiduliinide arv: on nii 5 kui 3 rullikuga slotte ning on slotikaid, kus on paarkümmend võiduliini või suisa mitusada võiduliini;\nteema: slotikaid leidub pea igal teemal, alates luksuslikust elustiilist kuni loomade, filmide ja muusikani;\nanimatsioonide ja efektide olemasolu: on klassikalisi slotikaid ning on ka peenemaid 3D-efektidega slotikaid;\nvõidusummade suhe ehk volatiilsus: mõned slotikad annavad pigem väikeseid võite väga tihti, samas mõned slotikad annavad pigem suuremaid võite, aga harvemini. Sellist infot paraku avalikult teada ei anta, kuid kui mängid mõned korrad slotika tasuta versioonis, saad tõenäoliselt ka selgeks, kui volatiilse mänguga tegemist on.\nIgaühel tekib aja jooksul teatud eelistus selle osas, milline online slots liik kõige rohkem maitse järgi on – mõnele meeldivad näiteks 3 rullikuga slotikad rohkem kui moodsamad 5 rullikuga videoslotid.\nEnamus slotikeerutajatest lähevad koju küll üsna väikese võiduga, kuid aeg-ajalt on mõnele mängijale naeratanud haruldane õnn ning on võidetud elumuutva suurusega võit. Ühel 25-aastasel Los Angelesi mehel läks lausa niivõrd õnneks, et ta võitis 2003. aastal meeletu jackpoti – 39,710,826.36 dollarit ehk umbes 33,2 miljonit eurot! Mis veelgi vingem: ta panustas vaid 100 dollarit.\nSuur võit pisteti tasku ei kusagil mujal kui muidugi Las Vegases, mängides kuulsat progressiivse jackpotiga slotikat MegaBucks. Ja kusjuures, see õnneseen pole ainus, kes on võitnud hiiglaslikke summasid – ka online kasiinodest on minema jalutatud kümnete miljonite eurodeni ulatuvate võitudega.\nLeia parimate slotikatega kasiino\nSlotimängud on ütlemata lõbusad. Pea igas kasiinos leidub sadu slotikaid, üks värvilisem kui teine ning paremate võiduvõimalustega kui järgmine. Online slots tüüpi kasiinomängud on niivõrd populaarsed, et enamasti on ühes keskmises kasiinos mänge nii palju, et võta kas või iga päev uus mäng ette.\nKui tahad oma ajakulu vähendada ning otsid parimate mänguvõimalustega online kasiinot, siis viska pilk peale selle lehe ülaosas olevale Bernie nimekirjale – sealt leiad parimad online kasiinod, kus sind tervitavad sajad lahedad online slotikad!


Katrin Pauts “Minu Praha” – Blogistaja\nAlgus oli häiriv. Kohutav vingumine. Ise ütleb, et armastab Prahat ja siis säherdune kiunumine. Õudne. Hiljem pritsib sarkasmi, pigem küll valab kõik kuuma ja põletava ollusega üle, ennast muidugi ka.\nEi hakanud igav, vastupidi, kohati ajas närvi, no enamasti ajaski ainult närvi, veidi muigama ka, kohati vilksas peast läbi – Püha p***e! Sellist inimest mina kardan, kui peaks temaga ühte ruumi jääma, tahaks maa alla vajuda! Ilmselgelt rebiks ta mind verbaalselt ribadeks. Puhtalt lustist. Puhtalt seepärast, et suudab.\nSutsuke häiris lõiguke seletavat teksti, miks ta kirjutas “Minu Praha” selliseks nagu kirjutas. Milleks seletada? Sarjal on niivõrd universaalne pealkiri, et võid ju ka kirjutada kuidas pool aastat nelja seina vahel istusid ja hommikust õhtuni Mehhiko seepe vahtisid. Iseasi kas seda trükki lastakse, aga põhimõtteliselt täiesti oma asi, mida nii geniaalse struktuuriga pealkirja alla panna. Lugejal pole siin midagi kobiseda. Oluline vaid, et kõik see, mis pannakse, on toimunud kaanel mainitud kohas, enam-vähem. “Minu…” pole ju mingi reisigiid.\nAhjaa, ma elan Kalamajas. Mäletan seda veidrat saagat Pautsi ja korvpalliplatsi vahel. Täpsemalt küll ainult saaga plahvatuslikku algust. Selle saaga, mille suutsid raamatu järgi isegi piiridetagused elanikud tema kohta välja guugeldada. Tähendab, ma ei süvenenud toimuvasse toona, olgugi, et huvitaval kombel elan täpselt samal tänaval, kus kogu palliplatsilahing toimus. Mind ei huvitanud. Kalamaja Facebooki grupis mölisetakse ja vingutakse koguaeg millegi üle. Aga kuna me teadsime, et tegemist on kirjanikuga, siis sildistasime elukaaslasega kohe sündmuse ära. Kohe esimese Pautsi vastavasisulise postituse peale. Meie nimetasime seda reklaamitrikiks, mitte et oleksime viitsinud kontrollida või uurida või jälgida, kas midagi hakkab ilmuma või on ilmunud. Võibolla ei olnud trikikas, ilmselt ei olnud, aga tahaks mõelda, et oli. Nii tundub ilusam. Palliloo peale võtsin hoopis Pautsi oma mõttelisest listist, keda lugeda, maha. Nüüd vast panen tagasi. Kirjutav persoon on väga intrigeeriv ja väga omamoodi metsik. Suutis esmapilgul täiesti tapvalt igavana näivast Prahasse mineku põhjusest – kirjanik läheb kuhugi midagi uurima ja kirjutama, kokku keerutada no sellise loo, et oh-oh-oh-hooo!\nEelmine postitusNagu ikka – jõulud


Tagasi Eestis!: Sügislehtedes sahistamas\nKui keegi ütleb, et sügis pole sel aastal ilus olnud, siis talle ilmselt ei meeldi need kolletunud lehed, taevas lendavad linnuparved, ilusad läikivad kastanimunad, mütsidega tammetõrud ja üleüldse kogu see kirjumirju värk. Aga olgem siiski ausad - see sügis on ikka väääääga ilus olnud. Võrratu!\nOlgugi, et hommikupoolik oli selline hall, siis peale lõunat tuli päike välja ja see tähendas taaskord ühte ilusat sügispäeva. Me olime tublid ja käisime peale kooli seda ilma Nuustakul nautimas. Sahistasime sügislehtedes ja see oli äraütlemata tore. Kohvikus käisime suppi ka luristamas :):):)\nDalai-laama õnnistusega Pühajärv\nÕhtul käisime kusjuures kinos Eesti uut filmi, "O2", vaatamas. Pidin muidu sellest kirjutama, aga kuna mul tuli blogi jälle viimasel minutil meelde, siis ei jõua enam pikka sissekannet kirjutada ja lepin taaskord lühema üllitisega.\nJätan filmi arvustuse homseks ;)\nKolmas koolinädal on nüüdseks läbi saanud ja pean tunnistama, et see nädal tundust kahest eelnevast oluliselt kergem. Ei teagi millest see tingitud on. Hakkan vist vaikselt süsteemi sisse elama ja lõpuks ometi aru saama, kus ma olen :):):)\nNoh, blogi taas kirjutatud nigu nipsti! Kümme järjestikust päeva on kenasti vastu pidanud, 20 veel minna! :):):)\nPostitaja: virxross kell 23:38\nAnnan siiski alla...\nMedal mulle! Allar Jõks saab oma medali homme!\nTüdinenud - koroona-uudistest\nTalv hakkab saabuma!\nVähihaige ema, kellele ei võimaldata oma lapsega k...\nRaha on alati hea saada!\nKunstihuvilisi? Noorkunstnik Karolin oma Jaapani t...\nMillal see puu pikali kukub?\nLugemist rohkem, kui rubla eest!\nVirge VUPSE - Väljakutsed, Unistused, Plaanid, Soo...\nKuidas pohlatamine väsitada võib!\nVäljakutsed, Unistused, Plaanid, Soovid, Eesmärgid...


Tribuut Jumala poolt loodud armastusele\nMa soovin oma ellu armsamat, kes jätaks sinna paika kõik, kui mul teda vaja on. Ma soovin kedagi, kes armastaks mind sellise hoolimisega, et väikestest tegudest paistaks see välja. Kes hellitaks mind oma võitmatu kiindumusega. Ma soovin armastust sellist, mis ei haihtu kunagi ja mis ei suuda ilma teiseta elada. Jumala poolt antud armastust, mis on tõeline, ning mida ei suuda uputada ükski jõgi!\nLilledest paistaks igatsus.\nTegudest suutmatus ilma armastatuta elada.\nMa soovin kedagi, kellele pühenduda. Abikaasat, kes minu eest hoolt kannaks ja kellele ma saaks pühendada oma armastuse. Ma tahan olla oma abikaasa oma, tema kalleim aare.\nposted by Hedi @ 2:59 PM 0 comments


