Noorukite põletamisel urineerimisel, Valu urineerimisel naistel\nNoorukite põletamisel urineerimisel, Põletamise peamised põhjused pärast urineerimist - Koolik June\nKesknärvisüsteemi haigused Aju impulsside ahela väikseim katkemine läbi seljaaju põie närvilõpmeteni viib tualetti minemise sageduse rikkumiseni. Rukkilille tee on valmistatud 1 tl. Vereanalüüs näitab suguhormoonide, hemoglobiini, punaste vereliblede arvu taset. Infektsioon esineb kaitsmata seksuaalvahekorra järel. Sagedane urineerimine lapsel Urineerimine on ringlussevõetud vee eritamisprotsess.\nNäiteks on kõige tavalisem kõrvaline sekkumine naise urogenitaalsüsteemi hulka kateetri paigaldamine, mille kasutamine on sünnituse või erinevate operatsioonide ajal vajalik. Põletustunde peamised põhjused meestel Meestel on kusiti pikem kui naistel. Seetõttu on meestel urogenitaalsüsteemi põletikulised protsessid palju vähem levinud.\nMeeste põletustunne võib esineda nii urineerimisprotsessi alguses kui ka selle protsessis või isegi pärast tühjendamisprotsessi lõppu.\nKui põletustunne avaldub urineerimise alguses, siis tähendab see, et kehal on kusiti põletikuline protsess või kui seda nimetatakse ka uretriidiks. Kui pärast tühjendamisprotsessi tekivad kusiti piirkonnas põletustunne ja valusad tunded, tähendab see, et uriinis erituvad kehast lahustumatud soolad. Reeglina näitab nende esinemine uriinis urolithiaasi arengu algfaasi.\nMõnel juhul tekib inimesel põletustunne otse urineerimisprotsessi ajal ja lõpeb pärast tühjendamist. Selle nähtuse põhjuseks on eesnäärme põletikuliste protsesside ilmnemine. Seda haigust nimetatakse prostatiidiks. Selle arengu algstaadiumis ei ole kusiti põletustunne noorukite põletamisel urineerimisel tugev. Selle tõttu ei pöördu mõned patsiendid kvalifitseeritud meditsiinilise abi poole, motiveerides nende tegevust, kuna põletustunne ilmneb ainult siis, kui ma urineerin ja see ei ole nii tugev.\nArvatavasti uskudes, et see tunne läheb läbi. Enamikul teadaolevatest juhtudest on põletustunne või sügelus urethra piirkonnas inimesel tühjendamise ajal näidanud, et kehas on urogenitaalne infektsioon.\nLisaks võib urolitiaasi esinemise tõttu esineda sügelus ja ebamugavustunne urogenitaalses kanalis meestel. Põletamise tunne ureetris meestel võib ilmneda mitte ainult erinevate patoloogiate või nakkushaiguste ilmnemise tulemusena.\nSel juhul on ebamugavust tekitava teguri rolliks liigne sool uriinis eritunud või teised urogenitaalkanali stiimulid, mis võivad olla kosmeetilised või kondoomid.\nUriinimiskiirus erineva vanusega lastel\nMillised sümptomid võivad kaasneda, milliseid haigusi nad noorukite põletamisel urineerimisel Sageli kaasneb urineerimise ajal põletustunne kaasnevate sümptomitega, mis viitavad haiguse esinemisele kehas. Sõltuvalt sümptomite ilmnemisest, mis tekivad mööda teed, kui tualettruumi külastamisel tekib ebamugavustunne, on võimalik täpselt kindlaks teha inimkehas ilmnenud haigus.\nNäiteks haiguse nagu uretriit, mis tekib kusiti põletikuliste protsesside tõttu, tekib ebamugavustunne ja ebamugavustunne mitte ainult urineerimise ajal, vaid zelenka tsüstiitiga seksuaalse erutuse ajal.\nÜldiselt tuleb märkida, et prostatiit on igale inimesele üsna ohtlik ja väga levinud noorukite põletamisel urineerimisel. Selle haiguse peamine põhjus on põletikuliste protsesside esinemine eesnäärmes. Selle näärme kaudu läbib osaliselt kanali, mille kaudu eritub uriin kehast.\nKui eesnäärmepõletik on põletik, hakkab see paisuma ja pigistama kusiti. Selle tulemusena ilmneb urineerimisel ebamugavustunne.\nLisaks, kui uriiniga eritumise käigus tekib ebamugavustunne, peaks patsient ise läbi vaatama oma dieeti, harjumusi ja käitumist igapäevaelus. Kui urineerimisel ilmneb sügeluse tunne, tuleb igapäevasest dieetist välja jätta kõrgelt gaseeritud jookide, äädika, alkoholi ja tsitrusviljade tarbimine. Mõned kosmeetikatooted, mis sisaldavad suurt hulka värve või maitseid, võivad samuti ureetrit ärritada. Seetõttu, kui kehast eritumisel uriiniga tekib ebamugavustunne, on vaja lõpetada kasutamine hügieeniprotseduuride, vahtu, vannigeelide või seebi läbimisel, millel on tugev spetsiifiline aroom.\nPõletamise ja valu põhjused Põletamine pärast urineerimist on alati patoloogia, eriti kui tegemist on naiste tervisega.\nTsüst Kui vanemad märgivad sageli urineerimist lastel, hakkavad nad kohe haigust kahtlustama. Kuid mitte alati kõrgendatud soov on arstile minna. Vaatame, kui palju peaks laps urineerima, milliseid haiguse tunnuseid tuleks jälgida ja millal mitte muretseda poisi pärast, kes sageli küsib või läheb tualetti.\nValu võib kaasneda põletamise ja mädanemisega kuseteedelt. Kui lahkute haigusest ilma ravita, suureneb valu ja noorukite põletamisel urineerimisel ning muutub püsivaks, mis tekib enam mitte ainult urineerimise ajal ja pärast seda, vaid pidevalt.\nTsüstiit on väga valus, paljud naised, kes on sattunud puberteeti, kannatavad selle all.\nTeeni tsüstiiti võib saada elementaarse hüpotermia abil. Tsüstiit on põletikuline haigus, mille olemus ei pruugi ilmselt ilmselt ilmneda. Thrush on seenhaigus, mida põhjustab perekonna Candida seen. Tavalised sümptomid on põletamine, valu, sügelus, tugev valge või kollaka värvi eraldumine ilma iseloomuliku lõhnata labia piirkonnas.\nVäljavool ise on äärmiselt ebameeldiv. Vagiina ja väliste suguelundite seinad paisuvad ja muutuvad roosaks. Kandidaasi põhjustab põletustunnet pärast urineerimist või protsessi. Kandiaasi ravis aitab spetsiaalseid tablette, mis sisaldavad aineid, mille eesmärk on võidelda konkreetse seenega.\nHaigus mõjutab kusiti, iseloomustab valu urineerimise käigus või kerge põletustunne pärast seda. See nõuab kohest ravi, kuna see võib põhjustada naiste siseorganite põletikku.\nLisaks põletamisele on uretriidi peamised sümptomid: suurenenud kehatemperatuur, urineerimise ajal tekkinud valu ja kusiti väljavool, viimased on äärmiselt haruldased, kuid siiski esinevad. Tavaliselt on ravi puhtalt individuaalne, kuna haiguse sümptomid ja tunnused sõltuvad konkreetsest organismist.\nInfektsioon esineb kaitsmata seksuaalvahekorra järel. Haiguse esinemine suurendab HIV-nakkuse tekkimise riski. Haiguse diagnoosimine toimub patsiendi määrete uurimise teel. Haigust ravitakse sisemiste antibiootikumidega.\nOn olemas nakatumise oht, sest mitte ainult naist tuleb ravida trichomonioosi eest, vaid ka tema seksuaalpartnerit, kes on haiguse kandja.\nVaginiit Põletikuline protsess, mis toimub noorukite põletamisel urineerimisel. Esineb hormonaalsete häirete, immuunsuse vähenemise, pikaajaliste antibiootikumide, rasvumise ja seedetrakti probleemide tõttu.\nSeda iseloomustab terava põletustunne ja sügelus tupe piirkonnas, suurenenud kehatemperatuur ja soov tihti tualetti minna. Paljud keskealised naised kannatavad kusepõie, mida iseloomustab valu ja põletus, nii urineerimise ajal kui ka pärast seda. Urolitiaasi põhjuseks on neerukivid. Haiguse ravi ei ole vähem valus kui selle kulg, sest see võtab palju aega ja vaeva.\nPoiste ja noorukite sagedase urineerimise põhjused ja ravi - Haigused\nMida veel valu võib põhjustada? Teised haigused võivad pärast urineerimist põhjustada põletustunnet, näiteks mitmesugused sugulisel teel levivad infektsioonid, mille arv on väga mitmekesine.\nEnnetavad meetmed Põletustunne pärast urineerimist ei pruugi olla vajalik, kui naine järgib põhilisi ennetavaid eeskirju, näiteks: Iga naise igapäevaelu nimekirjas peaks olema isiklik hügieen. Vann ja dušš on vajalik nii sageli kui võimalik, iga seksuaalvahekorra järel ujuma, kasutada ainult isiklikke hügieenitooteid: šampoonid, seebid, rätikud ja salvrätikud. Kaitse seksuaalvahekorra ajal tampon-tsüstiidi taga väga oluline mitte ainult raseduse võimaliku ohu tõttu, vaid ka ohtlike suguhaiguste saamise võimaluse tõttu.\nIga naine peaks hoolitsema oma tervise eest, nii et sa peaksid kokad tsüstiidi raviks tihti partnerite vahetusi ja kui see on noorukite põletamisel urineerimisel võimatu, kasutage alati kondoome. Rasestumisvastased vahendid ei kaitse viiruslike ja bakteriaalsete infektsioonide eest, vaid kaitsevad soovimatu raseduse eest.\nMõnikord võib põletustunne põhjustada vale aluspesu. Tõmmates valu allosas kõhu ja tõmmates valiku peaksid valima ainult kvaliteetseid esemeid, mis on noorukite põletamisel urineerimisel pehmest, eelistatavalt looduslikust kangast.\nPõletamine võib toimuda aluspesu heledate, mürgiste värvainete kasutamisel, sest selliste asjade valimisel tuleb olla ettevaatlik. Igal naise vannitoal peaks olema intiimvööndis hügieenitooted, nad kõik peavad olema allergiavastased, sellele tuleb pöörata erilist tähelepanu.


Maxima GP Lauri Ausi XII mälestussõidu võitis Karl Patrick Lauk - Delfi Sport\nMaxima GP Lauri Ausi XII mälestussõidu võitis Karl Patrick Lauk\nKangert lõpetas peagrupis\nLauri Ausi Mälestussõidu 2015 esikuuik\nFOTO: Foto: Terje Lepp / Maxima GP\nPirital peetud Maxima GP Lauri Ausi XII mälestussõidu 126-kilomeetrise eliidisõidu võitis Karl Patrick Lauk (Saaremaa Viiking) ajaga 2:49.32. Järgnesid soomlased Aleksi Hänninen ja Juho Hänninen.\nVõistluse käigus läbiti kokku 21 kuuekilomeetrist Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringi. Juba võistluse keskel rebis peagrupist lahti 13-liikmeline jooksikute grupp. Viimastel ringidel suutis Lauk koos kahe soomlasega omakorda teistest ette rebida ning finišiheitluses polnud teistest Laugile vastast.\n“Viimase ringi tõusul ütlesin soomlastele, et peame nüüd kõvasti vajutama, muidu võivad teised meile järele tõmmata. Samas olin sel hetkel kindel, et kui läheme koos finišisse, suudan vajadusel kõige kiiremini spurtida,” kirjeldas Maxima GP võitja, 18-aastane Karl Patrick Lauk võistluse võtmehetki. “See on kindlasti üks minu tähtsamaid võite, olen alati tahtnud Lauri Ausi mälestussõitu võita.”\nVäga muljetavaldava tulemuse tegi Eesti Jalgratturite Liidu peasekretär, 54-aastane Urmas Karlson. Kogu võistluse juhtgrupis püsinud Karlson finišeeris 11. kohaga, kaotust võitjale oli 1 minut ja 9 sekundit.\nPeagrupis 60. kohaga finišeerinud Maxima GP mainekaim osaleja, Tanel Kangert (Astana) tunnustas tänavust võitjat, vaid 18-aastast Lauki. “Kõigepealt on muidugi hea meel, et võit jäi koju Eestisse ning veelgi rohkem teeb rõõmu, et esikoha sai üks meie kõige talendikamaid tulevikumehi,” lausus Prantsusmaa velotuuri järel esimese võistluse teinud Kangert. “Soovisin kindlasti siia tulla, seda ennekõike austusest Lauri vastu – ta oli sedavõrd suurepärane ja hea inimene, keda mälestatakse hea sõnaga tänaseni ka Prantsusmaal.”\nPärast kaheaastat vaheaega taaskord proffide arvestuses võistelnud Eesti läbi aegade edukaim sprinter Jaan Kirsipuu katkestas mõned ringid enne lõppu.\nEsikolmikule järgnesid Joonas Jõgi (CFC Rattaklubi), Samuel Pökälä (TWD Länken) ning Siim Kiskonen (KJK Rattaklubi). Karl Patrick Lauk oli ühtlasi ka edukaim juunior, talle järgnesid juunioride arvestuses Kiskonen ning Enn Kristo Vaga.\nKokku startis 126-kilomeetrisel Maxima GP eliidisõidul ligi 120 ratturit neljast riigist, võistluse lõpetas 72 ratturit. Pärast eliidisõitu peetud 51-kilomeetrisel rahvasõidul osales üle 150 ratturi, võistluse võitis Karel Georg Nõmm (CFC Rattaklubi).\nMaxima GP Lauri Ausi mälestussõitu korraldati tänavu 12. korda traagiliselt hukkunud tippratturi Lauri Ausi mälestuseks.


