Dominiiklased – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Jutlustajate Vendade Ordu)\nDominiiklaste klooster Austrias\nDominiiklased ehk dominikaanid (ametlik nimi Jutlustajate Vendade Ordu, ladina keeles Ordo Fratrum Praedicatorum, lühend OP) on religioosne ordu katoliku kirikus, mille meesharu asutas 1215 hispaania aadlik Dominicus. Paavst Honorius III kinnitas ordu reeglid 1216.\nDominiiklaste praegune ordumeister alates 2010. aastast on Bruno Cadoré. Eelmine ordumeister oli Carlos Azpiroz Costa.\nDominiiklased kandsid valget rüüd, mille peal kanti musta mantlit ja neid nimetati mustadeks vendadeks. Ordu eesmärgiks sai jutluste ja õpetuse abil katoliku usu tugevdamine. Dominikaani mungad olid haritud inimesed. Nad tundsid hästi pühakirja ja oskasid vaidlustes osavalt katoliku usu tõdesid põhjendada. Mitmest ordu liikmetest sai tuntud õpetlased.\nFrantsisklased ja dominiiklased tegutsesid ka Eestis. Tallinnas on osaliselt säilinud Dominiiklaste Katariina kloostri hoone (Tallinna Püha Katariina klooster).\nIgas dominiklaste kloostris olid prior ehk kloostriülem, prokuraator ehk majandusjuhataja, abipriorid, lektorid ehk õpetajad, noviitsid ehk mungakandidaadid, konversid ehk ilmikvendadest abilised. Dominiiklaste ordureegli järgi oli konvendi rajamiseks minimaalselt vaja 12 munka.\nDominiiklased saabusid Tallinna 1229. aastal, dominiiklaste täpset saabumise aega kinnitavat ürikut pole säilinud, kuid usaldusväärsete andmetena on kasutatud taani krooniku Isacus Pontuse (ka Pontanus) kroonikat, milles ta märgib, et Taani kuningas Waldemar II saatis Taanist paavsti legaadi Modena Wilhelmi nõuandel dominiiklaste ordu 1221. aastast alates Taanis tegutsevaid munki ka Tallinna. Olulist rolli mängis ka Tallinnasse Taani kuninga asehalduriks - riigihoidjaks (aastatel 1222–1233) määratud endine Ribe piiskop Tuve, kes asudes Tallinna linnuses juhtiski misjonitegevust Eestis.\nEsimene dominiiklaste puitkirik ehitati arvatavasti tänase Tallinna toomkiriku kohale Toompeale, kuid 1233. aastal toimunud Mõõgavendade ordu ja Aina Balduini vahel tekkinud konfliktis tapeti kirikusse põgenenud vasallid ning ka piiskopile ega vaimulikele ei halastatud. Toompeal algselt sisse seadnud dominiiklaste elupaik hävitati taanlaste ja Mõõgavendade ordu omavahelise konflikti käigus..\n1246. aastal saadeti Taanist Ribest Ribe provintsiaalkapiitli korraldusel Taani ja Rootsi kloostreist üksteist munka prior Danieli, (kes oli ellu jäänud 1233. aastal) (Visbyst) juhtimisel Tallinna. Kuna Toompeal asuv kirik oli 1240. aastal muudetud Toomkirikuks, valiti kloostri uueks asukohaks suhteliselt kõrge ja korraliku aluspinnaga paik linna idapoolse külje alla, kus nad Tallinna Suure linnuse "kaitsekraavi kõrvale väikesest linnusest põhja poole ehitasid kiriku ning teised kloostrihooned”. Tallinnasse kloostri rajamise initsiaator oli paavsti legaat Modena Wilhelm, keda toetas Taani kuningas Valdemar II.\nEsimene prior ehk kloostriülem 1246. aastal asutatud Tallinna all-linna dominiiklaste Püha Katariina kloostris oli dominikaani munk Daniel, kes tuli Tallinna Visby linnast Gotlandi saarelt. Keskajal olid dominiiklastel kloostrid Tallinnas, Tartus ja Narvas.\n↑ Kristi Tarand, I'd Like to Show You My Town..., Remall, Tallinn, 1998, lk 54.\n↑ Marek Tamm, Marek Tamme ettekanne "Tallinna dominiiklased ja nende roll Põhja-Eesti vaimuelus 13.–16. sajandil"\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Dominiiklased\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Dominiiklased&oldid=5325034"\nLehekülje viimane muutmine: 18. mai 2019, 19:22\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:22, 18. mai 2019.


Paarina elavate naiste ja meeste palgaerinevused on keskmisest suuremad - Sekretär\nPaarina elavate naiste ja meeste palgaerinevused on keskmisest suuremad\n13. mai 2008 12:33\nMida väiksemad on lapsed, seda vähem naine võrreldes mehega teenib. Kuni 6-aastaste lastega naiste palk hõlmab meeste palgast 63 protsenti, 7-17-aastaste lastega naistel 67 protsenti.\nErinevus on keskmisest suurem ka ilma lasteta koos elavatel paaridel.\nStatistikaameti selgituse järgi võivad paarina elavad naised rohkem loota mehe sissetulekule, sest koos teenitud palgast on kergem ära elada. Seepärast saavad nad endale lubada madalama palgaga tööd.