Milline on normaalne kaalukaotuse määr?? - Kiire kaalulangus nalga kaudu\nKiire kaalulangus nalga kaudu. Milline on normaalne kaalukaotuse määr?? - Melanoom\nNii lihtne see ongi. Ma ei taha enam teise tükk kooki festivalil või täiendava osa Olivier. Kui sa sööd tasakaalustatud toitu, siis on parem süüa, ei ole ohtu öösel külmikus visata. Kuid peate patsiendile selgitama, et see on müüt ja diabeediga inimesed elavad pikki, õnnelikke aastaid.\nEbanormaalsete rakkude kontrollimatu kasv kiirendab ainevahetust, mistõttu kogu keha kulub, kasutades oma ressursse maksimaalselt. See toob kaasa lihas- ja rasvamassi kaotuse.\nKui vähirakud hakkavad kogu kehas levima, võib see kahjustada erinevate siseorganite tööd. Onkoloogilised haigused võivad põhjustada kehas keemilisi muutusi, mis häirivad kehakaalu tõusu, isegi vaatamata kõrge kalorsusega dieedile. Vähiravi, näiteks kiiritus ja keemiaravi, põhjustavad sageli ka kaalulangust ja söögiisu. Lisaks sellele põhjustab ravi palju kõrvaltoimeid: iiveldus, oksendamine, suuõõne haavandid, mis muudab toidu võtmise protsessi valulikuks ja ebamugavaks.\nTuberkuloosi kiire kaalulangus nalga kaudu saa üksi ravida, vaid ravi ajal võib jääda haiglasse, arstide järelevalve alla ja ravimite pikaajalisele kasutamisele esimeses varjatud staadiumis.\nKaalu kaotamisega kaasneb nõrkus ja ärrituvus. Ravi toimub ambulatoorselt, antidepressantide abiga ja psühholoogi seansside emotsionaalse seisundi kiire kaalulangus nalga kaudu. Toidu täieliku keeldumise korral toimub ravi statsionaarselt, toitaineid manustatakse intravenoosselt. Neerupealiste puudulikkus Neerupealiste puudulikkus väljendub progresseeruvas lihasnõrkuses, järsus kehakaalu languses, nahk tumeneb ja omandab pronksise varjundi, isutus, minestamine, pidev iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus.\nMiks kaotab inimene normaalse toitumisega kaalu - kaalulanguse põhjused Hüpoglükeemia Haiglasse mineku põhjuseks on järsk kehakaalu langus. Ärge säästa aega tervisekontrolliks. Sageli nimetatakse nõidadeks neidusid, kes söövad kõike, mida teie süda kehakaalu langetamise ajal soovib.\nDiabeet Pärilikkus, ülekaal, viirushaiguste tuulerõuged, punetised esinemine - need on kõige olulisemad suhkurtõve tekkimise põhjused. Peamised sümptomid on janu, nõrkus, higistamine, haavade halb paranemine - kõik see põhjustab suuri energiakulusid inimesele ja ta võtab kiiresti kaalus alla. Diabeeti ravitakse igakülgselt Ravi on ette nähtud sõltuvalt haiguse tüübist.\nNälg on füüsiline vajadus toidu järgi, mis tekib toitainete täieliku või osalise puudumise tõttu. Nälga võib nimetada loomuomaseks kaitsemehhanismiks, sest kaitseb keha energiareservide täielikku kasutamist. Näiteks, võime me nälga tunda mitu tundi pärast söömist madala veresuhkru tõttu. Teisalt, tuleb vahet teha näljal ja isul. Söögiisu on tingitud refleks, mis oleneb näiteks toidu välimusest ja lõhnast.\nHerpes Sellel viirushaigusel on palju ilminguid. Igat tüüpi sümptomid on sarnased, selle selge sisuga villilise lööbega kaasneb sügelus ja põletustunne. Kõige raskemate ilmingute korral on palavik, külmavärinad, isutus. Arstid soovitavad ravi viirusevastaste salvide ja ravimitega Onkoloogilised haigused Onkoloogiliste haigustega on järsk kaalulangus.


Vastutustundlik ettevõtlus ELis - Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus - Euroopa Komisjon\nMis on vastutustundlik ettevõtlus ja ettevõtja sotsiaalne vastutus?\nVastutustundlik ettevõtlus tähendab seda, et ettevõtjad teevad oma igapäevases äritegevuses vabatahtlikult rohkem, kui on seadusega nõutud, et saavutada sotsiaalsed ja keskkonnaalased eesmärgid. See hõlmab mitmeid valdkondi:\nstrateegia „Euroopa 2020” (eelkõige uued oskused ja töökohad, noored, kohalik areng)\nettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud aruandlus\nsotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked\nEuroopa Komisjon julgustab ettevõtjaid kohaldama õiglaseid, inimõigusi austavaid tööhõivetavasid, eelkõige juhul, kui tooted pärinevad väljastpoolt ELi.\nEttevõtjate sotsiaalset vastutust käsitleva liikmesriikide poliitika ja tegevuse vastastikune hindamine\nEuroopa Komisjon korraldas aastatel 2013–2014 ELi liikmesriikide meetmete vastastikuse hindamise. Toimus seitse kohtumist, millest võttis iga kord osa neli liikmesriiki. Kohtumised andsid liikmesriikidele võimaluse tutvuda lähemalt üksteise poliitikaga ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas ning esitada sellekohaseid küsimusi. Samuti võimaldasid need komisjonil saada ajakohast teavet ning analüüsida ühiseid ja riigipõhiseid teemasid.\nVastastikuse hindamise aruanded\nEuroopa Komisjon on ajakohastanud oma uuringut ettevõtjate sotsiaalset vastutust hõlmava poliitika ja meetmete kohta liikmesriikides. Eelmine asjaomane dokument koostati 2011. aastal. Dokument kajastab ajavahemikus 2013–2014 liikmesriikide poolt ja liikmesriikidega teostatud läbivaatamise tulemusi seoses nende ettevõtjate sotsiaalse vastutuse alaste kohustustega. Uuring on teemapõhine ning see kajastab ühiseid üleeuroopalisi prioriteete. Samuti hõlmab see mahukat lisa liikmesriikide prioriteetide kohta.\nEttevõtja sotsiaalne vastutus – ELi liikmesriikide poliitika (2014)\nEttevõtja sotsiaalse vastutus, ettevõtluse ja kohaliku arengu teemalised konverentsid ja seminarid\nKomisjoni koostatud sotsiaalse ostmise juhendit tutvustavad teabeseminarid\nMajanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks


Oled siin: Rahvatantsujuhtide leksikon / Ida-Virumaa / Urve Kilk,\nSünd.05.12.1937 Missos Võrumaal\nEmakeele ja kirjanduse õpetaja Kohtla-Järve IV Töölisnoorte Keskkoolis, Kohtla-Järve 1. Keskkoolis ja Kohtla-Nõmme Koolis, klassivälise töö organisaator Kohtla-Järve I Keskkoolis.\nRahvatantsu juurde jõudis Urve juba Pugola Mittetäieliku Keskkooli 1. klassis ja tantsis mõnede väikeste vaheaegadega mitmesugustes rühmades 40-nda eluaaastani. Elukutset omandades kuulus Tartu Riikliku Ülikooli Rahvakunstiansamblisse, oli Eesti Tantsujuhtide Rühma asutajaliige.\nTantsuõpetaja tööd alustas U. Kilk Helju Mikkeli soovitusel 1959.a, asudes viimase kursuse tudengina juhendama Tartu 8. Keskkooli neiduderühma. Naasnud pärast ülikooli lõpetamist Kohtla-Järvele, kuhu pere oli kolinud 1949.a, hakkas ta kohe tantsima tollases V. Kingissepa nimelise Kultuurimaja segarühmas ja pani ise oma esimeses töökohas töölisnoorte keskkoolis kokku ka segarühma. Kui 1961.a lahkus kultuurimaja segarühma juhendaja Heidi Rekand Kohtla-Järvelt, võttis Urve rühma õpetamise enda hoolde. Peale selle moodustas ta Kohtla-Järve 1. Keskkoolis neiduderühma, kelle viis juba 1962.a I Koolinoorte Tantsupeole. Tantsuõpetamiseks vajalikke teadmisi kogus ta seminaridel ja suvistel kümnepäevastel kursustel. 1964.a suvel sooritas ta Värskas ENSV Rahvaloomingu Maja rahvatantsujuhtide kolmekuuliste kursuste lõpueksamid ja omandas seega rahvatantsujuhi kvalifikatsiooni.\nUrve Kilk on juhendanud iga liiki rahvatantsurühmi Kohtla-Järvel ja oma kodukohas Kohtla-Nõmmel. Neist tuntumad on naisrühm Kuppari Kohtla-Nõmme, RTA Virulane segarühm a 1963-1972 ja naisrühm a-il 1971-1990, D-rühm Virvet alates a-st 1987. Ta on viinud a. 1962–2016 üldtantsupidudele 140 rühma (nendest 9 meeste ja 5 naiste peole). 1967. a korraldas ta Kohtla-Järve 1. Keskkoolis esimese oma kooli rahvatantsupeo ning see sai iga-aastaseks traditsiooniks. 2016.a toimus juba 50. pidu, mille puhul pani ta kokku raamatu „Tujuküllane tantsuteekond”. Ajaloolise ülevaate eesti rahvatantsu viljelemisest Kohtla-Nõmmel on ta talletanud 2015.a välja antud trükisesse. 2011. a ilmus U. Kilgi koostatud kogumik Ida-Virumaa rahvatantsujuhtide loomingust „Ida-Viru tantsuvara”, mis sisaldab ka tema loodud 17 tantsu.\nAlates 1970. aastast on Urve Kilk kaasatud üldtantsupidude lavastamisse. 8 korda on ta olnud liigijuhi assistent (A.1970, 1975 A-segarühmad, 1972 7.-8.kl - üldjuht Henn Tiivel , 1977 5.-6. kl - Lille-Astra Arraste ning 1985 ja 1990 D-rühmad - Naima Ebrok, 2007 2.-3.kl ja 2009 3.-4.kl -Marina Kuznetsova) ja 4 korda liigijuht (1982, 1987 ja 1993 3.-4.kl. rühmad ja 2016 II Eesti Naiste Tantsupeol N5). Maakondlikke tantsupidusid on ta lavastanud alates a-st 1987 ja Virumaa ühiseid koolinoorte pidusid a-tel 1997, 2002, 2007 ja 2012. Tema ülesandeks on olnud kõikide Talviste Tuhamägede Tantsupidude kavade kokkupanek. A-l 1998 algatas ta vabariikliku õpetajate rahvatantsurühmade festivalide traditsiooni, mis osutus elujõuliseks mööda Eestimaad külakorda käies.\nUrve Kilgi tööd eesti rahvatantsu hoidmisel ja edendamisel on väärikalt tunnustatud. Talle on omistatud ENSV teenelise õpetaja aunimetus, 1996 sai ta Virumaa Kultuurkapitali missioonipreemia, 1998 Eesti Vabariigi IV klassi Valgetähe teenetemärgi, 2000 kanti Viru vägevate raamatusse, 2002 omistati maakondlik elutööpreemia, 2006 Ullo Toomi nimeline stipendium, 2012 tunnistati Ida-Virumaa kultuuripärliks, aastal 2010 kuulutati Kohtla-Nõmme valla aukodanikuks ja 2013 ka Kohtla-Järve linna aukodanikuks. 2015.a pandi talle kohaliku rahvamaja juurde tänutäheks nimeline pink, millel on V. Osila sõnad „Aeg tantsib inimestes. Inimene tantsib ajas. Ja tema elumuusikast jääb vaibumatu kaja”.