NIDRA AROOMIÕLI, Maharishy | joogaklubi e-pood\nNIDRA AROOMIÕLI, Maharishy\nEriline segu aroomiõlidest õrnaks hilisõhtuks. Pane mõni tilk aroomilampi ca 1 tund enne magamaminekut. Ära jäta ööseks aroomilampi põlema!\nNB! Aroomiõlid on väga kontsentreeritud! Hoia lastele kättesaamatult! Väldi kokkupuudet silmade ja limaskestadega. Kahjulik allaneelamisel! Allaneelamisel võib tekitada kopsukahjustusi! Allaneelamise korral ära katsu oksendamist esile kutsuda vaid otsi kohe meditsiinilist abi, näita arstile toote pakendit (infot). Tuleohtlik!\nAROOMIÕLID – lisainfo ayurveda teadusest aroomiõlide kohta\nNB! Info ei ole mõeldud ravimiseks ega tervendamiseks vaid selgitab ayurveda vaatenurka!\nAroomiteraapia lille ja ürdi ekstraktide ning viirukite näol on olnud ammustest aegadest ayurveda tervenduskunsti lahutamatu osa. Aroomid on olnud meeldivaks viisiks segundada inimese psühho-füsioloogiasse taimede tervendavat tarkust.\nEhkki ka üksikaroomipõhised viirukid ja lilleveed ei ole ayurvedas tundmatud on tüüpilisem siiski erinevate aroomide kombinatsioonide kasutamine, et saavutada sünergia ja tasakaal. Sünergiline segu toob terviklikku kasu mis ületab üksikkomponentide summeeritud kasu. Samuti aitab koostisainete hoolikas tasakaalustamine neutraliseerida võimalikke kõrvalmõjusid.\nAyurvedas räägitakse keha, meele ja hinge tasakaalustamise vajadusest igal aastaajal. Looduses ja meie kehas valitsevad tüüpenergiad ehk funktsionaalsed printsiibid Vata, Pitta ja Kapha väljenduvad erinevalt ka erinevatel aastaaegael. Kui sügis ja talv on seotud Vata energiaga, siis kevad Kapha ning suvi Pitta energiaga. Nii on hoolikalt välja töötatud ka aroomisegud mis on eri aastaaegadel nii üldise tasakaalu kui ka personaalse tasakaalu taastamiseks eriti sobilikud.\nVATA doshat tasakaalustavad erinevad aroomisegud sisaldavad olemuselt magusaid ja soojendavaid õlisid nagu magus apelsin, geraaniumi roos, ylang ylang ja viiruk. Baasõlina masaazhiõli valmistamisel võib kasutada näiteks jojoba õli. NB! Pea alati meeles et aroomiõlid on väga kanged ning kasutada võib neid vaid mõni tilk korraga lahjendatult baasõlis või siis vees (aurudeks). Paar tilka Vata segu kuuma vee sisse tilgutatuna on hea näo auruteraapiaks talvisel ajal. Näiteks sidruni, magusa apelsini ja jasmiini (2-2-4 tilka) kombinatsioon aitab õhtul maha rahuneda (näiteks infuseerituna vannivette). NB! Kasuta aroomiõlisid ainult välispidiselt!\nPITTA dosha kipub tasakaalust väljuma olukordades, kus on suur kuumus – olgu see siis ilm või emotsioonid. Pitta doshat tasakaalustavad aroomisegud sisaldavad magusaid ja jahutavaid õlisid nagu roos, till, andel jt koos väiksemas proportsioonis rahustavate õlidega nagu ylang ylang ja viiruk ning ergutavate õlidega nagu sidrun ja piparmünt. Pitta segud on loodud selleks et rahustada, samas hoides fokusseeritust ja valvsust. Vannivette võib kuumadel päevadel proovida 4 tilka ylang ylang ja sama palju sandliõli. Või siis segada võrdsetes osades vetiveri, sandilt, roosi, jasmiini ja tilli ning kasutada vastavalt juhistele aroomi difusaatoris et luua rahustav õhkkond ning hajutada intensiivsust.\nKAPHA aroomiõlide segud on üldjoontes soojendava ja energetiseeriva toimega, mis on loodud selleks et meid üles äratada niisketel, külmadel ja hallidel kevadpäevadel. Need segud sisaldavad reeglina vitaalseid õlisid nagu rosmariin, eukalüpt, piparmünt ja basiilik koos väiksemas koguses tasakaalustavate aroomiõlidega nagu viiruk või ylang ylang. Proovi 4 tilka piparmündi ja 2 nii viiruki kui ylang ylang õli vannivette infuseerituna hommikul. Tilk kummatki – nii eukalüpti kui basiiliku aroomiõli võib niisketel külmadel äevadel olla tõeline imevägi auruteraapias. See segu aitab hoida end värske, erksa ja selgena.\nNB! Aroomiõlid on väga kanged ning alati tarvita pigem vähem kui rohkem! Ole ettevaatlik nii segamisel kui kasutamisel! Kasuta neid alati tugevalt lahjendatult ja tee alati enne väike proov. Väldi kokkupuudet nahaga! Raseduse ajal kasuta vaid arsti konsultatsiooni põhjal. Ainult välispidiseks tarvitamisek! Tuleohtlikud!


Vooremaa Suvi toob katkiste telefoniekraanide epideemia – kuidas ekraan tervena hoida?\nSuvi toob katkiste telefoniekraanide epideemia – kuidas ekraan tervena hoida?\nMobiiliseadmete remondifirma MTTC statistikast selgub, et juulis ja augustis kasvab remonti toodavate mobiiltelefonide arv ning kõige sagedamini on telefonidel probleeme just ekraaniga.\nKui ülejäänud aasta lõikes püsib telefonide hooldus- ja garantiiremontide arv stabiilsena, siis eelnevate aastate kogemust arvesse võttes on oodata remonti toodavate mobiilide arvu märkimisväärset kasvu juulis ja augustis. Olukord hakkab jälle normaliseeruma septembrikuu keskpaigast.\nViimase kahe kuu kõige sagedasemad mured, millega telefonid remonti jõuavad, on seotud ekraani või displei vea, esipaneelide probleemide ja puutetundliku klaasi funktsioneerimisega.\nEkraanide purunemine on ülemaailmne probleem, sest mida uuemad ja kergemad on nutitelefonid, seda õhemad on nende ekraanid, mis lähevad väiksemagi painutuse peale katki.\nMotorola on suisa teinud statistikat, et 50 protsenti mõranenud ekraanidest tekib juba telefoni esimesel kukkumisel. Motorola andmete kohaselt kukub 32 protsendil inimestest telefon välja taskust, 27 protsendil pudeneb seade toolilt tõusmisel maha sülest, seitse protsenti pillab telefoni maha selfit tehes ning viis protsenti inimestest tunnistab, et ekraan purunes siis, kui nad telefoniga kedagi viskasid.\nLigi veerand katki läinud ekraaniga telefonide omanikest jätkavad seadme kasutust kuni telefoni lõpliku ülesütlemiseni või veritseva sõrmeni, kuna nad leiavad, et parandamine pole seda väärt või on liiga kulukas.\nPaljudel telefonidel on ekraan kogu telefoni esipaneeliga ühes tükis ja selle vahetus võib tõepoolest maksta pool telefoni hinda. Sageli esineb arusaamatusi ka seoses tugevama Gorilla-klaasiga – inimesed kipuvad arvama, et see on põrutuskindel ja käivad ekraaniga seetõttu muretumalt ümber. Tegelikkuses ei luba ei klaasi- ega telefonitootja karastatud klaasile põrutuskindlust.\nNeile, kes pelgavad kogemata ekraaniga juhtunud õnnetustest tekkivaid suuri remondiarveid, soovitame vabatahtlikku seadmekindlustust, mille olemasolul katab telefoni paranduse MTTC sertifitseeritud hoolduskeskuses Tele2. Lisaks pakuvad teatud telefonitootjad kallimatele mudelitele spetsiaalset kindlustust, üheks näiteks Samsungi ekraanikindlustus ehk Screencare.\nMTTC ja Tele2 soovitused, kuidas säästa mobiiltelefoni ekraani\n*Ekraanikile kaitseb seadet väiksemate kriimustuste ja mustuse eest.\n*Ekraani purunemise vältimiseks eelista ekraanikile asemel tugevamat ja vastupidavamat kaitseklaasi.\n*Silikoonist, nahast või muust materjalist kaitseümbrised võivad telefoni kukkumisel võtta põrutuse enda peale ja säästa ekraani.\n*Kui telefoniekraan kipub purunema suisa mitu korda kuus, kaaluge seadme- või ekraanikindlustust.\nJÜRI KOTOV, MTTC Eesti OÜ


Vahur Koorits: kas lollidelt tulebki raha ära võtta? - Eesti Päevaleht\nVahur Koorits: kas lollidelt tulebki raha ära võtta?\nVaatasin hiljuti oma teise samba kontot pensionikeskusest ja võtsin välja tootluse numbrid.\nRaha raiskamine Foto: Argo Ingver\n2003-2018 oli tootlus aastas keskmiselt vaid 2,46%, aga peale eelmisel aastal toimunud raha viimist passiivsesse indeksifondi kasvas raha aastas keskmiselt 8,59%.\nPraegu plaanis oleva teise samba reformi seisukohalt tõstatab minu näide aga ühe mure. Nimelt, kes on need, kes taipavad viia oma raha madalate kulude ja suure tootlusega indeksifondi? Üldiselt on need sellised inimesed, kellel juba läheb hästi.\nÄripäev avaldas 5. detsembril ülevaate pensionifondide tootlusest. Passiivsed fondid lõid aktiivselt juhitud fonde pika puuga. Ometi on vaid üsna väike osa eestlaste pensionirahast passiivsetes fondides. Suurematel pankadel on küll oma indeksifondid olemas, aga reklaami teevad ja aktiivselt müüvad nad oma klientidele vaid suurte tasude ja kehva tootlusega aktiivselt juhitud fonde.\nTiit Ojasoo: üksijäämist on inimesel väga raske, peaaegu võimatu taluda 93