Rahapesus süüdistatavad saadeti kohtu ette\nSilvia Kruusmaa • 14. september 2010 kell 10:31\nViru ringkonnaprokuratuur saatis kohtusse kriminaalasja, milles süüdistab ühte isikut rahapesus ja viite isikut sellele kaasaaitamises.\nSüüdistuse kohaselt kanti kriminaalasjas uurimise all olnud rahapesuskeemi raames aastatel 2005 kuni 2007 Eestis asuvatele arvetele ligi 40 000 eurot ehk ligi 612 000 krooni.\n"Skeem, mida jälgides 23aastane Anton tegutses, oli sarnane teistele rahapesukuritegudes kasutatutega, mis on Virumaal juba kohtutesse jõudnud,“ ütles Viru ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Kalmer Kask.\nEeluurimisel tuvastati, et Antonil olid tuvastamata kaasosalised, kelle juhtnööre järgides pidi ta otsima isikud, kes omaksid arveldusarveid Eesti pankades või avaksid need, teatas Viru ringkonnaprokuratuur.\nSuhtlemiseks variisikute leidmiseks kaasatud abiliste ja kaasosalistega kasutas ta lisaks vahetule silmast silma kohtumistele telefoni, aga ka kiirsuhtlust võimaldavaid arvutiprogramme (ICQ) ja netifoorumeid.\nVariisikute paroolid ja muud pangakonto kasutamisõigust kinnitavad dokumendid loovutati vaevatasu eest Antonile. Viimane edastas saadud kontoandmed omakorda vaevatasu eest kaasosalistele.\nAastatel 2005–2007 õnnestus Antonil kas isiklikult või ka kuriteo toimepanemisele kaasatud abiliste vahendusel osta kokku või ka muul moel hankida vähemalt kümne isiku pangakonto kasutamiseks vajaminevad dokumendid, juurdepääsuparoolid ning pangakaardid. Saadud informatsiooni pangaarvete kohta edastas ta oma kaasosalistele, pärast mida laekusid arvutipettuste ja rahapesuskeemide tulemusel enamikule Antoni kontrollitavatest pangaarvetest eri aegadel ning erinevas suuruses välismaksed Saksamaalt sealsete kontoomanike teadmata ja nõusolekuta.\nKokku laekus kriminaalasjas uurimise all olnud rahapesuskeemi raames aastatel 2005 kuni 2007 Eestis asuvatele arvetele 39 195 eurot (611 864 krooni). Sellest õnnestus pankadel kinni pidada ja tagastada välismaale kokku 6337 eurot (99 158 krooni). Pand pidasid kinni 15 196 eurot (237 668 krooni), mis on praeguseks kriminaalmenetluse käigus arestitud .\nKohtueelse uurimise lõppedes sai Anton süüdistuse rahapesus isikute grupi poolt, suures ulatuses.\nNikita (24), Oleg (23), Aleksandr (26), Dmitri (26) ja Leonid (25), kelle roll oli variisikute leidmine või siis enda pangakontodele teadlikult pettuse teel saadud raha ülekannete tegemise lubamine, said süüdistuse rahapesule kaasaaitamises.


Head nipid, kuidas dekoreeritud rõdupiirded Sulle privaatsuse tagavad - Malmerk Klaasium\nHead nipid, kuidas dekoreeritud rõdupiirded Sulle privaatsuse tagavad\nElu linnadžunglis pakub mugavust, kiireid lahendusi, võimalusi ja mitmekülgsust, kuid ka mitmeid väljakutseid. Näiteks üha enam populaarsust koguvad, õhulisust ja omanäolisust pakkuvad klaas- ja varbpiirded avavad rõdud möödujate uudishimulikele pilkudele, mis võib privaatsust rohkem väärtustavatele inimestele mõningast ebamugavust tekitada. Viimastel aastatel on erinevad avatud iseloomuga rõdupiirded oma populaarsust üha kasvatanud. Loe edasi!\nPõhjus lihtne – klaasist piirded ja varbpiirded kannavad endas õhulist ja esteetilist karakterit. Oluline on ka see, et nõnda avaneb Sulle tunduvalt avaram vaade naabruskonnale ja õues toimuvale. Kohati häirivad need rõdupiirded aga rõdul olemise privaatsust, sest hoovist või tänavalt mööda jalutajatele on seal olev näha.\nKus aga mure kõige suurem, seal abi kõige lähem. Rõdu saab kerge vaevaga ja oma maitse järgi dekoreerida, et möödujate uudishimulikud pilgud ei segaks.\nRõdupiirded – kuidas tagada privaatsus?\nAlljärgnevalt toome välja mõned nõuanded, kuidas muuta klaas- ja varbpiirdega rõdud privaatsemaks väljas liikuvate möödujate vaatevälja eest.\nPakume välja mõned praktilised ja loomingulised võimalused, et oma rõdul privaatsus tagada:\nLilled ja taimed. Näiteks elupuud või muud suuremad taimed, kuid – miks mitte – ka tomatid. Märksõnadeks võiksid siin veel olla n-ö elavad taimeseinad, viinamarjaväädid ja lopsakas rõduaed.\nBambusest katted sobivad neile, kes eelistavad minimalistlikku ja naturaalset keskkonda. Bambus on lihtne, kuid samas väga elegantne viis rõdul olevat möödujate uudishimulike pilkude eest peita. Bambusest katted on vahvad ka seetõttu, et valgus paistab selle kiudude vahelt läbi luues huvitava atmosfääri. Lisaks kaitsevad bambuskatted tuule ja lendleva sodi eest.\nHuvitavad kangad, mida annab ette ja eest ära tõmmata. Kirevate kangaste abil saad Sa luua näiteks mõnusalt boheemlasliku õhustiku. Kangad peaksid olema kerged, et varbpiirde puhul suvetuul neist mõnusalt läbi puhuks. Kangad on head ka seetõttu, et neid saab kena nööriga kokku siduda, et soovi korral päikest ja valgust rohkem läbi lasta.\nPuidust või korgist katted. Sarnane lahendus bambusele. Pakuvad samuti looduslähedast ning keskkonnasõbralikku lahendust, mis varjab pilkude eest ning kaitseb varbpiirde puhul ka rõdule lenduvate puulehtede ja muu sodi eest.\nDekoratiivsed suured padjad, mida saab vastu rõdupiiret asetatuna kasutada kui seljatuge. Maha võib asetada mati või paksema vaiba, millel saab istuda ja raamatut lugeda või sõpradega aega veeta.\nNB! Lisaks praktilisele küljele kannavad erinevad privaatsust tagavad viisid ka dekoratiivset väärtust. Sul on võimalik oma rõdu omanäoliselt ja hetketrendidega kaasas käival moel sisustada ning seeläbi oma kodule põnevat karakterit lisada.\nLoe lisaks: Klaasist rõdupiirded on vastupidavad ja kerged hooldada ja kuidas need hoone väärtust tõstavad. Tutvu ka sellega, kuidas varbpiire muudab kodu omanäoliseks.\nKui Sa soovid enda rõdule klaas- või varbpiiret, siis võta meiega ühendust!