Üldine jutt / Re: Kas Bjorn on liiga noriv?\n« on: May 23, 2017, 10:12:50 »\nKui on paika pandud reeglid siis nendele tähelepanu juhtimine ja nende täitmise nõudmine ei ole küll kusagilt otsast norimine. Need on ikka selleks, et asi oleks organiseeritud, ei oleks segadust ja kasvõi hilisemal otsimisel hõlpsasti leitav. Ütleks, et ruumi karmimaks korrale kutsumiseks jääb isegi üle veel.\nKui ei suuda reegleid jälgida siis andke andeks, selliseid "butthurt" teemasid küll ei ole vaja genereerida, tuleb ikka endale otsa vaadata. Nii palju kui olen jälginud siis juhised on üsna selgesõnalised aga inimesed lihtsalt ei vaevu lugema ja järgima.\nTehniline pool / Re: HPA balloonide täitmine\n« on: March 21, 2017, 21:18:24 »\nLasergame (Madara 22a), olen ise seal käinud täitmas.\nTehniline pool / Re: CNC GEARBOXID, Ver8 GB cut off lever\n« on: October 14, 2016, 17:37:59 »\nVõin julgelt öelda +1 selle peale, et see voolik ei häiri põhimõtteliselt üldse.\nMõtlesin siin pikalt sama, et häirib ja mis pagana balloon seljas koguaeg jms...\nSuve hakul läksin üle õhu peale ise. Panin PTC (push to connect) otsaga vooliku, käib ühe nupu vajutusega küljest ja hoiab rõhu vooliku sees ilusti, ei pea kinni keerama ega midagi. Mängides voolik häirima ei ole hakanud mitte üks gramm.\nBoonusena on oluliselt lihtsam teha DMRiks ümber, endal plaanis see tegevus.\n« on: October 11, 2016, 16:34:57 »\nKui eesmärk on saada puhtalt Co2 salvede peale asi tööle, siis ei tasu ära. Salved on kallid ja heal juhul saab ühest Co2 kapslist lasta 2 salve, seega at best 0,25 eur per salv jooksev kulu.\nLisa probleem, et Co2-ga ei saa mängida väga kui temperatuur natuke külmemaks läheb.\nKas HPA-le ei ole mõelnud? Või välistasid P* just selle tõttu, et voolik järgi?\nHPA süsteeme on olemas ka muid peale P*.\nÜritused / Re: Kolmapäevak Sõjamäel Arturilt 15 juuni\n« on: June 15, 2016, 10:26:39 »\nSekundeerin küsimust - kas koha peal on võimalik kronoda? Peale viimast kronomist on relvas toimunud muutused, tahaks kindel olla.\nMängupaigad / Re: Sinna meid ei lubata\n« on: June 03, 2016, 09:05:06 »\nArhiiv / Lukku\n« on: June 02, 2016, 12:24:40 »\nOstan M4 14mm CCW keermega toru pikendust 1-2 tolli.\nKui on pakkuda - PM, kui ei ole aga on teada mõni EU netipood kes pakub, võib visata lingi.\nEDIT:: Leitud, võib teema lukku panna.\nTehniline pool / Re: Kas kannatab 11.1 voldist akut?\n« on: May 31, 2016, 20:48:45 »\nEi ütleks. Mul õnnestus see üksik laskudega.\n« on: May 11, 2016, 10:24:16 »\nKaevan vana teema üles ja lisan, et tasub ette vaadata.\nLasin just ühe stock Lonexi puruks 11,1 akuga.\nVõib minna hästi ja ei juhtu midagi aga võib minna ka pahasti.\n« on: January 27, 2014, 14:06:07 »\nOsades endas lugupidavates toidu/alkoholi poodides on ca 1,3 € müügis need niiöelda keevitaja tulemasinad mis töötavad täitsa ustavalt vääääga pikalt. Tuul ei puhu ära ega miskit.\nVideod / Re: halinga\n« on: January 06, 2014, 11:23:57 »\nUuu jei, thanks for the tip.\n« on: January 06, 2014, 10:05:21 »\nHuvitav kas neid pärnakate filmitud asju leiab ka juba kusagilt?\nOst - Vahetus - Laenutus - Ära anda / O: M4 midcap salved\n« on: August 23, 2013, 16:35:58 »\nVaja soetada endale midcap salvesid M4 jaoks, heas korras, selliseid millel plastik ikka korpuse sisse jääb kui salv alt ära võtta.\nKokku oleks tarvidus seitsme salve järele.\nFinantsiliselt võimalik tehinguid sooritada alates 5. August.\nPakkumised võib loopida siia, PMi või 53435554.\nAirsoft uudised maailmast / Re: NAE 2013\n« on: July 25, 2013, 15:30:27 »\nOi jah, saaks sel ajal puhkust ja piisavalt raha tripi jaoks...\nFoorumi jutt / Ettepanek : Arhiiv\n« on: July 11, 2013, 08:59:32 »\nVäike ettepanek tekitada miskine arhiivi kaust kuhu suunata kõik ostu/müügi/vahetuse teemad mis on saanud lahenduse või ei ole enam aktiivsed ja muu selline kraam mille puhul edasine lugemine/arutlus pole enam aktuaalne.\nRisustab veidi vähem üldpilti nii ja teeb lihtsamaks nt. veel rippuvate kuulutuste ja arutluste leidmise. ( Lihtsalt omast kogemusest )


Kuidas ignoreerida telegrammi lukku Venemaal, kasutades SOCKS5 protokolli\nRoskomnadzor võib peagi blokeerida telegrammi. Nii et Venemaa elanikud saavad jätkata sõnumitooja kasutamist, on arendajad lisanud toetust SOCKS5 protokollile.\nSOCKS5 võrguprotokoll võimaldab teil klientilt andmeid serverisse sujuvalt saata. Funktsioon on juba Windowsi ja MacOSi telegramm. Lähitulevikus ilmub see sõnumitooja mobiilsetes versioonides.\nEnne blokeeringu jõustumist on soovitatav SOCKS5 sisse lülitada. Pärast seda laadige rakendus rakendusest Google Play alla ja App Store muutub tõenäoliselt problemaatiliseks. Peame kasutama VPN-teenuseid, et pääseda teise riigi kauplusesse.\nTelegrammi praeguse versiooni saamise võimaluste suurendamiseks lubage rakenduse automaatne värskendamine. Kui kasutate Androidi, siis operatsioonisüsteemi seadetes lubage värskenduste allalaadimist kolmandatelt osapooltelt ja värskenduse allalaadimine messenger ametlikust veebisaidilt.\nKuidas seadistada SOCKS5 telegrammis\nAvage messenger töölaua versiooni seaded ja leidke „Advanced Settings”.\nMuuda ühenduse tüüpi “TCP-ga mittestandardsete socks5-puhverserveritega” (TCP kohandatud socks5-puhverserveriga).\nSisestage puhverserveri aadress ja port. Soovitame kasutada Ameerika, Saksa, Rootsi või Inglise volikirja.\nJääb märge "Kasuta IPv6" (Proovige ühendada IPv6 kaudu) ja salvestada seaded.\nPuhverserverid on saadaval allolevatel linkidel. Valides kaaluge serveri tüüpi - SOCKS5.\nProxy serverid USA.\nProxy serverid Inglismaal.\nProxy serverid Rootsis.


Paks Perse Cum Shot\nBy pinattack1, on Sunday, February 16 2020 at 03:21\nSamasoolise armastusega filmid meelitavad nii enda peale kui ka natuke hirmutama. Muidugi mõtlesin ma selle kõik välja. Kui see pole võimalik, siis uuri välja, milline on konkreetse kaubanduskeskuse hallatav ametlik avalik WiFi-võrk. Gümnaasiumis õpetab Heli meile ka filosoofiat ja see on väga-väga huvitav. Pahatahtlikke ja teravakeelseid ning halvustavaid ta ei salli.\nKuigi ma tunnen, et ma olen justkui klubist väljavisatud, olid sealsed teised inimesed väga väga toredad ja head mu vastu ning selle klubiga oli hea kendokarjääri alustada. Üldiselt peaks teleka manualis kirjas olema selline asi. Suuruse suuruse valimiseks võite pöörduda günekoloogi poole, ta saab hinnata tupe pikkust.\nPraktiliselt kõigi haiguste progresseerumise puhul kasutatakse neid antibakteriaalse toime säilitamiseks ja parandamiseks. Miks seda just Absoluti pudelites hoiustatakse, seda ma ei oska öelda. See seisab mul nagu koduloom, nagu truu sõber nädalaid järjest koolilauaserval ja jälgib, kuidas ma õpin.\nOlen ikkagi veel segaduses, kuid tean, et ta mulle meeldib, aga ei nдe, kuidas me saame kunagi koos olla, igatahes mitte nii nagu tema tahab ja vхib-olla isegi mina natuke tahan. Kui nüüd keegi tahab seda minu nimega seostada, poleks see päris õiglane,» märkis Lepp.\nSuurepärane abi viivitada lõplik ja lühike katkestusi suguühte ja sugu poosis "sõitja". Tähelepanu: on olemas kaks vabastamisviisi: epigeeni intiimne pihustus ja epigen intim geel. Jah, jah, ma saan, et see on minu kogemus ja (võib-olla) keegi teine, aga on raske ette kujutada, et olen selles ainulaadne.\nThis table was compiled fully automatically, independently from any advertisers, transparently and without any modification relaying the open offers available on the mentioned dates.Õigusaktide kohaselt lubatakse Lätis läbi interneti levitada ainult ilma retseptita ravimeid.\nTrackback URL: https://pinattack1.bladejournal.com/trackback/997515\nSherrill Heide is powered by Dotclear and Aspect


15 Aprill 2019 - 21 Aprill 2019\n12:00 - 11:00 2.a ja 2.d kevadpühade muuseumitund Tartu Linnakodaniku Muuseumis sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n10:00 - 11:00 2.d klassi õppekäik Tartu linnas sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n10:00 - 11:00 5.b õpilaste teadusfestivalil 2019 sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n10:00 - 11:00 5.c õpilaste teadusfestivalil 2019 sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n12:50 - 11:00 Õpetaja Aarne Rubeni 8. klasside rühm õppekäigul Vanemuises sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n8:00 - 11:00 2.a Teatri Kodus etendusel "Piip ja Tuut kontserdil" sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n8:30 - 11:00 8.a klassi õppeprogrammil "Maailma ökosüsteemid" sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n10:00 - 11:00 7.a õpilaste teadusfestivalil 2019 sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n10:00 - 11:00 7.b õpilaste teadusfestivalil 2019 sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n10:00 - 11:00 Saksa keele osaoskuste olümpiaad 9. klassi õpilastele sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n11:30 - 11:00 3.a ja 3.b õpilaste teadusfestivalil 2019 sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n5:00 - 11:00 Eelkooli lõpupidu sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n8:30 - 11:00 6.b klass programm KEAT - pääste teemad sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n8:30 - 11:00 8.b klassi õppeprogramm Maailma ökosüsteemid sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n10:00 - 11:00 5. klasside uisutamine sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n10:10 - 11:00 6.a klass programm KEAT - pääste teemad sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused\n6:00 - 11:00 Karaokeõhtu sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: Sündmused