Kirjed kus märksõnaks on "maa-alused ehitused" (39)\nRaudteejaamas arenevad hoogsalt tunneli ehitustööd. Tartu jaamahoone tunneli ehitustööd arenevad täie hooga. Perrooni alune tunneli osa on pea valmis ja paari päeva pärast seatakse platvorm endisesse seisukorda ning avatakse reisijatele liiklemiseks. Praegu on tunneli ehitusega jõutud juba jaamahoone alla, kus on asutud järkjärgulisele võlvimisele ja raudbetoonist seinte ehitamisele. Töölisi on tunneli ehitustöödel 20 ümber, kes töötavad tükitöö alusel. Esialgselt pole näha krediitide kärpimist, mistõttu tööd jatkuvad kuni käesoleva aasta lõpuni.\n656.21Trt. + 624.1\nkaubajaamad (raudtee) / maa-alused ehitused / raudteejaamad (kohtadel) / raudteesõlmed / reisijaamad (raudtee) / Trt. / tunnelid / vaksalid\nTunneli ehitus edeneb jõudsalt. Raudteejaamas arenevad tunneli ehitustööd edukalt. Mullatöid loodetakse lõpule viia juba paari päeva jooksul ja siis asutakse müüritöödele. Viimased nõuavad aega ligikaudu paar nädalat, millal avaneb võimalus perrooni uuesti endisesse seisukorda seada. Ühtlasi on kavas eelmiste tööde lõppedes ka jaamahoone alusseinasse avaust lõhkuda, et tunneli ehitustöid juba hoone all jatkata. Praegu leiavad sealt tööd 12 töölist.\n624.1 + 656.21Trt.\nJaama hoone avatakse oktoobri keskpaigu. Tartu raudteejaama tunneli ehituse töid loodetakse teatavas ulatuses oktoobri kuu keskpäevadeks lõpule viia. ...\nPaekivi trepiastmete jaoks tuuakse Tallinnast.\n656.21Tartu + 624.1Tartu\nkaubajaamad (raudtee) / maa-alused ehitused / raudteejaamad (kohtadel) / raudteesõlmed / reisijaamad (raudtee) / tunnelid / vaksalid\nKuu aja pärast valmib jaamahoone. Jaamahoone avamiseni, mis tunneli ehitusööde tõttu suletud, läheb veel ligemale kuu aega. Praegu on tunnelilae tugipostid juba kohale paigutatud ja tunneli lage kandva raudarmatuuri valmimine toimub paari päeva pärast. Siis asutakse betoonist tunnelilae valamisele. Jaama suure ooteruumi põrand, mis täies ulatuses tunneli laeks, kaetakse lihvitud paetahveldistega. ...\n656.21Tartu + 624.1\nMustvee ehitab sildu. ... Üks sild viib üle Mustvee jõe Karja ja Kalda tänavate kohalt, kuna teine tuleb Kokaojale. Mõlematele sildadele on alusmüürid rajatud, kuid puukonstruktsioon ehitamata. Sillaehituse lõpuleviimiseks puuduvad alevil vajalikud summad ... otsustas pöörata teedeministeeriumi poole ...hädaabitööde krediidi arvel.\nmaa-alused ehitused / tunnelid\nKlein, K, temast\nTunnel Pärnu jõe alla. Insener K. Kleini projekt. Pärnus lööb laineid kohaliku insener K. Kleini kavand tunneli ehitamiseks Pärnu jõele praeguse nahksilla asemele. Ettevõtja arvates võiks Pärnu jõe alla tunneli ehitada juba 100.000 krooniga. Seejuures pakuks ehitatav maa-aalune käik loomulikku varjupaika gaasihädaohu korral kuni 20.000 inimesele. Mõtte propageerimiseks on K. Klein ametiasutustele välja saatnud 150 kirja, muuseas ka riigivanemale.\nTunneli ehitamisega raudteejaamas on jõutud juba nii kaugele, et mehed tööle asusid jaamahoone kesk põrandaalust. Kuigi kelder on suureks soodustuseks töödele, tuleb töölistel suure vaevaga tööd teha, sest põrand on kaetud osaliselt vana müüriga.\n624.1Tartu + 656.21Tartu\nRaudteejaama tunneli ehitamine lõpeb tuleval aastal. Raudteejaamas roobastiku alla ehitatava tunneli valmistamise tööd ei viida tänavu lõpule, sest ettenähtud krediidist ei jätku töö lõpetamiseks. tunneli ehitus lõpetatakse arvatavasti järgmisel suvel. Praegu on käimas töö roobastiku all. Sinna valmistatakse müürid ja raudbetoonplated, mis peavad sama tugevad olema kui sillad, sest tunnelist sõidavad rongid üle. Tulevaks aastaks jääb teha tunneli osa jaamahoone all ja väljakäigud tänavale. ...\nJaamahoone jääb kuuks veel suletuks. Tunneli ehitustöödele on rakendatud paarikümne töölise ümber. Praegu on teoksil betoneerimine ja võlvistiku tugipostide ehitamine. Kuna betoneerimistööde kivinemine rohkesti aega nõuab, ei ole loota, et jaamahoonet saaks avada lähemal ajal. Tõendatakse, et viimati nimetatud tööd tohiksid kesta väemalt kuu aega.\nJaamahoone suletakse reisijatele.\nTartu raudteejaamas on käimas tunneli ehitustööd. Jaamahoone ooteruum suletud. ajutised piletikassad. Perroonile pääsemine korraldatud.\nTunneli ehitustööd lõpujärgus. Tartu jaama tunneliehitusel kestab kibe töö. Juba on kohale asetatud trepiastmed sissekäikudele tunneli nii jaama ooteruumist, ja trepi kõrvalt, kui ka perroonile pääsuks. Tunnelisse on kokku viis trepp-pääsu. ... Praegu ehitatakse jaamahoone trepi kummalegi poole tunneli sissekäigu treppidele varjusid. Jaama ooteruumis, kust samuti trepp alla tunneli viib, lõpetatakse paeplaatide põrandale asetamist. ...\n656.21Tartu + 725Tartu + 624.1\nühiskondlikud ehitised (arhitektuur) / administratiivhooned (arhitektuur) / haiglad (arhitektuur) / kõlakojad (arhitektuur) / kaubajaamad (raudtee) / laululavad (arhitektuur) / maa-alused ehitused / raekojad / rahvamajad (arhitektuur) / raudteejaamad (kohtadel) / raudteesõlmed / reisijaamad (raudtee) / tööstushooned (arhitektuur) / teatrid (arhitektuur) / tunnelid / vaksalid\nTunnel Võhma. Teedeministeerium tahab ära kaotada Võhma ja Olustvere jaamade vahel üle raudtee viivat puuviadukti ja sel kohal raudtee viia läbi tunnelist. Nüüd teatab raudteevalitsus Viljandi maavalitsusele, et 29. skp. ilmub raudteevalitsuse esindaja kohale õgvendatava maantee sihti kätte näitama.\nTartu raudteejaam valmib. Ümberehitatud ruumid avatakse 26.nov.\nTartu raudteejaamas ehitatav tunnel ja uus platform pidi valmis saama juulikuus. Majandusministeeriumi poolt eraldati selleks 30.000 kr. Tegelikult loodetakse töödega valmis saada järgmise aasta jaanuaris. Tunneli kirjeldus.\nArvud, mis kõnelevad tunneli poolt. Tunneli ehitamisest Tapa jaama alla, kahel pool raudteed asuvate linnaosade ühendamiseks, on kõneldud juba aastaid, kuid seni pole kaugemale jõutud mõningate summade võtmisest raudtee ehitusameti eelarvesse, mis aga seni kasutamata on jäänud. Tunneli vajadusest räägivad ka neil päevil korraldatud registreerimisandmed, mis näitavad, kui palju ristleb inimesi alaliselt manööverdavate rongide vahelt üle raudtee, ...\n624.1Tapa + 656.21Tapa\nLinn tahab suurlinlikku tunnelit. Juba kauemat aega on tapalased hellitanud mõtet ja soovi, et jaamahoone alla tuleks ehitada tunnel, sest liiklemist jaamas näevad tapalased nii suurlinlikult, et peavad seda kardetavaks pääsemisel ühest linnaosast teise, kui tuleb minna jaamast läbi. Kuuldavasti seesuguse ühendustunneli ehitamine on käesoleval aastal tõstetud jälle päevakorrale ja kavatsetakse esitada rida palveid.\nNarva "kullakaevajate" hävitustöö bastioonides. Ühe võlvkäigu lagi sisselastud. Vanaaegsed võlvkäigud puhastamisel.\nNarva maaaluste võlvkäikude puhastamine.\n624.1Narva + 902.6Narva\narheoloogia / arheoloogilised kaevamised (kohtadel) / arheoloogilised leiud (kohtadel) / arheoloogilised mälestusmärgid (kohtadel) / eesti arheoloogia / kalmed (kohtadel) / linnamäed (kohtadel) / maa-alused ehitused / maa-alused käigud (kohtadel) / maalinnad (kohtadel) / muistised (kohtadel) / tunnelid\nNarva maa-alused võlvistikud seatakse korda. Teisipäeval algas narvas Pimeaia maa-aluste käikude kordaseadmine, mis tehakse hädaabitööde korras. Seekord korraldatakse esijoones maa-aluste käikude sissekäike. Seega muutuvad Narva maa-alused käigud turistidele külastavateks.\nNarva maa-alused võlvkäigud avatakse. Narva linnavalitsuse korraldusel avatakse aprillikuul turistidele vaatamiseks Narva maa-alused võlvkäigud. Puhastatud maa-aluste võlvkäikude pikkus, mis vaatamiseks avatakse, on 1½ kilomeetri ümber. ...\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 156134444


Kuidas määrata Samsung Galaxy S6 Edge must ekraan ekraanil [Veaotsingu juhend] - 2020\nMust surmaekraan (BSOD) ei ole Androidi kasutajatele uus, kuna see toimib operatsioonisüsteemi esimestest päevadest alates. Nüüd, paljud #Samsung Galaxy S6 Edge (# S6Edge) omanikud kaebavad selle üle ja kõige levinumad kaebused lähevad niimoodi. “ Minu telefoni ekraan läks lihtsalt mustaks ja see ei reageeri ükskõik mida. "\nOleme seda probleemi juba varem mitu korda käsitlenud, kuid kuna paljud meie lugejad on meile teatanud, et mõned meie lahendused ei ole nende jaoks sobivad, oleme kohustatud vastama nende päringutele uuendatud tõrkeotsingumenetlustega, eriti enamuse enamusega Android 6.0.1 Marshmallow.\nAitame teil probleemi lahendada või vähemalt teie seadme tõrkeotsingut, et me teame, milline on süüdlane ja me saame sealt leida lahenduse. Kuid neile, kellel on muid probleeme, veenduge, et külastate meie S6 Edge tõrkeotsingu lehte, kuna oleme selle telefoni vabastamise järel juba palju probleeme lahendanud. Leidke sarnased probleemid ja kasutage meie pakutud lahendusi.\nSamuti võite meiega ühendust võtta, täites oma Android-probleemide küsimustiku ja lüües esitamise. See on tasuta teenus, mida pakume nii, et ärge muretsege midagi, välja arvatud teave, mida meile probleemi kohta annate. Me vajame üksikasju, et saaksime teha üksikasjalikke uuringuid.\nProbleemide lahendamine Galaxy S6 Edge koos musta ekraaniga\nSurma must ekraan ei ole nii keeruline, kui see kõlab, sest sellist kirjeldust kasutavad sagedamini kasutajad, kes tegelikult ei tea, milline on nende telefonide probleem ja mis on kadunud. BSOD on lihtsaim viis kirjeldada telefoni musta ekraaniga ja ei reageeri. Aga asi on selles, et selle probleemi taga on alati midagi ja sagedamini on see vaid tegeliku probleemi tulemus.\nSelles tõrkeotsingu juhendis püüame avastada, milline on tegelik probleem teie Galaxy S6 servaga, mis kannatab surma musta ekraani all, kuid enne midagi muud, siin on üks probleem, mis seda kõige paremini kirjeldab ...\n„ Mul pole kunagi telefoniga probleeme tekkinud, sest ma ostsin selle eelmise aasta oktoobris. See on Galaxy S6 Edge, mida ostsin paarisaja dollari eest. Uuendused tulid sagedamini kui arvasin, kuid kõik need olid edukalt installitud, kuid ühel päeval ärkasin lihtsalt, et mu telefon oli välja lülitatud. Üritasin selle sisse lülitada, vastust ei saadud. Proovitud laadimist, vastust ei olnud. Nüüd, ma tõesti ei tea, mida selle probleemi lahendamiseks teha tuleb. Ma loodan, et teie poisid tulevad minu juurde tagasi niipea, kui sa seda loed, sest mul on vaja oma telefoni halvasti. Jah, ma saan osta uue, aga mis on minu pildid ja failid minu S6 servast? Aita mind palun. "\nNüüd proovime selle probleemi tõrkeotsingut selle põhjal, kuidas need esinevad ja mis selle vallandas. Kõigepealt, kui pärast värskendamist ilmnes surma must ekraan, siis tekib võimalus, et see põhjustab süsteemi krahhi. See juhtub kogu aeg ja see esineb sageli pärast värskendust, kuna uus süsteem võib proovida kasutada kokkusobimatuid vahemälusid ja andmeid ning mainida mõningate teie rakendustega kokkusobimatuse probleeme. Seetõttu proovime oma telefoni reageerida, tehes sunnitud taaskäivitusprotseduuri ...\nVajutage ja hoidke all helitugevuse vähendamise nuppu ja toitenuppe koos 10 sekundit. Kui probleem on tõepoolest süsteemi krahhi ja komponentide toitmiseks on piisavalt akut, käivitub telefon.\nMis siis, kui telefon ei reageeri sunnitud taaskäivitusprotseduurile?\nSiis on aeg minna aku järele. On võimalik, et aku tühjenes täielikult ja põhjus, miks telefon ei reageeri, on see, et see ei suutnud oma riistvara sisse lülitada. Seetõttu peaksite seadme ühendama ja vaatama, kas see tasu võtab. Kui te seda teete, teate kohe, kas telefon reageerib ikka veel, kui selle vooluahelate kaudu voolab elektrivool, kuna see näitab laadimisnäitajaid nagu ikoon ekraanil ja valgus ekraani ülaosas.\nKui need laadimisnäidikud ei ilmu, jätke telefon 10 minutiks ja vaadake, kas nad näitavad, ja kui ei ole, siis tehke uuesti sundkäivitust, kuid seekord seadmega ühendatud.\nAku probleemid võivad põhjustada ka sellist probleemi, kus telefon lülitub ise välja ja ei pöördu tagasi. Isegi kui te selle sisse lülitate, ei võta see tasu, sest see ei saa enam tasu võtta. Niisiis, kui telefon ikka keeldub pärast sunnitud taaskäivitamist sisselülitamisest ja kui see ei võta lahti, muutub see probleem automaatselt "mitte laadimise" küsimuseks kui surmavärviks. Seda silmas pidades peate proovima oma telefoni tõrkeotsingut vaadata, et näha, kas saate selle tasu võtta. Te võite seda postitust lugeda ja näha, kas see aitab: Kuidas Samsung Galaxy S6 serva ei laadita? Kui teie telefon ei reageeri, peaksite siinkohal selle kontrollimiseks ja parandamiseks saatma. Me ei saa midagi teha telefoni puhul, mis ei lülitu sisse, ei võta lahti ega reageeri. See võib olla tõsine riistvaraprobleem.\nAga eeldades, et te panite oma telefoni tegelikult laadima, kuid ekraan on ikka pimedas, on järgmine asi, mida peate tegema, proovida seda käivitada turvarežiimis. On aegu, kui kolmanda osapoole rakendused jooksevad kokku ja põhjustavad sellist probleemi, nii et soovite seda võimalust kõigepealt juhtida.\nKui te ei saa telefoni turvalisse režiimi tuua, proovige seda taaskasutamise režiimis käivitada. Kui see on edukas, võite proovida vahemälu partitsiooni esmalt pühkida või kohe algseadistuse taastamist. Kuid pidage meeles, et viimane kustutab kõik teie failid ja andmed.\nKui kuvatakse Android-süsteemi taastamise ekraan, vabastage helitugevuse suurendamise ja kodu võtmed. MÄRKUS. Kui telefon jõudis kaugele, järgige vahemälu partitsiooni pühkimiseks või lähtestamiseks järgige samme.\nKui kõik muu ebaõnnestub, siis laske tehnikul seda probleemi teile lahendada.