Riigikogu täiendas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadust - Riigikogu\nRiigikogu täiendas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadust\n18.04.2012 / Istungi ülevaated\nRiigikogu ees andis ametivande õiguskantsleri asetäitja-nõunik Hent-Raul Kalmo.\nRiigikogu võttis 81 poolthäälega vastu valitsuse algatatud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse, rahvusvahelise sanktsiooni seaduse ja Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse muutmise seaduse (157 SE). Seadusmuudatustega täpsustatakse kasutatavaid mõisteid, laiendatakse kohustatud subjektide ringi ja selgitatakse nende kohustusi hoolsusmeetmete kohaldamisel ning teatamiskohustuse täitmisel. Samuti täiendatakse rahapesu andmebüroo sõltumatust ja pädevust reguleerivaid sätteid. Muudatuste kohaselt kohaldatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadust edaspidi ka ettevõtjaile, kes tegelevad väärismetallide, kasutamiskõlbmatuks muutunud väärismetalltoodete ja vääriskivide kokkuostu ja hulgimüügiga. Algataja väitel on rahapesu andmebüroo alates 2010. aasta teisest poolest täheldanud, et Eestis on hakatud käitlema, s.h. kauplema suurtes kogustes tundmatu päritoluga kasutatud väärismetalltoodetega (sh. purustatud kuldesemete) ja kullagraanulitega. Lisaks kasutatakse kullamüügi skeemides nn. variettevõtteid, kelle kaudu taotletakse riigilt tagasi käibemaksu, mida üldjuhul pole keegi kunagi tasunud. Nii on möödunud aastal ainult teadaolevate kullamüügi tehingute tõttu jäänud riigil saamata vähemalt 10 miljonit krooni käibemaksu. Seaduse kohustatud subjektide hulka arvatakse ka mittetulundusühingud ja sihtasutused, millele kehtib seadus tehingute puhul, kus tasutakse üle 15 000 euro sularahas. Sellega seoses on mittetulundusühingud ja sihtasutused edaspidi kohustatud kohaldama hoolsusmeetmeid sellise tehingu vastaspoole isiku kindlakstegemiseks ja vastavate andmete säilitamiseks. Samuti tuleb teatada rahapesu või terrorismi rahastamise kahtluse korral sellest rahapesu andmebüroole. Rahvusvahelise sanktsiooni seaduse tekstis parandatakse kroonides nomineeritud rahasummad eurodeks ning täpsustatakse haldusmenetluse vaidealluvuse küsimusi.\n60 poolthäälega võeti vastu valitsuse esitatud otsus “Eesti Vabariigi osaluse suurendamine Euroopa Nõukogu Arengupangas” (196 OE). Otsuse kohaselt annab Riigikogu nõusoleku Eesti osaluse suurendamiseks Euroopa Nõukogu Arengupangas 5086 osalussertifikaadi ulatuses koguväärtuses 5 086 000 eurot. Vabariigi Valitsust volitatakse tegema sertifikaatide märkimiseks vajalikud toimingud. Kapitali suurendamine võimaldab Euroopa Nõukogu Arengupangal paremini vastata klientide suurenenud laenuvajadustele majandus- ning finantskriisi järgses olukorras ning vastavalt panga 2010–2014 heakskiidetud arenguplaanile suunata vahendeid eelkõige vähim arenenud liikmesriikidele, kellel on vähem finantseerimisvõimalusi. Käesolev otsus jõustub selle allakirjutamisel. Erapooletuks jäi 1 Riigikogu liige.\nArutusel oli õiguskantsleri ettepanek nr 15 töötuskindlustusstaaži arvestamise kohta (ettepanek viia töötuskindlustuse seaduse § 7 lg 2 põhiseadusega kooskõlla). Õiguskantsler on seisukohal, et töötuskindlustuse seadus e § 7 lg 2 on vastuolus põhiseaduse § 12 lg 1 tuleneva üldise võrdsuspõhiõigusega, milles see jätab töötuse vastu kindlustatud isikud juhtudel, mil tööandja on töötuskindlustusmaksu tasunud küll iga nõutud kuu eest, aga mitte igal kuul, töötuskindlustushüvitiseta või lubab hüvitist maksta oluliselt lühemal ajavahemikul erinevalt töötuse vastu kindlustatutest, kelle kindlustusmaksed on tööandja tasunud igal kuul. Õiguskantsleri ettepaneku poolt hääletas 73 Riigikogu liiget, millest tulenevalt tegi istungi juhataja Riigikogu sotsiaalkomisjonile ülesandeks algatada eelnõu töötuskindlustuse seaduse kooskõlla viimiseks põhiseadusega.\nMajanduskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud ehitusseaduse, korteriühistuseaduse, korteriomandiseaduse ja hooneühistuseaduse muutmise seaduse eelnõu (156 SE) teine lugemine. Eelnõu peamine eesmärk on harmoneerida Eesti õigusaktid Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiviga hoonete energiatõhususe kohta ja aidata kaasa energiakasutuse tõhususe paranemisele hoonetes, võimaldades olemasolevate hoonete kasutajatele lihtsamat ligipääsu informatsioonile hoone energiatarbimisest ja võimalikest energiasäästumeetmetest ning rakendades uute hoonete kavandamisel Eesti oludes sobivaid põhimõtteid hoonete energiatarbimist määravate osade kujundamisel. Eelnõu suunati kolmandale lugemisele.\nKeskkonnakomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud keskkonnatasude seaduse muutmise seaduse eelnõu (187 SE) teine lugemine. Eelnõu kohaselt muudetakse kalapüügiõiguse tasude määramise alust püügivahenditele, millega püütakse angerjat nendel veekogudel, kus tehakse kulutusi angerjavaru taastootmiseks tema noorjärkude asustamise teel. Samuti täpsustatakse eelnõuga sätet, mis kehtestab püügiõiguse tasu piirmäärade vahemiku põhjanoodale ehk mutnikule, mis puudutab Peipsi järvel kasutatavat põhjanoota. Eelnõu suunati kolmandale lugemisele.\nMajanduskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud liiklusseaduse muutmise seaduse eelnõu (182 SE) teine lugemine. Muudatustega võetakse üle intelligentseid transpordisüsteeme käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv. Eelnõu eesmärk on soodustada info- ja sidetehnoloogia kasutamist teeliikluse valdkonnas ning nende rakenduste sidumist teiste transpordiliikidega, et aidata kaasa keskkonnahoidlikkuse, tõhususe, ohutuse ja turvalisuse parandamisele maanteetranspordis, samuti reisijate ja kaupade liikuvusele, tagades samal ajal siseturu toimimise ning tugevama konkurentsivõime ja tööhõive kasvu. Eelnõu suunati kolmandale lugemisele.\nMajanduskomisjoni ettepanekul katkestati valitsuse algatatud elektrituruseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (139 SE) teine lugemine. Eelnõu esmane eesmärk on harmoneerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning osaliselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamist käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv. Ühtlasi teavitatakse turuosalisi elektrituru täielikust avanemisest 2013. aastal. Muu hulgas tehakse täpsustusi, mis on osutunud vajalikuks seoses elektrituru osalise avamisega ja vabal turul kauplevate turuosaliste hulga suurenemisega.\nMajanduskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud raamatupidamise seaduse ja äriseadustiku muutmise seaduse eelnõu (147 SE) teine lugemine. Eelnõu eesmärk on määrata kindlaks seni rakendussättega reguleeritud taksonoomia ja taksonoomia vormide kasutus raamatupidamiskohustuslastele ning lihtsustada kasumit taotleva raamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande vormistamise nõudeid. Eelnõu suunati kolmandale lugemisele.\nMajanduskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud konkurentsiseaduse muutmise seaduse eelnõu (195 SE) esimene lugemine. Eelnõu eesmärk on viia kehtiv konkurentsiseadus vastavusse Euroopa Liidu kehtiva konkurentsiõigust käsitleva regulatsiooniga, et korraldada riigiabi andmine efektiivsemalt. Muudatustega ühtlustatakse konkurentsiseaduses ja Euroopa Komisjoni riigiabi käsitletavates õigusaktides kasutatavad mõisted. Eelnõu suunati teisele lugemisele.\nRahanduskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga asutamislepingu artiklite 1 ja 18 muudatuste ratifitseerimise seaduse eelnõu (201 SE) esimene lugemine. Ratifitseeritavate muudatuste eesmärk on laiendada panga tegevusmandaati Vahemere riikidesse ning lubada kasutada erifonde panga abisaajates riikides ja potentsiaalsetes abisaajates riikides. Asutamislepingu muudatused on seotud nn. „araabia kevade“ sündmustega 2011. aasta esimesel poolel, kui Põhja-Aafrikas ning Lähis-Idas (Egiptus, Jordaania, Maroko, Liibüa ja Tuneesia) toimusid revolutsioonid, et üle minna demokraatlikule korrale. Paljud rahvusvahelised organisatsioonid on juba olnud selles piirkonnas aktiivsed, sealhulgas Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, soovides demokraatia ja selle piirkonna arengusse panustada. Panga asutamislepingu muudatused ei too Eestile kaasa täiendavaid kulutusi riigieelarvest. Panga tegevuse laiendamisel liikmetelt lisakapitali ei nõuta. Eelnõu suunati teisele lugemisele.\nRahanduskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud Eesti Vabariigi ja India Vabariigi vahelise tulumaksudega topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu (207 SE) esimene lugemine. Ratifitseeritav leping reguleerib maksustamisõiguse jagamist lepinguosaliste riikide vahel ning sätestab diskrimineeriva maksustamise ärahoidmise ja maksudest kõrvalehoidumise tõkestamise kohustuse. Eelnõu suunati teisele lugemisele.\nPõhiseaduskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud hädaolukorra seaduse muutmise seaduse eelnõu (204 SE) esimene lugemine. Eelnõu eesmärgiks on tagada elutähtsate teenuste toimepidevus olukorras, kus ei toimi välisriikides asuvad teenust tagavad infosüsteemid ja/või elektroonilise side teenus välisriikidega on katkenud. Elutähtsateks loetakse teenused, mis on hädavajalikud eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku ning inimeste majandusliku ja sotsiaalse heaolu korraldamiseks. Eelnõu suunati teisele lugemisele.\nÕiguskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud riigilõivuseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (206 SE) esimene lugemine. Eelnõu eesmärk on kehtivate riigilõivumäärade korrigeerimine, riigilõivude arvestamise süsteemi lihtsustamine ja menetlusosalistele mõeldud avaliku e-toimiku infosüsteemi kasutamise soodustamine. Samuti soovitakse viia Eesti hagihinnast sõltuvate riigilõivude tase võrdlusaluste riikide keskmisele lähemale. Justiitsministeeriumi analüüsi hinnangul on Eesti riigilõivud võrreldes teiste Euroopa Liidu riikidega keskmiselt 334,93% suuremad. Eelnõu suunati teisele lugemisele.\nPõhiseaduskomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud korruptsioonivastase seaduse eelnõu (192 SE) esimene lugemine. Eelnõu eesmärk on suurendada riigihalduse läbipaistvust, ennetada kõrgemate ametnike korruptsiooni, parandada ametiisikute huvide avaldamise süsteemi usaldusväärsust ja vähendada halduskoormust. Eelnõu kohaselt luuakse huvide deklaratsioonide elektrooniline register ja määratletakse ametiisikud, kes peavad oma andmed registrile esitama, ning isikud, kellel on õigus registris sisalduvaid andmeid konttrollida. Samuti määratletakse ametiisikud, kelle deklaratsioonid on avalikud. Deklaratsiooni avalike andmetega tutvumiseks peab isik identifitseerima end digitaalse isikutunnistuse abil. Huvide deklaratsioonide register on kavas kasutusele võtta 2014. aasta 1. jaanuarist. Lisaks avardub ametiisikute ring, kellelt võib nõuda registrile deklaratsiooni esitamist. Eelnõus lähtutakse põhimõttest, et ametiseisundiga on tegemist juhul, kui isiku pädevuses avaliku ülesande täitmisel on tegevused, mis võimaldavad eeliste loomist endale või andmist teisele isikule ning järelikult on olemas vähemalt abstraktne oht, et isik võib oma pädevust kuritarvitada. Olulise muudatusena vähendab eelnõu ka ametniku tegevuspiiranguid, võimaldades ametiisikul tegeleda väljaspool ametikohustusi mis tahes muu tegevusega, kui see ei ole seadusega keelatud ja järgitakse toimingupiiranguid. Nii võib ametnik tegutseda näiteks ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus; juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena, valitaval või nimetataval ametikohal, samuti töölepingu või teenuse osutamise lepingu alusel. Eelnõu on ajakohastatud redaktsioon 11. juunil 2009 algatatud korruptsioonivastase seaduse eelnõust, mis langes menetlusest välja koosseisu volituste lõppemise tõttu. Eelnõu suunati teisele lugemisele.


Pärnu Vabakooli ajalugu: Pärnu Vabakool\nFantaasia ja tunded\nMissioon, visioon, eesmärk\nElamus, armastus ja turvatunne\nFaktid kooli kohta\nTaani vabakoolid täna\nPärnu Vabakooli ajalugu\nJuhid läbi aastate\nPärnu Vabakooli esimesed sammud\nPõgus tagasivaade kooli rajamisele: Võib öelda, et juba algusest peale on kooli loomise projekti saatnud oma õnnetäht. Nii nagu muinasjutuski, võidab hea ja paha kaob, nii ei saa ka üks idee, mida juhib armastus ja hea eesmärk, otsa saada.\nKui olnule tagasi vaadata, oleme käinud ära pika tee. Elu ise on meile ette kirjutanud need võimalused ja ka juhused, mis vabakooli ideed reaalsusele lähemale on juhtinud.\nÜhe Pärnu suurkooli verinoored õpetajad Kauni Sillat, Eha Ristimets ja Helle Viinapuu unistavad uuest koolist, kus lapsed ja õpetajad oleksid rõõmsad. Taani koolitüdrukud Gry ja Kari räägivad Kaunile Taani koolidest kui maailma parimatest. Kauni otsustab neid koole oma silmaga näha ja organiseerib end Taani neid vaatama.\nKauni sõidabki Taani, külastab kuu aja jooksul Taani koolide erinevaid koolitüüpe ja leiab, et Grundvig/Koldi filosoofial töötavad vabakoolid on tõesti parimad, kust ideid ammutada\nAlustab ta õpinguid Kerteminde Rahvaülikoolis ja jääb Taani terveks õppeaastaks, hiljem ka kauemaks. Kauni külastab aktiivselt erinevaid vabakoole Taanis. Valmivad Eesti esimese vabakooli põhikirja alused.\nJõulude ajal tutvustab Kauni oma suurt vabakoolide leidu Ehale ja koos valmib kindel otsus: teha Vabakool Pärnusse.\nKooli nimeks saagu: Pärnu Väike Vabakool\nTaanis asutatakse koos Kauni sõpradega Pärnu Väikese Vabakooli toetusselts, kes hakkab koguma inventari tulevase kooli jaoks.\nKooli ideele leidub Pärnus teisigi toetajaid, uue kooli loomise Eestipoolseks koordinaatoriks saab Eha Ristimets.\nIdeegrupp kohtub Pärnu linnavalitsusega - idee olevat alles toores...\nTaani toetusgrupp Kauni juhtimisel saadab uue kooli jaoks kogutud toolid, lauad, tahvlid jm laevaga liinil Aarhus–Tallinn teele. Pärnus aitab neid vastu võtta linna haridusamet. Varandus paigutatakse Õhtu tänava koolimajja paremaid aegu ootama. Peagi laenab ideegrupp oma mööbli kasutamiseks IV keskkoolile (Ülejõe Gümnaasium) ja Võõrkeeleõpetajate täiendus-koolituskeskusele.\nPärnu linnavalitsus pakub kasutamiseks lasteaia ruume, projekt jääb katki, kuna raha ruumide rendiks pole.