august 2014 | Mina ja kolm blondi...\nSiis kui Soome eestlased meil külas käisid, tegi Fotograaf Liisust pilte. Piltidele sai igasuguseid emotsioone, kuid mitte ühtegi naeratust. Tegelikult meie Liisu ikka nii tõsine pole koguaeg.\nPostitas Merka at pühapäev, august 31, 2014 0 arvamust\nThis or that... ?\nLapsevanemana ja elus üldse tuleb tihtipeale ette igasuguseid dilemmasid. Üks tõsisem, mille üle viimasel ajal tihedamini tuleb pead murda, on seotud kakaga. Nimelt, kui su laps parasjagu sööb hoolega ja samal ajal teeb number kahte püksi (ja sa kuuled kui pikalt see purin käib ja hääle järgi võib aimata, et kraam on ilmselt päris vedel), siis milline variant valida?\nA) Lased lapsel edasi süüa ja ootad veel õhukrooksu ka ära, et tal kindlasti kõht täis saaks ning pärast gaasivalud ei kimbutaks ega toitu tagasi ei viskaks.\nB) Lõpetad kohe söötmise ja vahetad mähkmed ära, sest peagi võib see vedel kraam mähkme vahelt välja imbuma hakata ja muidugi ei ole beebi õrnale nahale ka hea kui see vänge kraam seal kaua on.\nMina valin tavaliselt variandi C ehk lasin lapsel ikkagi veidi edasi süüa, sest kui näljasel lapsel söök eest võtta, siis ta saab ikka vihaseks küll. Mõtlesin, et see mähe peab seda värki küll mõnda aega ja nii, kui tundus, et nälg sai enam vähem kustutaud, tõstsin lapse püsti ja krooks tuli üsna kiirelt ära. Üldjuhul siis last veel nii kohe pikali ei pane, sest siis ei saa gravitatsioon toidu kiiremale seedimisele kaasa aidata ning väärt kraam võib hoopis välja tulla. Kuid otsustasin selle riski võtta. Mähkimislauale jõudes sain tulemuseks enamvähem täis kõhuga lapse, kellel oli mähe väääääga kakat täis ning kuna sinna enam ei mahtunud, siis oli osa ka püksi valgunud ja ka ülesse poole pressinud ehk pool selga oli kakaga koos. Kogu selle solgutamise peale (riiete vahetus-pesemine-mähkmevahetus) viskas laps veel söögi ka puhaste riiete peale välja. Nii, et absoluutselt mitte win-win. Aga igal järgmisel korral teen ma lõpuks ikkagi samad valikud, lootuses, et äkki õnnestub paremini.\nVabandan, kui kellelgi seda lugedes nüüd söök söömata jäi või kogu jutt liialt avameelsena tundus, kuid just sellised probleemid käivad minu praeguse igapäeva elu juurde. Mis siin ikka ilustada.\nPostitas Merka at neljapäev, august 28, 2014 0 arvamust\nMeie pisike tütar on nüüd kaks kuud vana. Ja oi kuidas ta on kasvanud ja arenenud. Kuuendal nädalal ja kaheksandal nädalal peaks raamatute järgi toimuma kasvuspurt, mis meil tundub, et väljendub arenguspurdina. Kuidas on füüsilised parameetrid muutunud, saame teada paari päeva pärast perearsti külastades.\nLiisu on selle kuuga muutunud järjest asjalikumaks. Eriti on seda märganud Rattahull, kes praegu käib veel Tallinna vahet ja näeb Liisut nädalalõppudel. Peale ühekuuseks saamist hakkas Liisu teadlikult naeratama. Nüüd on iga kord Liisul peale ärkamist nägu naerul, kui ta näeb oma voodikaruselli või kui emme-issi tulevad voodi juurde. Kui kõht hakkab täis saama ja asi muutub juba "toiduga mängimiseks", siis läheb ka nägu naerule. Kui krooksud on peale söömist krooksutatud, siis me ka tavaliselt vaatame üksteisele otsa ja naerame ja "jutustame". Vahel tuleb naer koguni nii, et tuleb ka kilge selle juurde.\n"Jutustama" või siis häälitsema, lalisema on ka Liisu hakanud. Vaatame üksteisele otsa ja siis ajan mina igasugust nunnutavat juttu suust välja ja siis Liisu laliseb mutkui vastu. Vahel räägib ta veidi ka oma mänguasjadele tegelustekil või kui on käsil mähkmevahetus, siis me ka räägime üksteisele, mis me parasjagu teeme. Kui Liisu mingil põhjusel nutab, siis tuleb see nutt niimoodi välja, nagu ta ütleks haledalt "emmeee".\nLiisu oskab juba natuke lollusi ka teha. Vahel pistab ta jutustamise ajal keele suust välja. Siis hakkan mina teda provotseerima ja näitan ka korraks keelt. Siis ta mõtleb korraks ja pistab jälle keele suust välja. Ja nii me vaheldumisi näitame üksteisele keelt.\nTegelustekid on ka nüüd asjakohasemaks saanud. Varem vaatas ta seal vähe ringi ja üsna ruttu hakkas seal viuguma. Nüüd võib ta seal täitsa pikalt olla, sest kätega vehkides mänguasjad kõlisevad ja kolisevad, mis teeb asja veel põnevamaks. Vahel haarab midagi kätte ka aga pigem on see juhuslik olnud. Inimesi jälgib ta veel suurema huviga. Kui ta juurest ära lähen, siis keerab kohe pea järgi nii palju kui saab. Kui parasjagu on issi temaga tegelenud ja toimub "vahtkonna vahetus", siis vaadatakse issile pikalt järgi, et kuhu ta jäi.\nFüüsilise arengu poolest on suur edusamm pea hoidmine. Minu meelest juhtus see üsna üle öö. Muidugi me panime teda kõhuli ja siis ta keerutas pead ühele ja teisele poole aga ühel päeval minu süles olles ta mutkui vaatas ringi ise pead hoides. Nüüd kõhuli olles lükkab ta pea ikka korralikult kuklasse ja vaatab siis suurte silmadega ringi. Vahel küll pea natuke tudiseb ja teinekord on lihtsalt mõnusam olla pea emme rinnal aga üldiselt ajab ta ikka pea õieli ja uudistab ringi. Eriti huvitavad on tema jaoks laelambid. Või on meil lihtsalt nii ilusad need lambid.\nOlen tundma õppinud ka tema erinevaid nutuhääli ja mille üle ta sellega parajasti kaebab. Kolm nuttu on eriti selged. Üks on siis, kui juba kärsitult süüa tahetakse, teine on väsinud beebi unejorin, sest une vastu tuleb ju alati protestida ning kolmas on gaasivaevuste ägin.\nKui muidu on august rahvasuus mädakuu, siis meil oli ta gaasivalu kuu. Mulle oli ikka räägitud, et gaaside aeg tuleb lihtsalt ära kannatada. Samas teised jälle rääkisid, et nende lastel polnud üldse gaase. Salamisi lootsin, et ehk läheb ka meil kergemalt. Ostsin vastavalt soovitustele rohtusid, võimlesin beebiga, masseerisin teda ja loobusin väga paljudest söökidest ja ikkagi vaevles meie Liisu gaasimullidest põhjustatud valu käes. Õnneks küll mitte nii hullusti, et ta oleks tundide viisi igapäevaselt karjunud aga siiski. Öösel vastu hommikut läheb suuremaks siputamiseks ja ägisemiseks ja siis võimle palju tahad, aitab ainult kõhuli keeramine ning kohe laps magab edasi. Mõnikord on asi nii hull, et Liisu läheb näost üleni punaseks ja kisab niiiiiii kõvasti, endal kõht kõva ja jalad pulksirgeks visatud. Seda on küll ainult võib-olla minut aga nii raske on oma last vaevlemas näha. Ja siis tuleb see gaasimull puuksuna välja ja Liisu on jälle roosa ja rõõmus. Viimasel ajal tundub, et on tal veidi kergem ja väga loodan, et hakkab vaikselt see gaaside väljutamine tal loomulikumalt välja tulema, sest praegu segavad need vahel tema magusat und. Noh siis muidugi võib hakata valmistuma juba hammaste tuleku valudeks.\nMuidu oleme tegelikult ikkagi rõõmsad. Tunnen ise ennast üha paremini ja kindlamini ja vahel meenutan mõndasid esimesi päevi, kus olid ise veel nii kohmakas. Võib-olla on sellele kaasa aidanud ka see, et Rattahull viibis enamuse kuust pealinnas, mina olin Liisuga üksi kodus koguaeg ja kõigega tuli ise hakkama saada. Või siis lihtsalt oleme üksteisega harjunud, uudsus hakkab kaduma ja laps on muutunud igapäevaelu loomulikuks osaks. See muidugi ei tähenda seda, et pidevalt ei ootaks uued väljakutsed. Tuleb need vaid vastu võtta!\nLiisu sünnipäeva tähistasime sportliku jalutamisega :)\nPostitas Merka at esmaspäev, august 25, 2014 0 arvamust\nOlen muutunud selleks emmeks, kes arvab, et tema laps on kõige ilusam ja tahaks tema pilte koguaeg igale poole üles panna, missest, et suuremat emotsiooni tekitavad need pildid tõenäoliselt vähestes. Aga no näete, see ikkagi ei takista mind...\nHarjutame Liisuga päevakava, et pakkuda talle suuremat kindlustunnet, millest siin varem veidi arutlesin ja saada selle tulemusena rõõmus ja rahulolev laps, kes oskab muuhulgas ka ise magama jääda. Aluseks on Tizzie Hall'i raamat "Päästke meie uni". Praegu tundub küll iga sõna seal raamatus kullana, sest kõike on selgitatud nii lihtsalt ja loogiliselt. Kuidas praktika välja kukub, annan teada.\nPostitas Merka at neljapäev, august 21, 2014 0 arvamust\nMul on väike techinal problem. Nimelt, nagu näha, otsustasin üle saja aasta oma blogi kujundust muuta. Nagu ikka, ei ole kõik kohe ideaalne. Ühtteist juba nokitsesin ja muutsin vastavalt oma soovile aga kuna ma mingi teab mis itimees pole ja arvuti on suuresti feissbuugi ja postkasti jaoks, siis üht-teist oleks veel vaja teha aga ma lihtsalt ei oska. Muidu on kõik nagu enam-vähem aga näete, seal kus on postituse pealkiri ja selle all postitaja ja kellaaeg? Seal oleks loogiline, et oleks ka kuupäev ja soovitavalt ka nädalapäev. Bloggeri settingutes on mul see seatud, et ta seda näitaks seal aga miskipärast ei näita. Minu mõistus ütleb, et nüüd peaks proovima edit html. Aga ma ei tea kuhu ja mida täpselt ma sinna ridade ja sümbolite vahele peaksin trükkima, et postituse juurde see pisike asi ilmuks. Ma üldse ei tea palju mu pisikesel blogil tegelikult üldse lugejaid on ja võib-olla osutub see hüüdja hääleks kõrbes aga äkki keegi jagab seda iti-asja ja aitaks mind. Või tunneb keegi kedagi kes jagab. Oleksin ääretult tänulik! Muidu olen kurb ja õnnetu ja nutan end puruks ja pean mingi muu koleda blogi kujundusega leppima.\nPostitas Merka at teisipäev, august 19, 2014 0 arvamust\nBabyweight... ehk sellest, mis peale rasedust tuska teeb\nPeale rasedust on keha muutunud, hormoonide tasakaal pole veel paika läinud ning oled üldse selline hell.\nPeale sünnitust ei jõudnud väga kaalu peale mõelda, sest nagunii oli neid asju, mille peale mõelda, piisavalt palju. Enne sünnitust ka tegelikult väga ei mõelnud. Alguses olin küll väga teadlik kaalu jälgima. Aga kuna pool rasedust mul praktiliselt kaalu ei lisandunudki, siis ei olnud ka põhjust väga muretseda. See eest lõpus lisandus seda ikka korralikult aga siis tundus, et mis seal ikka nii väga teha ja väga karmilt ennast ei keelanud ka, sest mingid rõõmud peavad ju raseduse ajal olema ka.\nNüüd kui sünnitusest on möödas veidi vähem kui kaks kuud, olen muutunud kärsituks ja sooviks tagasi oma endist keha. Raseduseelse kaalu saavutamiseks tuleks kaotada veel 9 kg ja veel parem, kui kaoks 10. Peale sünnitust kadus 8 kilo kiirelt ja veel paar kilo vaikselt, kuid üldiselt on kaal hetkel seisnud. Kehakuju on mul selline natuke ebaproportsionaalse liivakella moodi: suured rinnad, selge vöökoht ja väga laiad puusad ja kintsud. Pluusid lähevad suures osas kõik endised selga, sest olen alati suurerinnaline olnud. Mõned eest nööbitavad pluusid on veel out, sest rindadest ei lähe kinni. Teksad ja muud püksid ei lähe aga ühedki jalga, isegi mitte mingid vanemad, mida kandsin siis, kui olingi umbes samas kaalus, nagu praegu. Ongi selline tunne, et kõik need 9 kilo on tagumikul ja kintsudel. Füsost sõbranna küll veidi lohutas, et peale sünnitust ongi kehakuju muutunud ja sealhulgas ka puusad, mis võib olla üks põhjus, miks püksid hästi jalga ei istu. Aga samas näen ju ise, millised mu tagumik ja kintsud on. Nii ma kannangi suures osas ühtesid pükse, selliseid laiemaid suvekaid või seelikuid. Mis siis saab, kui sügis tuleb, ei tea. Ühed teksad sain häda pärast jalga punnitud, kuid tundub, et pean endiselt oma rasedateksaseid kandma. Muidugi ei ole kuhugi kadunud ka mu "neljas kuu" kõhu pealt. Kuskil sügaval on tunda kõhulihaseid, kuid nende peal on pehme kõhuke, mida "sisse tõmmata" ei saa. Kui päevad läbi kodus istuks ja peeglisse ei vaataks, siis kõik see nii palju ei häirikski aga kui tahad abikaasa ja lapsega linna promeneerima minna, siis ei ole mitte midagi ilusat selga panna. Ilmselt ka sellepärast teeb see kaal rohkem tuska, et olen temaga ka enne palju maadelnud ning enne rasedaks jäämist olin juba väga lähedal oma "unelmate kaalule".\nTean, et öeldakse, et rasedusega kogunenud kaal langeb umbes sama aja jooksul, mis ta juurde tuli. Seega veel aega on veidi. Samuti ei olegi soovitav imetamise ajal väga kiirelt kaalu langetada, kuna võib mõjutada rinnapiima kogust või ennast väsinumaks, jõuetumaks muuta. Imetamine võtab suhteliselt palju energiat. Tundsin seda eriti alguses, kui laps sõi väga tihti ka öösel ning siis käisingi ka öösel vastu hommikut külmkapi juures lonksu jogurtit vms sellist võtmas, sest kõht oli ööga nii tühjaks läinud ja kes teab, kuna hommikulgi avaneb võimalus süüa teha. Kui päevad on kiired ja endale süüa teha ei jõua, siis pistad teinekord ka mõne shokolaadi tüki või kommi kiirelt suhu, et veidi energiat saada. Tean ka inimesi, kellel näiteks imetamise ajal kaal ei langenudki seetõttu, et energiakulu oli suur ja seetõttu ka söögiisu suur ning neil hakkas kaal langema peale imetamise lõpetamist.\nMõni positiivne muutus on ka olnud. Olen kuulnud, et imetamisega kukuvad juuksed välja, lähevad küüned nõrgaks ja näonahk koledaks. Näonahk oli mul enne rasedust problemaatiline, raseduse ajal sain olla õnnelik ilusa näonaha üle ja nüüd vist tundub, et hakkavad vanad probleemid tagasi tulema. Aaaaga juuksed on hakanud hoopis paremini kasvama ning mitte kunagi pole mul olnud nii ilusaid ja tugevaid küüsi nagu praegu. Ainult, et ohutuse mõttes ei saa neil nüüd väga pikaks lasta kasvada.\nKuid tegelikult on kõik see tühine ja ununeb kohe, kui suurim silmarõõm sulle naeratades otsa vaatab ja terve maailma helgemaks teeb.\nPostitas Merka at esmaspäev, august 18, 2014 0 arvamust\nWide eyed and willing and ready...\n... ehk veel pilt sellest, kuidas meie Liisu kael juba kannab.\nPostitas Merka at pühapäev, august 17, 2014 0 arvamust\nLisaks meile teeb ka Liisu hoolega trenni, et oma kaela tugevamaks saada.\nOoo, kui huvitav on maailm nii pidi!\nPea hoidmine tuleb tal juba täitsa hästi välja. Kui teda püstiselt süles hoida, siis ta suures osas hoiab ise pead ja vaatab huviga ringi. Vahel veidi puhkab ja siis jälle. Samuti ei paista probleemi olevat kõhuli, kuid tundub, et siis ta peab ikka kõvasti rohkem pingutama. Varasemalt oli Liisul kõige parem uni kõhuli magades. Nüüd, kui ta just väga unine ei ole, siis hakkab kõhuli voodisse pannes hoopis pead hoolega tõstma ja ringi vaatama. Nii, et ta on meil tubli trennitüdruk.\nNagu pildilt näha, siis on meie lapsel juba kaks tegelustekki. Ühe tõid lemmiktädid ja teise andis meile Rattahullu tuttav, kes kolib Brüsselisse ära. Lisaks saime temalt praktiliselt uue söögitooli, kergkäru, mänguasju ja veel igasuguseid korralikke vajalikke asju. Kõik lihtsalt niisama, sest ega neid vist lennukisse ei tassi tõesti. Nagu ma juba varasemalt öelnud, siis tundub, et meie Liisut ümbritsevad ainult head ja hoolivad inimesed. Ja nagu teada, siis kõik hea jõuab ju inimeseni tagasi!\nPostitas Merka at reede, august 15, 2014 0 arvamust\nOn pühapäev tore päev, tore päev. Siis isa töölt koju jääb, koju jääb. See laul kehtib meie pere kohta ka. Laupäeval käisime poes nädala sööki varumas ja Rattahull leidis soodukaga ülepanni pannkoogijahu, mis tal oli kohe tahtmine ära osta. Kuigi tainast saab ka ju ise teha, lubas ta just sellest jahust järgmisel hommikul pannkooke teha. Järgmisel hommikul tegime aga automaatselt harjumusest mannaputru. Kui Liisu ärkas kella üheteist paiku, tegi Rattahull ettepaneku minna välja kärutama. Ilm oli hea ja mitte väga väga kuum. Kuna Liisu on peale pikka ööund hommikul paar tundi üleval, siis plaanisime kärutamise järgmisele uneajale. Enne kella ühte kustus aga Liisu peale suurt puuksutamist magama ära, ilma, et ma talle süüagi oleks jõudnud anda. Mõtlesime, et ta kaua ei maga ja saame ise lõuna juba ära süüa enne välja minekut. Mulle meenus pannkoogijahu, mis meil hommikul kasutamata jäi ning otsustasime siis hoopis lõunaks pannkoogid teha. Rattahull võttis selle enda peale. Kuna avastasin, et meil on kodus ka riisi ja hakkliha, siis mulle jäi täidis ette valmistada. Saime suure kuhja pannkooke ja soolast täidist ja lisaks oli meil ka vaarikamoosi. Kuna pannkooke sõin viimati ma-ei-tea-kuna, siis maitsesid need ülihästi.\nTerve selle aja magas Liisu õndsat und ja ärkas lõpuks kella kolme ajal. Söötsin lapse ära ja siis seadsime end väljaminekuks kähku valmis. Rattahull käis välja idee, et tema võiks rullikatega kärutama minna, et veits koormust ka saada. Minul rullikaid ei ole aga, et ma liialt ebavõrdsesse seisu ei jääks, otsustasime, et mina jalutan rattaga. Ja mis mul selle vastu saab olla, kui korrakski ratta selga saab. Seega olime kõik ratastel, kes suurematel, kes väiksematel. Üsna juhuslikult avastasime ka väga hea ringi veeremiseks. Kiirus oli kohati 20 km tunnis ja minul oli vankrit ja Rattahullu vaadates küll kohati südame alt õõnes. Kuid alahindasin enda mehe rullitamisoskust. Tema oli vana enesekindlus ise ja võttis äärekivisid ja kurve nagu ei midagi. Ma ikka manitsesin teda aeg-ajalt hoogu maha võtma, kuna meie vankril käsipidurit pole ja ise olen selline "mine sa tea, äkki juhtub...". Möödujatele olime vist tore vaatepilt. Kärudega rullitavad emmed on tänapäeval üha rohkem moes, kuid selliseid issisid on ilmselt vähem näha. Liisu magas mõnusalt terve tee ja meie imestasime koguaeg, et miks me küll varem selle peale ei tulnud ja iga päev niimoodi jalutamas ei käinud. Oleks ammu juba titekaalu vähemaks saanud.\nPüüdsime teha selfie nii, et peal oleks meie, ratas, käru ja rulluisud.\nKui nüüd hästi vaadata, siis jäid vaid uisud välja.\nPostitas Merka at kolmapäev, august 13, 2014 0 arvamust\nTegelikult naeratab Liisu teadlikult juba umbes nädal või nii. Aga seda naeratust on väga raske pildile püüda, sest tavaliselt pole fotokat või telefoni käepärast.\nEsimesel elukuul naeratas Liisu alati vaid läbi une. Võib-olla ka sellepärast, et ta üldse magas enamuse aja. Une ajal naeratab ta endiselt, kuid nüüd naeratab ta ka näiteks oma voodikaruselli mõmmidele ja emmele ja issile. Eriti palju naeratusi tuleb siis, kui Liisuga lõbusalt juttu ajada. Siis tuleb isegi väike hääleke ka naermise ajal. Ja need naeratused on küll miljoni dollari väärilised ja panevad meid ennast veel rohkem naeratama. Väikesed rõõmud on need kõige suuremad!\nPostitas Merka at laupäev, august 09, 2014 0 arvamust\nMeie Liisul on kaks nime, üks keerulisem ja teine lihtsam. Ja nagu ma kartsin, siis veidi tekitab see keerulisem või pigem lihtsalt tundmatum nimi natuke segadust küll ja seda rohkem vanemate inimeste seas. Neile tuleb nime ikka mitu korda öelda, sest muidu nad arvavad, et lapse nimi on Rahe või Rave. Ja kui nad lõpuks õige nime selgeks saavad, siis tõdevad, et pole sellist küll kuulnud.\nNädalvahetusel maal olles olid jälle sugulased ja tuttavad koos.\nÜks nendest tuli mu käest küsima: "Kust te sellise nime leidsite või ise mõtlesite välja?"\nRääkisin siis talle, et nii mina kui ka Rattahull tunneme selle nimelisi inimesi ja meile see nimi meeldis.\nSelle peale tõdes ka see tuttav, et pole sellist küll kuulnud.\nHiljem, kui ka tema abikaasa seltskonnas oli, ütles ta talle veidi imestunult: "Tead, see ongi päris inimese nimi!"\nMine sa tea, ehk sai lapsele karuteene tehtud ja lapsel eluaeg sehkendamist selle nimega. Aga see nimi oli meie esimene valik ja peaaegu terve raseduse aja ennast meile pähe (või kõhtu?) istutanud. Nime panema minnes olime juba teise variandi kasuks otsustanud, kuid viimasel hetkel ütles meie mõlema sisetunne, et just see esialgne nimi peab lapsele saama ja sobib talle paremini. Natuke peabki ju eriline olema ja kui ta tahab, siis on tal alati võimalus ka Liisu olla.\nPostitas Merka at kolmapäev, august 06, 2014 0 arvamust\nNii palju siis vahepeal, et päevad on muutunud raskemaks ja ööd kergemaks. Peale esimeste ööde, kus oli iga paari tunni taga söötmist, muutus elu nii palju lihtsamaks, et esimesed kaks ööund olid 3-4 tunnised ja peale kella kolme öösel läks Liisul ikka iga kahe tunni tagant kõht tühjaks. Siis ikka togisin aeg-ajalt Rattahullu mähkmeid vahetama, et ise veel paar minutit suikuda saaks enne söötmist. Päeval oli ta kokku mõned tunnid üleval ja vahel magas ka isegi 4 tundi jutti.\nUmbes kuu vanuselt hakkas Liisu öösiti pikemalt magama. Rutiin nägi välja selline, et umbes üheksa ajal õhtul toimus vannitamine, peale mida söömine ja umbes kümneks magas laps juba sügavat und. Seda und jätkus pea 7 tunniks, ehk poole viie ajal hakkas ta nihelema ja enam ei uinunud ja kell viis tavaliselt sõime. Peale seda oli umbes 2,5 tunni tagant kõht tühi. Aga see esimene pikk uni oli juba tõeline õnnistus. Esialgu oli endal harjumatu ja kippusin aeg-ajalt üles ärkama ja kella vaatama ja imestasin, et laps ikka magab. Aga olge mureta, magamisega harjub ruttu uuesti ära. Siin reisimiste ajal juhtus isegi nii, et Liisu sõi kaheksa ajal õhtul ja ärkas ikkagi 4-5 ajal hommikul alles.\nViimased kaks päeva on olnud koguni selline luksus, et kuni kella viieni hommikul on rutiin sama. Kuid enam ei nõua ta vastu hommikut paari tunni tagant süüa, vaid kui viie ajal sai söödud umbes pool kuus või kuus taas uinutud, siis ärkab Liisu alles kella kümne paiku. Praegu on kell pool üksteist ja laps ikka magab. Korra hakkas kella kaheksa paiku nihelema, keerasin tal teise külje ja magas edasi. Tõsine luksus. Ärkan ise kella üheksa paiku üles, saan endale ise hommikusööki teha ja seda ka süüa. Kuna Rattahull on taaskord komandeeringus, siis olen sellise unerežiimi üle täitsa õnnelik.\nSee eest päeval Liisu enam nii palju magada ei taha. Pole ka vist imeks pandav kui ta öösel nii hästi magab. Päeval on ta juba rohkem üleval. Palavaga sööb umbes iga kahe tunni tagant. Peale söömist on kaks minutit silmad kinni ja siis on ta üleval. Hakkab ära kustuma enne järgmist söömist, kuid tühi kõht ei lase seda teha. Mõnel juhul on nii, et siis söödan ta ära ja siis ta uinub. Kuid ka siis on enamasti uni katkendlik ja üsna lühike. Muidugi ei saa veel üldistusi päris teha, sest oleme palju ringi rännanud ja linnas päeval käinud, mil laps autos või poes veeredes alati magab mingi aja, ehk korrapärasust ei olegi saanud olla. Praegu suuremaid sõitmisi ees ei paista olevat ja vaatame kuidas on. Tundub, et pean talle ikkagi mingit režiimi päeval hakkama harjutama, et mingid söömisvahed hoian üleval ja mingid siis magab. Kuid vahel ta lihtsalt kustub sülle ära ja teda siis vägisi üleval hoida tundub südametu.\nTänu sellele tunnen praegu, et päeval ei saa väga ise midagi teha. Nõud on pesemata, puhas pesu kappi panemata, reisi asjad ikka lahti pakkimata!!! jnejne. Õhtul kümne-üheteist ajal teed midagi veidi, kuid endal kipub ka uni peale. Paar sõbrannat on mul kindla päevakava jälgijad ja lapsed on harjutatud nii, et punkt kella pealt käib söömine, magamine, üleval olemine ning mingi aja peale laps harjubki sellega ära ja jääbki täpselt see kell magama. Olevat hea ja kasulik, kuna lapsel on siis kindlustunne ja kui parajasti ei ole söömise või magamise aeg, siis on ta lihtsalt rahulikult üleval ja teab, kuna mis on. Enda elu pidavat ka kergemaks tegema, sest tead ka enda asju planeerida. Aga harjutamine pidi algul keeruline olema ja ise mõtlen ka, et kuidas ma näljasele lapsele süüa ei anna, kui kellaaeg veel ei luba. Liisu on veel tegelikult väike ka ja ei tea isegi mida ta kuna tahab, seega vaatan ja kaalun, kuidas parem oleks. Aga mingi korrapärasus peaks ikka olema, sest siis on tõesti lapsel ka kindlustunne, kui teatud asjad juhtuvad samal ajal. Näis, kuidas kujuneb, seni on nõud pesemata...\nPostitas Merka at teisipäev, august 05, 2014 0 arvamust\nKonsumis olid Muumi mähkmed soodushinnaga (vähemärkusena võib siinkohal öelda, et soodushinnaga mähkmete jahtimisest on saanud meil omaette sport, sest need on muidu ikka tõesti kallid). Parasjagu olid meil mähkmed otsakorral ka ja mõtlesin, et võiks proovida, kuna ka mõned staarblogijad on neid põhjanaabrite ökomähkmeid kiitnud. Ja kõik mis on öko, peab ju hea olema ja nii ma neid ostsingi.\nRattahull saabus komandeeringust koju ja teatasin talle: "Tead, ma ostsin meie beebile ökomähkmed."\nRattahull küsis seepeale: "Kas need lagunevad kohe ära, kui maha kukuvad?"\nPostitas Merka at laupäev, august 02, 2014 0 arvamust\nBabyweight... ehk sellest, mis peale rasedust tusk...