Tõendamine 2011. Lektor Tanel Järvet [email_address]\nTõendamine

Kohus (kriminaalasjas) või kohtuväline menetleja (väärteoasjas) tugineb asja lahendades asjaoludele, mis ta on tunnistanud:

tõendatuks või,

üldtuntuks.

Tõendatus on tõendamise tulemusena kujunenud veendumus, et:

tõendamiseseme asjaolud on olemas või,

tõendamiseseme asjaolud puuduvad.

\nTõendamine

Olemus—mingi fakti olemasolu või puudumise kinnitamine kontrollitavalt (tõenditega).

Positiivne ja negatiivne tõendamine

Millest koosneb tõendamine? Tõendite kogumine, nende säilitamine ja esitamine.

Üldtuntus ja tõendatus—neil juhtudel ei pea eraldi tõendama. Üldtuntud: näit. talvel kannavad inimesed paksemaid riideid.

Tõendatud: näit. tuvastatud teises menetluses kohtuotsusega.

\nÜldtuntus

Üldtuntuks võib kohus tunnistada asjaolu, mille kohta saab usaldusväärset teavet kriminaalmenetlusvälistest allikatest. /§ 60 lg 1/

Näit. suveajale üleminek; inflatsioon riigis; raha devalveerimine jne.

NB! Riigikohtu 16.12.1999.a otsus nr. 3-1-1-136-96:

“ ---- Juhul kui kohtualuse hilisemad ütlused pole ilmses vastuolus formaalloogika reeglite või muude üldteadaolevate asjaoludega, võib kohus neid eirata ainult juhul, kui nad on ümber lükatud teiste asjas kogutud tõenditega nende kogumis.

Raugaiga määratletakse gerontoloogias inimese 75. ja 89. eluaasta vahelise eana, mil toimub organismi järjest kiirenev taandareng. ---“

\nKõrvaldamata kahtluste tõlgendamine

Alles tõendamisprotsessi lõppetapil - siis, kui kõigi - nii otseste kui kaudsete tõendite kogumi tervikhinnangu tulemina pole õnnestunud kõrvaldada kahtlusi süüdistatava või menetlusaluse isiku süüs, tuleb pöörduda in dubio pro reo (kõrvaldamata kahtlused tõlgendatakse kahtlustatava kasuks) põhimõtte poole.

Vaatamata viimatimärgitule tuleb tunnistada, et kõnealuste kahtluste püsimajäämise tõenäosus on suurem siis, kui tõendite kogum hõlmab eranditult vaid kaudseid tõendeid (RKL 3-1-1-12-07). KrMS § 7 lg 3

\nKaudne tõendamine

In dubio pro reo põhimõttest ei tulene mingil määral, et isikut süüstavaid järeldusi saaks teha üksnes otseste tõendite pinnalt ja et süü tuvastamisel ei tohiks tugineda kaudsetele tõenditele. See tähendab, et otseste tõendite puudumine iseenesest ja vahetult ei tähenda veel kahtluste olemasolu, mida tuleks tõlgendada süüdistatava kasuks.

Täiesti loomulik on see, et otseste tõendite puudumisel püütakse otsida ja leida isiku süüd kinnitada võivaid kaudseid tõendeid. Samuti pole põhimõtteliselt välistatud, et süüdimõistev kohtuotsus tuginebki üksnes kaudsetele tõenditele, kui need oma kogumis võimaldavad rääkida süü tõsikindlast tuvastatusest.

\nSüütuse presumptsioon

Kohtupraktikas on omaks võetud arusaam, et end aktiivselt kaitsev isik peab oma kaitseväidete tõepõhja kontrollitavuseks tegema kohtule omal initsiatiivil kättesaadavaks andmed, mis võimaldavad sellist kaitsepositsiooni hinnata.

Eelkõige puudutab niisugune irdumine süütuse presumptsioonist alibit (isiku väidet, et ta viibis kuriteo toimepanemise ajal teises kohas kui kuriteo paik) . Sellest ei saa aga teha järeldust, et süüdistataval lasub kriminaalmenetluses üldine kohustus kõrvaldada tema käitumise osas kerkinud kahtlusi (RKL 3-1-1-82-06).

\nTõendamine VTM-s

VTMS § 31. Tõendite kogumine ja kriminaalmenetluse sätete kohaldamine menetlustoimingute tegemisel

(1) Tõendamisel ja tõendite kogumisel järgitakse väärteomenetluses kriminaalmenetluse sätteid käesolevas peatükis sätestatud erisusi arvestades.

Tõendeid tuleb hinnata kogumis.

Ühelgi tõendil ei ole ette kindlaksmääratud jõudu.

\nTõendite hindamine

Tõendite kriitiline hindamine. Lähtudes tõendi allikast ja kas tegemist on tervikliku tõendiga.

Tõendite hindamine kogumis. Kui palju peab olema tõendeid? Menetleja hindab siseveendumuse järgi.

Tõendite kaalukus? Ühelgi tõendil ei ole ette kindlaks määratud jõudu. Kuid tihti eelistatakse ekspertiise ja asitõendeid kui ütlusi.

Vastuolude kõrvaldamine? Alati ei ole võimalik.

\nNõuded tõenditele

Sisu nõuded—et oleks asjakohane informatsioon

Vormi nõuded– protokollide jt. dokumentide nõuded.

Kogumise tingimused--tõendi kujunemise jälgitavus ja säilitamine

\nTõendamise eesmärk

Eesmärgi seadmine

Menetlusliigi valik (väärteo menetlus või kriminaalmenetlus)

Lähtepositsioon.

Ajalised piirid menetluseks—väärtegu aegub, kui on möödunud 2 aastat toimepanemisest kuni kohtuotsuseni või kohtuvälise menetleja otsuse jõustumiseni.

Kuritegude aegumine: II astme puhul 5 aastat, aga kui on kahtlustatav olemas siis pikeneb veel 5a.

\nTõendamiseseme asjaolud

KrMS § 62. Tõendamiseseme asjaolud on: 1) kuriteo toimepanemise aeg, koht ja viis ning muud kuriteo tehiolud; 2) kuriteokoosseis; 3) kuriteo toimepannud isiku süü; 4) kuriteo toimepannud isikut i seloomustavad andmed ja muud tema vastutust mõjutavad asjaolud.

Riigikohtu otsus nr. 3-1-1-51-00 RT III 2000, 14, 153:

“ ---Kuriteo toimepanemise aeg ei pea olema tuvastatud minutilise või sekundilise täpsusega.—“

\nPõhiküsimused

Kes

Kus

Mida

Millal

Kuidas

Miks?

Kes veel teab sellest? (et leida lisatunnistajaid-tõendi allikaid).

\nTõendamiseks vajalike tõendite valik

Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 01.10.2001.a otsus nr. 3-1-1-88-01 RT III 2001, 26, 281:

---- Obitur dictum'i korras peab Riigikohtu kriminaalkolleegium siinjuures siiski vajalikuks märkida, et KrMK § 50 mõtte kohaselt võib üldjuhul menetleja kriminaalmenetluses oma parima äranägemise järgi otsustada, millistele tõenditele tuginevalt püüab ta tuvastada menetletava kuriteo faktilisi asjaolusid.

\nMenetusnõuded

Vajaduse korral hoiatatakse menetlustoimingus osalejaid, et KrMS § 214 kohaselt ei ole lubatud kohtueelse menetluse andmeid avaldada. /§ 64 lg 5/

 Kohtueelse menetluse andmeid võib avaldada üksnes prokuratuuri loal ja tema määratud ulatuses.

Kui kohtueelse menetluse andmete avaldamise keeldu rikutakse, võib eeluurimiskohtunik prokuratuuri taotlusel trahvida menetlustoimingus osalejaid kohtumääruse alusel kuni 60 miinimumpäevamäära (s.t. kuni 60 X 50 krooni= 3000 krooni) ulatuses. Kahtlustatavat ja süüdistatavat ei trahvita. /§ 214 lg 1,3/

Tõendite kogumine.

Uurimisasutuse ja prokuratuuri määrused ja nõuded nende menetluses olevates kriminaalasjades on kohustuslikud kõigile ning neid täidetakse kogu Eesti Vabariigi territooriumil. / § 215 lg 1/

\nTõendite lubatavus ja kontrollimine

Mitte igasugune tõendite kogumise korra rikkumine ei too kaasa tõendi kuulutamist lubamatuks.

Valitsemas on seisukoht, et tõend on lubamatu vaid siis, kui tema saamisel on oluliselt rikutud kriminaalmenetluse seadust (tõendi kogumise korda).

\nTõendite liigid kriminaalmenetluses

kahtlustatava, süüdistatava, kannatanu ja tunnistaja ütlus,

eksperdiarvamus,

eksperdi antud ütlus ekspertiisiakti selgitamisel,

asitõend,

uurimistoimingu, kohtuistungi protokoll;

jälitustoimingu protokoll või,

muu dokument

foto või film või muu teabesalvestis.

Kriminaalmenetluse asjaolude tõendamiseks võib kasutada ka ülal loetlemata tõendeid. /§ 63 lg 2/

\nTõendite liigid väärteomenetluses

menetlusaluse isiku ütlus;

tunnistaja ütlus,

eksperdiarvamus,

a sitõend i vaatluse protokoll

sündmuskoha vaatluse protokoll

vaatluse protokoll

ütluste olustikuga seostamise protokoll

vastastamise protokoll

läbiotsimise protokoll

äratundmiseks esitamise protokoll

uurimiseksperimendi protokoll

v äärteoprotokoll, kui see sisaldab menetlusaluse isiku ütlusi

või muu dokument ning foto või film või muu teabesalvestis.

\nMenetlusplaani koostamine

Lähtesituatsioon

Eesmärk koos ajalise piiriga

Ajalises järjekorras vajalikud toimingud:

Plaanitav toiming+mis ajaks+kes teostab

Iseseisev töö:

Koostada menetlusplaan ja esitada IVA-s.