\nKerteminde Vabakooli kutsel külastavad Taani vabakoole ideegrupi liikmed Riho Tõnisson, Helle Viinapuu ja Kauni Sillat. Tehakse täiendusi põhikirja\nIdeegrupp korraldab VI keskkoolis ( Hansagümnaasium) konverentsi, kus räägitakse vabakooli ideest Pärnus ja ajaloost ning kogemustest Taanis. Lektoriteks on Taani vabakoolide õpetajad.\nKohtumine Pärnu linnavalitsusega. Meile lubatakse maja otsimisel toeks olla.\nSaabuvad järjekordsed koolimööbli abisaadetised Pärnu Väikese Vabakooli toetusgrupilt Taanis ja Holstebro linnast.\nLinnavalitsus esitleb pakkumist ehitada kool Vana-Pärnusse. Raha ehitamiseks pole ikka veel kuskilt võtta.\nAprill: Ideegrupp korraldab vabakooli idee propageerimiseks suure koosoleku.\nTänu koosolekule liitub ideega palju uusi toetajaid ja huvilisi.\nPärnu ideegrupp teeb selgitustööd ajakirjanduse vahendusel, toimub mitmeid koosolekuid, kus üksteist innustatakse. Vabakool areneb sisuliselt.\nTaani arhitektid pakuvad Pärnu linnavalitsusele võimalust ühe miljoni DKK-i realiseerimiseks mõnel Pärnu haridusasutuse tarvis. Loomulikult on nende prioriteediks loodav Vabakool. Linnavalitsus suunab võimaliku rahavoo Lembitu tänaval asuvale õhtukoolile. Meie pihud on taas tühjad\nEha Ristimets, Kauni Sillat, Merje Luuk, Rein Luuk, Eero Erastus, Inga Merisaar, Katrin Uutsalu ja Rita Mändla otsustavad asutada Pärnu Väikese Vabakooli Seltsi.\nOperaator Kauni demonstreerib huvilistele Kerteminde Vabakoolist tehtud filmi.\nVabakooli tõsised patrioodid veedavad ühise suvepäeva Valgerannas. Osalevad ka Revninge Vabakooli lapsevanemad ja õpetajad.\nTänu Taani demokraatiafondile käivad sealsete vabakoolidega tutvumas tulevane esimese klassi juhataja Inga Merisaar ja seltsi koordinaator Eha Ristimets.\nPärnu Väikese Vabakooli Selts registreeritakse äriregistris mittetulundusühinguna.\nRevninge ja Rudme vabakoolides Taanis viiakse Taani toetusgrupi juhtimisel läbi inventari ja kontoritarvete kogumise aktsioon tulevasele koolile, omapoolse panuse annab ka Fyni kontoritarvete AS. Transport Pärnusse saab teoks tasuta tänu AS-le Pomes.\nPärnu linnapea Vello Järvesalu kirjutab alla kinnitusele, et Karja tänav 6 koolihoone antakse Pärnu Väikesele Vabakoolile tasuta rendile kümneks aastaks.\nToimub Pärnu Väikese Vabakooli Seltsi üldkoosolek. Uute kooliminejate laste nimekiri ulatub juba aastasse 2001.\nKoosolekud ja veel uusi ideid ning uusi inimesi. Tammsaare tänava lastepäevakodu lubab meid sügiseks tasuta oma katuse alla, ühte lasteaiaruumi. Võtame vastu esimese jõukohase pakkumise, mis oli pakutud tasuta rendile.\nHeategevuskontsert Pärnu Väikese Vabakooli toetuseks Vanalinna põhikoolis. Esinejaidon palju: 21.sajandi tähed, Lancy tantsulapsed, Ave koori laulutüdrukud, Kajaka noored rahvatantsijad, flöödimängijad jpt. Firmad on annetanud hulga toredaid loteriivõitusid, töötab kohvik.\nPärnu linnavalitsus annab loa asutada Pärnu Väike Vabakool, kinnitatakse ka põhikiri.\nTaani Kuningriigi haridusminister avaldab toetust Pärnu Väikesele Vabakoolile ametliku kirjaga.\nEesti Haridusministeeriumi spetsialist käib tutvumas Karja tänav 6 hoonega, millest peaks saama peale renoveerimistöid Vabakooli koolihoone.\nToimub Pärnu Väikese Vabakooli üldkoosolek, kooli juhatuse esimeheks valitakse Eha Ristimets, kooli juhatajaks Katrin Uutsalu.\nKäib põhjalik remont vanemate abiga meile pakutud Tammsaare lasteaia rühmaaruumis ja selle kohandamine klassiruumiks.\nTaotleme koolitusluba vabariigi haridusministeeriumist. Abilinnapea Peeter Orav aitab nii jõu kui nõuga.\nPärnu linn toetab Vabakooli algust 10 000 krooniga.\nPärnu Väikese Vabakooli esimesed 16 õpilast alustavad kooliteed Tammsaare Lasteaia hoone 2.korruse lasteaiaruumis.\nAlustame juba kahe klassiga Ringi tänav 12 hoone 2.korrusel (praegune Sütevaka Keeltemaja). Hoone kuulub linnale ja saime selle tasuta rendile. Koos lastevanematega tehakse koolikorda ka need ruumid.\nKooli kasvades pakub linn Väikesele Vabakoolile tasuta rendile Väike-Posti 8 endist vene lasteaia hoonet kuna Karja 6 hoonet ootab ees hoopis lammutamine.\nAlustame kolme klassiga Väike-Posti 8 hoones.\nVäike-Posti hoone on meile armsaks saanud, aga ruumi napib. Kool on kasvanud 9-klassiliseks. Linn pakub meile suuremat maja – endist Slaavi põhikooli hoonet, Noorte väljak 2, tasuta rendile.\nalustame 9 klassiga Noorte väljak 2 hoone keskmises tiivas.\nLõpetab Pärnu Väikese Vabakooli 1.lend\nKinnitatakse koolile uus nimi: Pärnu Vabakool