AS Liviko kasvatas käivet ja kasumit - ÄRILEHT\nAS Liviko kasvatas käivet ja kasumit\n17.juuni 2020 12:21\nAS Liviko 2019. aasta konsolideeritud auditeeritud müügitulu kokku oli 137,1 miljonit eurot, kasvades eelmise aasta sama perioodiga võrreldes kümme protsenti. Puhaskasum oli 3,6 miljonit eurot, mis suurenes aastaga 59 protsenti.\nLiviko grupi konsolideeritud kasum enne intresse, makse ja kulumit (EBITDA) oli 5,2 miljonit eurot, mis on 35% enam kui eelmisel aastal. Ettevõtte konsolideeritud jaotamata kasum oli eelmise aasta lõpu seisuga 17,3 miljonit eurot, millest juhatuse ettepanekul maksti kolm miljonit eurot dividendideks.\n2019. aastal tasus AS Liviko koos tütarettevõtetega Eesti, Läti ja Leedu riigile kokku 64 miljonit eurot alkoholiaktsiisi, mis on 14 protsenti enam kui eelneval aastal. Kokku tasus AS Liviko 2019. aastal Eesti riigile 42,4 miljonit eurot alkoholiaktsiisi, SIA Liviko Läti riigile 16,5 miljonit eurot ja UAB Liviko Leedu riigile 5,1 miljonit eurot alkoholiaktsiisi.\n„Ettevõte kasvatas käivet ja kasumit kõigil kolmel koduturul ning saavutas arvestatavad eksporditulemused. Eelmist aastat jääb meenutama ka Liviko 122-aastase tootmise avamine külastajatele Liviko Distillery tehasetuuride, selle juurde kuuluva koolitusklassi ja uuendatud Cash&Carry tehasepoega. Tuhandeid täiskasvanud huvilisi nii Eestist kui ka välismaalt on käinud oma silmaga vaatamas, kuidas me kombineerime tänapäevases tööstusettevõttes moodsat tehnoloogiat läbi ajaloo meistrilt meistrile edasi antud teadmiste ja kogemustega," rääkis AS Liviko juht Janek Kalvi.\nLiviko omatoodangu eksport kasvas 2019. aastal eelmise aastaga võrreldes kaheksa protsenti. Müügikasvu taga oli laienemine uutele turgudele ning duty free sektori ja Ida-Euroopa turgude head müügitulemused. Kõikide oluliste Liviko omatoodangu kaubamärkide müük välisturgudel kasvas, kõige parema tuule sai tiibadesse Crafter's džinnide eksport, mis tõusis 70 protsenti.\nVana Tallinna ja Viru Valge kaubamärkide müügi edendamiseks USA turul sõlmis Liviko distributsioonilepingu uue partneriga. Positsioonide tugevdamine Aasias, Okeaanias ja Lähis-Idas andis Livikole laiema haarde ja vähendas sõltuvust Ida-Euroopa turgudest ja reisikaubandusest. Uute eksportturgudena lisandusid Poola, Austria, Rumeenia, Küpros, Serbia, Bosnia, Omaan ja Bangladesh.\nLiviko impordiportfelli müügitulu kasvas üheksa protsenti, sellesse andsid märkimisväärse panuse rummid, brändid ja veinid. Liviko on pälvinud maailma juhtivate alkoholitootjate usalduse, on rikkaliku ja kogu maailma hõlmava veiniportfelli maaletooja ning esindab Baltimaades teiste seas Bacardi Martini ja Rémy Cointreau kaubamärke.\nLiviko omatoodangu müügikäive kasvas eelmisel aastal kaheksa protsenti. Omatoodangust olid edukad kokteilijoogid, viin, rumm ja džinn. Liviko tõi eelmisel aastal turule 16 uut toodet, nende hulgas kaskaadfiltreerimisel valmiva Bellingshausen Vodka premium viina, piimafiltreerimise meetodil valmistatud Nevskaya vodka ja Vana Tallinn Vodka. Eksklusiivselt travel retail ja duty free reisikaubanduse turgude jaoks lansseeris Liviko Vana Tallinn Coffee Fusioni ning täiendas Vana Tallinn Cream sarja uue ja innovaatilise veganjoogiga Vana Tallinn Coconut.\nLiviko lansseeris mullu innovaatilise keskkonnahoiust inspireeritud tootesarja Re-Crafted Crafter's, mille valmistamiseks kasutatakse džinni destillatsioonis kord juba töödeldud toorainet. Sarja kuuluvad Re-Crafted Crafter's Junibeeri alkoholivaba karastusjook, ReCrafted Crafter's Gingeroot alkoholivaba karastusjook ja Re-Crafted Crafter's Junibeer 3,2% kadakaõlu.\nKvaliteetalkoholi tootjana on Liviko võtnud endale Eesti alkoholikultuuri edendaja ning vastutustundliku ja mõõduka alkoholitarbimise eestvedaja rolli. Liviko toetab nii Eesti Sommeljeede Assotsiatsiooni kui ka Eesti Baarmenite Assotsiatsiooni nende kultuurset alkoholitarbimist, teadmisi ja kvaliteeti väärtustavas tegevuses, olles mõlema organisatsiooni pikaaegne peasponsor. Liviko on Balti riikide esinduslikema sommeljeevõistluse Vana Tallinn Sommelier Baltic Grand Prix algataja ja korraldaja ning järjekindel veinikultuuri edendaja kõigis kolmes Balti riigis.