Lühi- ja pikakarvalised bernhardiinid – päritolu, erinevused ja geneetika - Aretusklubi Eesti Bernhardiin bernhardiin, lühikarvaline, pikakarvaline, karvapikkus, geneetika, bernhardiinide karvapikkus\nAvaleht › Aretus › Lühi- ja pikakarvalised bernhardiinid – päritolu, erinevused ja geneetika\n11.sajandil rajasid mungad kõrgele Suurde Püha Bernardi kurusse, mis asub 2469 meetrit merepinnast kõrgemal, hospiitsi puhkepaigaks reisijatele ja palveränduritele, hiljem ka kloostri. Seal peeti alates 17. sajandi keskpaigast suuri mäestikukoeri valve- ja kaitsekoertena. Selliste koerte olemasolu on dokumenteeritud pildiliselt alates 1695. aastast ja hospiitsi kirjalikes dokumentides 1707. aastal. Koeri hakati peagi kasutama seltsikoertena ja eriti lumes ja udus ära eksinud reisijate päästekoertena. Teadete kaudu paljude reisijate päästmisest „valgest surmast“ nende koerte poolt, mida avaldati mitmetes keeltes ja sõdurite sõnalistes teadetes, kes läbisid kuru Bonaparte´i armeega 1800. aastal, levitasid bernhardiinide, keda tol ajal kutsuti Barry–koerteks, 19. sajandi jooksul üle kogu Euroopa. Legendaarne koer „Barry“ sai päästekoera epitoomiks. Bernhardiinide otsesed eellased olid selle piirkonna suured karjakoerad, kellest mõne generatsiooni jooksul kindla ideaaltüübi poole püüeldes aretati tänapäevane tõug.\nBerni lähedalt Hollingenist pärit Heinrich Schumacher oli esimene, kes 1867. aastal hakkas pidama põlvnemistabeleid oma koerte kohta.\n1884. aasta veebruaris alustati „Schweizerisches Hundesstammbuch“ (SHSB), Šveitsi koerte tõuraamatu, pidamist. Kõige esimene sissekanne oli bernhardiin „Leon“ ja 28 järgnevat sissekannet puudutasid samuti bernhardiine. 15. märtsil 1884 asutati Basle´s Schweizerische St. Bernhardsclub (Šveitsi Bernhardiini Klubi). 2. juunil 1887 toimunud rahvusvahelisel künoloogiakongressil tunnistati bernhardiin ametlikult Šveitsi tõuks ning kinnitati tõustandard. Sellest ajast peale on bernhardiini Šveitsi rahvuskoer.\nOn kaks variatsiooni bernhardiine: lühikarvaline variatsioon ja pikakarvaline variatsioon. Algselt oli tõug lühikarvaline – pikakarvalised koerad ei sobi tööks mägedes – ja pikakarvaline variatsioon on hilisem aretus. Siiski on tegemist ühe tõuga, kaht variatsiooni eraldada ei saa.\nPikaarvaliste bernhardiinide päritolu\nAlbert Heim ja Heinrich Schumacher usuvad, et Püha Bernhardi kloostri mungad ristasid oma koeri newfoundlandi koertega nende päästeoskuste pärast. Heim annab ristamise alguseks 1830. aasta , kuna Schumacher ütleb vaid et Barry “oli vana bernhardiinitõu esindaja, mis oli enne newfoundlandi koertega ristamist.” Schumacher kirjeldas ristandi tulemust kui punase-valgelaigulise karvaga “tohutusuure peaga ja tänaseni saavutamata suuruse ja turske kehaehitusega” koeri.\nPrior Deleglise kirjutab oma kirjas proua von Tschudile, et “kaks newfoundlandi koera, kelle me eelmisel talvel Stuttgart´ist saime, on väga ilusti suureks kasvanud, eriti isane, kes võtab oma kohustusi mägedes täita väga hästi”. Siiski, algne ristamine newfoundlandi koeraga, mille tulemusel saadi pikakarvaline bernhardiin, võib olla segasem, kui arvati. Need newfoundlandi koerad, keda eelnevalt mainiti, tulid Stuttgardist umbes 1830. aastal. Sel ajal tegeles Heinrich Essig eksperimendiga, mille käigus ristati newfoundlandi koeri ja bernhardiine suurte pürenee mäestikukoertega. Usutakse, et nende ristamiste käigus saadi esimesed leonbergerid.\nLeonbergeri tõugu mainitakse esmakordselt 1846. aastal, 14 aastat pärast Heim’i ja Schumacheri teatatud esimest ristamist. See ei välista siiski seda võimalust, et leonbergeril võis olla keskne roll pikakarvalise bernhardiini kujunemisel. On teada, et Essig kasutas hospiitsist pärit bernhardiine ja saatis vastutasuks kaks leonbergerit vastu. Newfoundlandi koer on kahtluseta leonbergeri otsene eelkäija. On küsitav, kas just leonbergerid, newfoundlandi koerad või mõlemad andsid tulemuseks pikakarvalise bernhardiini.\nLühi- (vasakul) ja pikakarvaline bernhardiin. Foto: Fondation Barry.\nMõiste “lühikarvaline” on tuletatud tõlkesõnast “stockhaarig“. Kuigi kõige tüüpilisem tõlge väljendile “stockhaarig” on tänapäeval lühikarvaline („stockhaar“ tõlgitakse pehme karvana!), annab “Trilingual Pocket Dictionary of Canine Terminology“, mis on välja antud 1991. aastal Viinis, “stockhaarig” vasteks “double coated” (kahekordselt kaetud). Saksakeelses bernhardiinisõnavaras ei tehta vahet väljenditel “kurzhaarig” („kurz” – lühike) ja “stockhaarig” ning põhimõtteliselt võib ka “stockhaarig” tõlkida kui “lühikarvaline”.\nKeerulisem on väljendiga „pikakarvaline”. Esimeses tõustandardis on kirjeldatud pikakakrvalise bernhardiini karva keskmise pikkusega, mitte lühikarvalist („...die nicht stockhaarig, sondern mittellang…”). Samasuguselt kirjeldab pikakarvalise bernhardiini karvapikkust ka 1981. aastal vastu võetud FCI tõustandard. Kui saksakeelses bernhardiinisõnavaras on üldldevinud mõiste “langhaarig”, siis ingliskeelses bernhardiinisõnavaras kasutatakse selle vastena võrdselt nii “longhaired” kui ka “rough coated“. J. Silvet annab oma Inglise-Eesti sõnaraamatu 1948. a. väljaandes sõna „rough” vastuseks „kare”, „karm”.\nBernhardiinil, nagu enamikel koertel, on kahekihiline karvkate (“double coated”), iga karvafoliikul sisaldab 1-2 primaarset karva ja mitmeid sekundaarseid karvu. Primaarsed karvad on pikemad, paksemad ja jäigemad ning moodustavad kattekarvastiku. Sekundaarsed karvad on peenemad ja pehmemad ning moodustavad aluskarvastiku. Kattekarvastiku ja aluskarvastiku moodustavate karvade hulk ja suhe varieerub vastavalt väliskeskkonna tingimustele ja hormonaalsetele mõjudele.\nSeega tuleks mõista pikakarvalisust suhtelisena ja see väljendab pigem karvastruktuuri, ideaalis peaks lühi- ja pikakarvalise bernhardiini karvapikkus olema enam-vähem võrdne.\nGeneetikute ja aretajate seas on üldlevinud seisukoht, et bernhardiinide karvatüüp on kontrollitud paari autosoomsete alleelide poolt. Lühikarvalisust edasikandev alleel on dominantne ja pikakarvalisust edasikandev alleel on retsesiivne. Pikk karvatüüp on alati autosoomne retsesiivne tunnus.\nPikakarvaline bernhardiin saab mõlemalt vanemalt ühe retsessiivse alleeli lühikarvalisusele. Pikakarvalised bernhardiinid on seetõttu alati homosügootsed. Paaritades omavahel kahte pikakarvalist bernhardiini saadakse alati pikakarvalised kutsikad.\nLühikarvalisel bernhardiinil vähemalt üks vanematest kannab dominantset alleeli lühikarvalisusele. Kui lühikarvaline bernhardiin on homosügootne, st on mõlemalt oma vanemat saanud dominantse alleeli lühikarvalisusele, siis on kõik tema järglased lühikarvalised.\nLühi- ja pikakarvaliste berhardiinide omavahelise paaritamise tulemusena homosügootset lühikarvalist bernhardiini praktiliselt enam ei eksisteeri. Enamus lühikarvalisi bernhardiine on heterosügootsed ühe dominatse alleeliga lühikarvalisusele ja ühe retsesiivse alleeliga pikakarvalisusele. Paaritades omavahel kahte lühikarvalist bernhardiini on tulemuseks ainult lühikarvalised kutsikad kui vähemalt üks vanematest on homosügootne lühikarvalisusele.\nKui omavahel paaritades kahte lühikarvalist bernhardiini on kasvõi üks kutsikas pesakonnast pikakarvaline, tõendab see, et mõlemad vanemad on heterosügootsed ühe retsesiivse alleeliga pikakarvalisusele.\nIdeaalis peaks lühi- ja pikakarvalise bernhardiini karvapikkus olema enamvähem võrdne ja on vajalik kasutada pikakarvalise bernhardiini aretuses lühikarvalist bernhardiini vähemalt igas kolmandas põlvkonnas. Sage lühi- ja pikakarvalise bernhardiini omavaheline paaritamine tagab mõlemal karvatüübil ühtlustatud ja õige karvapikkuse ning karvastruktuuri.\nTabel 1. Bernhardiinide karvapikkus.\nKehal (torso), kuni\nValge kaelus, kuni\nBernhardiinidel põhjustab kummagi variatsiooni eraldi aretamine mitmeid probleeme:\n1. tüübikadu (lihtsustatult öeldes tekib kaks uut tõugu ja neist kumbki ei vasta enam bernhardiini standardile; seda nii lühikarvalise bernhardiini puhul, kes hakkab sarnanema koerale, keda tunti nimetusega “küherhunde” ja kes oli levinud Šveitsis kui tavaline õuekoer; kui ka pikakarvalise bernhardiini puhul, kes on geneetiline hübriid erinevatest tõugudest, ning kelle puhasaretus viib mittevastavuseni standardis kirjeldatud koerale);\n2. pikakarvalise bernhardiini puhasaretuse tagajärjeks on avatud silma kujunemine ja/või krussis karva teke (mõlemad on standardis kirjeldatud kui vead; karvkate on pikk ja/või laines, rohkearvuline, puhevil) ning karvastruktuuri muutumine tõule mittevastavaks;\n3. lühikarvalise bernhardiini puhasaretusel lüheneb saba pikkus (standardi järgselt peab saba viimane lüli olema vähemalt kannaliigese kõrgusel, mitte sellest kõrgemal), ilmnevad muutused välimuses, mistõttu koer ei vasta enam standardile;\n4. väheneb geneetiline varieeruvus.\nKutsikad sünnivad vaid alusakarvalaadse pehme kutsikakarvastikuga, mis hakkab vahetuma täiskasvanu karvastiku vastu ja see protsess kestab kuni 12 kuud.\nKehtiv tõustandard kirjeldab mõlema variatsiooni karvkatet alljärgnevalt:\n1. Lühikarvaline variatsioon (Stockhaar, kahekordselt kaetud): Kattekarv tihe ja sile, tihedalt liibuv ja kare. Aluskarva on palju. Kintsud väheldaste pükstega. Saba on kaetud tiheda karvaga.\n2. Pikakarvaline variatsioon: Keskmise pikkusega sirge kattekarv rikkaliku aluskarvaga. Näoosa ja kõrvad on kaetud lühema karvaga; puusadel ja laudjal on karv enamasti veidi laineline; esijalad on narmaslippudega; kintsud on tugevate pükstega; saba kohev.\nNeist olulised tunnused lühi- ja pikakarvaliste kutsikate eristamisel on järgmised:\n1. Karvkate kõrvadel: tõustandard ütleb, et „kõrvad on kaetud lühema karvaga”- seda tuleb mõista võrrelduna pikakarvalise bernhardiini üldise karva pikkusena, mitte võrreldes lühikarvalise bernhardiiniga. Pikakarvalisel kutsikal on karvad kõrvadel oluliselt pikemad kui lühikarvalisel kutsikal, seda kuni „lokikeste” moodustumiseni kõrvadel. See tunnus on tavaliselt välja kujunenud 4. elunädala lõpuks. Erinevust vaata allpool toodud fotodelt.\n2. Saba: lühikarvalise bernhardiini saba karvad on tihedad ja hästi liibunud, pika-karvalise bernhardiini saba on kohev. Tavaliselt eristatav peale 4. elunädalat.\n3. Narmaslipud: pikakarvalise bernhardiini esijalad on narmaslippudega, see tunnus kujuneb välja tavaliselt ca 11. elunädalaks.\n4. Püksid: lühikarvalise bernhardiini kintsud on kaetud väheldaste „pükstega”, pikakarvalisel bernhardiinil on „püksid” tugevalt väljendunud. Karvapikkuse erinevus on ca 3 cm. See tunnus kujuneb välja tavaliselt ca 11. elunädalaks.\n5. Üldine karvastruktuur: tavaliselt hakkab see kujunema hiljemalt 12. elunädalal.\nFCI – Standard Nr. 61 ST. BERNHARDSHUND (BERNHARDINER).\nAntonio Morsiani „Der Bernhardiner” Kynos, 1995.\nAlbert De la Rie „The Saint Bernard Classic.” Kansas City, 1974.\nR. D. Crawford, Glenda Loomis „The-Journal-of-Heredity- 69-266-267- 1978” The Journal of Heredity 69:266-267, 1978.\nDas Naturhistorische Museum der Burgergemeinde Bern „Saint Bernard Dog” (vaadatud 02.10.2016).\nHans Räber “Die Schweizer Hunderassen” Schweizerische Kynologische Gesellschaft, 2008\nAlbert Heim „Geschichte des St. Bernhardshundes.” Schweizerische St. Bernhardsklub, 1927.\nVikipeedia: Coat (dog)\nVikipeedia: Dog coat genetics\nVikipeedia: St. Bernard (dog)


6 Slick lahendused teie garaaži, ladustamise ja tööriistade jaoks 🏠 | June, 2022\n6 Slick lahendused teie garaaži, ladustamise ja tööriistade jaoks\nMakeri leidlikkus ulatub üsna kaugele kõigis suundades ja huvides. Paljud tegijad nõustuvad, et garaaž või töökoda on üks nende tegevuste suurimaid sõlmpunkte. Siin on 6 projekti töökoja ja ladustamise parandamiseks.\nKus oleks parem alustada oma ladustamisprojektidega kui uskumatult elegantne kasti. see Jaapani tööriistakast sisaldab targalt kaane mehhanismi, mis on kasulik ja üsna lihtne ehitada.\nIga Doctor Who'i fänn armastaks omal Tardis. Tardise nägemiseks sobiva hoiukambri kaunistamine on lihtne viis selle saavutamiseks. Teise võimalusena võite ehitada oma aiatööriistade jaoks kohandatud hoiustamiskoha ja muuta see tunduvalt originaalseks. Kahjuks ei ole see Tardis sees suurem.\nNeile, kes tahavad natuke rohkem ruumi ja võib-olla veidi rohkem elektrilisi tööriistu, võib olla hiiglaslik CNC'd, kes võiks olla ideaalne vastus! Selle tavapärase raamistiku ehitamisega võrreldes on see asi imelihtne, kuid alustamiseks on vaja 5'x10 ′ CNC-veskit.\nMuidugi, aiatööriistad on aedade jaoks suured, kuid see ei ole nii lõbus kui zombie ettevalmistamine. Sa pead riputama oma harud, kühvlid ja muud vahendid zombide vastu võitlemiseks kusagil. Miks mitte panna neid kergesti ligipääsetavatele konksudele selgelt tähistatud märgi „In Zombies” all. Sa ei tea kunagi, millal zombie apokalüpsis algab ja sa peaksid alati olema valmis, zombisid või õue.\nSee projekt on väga lihtne ja seda ei tohiks võtta rohkem kui tund või kaks. Väike värv, mõned konksud ja mõned aiatööriistad on kõik, mida vajate zombie ettevalmistusjaama lõpuleviimiseks.\nNutitelefoni garaažiuste avaja\nTundub, et siiani on rakenduse jaoks peaaegu kõik, välja arvatud garaažiuks. Seal on kaks hästi dokumenteeritud viisi, kuidas muuta oma telefon garaažiukseavajaks. Esiteks, sa võiksid kasutada mõningaid X10 käiku ja rakendust, et tööd teha. Alternatiivina on alati Raspberry Pi ja veidi häkkimine. Olenemata sellest, kuidas te oma telefoni paigaldate, et avada oma garaažiuks, võib see olla väga kasulik rakendus. Järgmisel korral, kui lähete välja või sõidad koerale, ei pea te oma võtmeid. Lihtsalt haarake oma telefon ja mine.\nPeida oma garaažiukse avaja tavapärases vaatuses\nSee kiire ja lihtne projekt mitte ainult ei varjata oma garaažiuste avajat, mis on varaste ühine sihtmärk, vaid tunneb end nagu salajane agent! Kui soovite ukse avada, tegutsema juhuslikultja tõmmake tass tassihoidjast välja, et saaksite suure nupu aktiveerida. Kas see pole hämmastav? Me arvasime seda. Mine edasi ja tee üks, tead, et tahad.\nRaami kunst 2019\nSparky 2: No Sellout 2019\nVeteranidele, kes loevad MAKE - Täname teid teenistuse eest 2019\nFotograaf Whimsically suurendab reaalsust Papercuts'iga\nBrassy, mehaaniline marmorikäivitus saab iga kord ühe auku\nEksklusiivne intervjuu: kohtuge dr. Dava Newmaniga, NASA administraatori asetäitjaga\nGraffiti kunstnik teeb selle 3D-valatud skulptuuriga 3D-ks\nGoPro avab oma Drone'ist esimese filmi\nTunne oma kruvid: lõimekiht\nMAKE avatud lähtekoodiga MP3-mängija (daisy) - alustamise juhend