Kange alkoholi tootjad: piirikaubanduse kasv on pidurdunud - Uudised.tv3.ee\n14:22 18. jaanuar 2019\nVeini ja kange alkoholi tootjaid esindava Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu (ATML) poolt koondatud analüüs piirikaubandusest, maksulaekumistest ja Eesti turule deklareeritud alkoholikogustest näitab, et piirikaubanduse kasv on pidurdunud, vahendab BNS.\n"Võrreldes Eesti sisemüügi rekordaastatega on nüüdseks nii kange alkoholi kui õllemüügid kukkunud suurusjärgus 40 protsenti. Maksulaekumised on samuti stabiliseerumas, õllemüügist laekub sel aastal rohkem aktsiisi kui ühelgi varasemal aastal," ütles liidu tegevjuht Triin Kutberg BNS-ile.\nTa lisas, et kuna Lätis tõuseb sel aastal alkoholiaktsiis, siis on Eestil hea võimalus kehtestada järgnevaks neljaks aastaks maksurahu, mille käigus lasta turul rahuneda ning luua eeldused pikaajaliselt jätkusuutlikuks aktsiisipoliitikaks.\nEesti Õlletootjate Liit teatas samas reedel, et möödunud aastal müüdi Läti piiril õlut võrreldes 2017. aastaga 50 protsenti enam, siidreid ja long-drinke müüdi samas tunamulluse aastaga võrreldes 2,2 korda ehk 120 protsenti rohkem.\nLiidu poolt kokku koondatud müügitulemustest nähtub, et 2018. aastal müüdi Läti piiril õlut kokku 27,1 miljonit liitrit, aasta varem oli vastav number 18,1 miljonit liitrit. Siidreid ja long-drinke müüdi liidu andmetel mullu 5,1 miljonit liitrit, samas 2017. aastal müüdi neid 2,3 miljonit liitrit.\nEesti Õlletootjate Liit on joogi-ja õlletootjate katusorganisatsioon, mis esindab Eesti suurimaid õlle- ja muu lahja alkoholi tootjaid. Liidu müügistatistika on kogutud liikmesorganisatsioonidelt.\nAlkoholitootjate ja Maaletoojate Liit koondab aga Eesti suurimaid veini ja kange alkoholi tootjaid ja maaletoojaid. Liitu kuulub 13 ettevõtet: AS Liviko, Altia Eesti AS, Pernod Ricard Estonia OÜ, AS Prike, Tridens AS, MOE OÜ, Estonian Spirit OÜ, AS Remedia, Amber Distribution OÜ, Dunker Estonia OÜ, AS Avallone, AS Coca-Cola HBC Eesti ning Brown-Forman Netherlands B.V.


mängutuba, mängutoad, mängumaa, mängumaad, näomaaling | Trallituba\nLisateenuste eest tasumine toimub kohapeal sularahas, enne peo algust.\nAndra ja Liis pakuvad Trallitoas toimuvale peole lisateenustena:\nTrallitoa näomaalingud kõigile soovijatele hinnaga 40€\nMaalingud tehakse peo algul (kuni on järjekorras soovijaid) ja hind ei olene laste arvust ega maalingutele kuluvast ajast! Näomaalingute abiga muutuvad tüdrukud veelgi kaunimaks ning poistest saavad superkangelased. Lisaks teeme ka loomade jms. maalinguid. Kõige pisematele külalistele võime teha väikese pildi hoopis põsele või käele.\nTrallitoa printsesside ja printside/rüütlite ”pakett” 55€\nTeeme peol osalevatele pisikestele printsessidele meigi ja/või näomaalingu, uhked soengud, peened patsid, lokid, ning lisame ohtralt sädelust. Tüdrukud võivad kaasa tuua oma lemmik juukseehte;) Peol osalevad poisid muutuvad printsiks/rüütliks näomaalinguga ning geeliga tehtud soengu abil.\nKes soovib saab valida ka ainult soengu või ainult meigi.\nSoengud tehakse peo algul ja hind ei olene kuluvast ajast! NB! Kasutame spets. näovärve ning meigivahendeid. Näomaalingud/soengud/meik valmivad kiirelt. Ja et printsessid “salongitoolis” ära ei väsiks, teeme soengut ja meiki korraga – lausa 4 käel.\nNB! soengute tegemisel järgime hügieeninõudeid ning ei kasuta kammi:)\nSiit lingilt leiate fotod soengutest\nTrallitoa “pakett” vahvad diskotüdrukud ja lahedad kutid 65€\nLisaks lokkidele, soengutele ja meigile lakime ka küüsi ja värvime juustesse (kergesti mahapestavaid) salke. Poistele soengud geeliga ja mahapestava värviga. Soengud tehakse peo algul ja hind ei olene kuluvast ajast!\nNB! Kasutame spets. näovärve ning meigivahendeid. Näomaalingud/soengud/meik valmivad kiirelt. Ja et pidulised “salongitoolis” ära ei väsiks, teeme soengut ja meiki korraga- lausa 4 käel.\nPerenaise teenus: Tõeline pidu! 25 €\nKui soovite perenaise abi ainult peo algul või lõpus, pakume võimalust tellida ainult laua katmise teenuse või laua koristuse teenuse (perenaine peseb ise puhtaks ka Teie poolt kasutatud Trallitoa nõud).\nMugavust lisav teenus kui soovite, et peo lõppedes poleks Teil vaja mänguasjadega tegeleda.\nNB! Tellides mänguasjade koristuse teenuse, palume vabastada ruumi täpselt broneeritud peo aja lõppedes, et Trallitoa perenaised saaks järgmistele pidulistele mänguala taas korda teha;)\nUUDISENA VIP pakett "ekstra" 40€\nPakume Teile võimalust kasutada korduvkasutatavaid taldrikuid, kahvleid, lusikaid, nuge ja joogitopse kuni 40-le külalisele. Samuti on olemas salvrätid, köögipaber, kohv, kohvikoor, tee, suhkur, tordiküünlad, tikud.\nNimekirja nõudest mis meil kohapeal “tavaliselt” olemas on leiate siit lehelt\nÕhupallid (ruumi põrandal) erinevat värvi 0,12 €\nErinevat värvi õhupallid 0,12€/tk.\nKindlat värvi pallid 0,14 €/tk\nÕhupallid lakke riputatult 0,17 €/tk\nErinevat värvi õhupallid 0,17€/tk. Kui soovite kindlat värvi palle, teeme Teile eraldi pakkumise.