Näpunäiteid abikaasadele, kelle abikaasa on psühhopaat - Neuropaatia , Kaalulanguse valjakutse abikaasa ja naise vahel\nKaalulanguse valjakutse abikaasa ja naise vahel\nKogu jutt sellest, kuidas ta soovib, et meil oleks suur maja ja palju lapsi. Kui ma nutma vaikselt nutma hakkan, hiilib ma veelgi. Niisiis, iga kord, kui te imetate oma last, sõlmitakse emakas ja väheneb. Kui laps on üle 6 kuu vana ja hakkab sööma tahkeid toite, ei pea te iga päev nii palju kaloreid. Üldiselt armastavad vereimejad lihtsalt tantrumeid. Paljud kauplustes müügil olevad kalatooted on valmistatud surimist.\nImetamine ja liiga palju kaalu kaotamine\nRääkige neile avameelselt, mida kavatsete selleks teha. Perekonnas peaks rääkima ka toidusedeli muutustest. Uskuge, ka pereliikmed võidavad sellest. Toit, mida sööte kaalulangetamisel, sobib kõigile, kuid toiduportsjonite kogus on erinev. Kaalulangetaja peaks eelistama köögivilju, täisteratooteid ja lahjemat liha.\nTeised võivad nautida suuremat kartuliportsjonit ning veidi rohkem maiustada.\nKategooria Stress May\nÄrge laske end nendest kõigutada, vaid mõelge kui hästi olete enne pikka aega hakkama saanud ja alustage poolelijäänud kohalt uuesti. Kaalulangetamise nipid Minge alati poodi täis kõhuga ja ettevalmistatud toidunimekirjaga Vältige poes ahvatluste riiuleid — kondiitrtoodelelett, maiustusteriiulid jms Serveerige rasvade kadu vanemad taiskasvanud taldrikul, mitte kaussides või potis.\nKaalulangetamise käigus võib soovkaalu vähendada. Kui olete normaalkaalu vahemiku ülemises otsas, siis võib soovi korral kaalu langetada umbes kaalulanguse valjakutse abikaasa ja naise vahel keskosasse. Kui olete aga normaalkaalu keskosas või ise allpool ja tundute endale paksuna, siis tuleks ennekõike suurendada füüsilist aktiivsust ja teha õigeid harjutusi keha vormimiseks, mitte proovida kaalu veelgi alandada.\nKui olete aga cm pikk ja kehakaal kaalulanguse valjakutse abikaasa ja naise vahel 75 kg, siis võiksite esialgseks eesmärgiks võtta 65 kg. Päevane energiakogus Järgmise sammuna peaksite välja selgitama, kuidas hetkel toitute: palju saate energiat, kas selle saamine erinevatest põhitoitainetest on tasakaalus, kas saate piisavalt kiudaineid, vitamiine ja mineraalaineid. Kui teie kehamassiindeks on 25 ja 29,9 vahel võiksite valida kaalu langetamiseks — kcal päevase energiahulga, kui aga üle selle, siis alustage — kcal dieediga.\nImetamine ja kaalulangus\nSõna Verywellist Kui oled nagu enamik uusi emasid, võite olla mures kaalu kaotamise pärast raseduse ja lapse sünni pärast. Ja võib-olla olete kuulnud, et rinnaga toitmine võib aidata kaalulangust. Aga kas see on tõsi? Jah, jah ja ei.\nKaalulangetamine oleks fat burn dvd jagada etappideks: Üks etapp võiks kesta 10—12 nädalat. Kui olete valinud kcal energiasisaldusega toitumise, siis on eeldatav kaalulangus 0,5—1,0 kg nädalas sõltub algkaalustseega 10—12 nädalaga umbes 5—10 kg. Selle aja möödudes on sageli saavutatud kaalulanguses platoo ja kaal enam ei lange.\nÄrge kaaluge end sagedamini kui kord nädalas, soovitavalt hommikul enne sööki, kuna kaal kõigub päeva jooksul. Kaalulangus mirtasapiin soovkaal on saavutatud, siis seisab raskem veel ees.\nKuna meestel on tihedamad ja tugevamad luud kui naistel, siis võiks meeste normaalne kehakaal olla ka mõnevõrra suurem kui naistel. Ülekaal ehk eelrasvumine on cm pikkusel inimesel, kelle kehakaal on 73—87 kg, rasvumine aga üle selle. Näiteks võivad suure lihasmassiga sportlased selle klassifikatsiooni järgi osutuda ülekaalulisteks. Seepärast võib rasvumist hinnata ka kaalulanguse valjakutse abikaasa ja naise vahel ja puusaümbermõõdu järgi.\nSoovituslik vööümbermõõt on naistel alla 88 cm kaalulanguse valjakutse abikaasa ja naise vahel meestel alla cm. Kui vöö- ja puusaümbermõõtude omavaheline suhe jagades vööümbermõõdu puusaümbermõõduga on meestel üle 1 ja naistel üle 0,8, viitab see rasvumisele. Enne kaalulangetamise alustamist oleks soovitatav vähemalt nädala või veidi pikemagi perioodi jooksul analüüsida oma tegelikku toitumist. Selleks tuleks võimalikult täpselt sisestada Nutridata toitumisprogrammi kõikide söödud toitude ja joodud jookide kogused.\nProgrammi kasutades saate teada, kas teie toitumine vastab soovitustele — keha rasvade tahtmatu kaotus piisavalt kiudaineid, vitamiine ja mineraalaineid. Programm võimaldab ka vaadata, palju kõigub erinevate päevade toiduenergia ja kui palju annab energiat ja toitaineid üks toidukord või isegi üks toit.\nNäpunäiteid abikaasadele, kelle abikaasa on psühhopaat\nKasutajatunnus: 4 Muide, ka meeste psühhopaate on piisavalt.\nKui olete harjunud alustama hommikut kohviga, jätkake seda, kuid vähendage suhkru kogust ja koore asemel kasutage piima.\nKahjum kaal 5 kg 10 paeva\nQld gov kaalulangus