Sisukord - Diplomeeritud mehaanikainsener, tase 7 esmane kutse (ver 2)\nDiplomeeritud mehaanikainsener, tase 7 esmane kutse kutsestandard on kõrghariduse õppekavade, esmase kutse andmise ning kutsete ja kvalifikats...ioonide võrdlemise alus. Erialase magistriõppe lõpetanud isikule antakse kutse akadeemilisel õiendil tehtava märkega, kutsetunnistust ei väljastata.\nEN: Diploma Mechanical Engineer, level 7, Initial Higher Education level\nDiplomeeritud mehaanikainsener, tase 7 esmane kutse (versioon 1)\nMehaanikainsenerid on spetsialistid, kellel on teadmised ja oskused mehaanika valdkonnas erinevate insener-tehniliste ülesannete määratlemiseks ja lahendamiseks majanduslikult vastuvõetaval ning keskkonnasäästlikud sõbralikul moel, mis on ohutud ja ühiskondlikult aktsepteeritavad. Mehaanikainsenerid... peavad tegutsema vastavalt kõrgele moraalile ja eetikanormidele ning järgima jätkusuutliku arengu põhimõtet. Mehaanikainsenerid on valmis töötama interdistsiplinaarses meeskonnas koos soojustehnika-, transporditehnika- ja mehhatroonikainseneridega.\nDiplomeeritud mehaanikainsener, tase 7 esmane kutse on omistatud isikule, kes on läbinud erialase kõrghariduse õppe, mis võimaldab asuda tööle projekteerija, tootearendusinseneri, tootmisinseneri ja projektijuhina toodete ja tehnoloogiate arendamise alal, vajadusel kogenud inseneri juhendamisel.\nKooli lõpetamisel antud esmase kutse erinevus kutselise Diplomeeritud mehaanikainsener, tase 7 kutsest on erialase töökogemuse nõude puudumine.\n7. taseme diplomeeritud mehaanikainseneri esmase kutse omandanul on läbitud erialane kõrgharidusõpe vastaval spetsialiseerumisel. (sh vähemalt 5 EAP praktika). Kutse andjaks on õppeasutus, kus vastav õpe läbiti.\nProjekteerija, tootearendusinsener, tootmisinsener, projektijuht, tootmisjuht.\nDiplomeeritud mehaanikainsener, tase 7 esmase kutse saamiseks peab õppekava läbimisel omandama kompetentsid B.2.1–B.2.4.\nTootearendusele spetsialiseerumisel on nõutav lisaks kompetentsi kompetentsi B.2.5 tõendamine.\nTootmistehnikale spetsialiseerumisel on nõutav lisaks kompetentsi B.2.6 tõendam...ine.\n1.\ttutvub meetoditega ja valib ülesannete täitmiseks võimalikest meetoditest sobiva;\n2.\tlahendab valdkonna probleeme ja praktilisi ülesandeid, kasutades asjakohaseid teaduslikke, tehnilisi või tehnoloogilisi põhimõtteid;\n3.\tlaiendab teoreetilist lähenemist tehnomaterjalide ja tehnoloogiate rakendamisel;\n4.\ttuvastab probleeme ja rakendab diagnostilisi meetodeid, et määratleda probleemide põhjused ning saavutada rahuldavaid lahendusi;\n5.\ttuvastab, vaatab läbi ja valib tehnikaid, protseduure ja meetodeid vastavalt inseneritöö ülesannetele;\n6.\tpanustab tehnoloogiliste lahenduste kavandamisse ja arendamisse;\n7.\trakendab kavandatud lahendusi ja aitab kaasa nende hindamisele.\n1.\tkasutab juhtimisteadmisi ja sobivaid juhtimisvõtteid;\n2.\thangib vajalikke ressursse, hoiab projekti ressursse tasakaalus ja tagab tegevuse vastavuse õigusaktidega;\n3.\tkogub infot, analüüsib tegevust ja annab tagasisidet;\n4.\tarendab juhtimisalaseid teadmisi.\n1.\tvõtab enda peale kutsealaga seotud vastutuse ja kohustusi;\n2.\tjuhindub inseneri kutse-eetika ja käitumiskoodeksist (vt lisa 2);\n1.\tkoostab tehnilist teksti ja dokumentatsiooni;\n2.\tjagab ja vahendab tehnilist informatsiooni;\n3.\tosaleb meeskonnatöös, suhtleb kaastöötajate ja klientidega;\n4.\tarendab ja analüüsib tööalast suhtlemisoskust;\n6.\tkoostab dokumente ja esitlusi;\n7.\tvaldab vähemalt ühte võõrkeelt tasemel B2 (vt lisa 3).\nTootearendusele spetsialiseerumisel on nõutav lisaks kompetentsi kompetentsi B.2.5 tõendamine. Tootmistehnikale spetsialiseerumisel on nõutav lisaks kompetentsi B.2.6 tõendamine.\n1.\tkasutab tootedisaini ja keskkonnasõbraliku projekteerimise põhimõtteid\n2.\tvalib ja kasutab projekteerimismetoodikaid\n3.\tprojekteerib arvutipõhiselt, modelleerib tooteid ja kasutab LEMi\n4.\tanalüüsib toodete tehnilisi näitajaid ja võrdleb neid sarnaste toodetega\n5.\tkasutab toodete/seadmete tehnilise diagnostika meetodeid\n6.\tkorraldab seadmete diagnostikat ja korrashoidu\n7.\tvalib, arvutab ja kasutab hüdraulika ja pneumaatika komponente\n8.\tlaiendab teoreetilisi teadmisi olemasolevate projekteerimismeetodite kasutamiseks toodete arendamisel;\n9.\tarendab ja täiustab olemasolevaid tooteid ja aitab projekteerida uusi tooteid.\n1)\ttootearendus (projekteerimine, tootmisseadmed, raalkonstrueerimissüsteemid, tootmissüsteemid, tootedisaini ja keskkonnasõbralike toodete projekteerimise põhimõtteid);\n2)\ttehniline diagnostika.\n1.\tkavandab toote valmistamise eritehnoloogiaid (toote eritöötlemis/vormimismeetodite kasutamine, tehnoloogilise rakistuse projekteerimine, toote maksumuse hindamine);\n2.\tkoostab automaatjuhtimis- ja robotitehnilisi süsteeme, modelleerib, simuleerib ja analüüsib neid;\n3.\tprojekteerib töötlemis- ja koostamisprotsesse;\n4.\thindab tootmis- ja töötlemismaksumust;\n5.\tkasutab CAD/CAM tarkvara;\n6.\tsäilitab ja laiendab teoreetilisi teadmisi olemasolevate tehnoloogiate rakendamiseks;\n7.\tarendab ja täiustab olemasolevaid tehnoloogiaid ja tehnoloogilisi protsesse- ning süsteeme.\nPriit Kulu Tallinna Tehnikaülikool


BEEBIDELE – Nordic Unicorn\nMeie tootevalikust leiate oma kõige väiksematele 2 vajalikku abilist: LELU-HOIDJA ning LUTIKETT\nLelu-hoidja hoolitseb selle eest, et lapse kõige maitsvam närimislelu või kallim kaisuloom pidevalt maha ei kukuks ega ära ei kaoks. Hoolitseb ka selle eest, et veetassike või mõni muu lapsele vajalik ese alati käeulatuses oleks. Saadaval on 4 erineva disainiga paela – Ükssarvikud, Karud, Rebased ja Öökullid.\nPaela pikkus 50 cm. Paela saab sättida mitmesse erinevasse pikusesse (4 trukki), olenevalt sellest mida ning kuhu paela kinnitada vaja on.\nKasutamine: Ühte otsa kinnita lapse närimislelu, kaisuloom, muu kallis ese või nt veetops. Teine ots kinnita:\n-enda käe külge (laps on süles, et vältida lelu mahakukkumist lapse peost), -vankri turvakaare/lükkesanga külge,\n-turvahälli/tooli/rattatooli/käru turvarihma külge.\nSedasi ei kuku lapsele kallis ese pidevalt maha ning ei kao ka ära! Hoiab ja teeb elu lapsega mugavamaks!\nHooldus: Käsipesu seebiga. Mitte panna kuivatisse.\nSuurest armastusest naturaalsete ja armsate puitpärlitega lutikettide vastu lisasime ka need oma tootevalikusse. Valikus on puitpärlitest ning silikoon või heegeldatud pärlitest lutiketid. Pärleid ühendab tugev linane nöör.\nLutikette on erinevates toonides, millede hulgast saate valida just endale kõige meelepärasema. Silikoon ja puitpärlitega lutikette on mündi, vanaroosa, hallides ning beežides toonides. Heegeldatud ja puitpärlitega lutikette on roosades, sinistes ja hallides ja beežides toonides. Võimalik on osta ka ainult puitpärlitega.\nLutiketti võib laps soovi korral ka närida, kui tulevad näiteks hambad. Pärlid on BPA ja PVC vabad, ei sisalda ftalaate ja muid toksilisi aineid. Lastele suhu panemiseks ohutud.\nLutiketi pärliosa on u 18 cm pikk. Täieliku ohutuse tagamiseks ärge jätke last koos lutiketiga järelvalveta. Tegemist ei ole mänguasjaga.\nMine vali omale sobivaim lelu-hoidja ja lutikett välja meie Facebooki e-poest.\nno more words needed #teepee #tipitelk FB (nordic unicorn) -> SHOP -> 📩\nOur fav 💛 @lovemysmalls #merinowool #ecofashion #sustainablefashion #shopup #babyccinokids\n@babyccinokids shop-up koondab sel korral üle 50 erineva disaineri kaheks päevaks Londonisse. Vahepeal peab käima vaatamas kuidas mujal maailmas toimetatakse; see toob uut värskust ka enda töösse 😊#inspiration\nTulime vaatama, kuidas ja mismoodi mujal tehakse 👀 #babyccinokids #theshopup\nwhaooo! Nüüd on lubatud olla totaalses jõulujoovastuses 🎅🏼😃\nBLACK FRIDAY! 🐾 ->Meie FB e-pood