Paljud Krimmi majapidamised jäeti teisipäeval suurte võlgade tõttu esimest korda mitme viimase kuu jooksul ilma elektrita, kinnitati Itar-Tassi korrespondendile informeeritud allikaist.\nUkraina tööstusministeeriumi energeetika peavalitsuse ülema Boriss ?eini sõnul tuleb Krimmil elektrienergia tarbimist «järsult piirata». Ta hoiatas, et valitsus võib kasutusele võtta Krimmi «külade ja mikrorajoonide energiavarustuse võrgust väljalülitamise graafiku», nagu seda kohaldati möödunud talvel. ITAR-TASS-ETA\nVaesuse ulatuslik levik ähvardab varjutada ülemaailmse linnastumise positiivsed küljed, väidetakse eile avaldatud ÜRO rahvastikufondi avalduses.\nEttekande kohaselt varjutab linnastumise positiivsed küljed asjaolu, et kolmandik maailma linnaelanikkonnast ehk 600 miljonit inimest ei oma elementaarseidki elatusvahendeid oma põhivajaduste rahuldamiseks.\nMaailma linnaelanikkond moodustab praegu 2,6 mld inimest, neist 1,7 mld arengumaades. Sealjuures on linnaelanikkonna juurdekasv kiirem kui kogu rahvastiku juurdekasv. DPA-ETA\nSoome on siseturgu puudutavast 1400 Euroopa Liidu direktiivist realiseerinud vaid 77%, olles sellega Euroopa Liidu liikmesriikide seas viimasel kohal.\nEuroopa Liidu riikide siseturuministrid andsid teisipäeval Brüsselis ülevaate sellest, kuidas erinevad liikmesmaad on kohaldanud oma seadusandlust siseturudirektiividega. 1400 Euroopa Liidu nõutud direktiivist on Soomes rakendatud 77%.\nRootsi on jõudnud Soomest ette ning kohaldanud oma siseturuseadustiku 86 protsendiga ELi direktiividest. STT-ETA\nSaksa rahandusminister Theo Waigel alustas eile kolmepäevast visiiti Venemaal, kus ta kirjutab alla lepingule topeltmaksustamise vältmise kohta, teatas Saksa rahandusministeerium.\nSõlmitav lepe asendab 1983. a NSV Liidu ja Lääne-Saksamaa vahel sõlmitud lepingu. Saksa majandusministeeriumi andmetel on Vene-Saksa kaubavahetus alates 1994. a olnud Saksamaa jaoks negatiivse saldoga. Saksa import Venemaalt oli 1994. a 13,2 mld marka ja 1995. a esimesel poolel 6,8 mld marka. DPA-ETA


Olla naine – kas õnn või õnnetus? | Buduaar\nOlla naine – kas õnn või õnnetus?\nArenemine ja kasvamine naiseks on eluaegne protsess. Samuti arenevad ning muutuvad aastatega suhe ja seksuaalsus. Seks peaks olema mõlemale poolele nauditav. See on omavahelise suhtlemise üks osa ning loominguline tegevus nii mehele kui naisele.\nArenemine ja kasvamine naiseks on eluaegne protsess. Samuti arenevad ning muutuvad aastatega suhe ja seksuaalsus.\nSeks peaks olema mõlemale poolele nauditav. See on omavahelise suhtlemise üks osa ning loominguline tegevus nii mehele kui naisele. Kui mees või naine on elus vähe loomingulised, ei tunne huvi enese vaimse arengu ega enesetäiendamise vastu, siis on ka seks ühekülgne ning vaene, vähepakkuv. Paljud naised on kurtnud, et lahkumineku põhjus on see, et mehega ei leita enam vaimset sidet ning ka seks ei paku millegipärast enam rahuldust. Olukord muidugi võib olla ka vastupidi.\nPsühholoogid ütlevad, et naiseks kasvamine käib läbi hormoonide möllu, ent ühiskondlikud normid ja eeskujud mängivad samuti oma rolli. Seega võib väita, et naiseks kasvamine ja end naisena tundmine ei käi mingite kõikidele üheselt mõistetavate kriteeriumite järgi. See on keeruline arenguline protsess.\nTänapäeval saavutab inimene täieliku sõltumatuse ja iseseisvuse alles 20 – 25 aastaselt ja enamus vanemaid naisi kinnitab, et nad on end tõelise naisena tunnetama hakanud alles pärast teise lapse sündi…\nTeadlased väidavad, et väga palju määrab ära inimese geneetiline ja hormonaalne olemus ehk bioloogilis-füsioloogiline seksuaalsus, tunnetuslik hingeline seisund ja kasvatuslik taust – seega kolm erinevat tasandit.\nOluline on siinjuures kindlasti küsimus mehelikkusest ja naiselikkusest. Kuna looduses puudub range sooline piir, ei leidu just väga palju mehelikke mehi ja naiselikke naisi. Alati on olnud inimesi, kellel on konflikt ihu ja hinge vahel. Hingelise soo määrangus osutub teadlaste hinnanguil oluliseks aju soorolli mõjutavate rakutuumade suurus. Normaalsetel meestel olevat need rakud umbes 2,5 korda suuremad kui naistel. Ajus erituv enforfiin tagab inimesele võimsa seksuaalse mõnutunde, tagades ning ka kinnitades vastavad soolised eelistused. Arvatakse, et just kasvatuslikku ehk vaimset aseksuaalsust, kesksoolisust, frigiidsust ja sotsiaalset homoseksuaalsust on rohkem, kui seda loodus ette annab. Tähtis roll seega on naiseks olemisel hoiakutel, teadmistelgi ja ilmselt ka õnnel, st millise mehe keegi endale on valinud.\n4 erinevat lugu:\nAnna, 80 aastane: â


Eestimaa matkarajad: Vooremäe terviserajad - Terviseviis\nTäna räägin, kuidas ma Tartu külje alt Vooremäe terviserajad avastasin ja külma trotsides metsa jalutama läksin. Nagu ikka, leiad siit ka hulga fotosid. Seekord ühendab neid: korralikult lumine talv.\nKülm ilm ei ole tegelikult üldse minu teema ja üksi ma poleks elusees läinud kusagile, kus suusatajad ringi vuhistavad. Sest suusatamine pole ka üldse mitte minu lemmiktegevus. Talvel magaksin mina hea meelega talveund ja sööksin tühjaks kõik oma suvel varutud meepurgid. Pole võimatu, et ma algkooli suusatundidest olen kaasa saanud mõne allasurutud trauma, millega mul hiljem pole olnud aega tegeleda. Küll aga ei tahtnud ma seekord sõpradest maha jääda ja sikutasin siiski talvesaapad jalga, paksud kindad kätte ja lubasin ennast lumehangede vahele sõidutada. Mõnikord kaalub hea seltskond lumeuputuse üles ja salamisi lootsin isegi, et ehk saan mõne kuuseoksa metsast kaasa tuua.\nVooremäe suusa- ja kelgurajad\nFotosid on tagantjärele jälle ilus vaadata. Mägisel maal (hahaa, Eestimaa kohta tõesti!) pidi aga hoolega ette vaatama, et uljad suusatajad ja kelgutajad sind jalust maha ei niidaks. Eks nad muidugi võib-olla omaette kirusid, et hoopis mina neil teel ees tatsasin. Õnneks olid rajad piisavalt laiad, et kõigil ruumi oleks. Suusatajate meeleheaks keerasid omapäi matkajad aga peagi suurelt rajalt kõrvale, hangedesse sumpama. Lumi ja külmalt särav päike oli tõesti väga ilus. Kujuta ette, kui see lumesahmakas otse kraevahele pudeneb.\nKas teie teate, misasi on tulepulk?\nFotode tegemise vahepeal katsetasime, kas saame metsas lõkke põlema, ja saimegi. Seekord tikkudega, aga lihtsalt huvi pärast ostsin ka tulepulga, nii et järgmine kord saan seda katsetada. Soovitan. Tikud võivad lume sees läbi vettida. Varem ma ei teadnudki, et selline asi nagu tulepulk üldse olemas on. Lõkkeaseme kustutasime lumega ka kenasti ära, juhul kui te juba näppu hakkasite viibutama, et metsad on niigi hõredaks raiutud, nüüd sina ka siin veel oma lõkkega. Ühtegi sädet ei läinud kaotsi, ausalt.\nKus Vooremäe terviserajad asuvad\nVooremäe Tervisespordikeskuse terviserajad leiad üles Kastre vallast. Asud Tartust Ülenurme suunas teele ja hoiad Kurepalu ja Roiu poole. Maastik on siin künklik, nii et mõnus ronida ja lennukama fantaasia korral ette kujutada, et oled mägedesse jõudnud. Pikim suusaring olevat 8 km, nagu sellelt sildilt seal eemal lugeda võis.\nSoe tee kaasa!\nVäga mõnus, kui matkama minnes võtad kaasa termose sooja teega. Ja paned saabaste sisse villased sokid. Raske on küll ennast soojast toast välja ajada, aga uskumatu, kui palju looduses olek enesetunnet paremaks muudab. Hea tunne võib kesta terve järgneva nädala.\nKuuseoksa ma siiski kaasa ei toonud. Tuleb ehk sel talvel veel mõni loodusmatk ette võtta.


Ettevõtte juhtimiseks mõeldud IT-programmide ülesanne on tõhusalt toetada teie ettevõtet karjääri ja arengu alal. Varustatud mitmete valikuliste moodulitega, hõlbustavad nad juhtimist, sealhulgas parandades juurdepääsu andmetele, nende analüüsimise teenust ja suurte ja kerged projektide tuvastamist.\nPärast ostu saab klient tarkvara standardse ja universaalse versiooni. Optimaalse süsteemi häälestamiseks on vaja protsessi kohandamist teie ettevõtte asjadega.\nCDN XL rakendamine on mõnes etapis. Nende arendamine on kohandatud konkreetse ettevõtte vajadustele, mistõttu oluline etapp, rakenduseelne analüüs, eeldab kliendi probleemide ja vajaduste tutvustamist spetsialiseerunud rakendusfirma poolt. Viimast sammu iseloomustavad ka lõplikud kulud. Järgmised sammud on programmi esimene konfiguratsioon, samuti selle testid ja töötajate koolitus. See etapp tutvustab tavaliselt uut teavet, mistõttu võetakse arvesse uute tarkvaraplaanide rakendamiseks vajalikku aega.\nJärgmises etapis liigub tootmise klassi projekt korrektsioonidega, sisenedes kaupade, töövõtjate, maksete ja kontode esialgsesse olekusse. Selle elemendiga töötavad kliendi töötajad nüüd mõne muu tarkvaraga ja vajavad alati tuge, sest muutus toob alati kaasa stressi ja vajaduse installeerida uusi tarkvara struktuure enne selle toimimist ilmneb rutiinne asi ja kõik stabiliseerub. Samuti saate lihtsustada tööd koos individuaalsete nõuetega. Tagurpidi saate teada, millised on uusimad turvavärskendused - näiteks piirata üksikute klientide juurdepääsu teabele tarkvara segmentide kohta pettuse piiramise vahendis.\nCDN XL programmide rakendamine erinevalt igapäevastest installatsioonidest on programmi versiooni täieliku häälestamise protsess ettevõtte vajadustega, seega luuakse see rakenduskokkuleppe osana ja põhjustab rakendamisega seotud kulusid.


Rõivas: seis gaasiühendusega on Eesti jaoks päris halb - Äriuudised - Majandus\nRõivas: seis gaasiühendusega on Eesti jaoks päris halb\n23. oktoober 2014, 11:05\nPeaminister Taavi Rõivas ütles, et praegune seis gaasiühendusega on Eesti jaoks murettekitav, kõige tähtsamaks eesmärgiks peab ta algaval Euroopa Ülemkogul kliimakokkuleppe saavutamist.\nPeaminister Taavi Rõivas tõdes, et gaasiühenduse puudumine on Eesti jaoks selge murekoht. «Mis puudutab gaasiühendusi, siis tuleb otse öelda, et praegune seis on ikkagi Eesti jaoks päris halb, sest kaks ettevõtet, üks Eestist ja üks Soomest, kes omavahel läbirääkimisi on pidanud, on otsesõnu ummikusse jõudnud ja praegu meie jaoks kokkulepet ei paista,» nentis Rõivas, vahendas ERR.\n«Me leppisime eelmisel nädalal Soome peaministriga kokku, et kuna ettevõtted omavahel kokkuleppele ei jõua, siis me oleme valmis selle teema tõstatama ka peaministrite tasemel. Eesti peamine huvi on siin see, et võimalikult ruttu saaks ehitatud Balticconnectori toru Eesti ja Soome vahele, sest kui Soome ja Eesti ning sealtkaudu edasi ka veel Läti ja Leedu on kõik ühine turg, siis on see turg ka oluliselt vähem haavatav kõikvõimalikele välismõjuritele,» rääkis minister.