Kas kliinilise vere proov näitab kas inimesel on suur tõenäosus trombide tekkeks? Või kuidas seda ette teada? Hüübimishäired ei puutu asjasse?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 13.03 16:42; 13.03 18:25;\nOhtu kui sellist ei analüüsita ühekordse vereanalüüsi alusel. Tõstate oma lollusest Synlabi kasumit ainult.\nkuidas seda siis teada saaks? perearst oskab öelda?\nEma ja vanaema, mõlemad emapoolsed onud ja üks onupoeg- kõik surid insuldi tagajaärjel. Eeldan, et mul võib olla trombioht.\nLisaks anamnees, kaebused\nTuleb kindlasti arutada läbi perearstiga, millist vaktsiini teha. Saan aru, et mure trombide pärast on hetkel siiski AZ vaktsiiniga seoses.\nKui kasutad antibeebipille, siis see on reaalne riskitegur trombide tekkeks. See ka pillide infolehel.\nSeda on ju ka ametlikult soovitatud esialgu mitte teha inimestele, kellel võiks olla trombioht.\nSuhtle oma perearstiga!\nVaata tromboos.ee ohutegureid. Minul on nt vanust 40+, kõrge vererõhk ning isa suri trombi tagajärjel, seega kui vaktsineerimise järjekord minuni jõuab, siis pean perearstiga nõu, milline vaktsiin mulle kõige mõistlikum on.\nMul on selline krooniline haigus, mis võib suurendada tromboosiohtu. Suhtlesin oma perearstiga ja ta on hetketeadmiste põhjal seisukohal, et AZ vaktsiini pigem mitte kasutada. Riskigrupis ma pole, vaktsiine on üldse näpuotsaga, seega ei teagi millal sobiv vaktsiin võiks üldse minuni jõuda.\nKa Covid-19sse haigestumisel on suur trombootiliste tüsistuste risk.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 17.03 18:07; 17.03 23:18; 18.03 11:47;\nnii paraku on … mul tuttav vanahärra põdes koroona suht kergelt läbi ja läks paar nädalat hiljem insuldiga 🙁\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.03 18:18; 19.03 13:50;\nPalun lase oma perearstil suunata end süvaveeniuuringule. Kohe. Mis perearst selline üldse on, kes ei tea, mis on tromb ja mismoodi sellega tegeleda? Kui jalas peaks olema tromb, siis vajab see tegelemist, uuringut, verevedeldajaid, tugisukki. Masseerida ei tohi.\nTõenäoliselt pole sul trombi, aga kahtluse korral on asjalik ja kiire tegutsemine ikka vajalik. Praegu on ka netikonsultatsioonid, on tasulised arstid ja targemad perearstid ka. Kui muidugi sa pole hüpohondrikuna enne endale nime teinud perearsti juures.\nKui sa pole just jalga kuskile ära löönud ja sinikaid saanud, siis viimase käoga väga nõus! Täppverevalumid on ohu märk ka.\nHüpohondrik pole ma kohe kindlasti. Pigem olen ma selline tüüpiline eestlane, et pole ju nii hull ja kindlasti on minust hullemas seisus inimesi. Perearsti juures olen käinud selle 10+ aasta jooksul vist 4-5 korda. Kuna mul on tromb olnud ja sellest on oma jäljed jalal, siis jälgin oma jalga üsna hoolsalt ja igasugused muutused ei jää mul märkamata. Ära löönud ei ole ma oma jalga.\nEks ma võtan homme uuesti ühendust, ei usu, et kohe ultrahelisse saan. Ilma tugisukkadeta ei kujutaks ma oma elu enam ettegi, need on mu igapäevased kaaslased.\nMine hommikul emosse, seal võetakse kohe nii d dimeerid kui saad oma süvaveenide UH tehtud. Kõige suurem risk trombi tekkeks on tromb anamneesis ehk see, et kunagi varem on juba tromb olnud. Süvaveenitromb on ohtlik sellepärast, et võib anda kopsutrombi ja ulatusliku kopsutrombiga võid ära surra. Nii et kui tekib hingamisraskus ja õhupuudus, kutsu kohe kiirabi.\nMa käisin eile vaktsineerimas. Lugesin ette terve pool suguvõsa insuldi saanud lähedasi ja ütlesin ka, et 20a olen rasedusvastaseid tabette võtnud ja sellest ei tehtud mingit probleemi. Kas saan praegu aru, et ma ei oleks tohtinud seda süsti saada?\nKas kõrge kolesterool ka loeb? Mul oli üle 9, enne rohtude võtma hakkamist.\nEi maksa paanitseda nüüd igaühel, kes on vaktsiini saanud. Trombi on esinenud 30 inimesel 5 miljonist vaktsineeritust. Ehk üsna tavapärane arv ka vaktsineerimata inimeste hulga kohta. AGA kui inimene tunneb jalas pakitsustunnet ja näeb verevalumit ja tal on ENNE OLNUD tromb, siis on küll vaja tegutseda.\nKas käisid EMOs? EMOs on ka trombikahtlus triaažis eespool, räägi oma sümptomid ära ja saad uuringule.\nMuidumurelikud, teil pole põhjust muretsemiseks.\nLõpetage ära see D-dimeeri jutt. Esiteks on tegemist väga ebaspetsiifilise analüüsiga – tõuseb põletiku (ka koroona), trauma, pahaloomulise kasvaja, maksahaiguse jne korral. Lisaks tromboosile.\nTeiseks D-dimeer ei näita trombiOHTU, vaid tõuseb siis, kui tromb on juba tekkinud. Seega trombiohu hindamiseks täiesti kasutu.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.03 12:14; 18.03 13:47;\nVerevedeldaja ju vähendab trombiohtu. Tromb tekib, kui veri ei “voola piisavalt”, verevedeldajatega lahustatakse ja hoitakse ära trombe.\nOlen siiski arvamusel, et pakitsev koht jalas ja verevalum ja eelnev tomb viitaks vajadusele teha süvaveeniuuring sellele kohale jalas. Kui on konkreetne koht, mis pakitseb ja viitab trombi võimalusele, siis tasuks südamerahustuseks lasta uurida.\nTegelikult see on olukord, kus peaks EMO-sse pöörduma, siis saaks kohe ultraheliuuringu teha.\nKas kuskil on infot olnud selle kohta, mis põhjusel see noor päästetöötaja suri, kes just enne oli vaktsiini saanud?\nMu vanemate kodukandis on ka üks noorem inimene 10 päeva peale vaktsiini tegemist surnud, aga sellest ei räägi keegi, kuidas ja miks nii läks.\nMina usun, et AZ suurendab trombiohtu. Mingis riigis tehti ka põhjalikud uuringud ja kinnitati seda hüpoteesi, et AZ vaktsiinil oli seal roll.\nJa ega EMA pressikonverentdil ei räägitud ka sinult, et ohutu on nagu eesti meediast mulje jääb. Öeldi, et kasu kaalub kahju üles ja et erinevates riikides ei saa välistada trombijuhtumite seost AZ vaktsiiniga.\nKui sa juba võtad südameaspiriini, siis vist Hjertemagnyli, siis mida sa täpsemalt kardad?\nKUI jalas on juba tromb, siis südameaspiriin siin midagi ära ei tee. Põhimõtteliselt on olemasolev tromb nagu viitsütikuga pomm, mis võib suvalisel ajahetkel (nt masseerimise tulemusel) liikuma minna ja liikuda kuhu iganes. Tekkinud trombi “lahustatakse” ravimitega, mitu kuud. Südameaspiriin on vb mingi ennetava efektiga, aga olemasolevat trombi see küll ei lahusta. Tugisukki (raviotstarbelisi, spetsiaalselt mõõtude järgi tellituid) kasutatakse ka pärast umbes aasta aega.\nKes siin röntgenist rääkis, pole vist ise elus ühtki röntgenpilti näinudki, et arvab, et sellega mingit trombi veresoones näeks.


omatehtud loodusliku ripsmetušši retsept | wellness mama"\nPostitasin eelmisel nädalal Instagrami pildi oma ripsmetest ja mainisin, et olen lõpuks omatehtud ripsmetušši kätte saanud just nii, nagu ma seda tahtsin. Paljud teist küsisid retsepti, nii et jagan seda nüüd.\nVarem olen kasutanud Physicians Formula Organic Wear ripsmetušši, millel on keskkonna töögrupi kõrgeim ohutushinnang. See on endiselt minu orgaaniline ripsmetušš, kuid otsin alati ka isetegemise võimalust.\nPean tunnistama - see oli üks minu pettumust valmistavaid omatehtud retsepte. Proovisin palju erinevaid kombinatsioone, enne kui lõpuks leidsin selle, mis mulle meeldis.\nErinevalt enamikust minu iluretseptidest (näiteks hambapasta- ja kreemitahvlid) kasutab omatehtud ripsmetušš mõnda ebatavalist koostisosa ja maksab rohkem. Mulle meeldib selle retsepti tekstuur ja täidlus täiesti, nii et valmistan seda endiselt sageli, kuid kui teil pole neid koostisosi juba käepärast, võib orgaanilise eelnevalt valmistatud ripsmetušši ostmine olla parem valik.\nLooduslikud ripsmetušši koostisosad\nProovisin kümneid koostisosi, enne kui leidsin need, mis selles retseptis töötasid.\nMust mineraalpulber (mullapõhiste mineraalide segu - kasutage 50% soodsamalt koodi “ wellnessmama ” - ma joon seda ka iga päev) MÄRKUS. Võib kasutada ka aktiivsütt või musta savi, kuid eelistan mineraalse pulbriga tekstuuri . Ühest purgist mineraalpulbrist piisab 15+ partii ripsmetušši valmistamiseks.\nBentoniidisavi - aitab ripsmetušil kuivada ja taheneda ega määrduda. Igasugune kosmeetiline savi peaks töötama.\nTaimne glütseriin - muudab ripsmetušši siledaks ja aitab sellel ripsmetest kinni hoida.\nAloe Vera - tekstuuri ja sileduse tagamiseks\nLavendli eeterlik õli - lõhna jaoks ja ripsmete kasvamiseks\nSamuti leidsin, et need tarvikud olid väga kasulikud:\nPuhas ripsmetušš. Sain selle ja olen seda lihtsalt vastavalt vajadusele uuesti kasutanud. Proovisin vana ripsmetušš välja puhastada ja see on tohutu vaev. Samuti sobib väikese purgi või huuleläikega anuma kasutamine ripsmetuššiga.\nRavimi tilguti (näiteks lastele ravimite andmiseks) või muu sarnane vahend ripsmetuššidesse mahutamiseks\n4,5 34 häälest\nKodune loodusliku ripsmetušši retsept\nSee DIY looduslik ripsmetušš ühendab hämmastava ripsmetušši saamiseks musta mineraalpulbri, bentoniitsavi, aloe vera, taimse glütseriini ja lavendli eeterliku õli. Ettevalmistusaeg 10 minutit Autor Katie Wells Allpool olevad koostisosade lingid on seotud lingid.\n& frac14; tl must mineraalpulber (kasutage 50% allahindlust wellnessmama koodiga)\n& frac14; tl bentoniitsavi\n1/8 tl taimne glütseriin (4 tilka)\n& frac14; tl aloe vera geel\nSega kõik koostisosad väga väikeses kausis täiesti ühtlaseks.\nSujuva konsistentsi saamiseks lisage vajadusel veel aloe vera geeli.\nKallake spaatliga ettevaatlikult ravimitilkurisse ja pritsige aeglaselt ripsmetušši anumasse või purki.\nTeise võimalusena võite koostisosad lisada otse ripsmetuššitorusse ja segada ripsmetuššiharjaga, ehkki koostisosade tuubi sees siledaks muutmine võtab veidi aega.\nKasutage nagu tavalist ripsmetušši.\nEemaldamiseks kasutage sooja veega pesulappi või kasutage oliiviõli loodusliku silmameigieemaldajana.\nEsmalt noolejuurepulbri või orgaanilise maisitärklisega tolmuripsmed paksenevad ja pikenevad veelgi. See töötab ripsmekoolutajaga, kuid olen leidnud, et parem on kõigepealt koolutada, nii et need ei klompiks.\nKas olete kunagi teinud isetehtud meiki või ilutooteid? Kuidas need osutusid?\nmilleks kasutatakse plantainilehti\nKodune nõudepesumasina pesuvahend\nLooduslikud alternatiivid hormonaalsetele rasestumisvastastele vahenditele


Kohalike omavalitsuste portaal Keskkonnatasud kallinevad uuest aastast\nKeskkonnatasude kergitamise poolt hääletas 51 ja vastu 25 riigikogu liiget. Valitsus kiitis keskkonnatasude seaduse eelnõu heaks tänavu 8. septembril.\nSeaduse eesmärgiks on koondada ühte terviklikku õigusakti seni eri seadustes ja nende rakendusaktides sätestatud keskkonnatasude rakendamise alused, nende arvutamise, maksmise ja laekunud raha kasutamise, kontrollimise ja aruandluse regulatsioonid. Samuti määrab seadus kindlaks keskkonnakasutuse tasulisuse ulatuse ja saastetasumäärad kuni aastani 2009.\nKui seni oli kaevandamisõiguse tasu määr fikseeritud maapõueseaduses, siis nüüd on keskkonnatasude seaduses sätestatud tasu alam- ja ülempiir ning otsuse tasu konkreetse suuruse osas teeb valitsus oma määrusega.\nNäiteks on maapõueseaduses põlevkivi kaevandamisõiguse tasu määr fikseeritud tasemel seitse krooni tonni kohta. Uues seaduses on tasu alampiir kuus ja ülempiir 20 krooni tonni kohta.\nTurba kaevandamisõiguse tasu oli seni praegu kuus krooni tonni kohta. Keskkonnatasude seaduses on turba puhul tasu alampiir üheksa ja ülempiir 20 krooni tonni kohta.\nLiiva ja kruusa puhul on seaduses tasumäärade alam- ja ülempiirid vastavalt 3,4 ja 20 ning 4,0 ja 25 krooni kuupmeetri kohta. Praegu kehtiv liiva tasumäär on 10 krooni ja kruusal 12 krooni kuupmeetri kohta.\nSamas on kõrgemargiliste maavarade kaevandamisõiguse tasumäärade tõus, mis oli algselt oli kavandatud 2006. aasta peale, jagatud nüüd ära 2006. ja 2007. aasta peale.\nSeaduse vastu protestisid üleriigilised omavalitsusliidud, sest kui seni laekus kohaliku omavalitsuse eelarvetesse 70 protsenti tasust, siis seaduse kohaselt 50 protsenti. Seejuures näeb seadus ette enamikule maavaradele umbes kahekordse kaevandustasu tõusu.\nOmavalitsusliidud protestisid ka saastetasu kolmekordistamise vastu alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Kui seni oli saastetasu maksumuseks tavajäätmete osas 30 krooni tonn, siis seaduse kohaselt hakkab see olema uuest aastast 90 krooni tonn.\nSamal teemal: Uued saastetasu määrad tallinlast ei koorma


Viimaks kevad? Algava nädala ilm tõotab sooja | Õhtuleht\nViimaks kevad? Algava nädala ilm tõotab sooja (7)\nToimetas Asso Ladva, 2. aprill 2017, 16:27\nSinilillede aeg on käesFoto: Mati Hiis\nKevadele kohaselt tuleb algaval nädalal nii päikest, vihma kui ka lörtsi, kuid õhutemperatuur jääb prognoosi kohaselt plussi poolele isegi öösiti.\nEsmaspäeva öö hakul tuleb veel siin-seal vihma, kuid päev tõotab tulla selge taeva ning 6 kuni 11 soojakraadiga. Kena kevadilma jätkub veel teisipäevaks, öised kraadid 0 ja viie vahel, päeval isegi kuni 12 kraadi sooja.\nKolmapäevaks ja neljapäevaks lubab prognoos pilves ilma, kuid sajud tabavad Eestit peamiselt neljapäeval. Öösiti on on sooja nullist viieni, kolmapäeva taas kuni 12 kraadi, neljapäeval kuni 10 kraadi sooja.\nReedeks Riigi Ilmateenistus ühest prognoosi ei anna. Kui õhk liigub Eesti kohale põhjakaarest, siis on ilm selge, kuid jahedam. Kui aga tugevamaks saab Atlandi suund, siis võib olla pilvine, aga soojem.\n123 5. aprill 2017, 02:38\nmagage kaineks,talv pole veel läbi.\njaan 3. aprill 2017, 10:18\ntäna on eriti soe sombune ja niiske ilm ja kolmapäevast hakkab hoopis sadama, eriti soe nädal\nMiks võiks olla pulberküünal igas kodus?\nNüüd on küll viimane aeg hakata sööma täisterast pagaritooteid!\nKadri Voorand lasi teha silmade laseroperatsiooni: see on minu uue elu algus!\nKihiline riietumine hoiab sind soojas


Marise blogi: Jeesuspalve\nPüha Eelkäija Skiita on Kreekas asuva Ausa Eelkäija kloostri Saaremaal asuv osaklooster, mille olemasolust ei olnud mul seni aimugi, kuigi külastan suviti Saaremaad, eesotsas Kuressaarega, umbes korra kahe nädala tagant.\nMul oli seda käiku väga vaja. Kui vaadata kasvõi selle blogi viimase aja teemasid, keerlevad need liiga palju kõige inimliku, eelkõige suhete ümber. Ilma viimaseid alatähtsustamata vajasin selleks hetkeks midagi hoopis enamat. Kui oled jätnud end kauaks eemale ainsast allikast, mis su janu ka tegelikult kustutab, võid end järsku avastada keset ääretut kõrbe, ihuüksi ja täiesti kurnatuna. See oligi minuga juhtumas.\nKreekapärase nimega mustas kuues nunn (kas võis olla Theodoulosa?) tuli rahulike, väljapeetud sammudega üle erkrohelise muru meie poole. Ta silmis sädeles naeratus. Oleksin tahtnud väikese tüdruku kombel nutma hakata!\nKirikuukse ees suurtes kivist lillepottides kasvasid lopsakad basiilikud. Nende lõhn tungis sügavale sõõrmeisse ning tundsin vastupandamatut soovi neid emmata. Nii elujõulised tundusid nad mulle seal rahulikus päikesepaistes. Nii väeti ja tühine tundusin ma ise selle vana kiriku lävel.\nIkoonid tervitasid meid oma väärikuses. Mu silmad otsisid koheselt Jumalaema. Jumalaema on mulle, raudsele ja samas nii haprale (seda ei tohi keegi märgata!) naisele alatiseks toeks nii Eestis kui välismaal. Jeruusalemmas on mu vaieldamatuks lemmikuks Maarja hauakirik. Seda külastades tunnen alati otsekui kohalejõudmist ja istun seal kaua-kaua...\nNunn, kelle silmist peegeldus headus ja rahu, rääkis meiega õigeusust, kloostrist ja ikoonidest. Ma vajasin seal kirikus ta lähedust, tahtsin sinna kauaks paigale jääda. Vaikus vaheldus nunna vaiksete sõnadega. Kaks naist, mina ja tema. Kaks täiesti erinevat maailma. Aga üks tõde, tee ja elu...\n"Mida teha, kui elu on... liiga sihitu, hüplik? Kui ei leia enam järsku pidepunkti?" küsisin viimaks.\n"Loe Jeesuspalvet," kostis ta rahulikult, "kasvõi kogu aeg, pidevalt. Loe, see aitab"\nJa nüüd ma siis loen:\n"Issand, Jeesus Kristus, Jumala Poeg, heida armu minu, patuse peale"\nTeate, aitab tõesti...\nPosted by M at 21:25


Just see nunnu näoga näriline on maaomanikele tõeliseks nuhtluseks - Maakodu.ee\nJust see nunnu näoga näriline on maaomanikele tõeliseks nuhtluseks\nVarem kogu Euraasia metsavööndis esinenud kobras taasasustati Eestisse 1957. aastal, kui Valgevenest toodud koprad Jägala jõele lahti lasti. Samaaegselt levis kobras ise Kagu-Eestisse ka Venemaalt.\nSaabumise järel võeti loomake kohe looduskaitse alla ning temale jahi pidamine keelustati. Edasise leviku kiirendamiseks alustati 1976. aastal kobraste eluspüügi ning levitamisega, peaasjalikult Kagu-Eesti maaparandusobjektidelt, kus juba olid kobraste tegevuse tagajärjel tekkinud lokaalsed metsakahjustused üleujutustena.\nPüütud koprad viidi uutesse elupaikadesse Harju-, Jõgeva-, Pärnu- ja Raplamaal. Praegu on kobras levinud kogu Eestis, sealhulgas Saare- ja Hiiumaal.\nLooduskaitse alt jahiulukiks\nEi võtnud kaua aega, kui kobras muutus nii tegusaks, et kümme aastat pärast loomakeste levitamise algust kustutati ta looduskaitsealuste loomade nimekirjast ning alustati tõsisema jahipidamisega.\nAlgselt küll mingil moel tegevust planeerides ja ainult kobraste püüdmist lubades, kuid arvukuse jõudsa kasvu tõttu tohtis nende arvukuse ohjamiseks peale püünisraudade kasutada ka püssi.\nPüssi kasutamisega kaasneb see häda, et osa pihta saanud loomi upub. Kui uskuda meie koprauurimise grand old man’i Nikolai Laanetut, siis püssi kasutades upub kolmest lastud koprast vähemalt üks.\nOhjamiskavaga või ilma\nElu maakodus koos metsloomadega (4) 16.07.2013\nKuidas talvel linde ja metsloomi toita? 27.12.2015\nEuroopa Liidu loodusdirektiivi mõistes on Eesti kopraasurkond arvatud direktiivi V lisasse, mis võimaldab asurkonda kasutada kas siis ohjamiskava alusel või ilma selleta.\nMeil ohjati aastaid kopraid ohjamiskava alusel, selgitati välja maaparandusobjektid, kraavid, kanalid ja jõed, kust kobras tuli tingimusteta välja püüda.\nSelline kohustus oli sätestatud jahiseadusega aastani 2013 jahipiirkonna kasutajaile, kes siis oma kulu ja kirjadega kopramajanduse kallal toimetasid. Hetkel sellist ohjamiskava ei eksisteeri ning kobraste jahtimine toimub stiihiliselt kohtades, kus kobras inimestele hambaid näitab, langetades puid ja uputades põllu- ning metsamaid.\nKui olümpia-aastal 1980 kütiti eriloa alusel esimesed viis kobrast, siis kolmekümne viie aastaga on küttimisega jõutud 6000 isendini aastas.\nViimasel jahihooajal kütiti Keskkonnaagentuuri andmeil 6678 kobrast, neist Võrumaal lausa 1078. Arvukuse kõrghetk paistab olevat otsa saanud, jahimeeste hinnangul jätkab kobraste arvukus juba aastaid langussuunas.\nLubatud pea kõik viisid ja vahendid\nKobras on omamaistest liikidest metssea järel jahiuluk, kelle jahtimiseks on lubatud kõik või peaaegu kõik jahipidamisviisid ja -vahendid (vibu sealhulgas).\nKoprajahi aeg on küll jagatud segmentideks, aga tasub siiski teada, et kopraid võib jahtida 1. augustist kuni 15. aprillini.\nKui sellest ikkagi ei aita ja kired möllavad edasi, on keskkonnaametil õigus kopra tekitatud kahjustuste korral lubada kavalate kobraste jahtimist terve aasta ringi.\nJahipidamisel lubatud vahendiks on jahipüssi kõrval kopramõrd, piirdevõrk, püünisraud või jahikoer. Jahtimisel vibuga on küll üks lisatingimus: nool peab olema vibu külge kinnitatud nööriga. Kui nool kobrast ei taba, saab laskja vähemalt noole teistkordseks kasutamiseks tagasi.\nJahipidamisviisidest on enim kasutusel varitsus- või hiilimisjaht, aga edu saadab ka kobraste väljapüüdjaid, kes kasutavad takside ja terjerite hindamatut abi.\nKobraste jumalaks võib pidada maaomanikku – jahiseadus nimelt on andnud talle õiguse korraldada väikeulukijahti oma maal (korraldamise alla käib nii kokkulepete sõlmimine kui ka lepinguliste tingimuste seadmine kuni jahipidamise keelustamiseni välja) ning seejuures otsustada oma kinnisasja piires kobraste küttimise mahu üle sõltumata sellest, kellele ta on andnud õiguse oma maal jahi pidamiseks.\nJahipiirkondade kasutajaks olevad jahiseltsid saavad otsustada alles pärast seda, kui maaomanik pole seadnud piiranguid. Küttimisandmed näitavad, et kõigele sellele vaatamata pole jahimeeste hoog kobraste arvukuse piiramisel raugenud. Annab ju kobras peale heakvaliteedilise naha ja liha viimasel ajal kõrgesse hinda läinud kopranõret.\nKui uskuda Tiit Randveeru koostatud “Jahiraamatut”, on kopranõrel ehk kastooreumil ka tervistavad omadused ning see pidavat “väsinud” meestele nende “väe” tagasi andma.\nKui koprad maaomanikule ei meeldi, siis nendest lahti saamiseks on kõige kasulikum sõlmida kohaliku jahiseltsiga jahimaade kasutamise leping ning mitte keelustada jahipidamist oma maadel.\nKui jahiseltsiga ollakse aga riius – inimesi ju igasuguseid –, jääb maaomanikul üle otsida kobrastest lahti saamiseks abi tuttavate jahimeeste käest. Seda sel juhul, kui ta ise pole jahimees ehk jahitunnistust omav isik. Ja see ei pruugigi olla nii lihtne, nagu sageli ekslikult arvatakse.\nAluseks maa jahinduslik kasutusleping\nJahiseadus ei sätesta jahiseltsidele väikeulukite tasuta küttimise kohustust nendel maadel, mille kasutuse kohta pole jahiseltsi ja maaomaniku vahel sõlmitud jahinduslikku kasutuslepingut.\nJahiseadus sätestab, et jahipiirkonna kasutaja on sel juhul kohustatud maaomaniku taotlusel kehtiva jahitunnistuse alusel andma tasuta jahiloa väikeulukite küttimiseks oma kinnisasjal jahti pidavale maaomanikule või tema poolt määratud isikule. Tavaliselt siis kohaliku jahipiirkonna jahimehele.\nKobraste seirekohustust maaomanikul ei ole\nKui maaomanik soovib ise oma kinnistul väikeulukeid jahtida, siis määrab ta ise ka kuni üheks aastaks loa kehtivusaja ning lasta lubatud ulukiliigid ja kütitavate loomade arvu. Teisisõnu, igal juhul on maaomaniku määrata, kas tema maadelt kütitakse üks või üheksa kobrast.\nMille alusel ta selle määrangu täpselt teeb, on tegelikult raske öelda, sest seirekohustust maaomanikul pole ja Keskkonnaagentuurile ta kobraste arvukusest oma maadel andmeid esitama ei pea.\nMaaomaniku määratud isikule antakse jahipiirkonna kasutaja poolt jahiluba kehtivusajaga, mis ei tohi olla lühem kui kümme päeva.\nJahiloa andmisega jahipiirkonna kasutaja eriti viivitada ei saa, seadus kohustab seda tegema viie tööpäeva jooksul.\nKobraste arvukuse ohjamine on võimalik vaid heas koostöös maaomanike ja kohalike jahiseltsidega. Kopratammi võib ju korduvalt lõhkuda, aga kui sellega ei kaasne ebasoovitavaks peetava koprapesakonna väljapüüki, on kogu töömahukas protsess mõttetu.\nKobraste väljapüüki suudavad mittejahimeestest maaomanikest paremini korraldada suurte kogemustega, koprapüügile spetsialiseerunud jahimehed.\nAlustada tulekski sellest, et jahiseltsiga lepitakse kokku, millised on maaomaniku kohustused nuhtluspesakonna likvideerimisel ja mida peavad tegema jahimehed.\nThunide meetod metsloomade peletamiseks põldudelt: dünamiseeritud naha- ja puutuhk\nJänesed koorisid viljapuid, tihased nokkisid mesilasi\nMida teha metssigade songitud muruga?\nMis juhtub, kui kärneriks on kitsed ja põdrad?\nKuidas parandada metssigade tekitatud murukahjustusi?\nTalvine nuhtlus - oksi närivad metskitsed