\nHeeliumiga täidetud õhupallid 1,60 €/tk\nErinevat värvi pallid ilma pildita, min. kogus 15 tk. Kui soovite mustriga või kujuga palle, andke enda soovist teada ja teeme Teile eraldi hinnapakkumise.\nKommisadu 15 €\nUus vahva ja magus üllatus kõigile magusasõpradele. Mis saaks olla veel vahvam ja suurem üllatus kui seda on üks kommisadu!\nÕhupallisadu 10 €\nÕhuga täidetud pallid (25 tk) on lakke pandud ning saate need laste rõõmuks sobival ajal laest alla lasta. Kui soovite, kirjutame pallidele ka peol osalevate laste nimed. Õhupallisadu on võimalik tellida ka kindlat värvi pallidest.\nTeemapeod (stilistika) 10-40 €\nTellides meilt ruumi ja/või laudade temaatilise kujundamise, loome peole just Teie soovidele vastava, isikupärase ja originaalse kujunduse ning tulemus on oluliselt huvitavam kui lihtsalt pildiga nõusid või lauakatet kasutades. Valmistame Teie peoks vahvad temaatilised nimesildid klaasist joogipudelitele, sildid/kaunistused söökidele/vaagnatele, salvrätihoidjad, sünnipäevalapse nimesildi, kasutame dekoreerimiseks õhupalle ning palju muid vahvaid elemente. Andke lapse lemmik “tegelasest” või teemast või värvist meile aegsasti teada, et jõuaksime kõik hästi läbi mõelda, Teiega kooskõlastada ning ettevalmistada. Söögid võite tuua ise või tellida meie menüüst. Lähtudes peol osalevate laste arvust (ning söökidest ja jookidest mida plaanite pakkuda), teeme igale temaatilisele kujundamisele eraldi hinnapakkumise. Maksumus jääb sõltuvalt mahust orienteeruvalt 10-40€ vahele.\nTeemapidude näited: Barbie/printsessid, Piraadid, õhupallide pidu, printsess Elsa, Miki- või Minnihiir, Zombi teema, Ämblikmees, Käsilased (Minion) poiste või tüdrukute stiilis, teadlaste pidu. Aga miks mitte ka lihtsalt rongide, sauruste, Pipi, Sipsiku vms lapse lemmiku stiilis.\nTrallitoa "mängude vihik"\nTrallitoas on Teid ootamas mängude vihik, millest saate ideid, et lastega koos vahvaid mänge/võistlusi korraldada.\nIse tuleb kaasa tuua abivahendid (vatitupsud, hulk õhupalle, rull kingitusepaela).\nTrallitoa kutsed 0,50 Eur/2tk\nKui Teil aga puudub värvilise printeri kasutamise võimalus, pakume ka paberkutsete tellimise võimalust.\nLisaks meie poolt pakutavatele teenustele saame kutsuda Teie peole veel (kui pidu toimub Trallitoas):\nKes mitmest pikast värvilisest õhupallist vahvaid loomi ja “vigureid” meisterdab Hind ei olene laste arvust ega kuluvast ajast ning kõik loomad/mõõgad/kroonid jm saavad lapsed omale kingitusena peo lõpus koju kaasa.\nPeojuhid eesti laste peole: 51€/tund.\nPipi, piraat, haldjas, väike nõid, indiaanitüdruk, valge jänes, dalmaatsia kass, lumivalgeke, kloun, diskotüdruk, Rapuntsel, Indiaanitüdruk, Minni-hiir. Saabastega Kass, Printsess Sofia, Zorro, Merineitsi Ariel, Punamütsike, Miki, Printsess Elsa, Barie, Alice imedemaalt\nPeojuht 80€/tund vene laste peole\nLotte 170 €/tund\nFotograaf 50 €/ 30 min\nVäljakutse hind 50 € (sisaldab pool tundi fotograafi teenust).


kirjutamine | Kassi raamatutuba.\nEia Uus “Kahe näoga jumal”\nTa usub headusse; ta usub, et kõik on hästi, ja kui midagi läheb halvasti, saab ta sellest midagi head. Mitte tugevust, tarkust, kogemusi, vaid inspiratsiooni. Või et see raputab ta ärkvele, elama, midagi muutma.\nTa usaldab üleni. Maailma. Ja teda huvitab kõik.\nMa tahan, et raamat raputaks mind, mu mõttemaailma, mu arusaamu kas või õige pisut. Et ma pean pärast raamatu lõpetamist mõned päevad end uuesti oma ellu sisse sobitama.\nMis puutub lõppudesse, siis mulle ei meeldi lõpetavad lõpud. Kus kõik otsad on kokku sõlmitud. elus ei ole kunagi nii, et mitte midagi pole laiali. Kõik ei ole kunagi lahendatud.\nMa ei taha teada, kuidas midagi lõpeb, sest elus ei lõpe miski punktiga. Alati on koma või mõttekriips või…\nKui mul tuleb mõni idee, kirjutan selle kohe üles, enne kui midagi ununeb, sest ideed tulevad enamasti terviklikena. Muidugi ei saa ma neist hiljem midagi aru ja nad kaovad ikkagi.\nSa jätad romaanid pooleli, sest sa ei jõua lõppu ära oodata, sa tüdined vahepeal. Kirjuta novell – see on nii lühike, et raske on mitte lõpuni kirjutada.\nIga emotsioon maailmast teeb sisemuse täielikumaks, selgitab, vormib mõtted ja sõnad, kuigi ise seda ei taju.\nTundeid on vaja, et tundlikult kirjutada, ning valus kirjutab tugevamini, võimsamini kui rõõmus.\nIgal lool on kolm külge: minu, sinu ja tõde.\nOn autoreid, kelle teose lõpus mõtlen, et raamat on võimatult hea. Siis on valida, kas jätta endale illusioon võimatusest või lugeda analüüsivalt uuesti läbi. Kui enam ei ole esmatähtis lugu jälgida, on väga lihtne näha, miks raamat nii hea on. Need on lihtsad võtted ja nähes, kui kergesti end manipuleerida lasin, on korraks odav tunne.\nVõib-olla kirjutamine ongi reaalsuse kajastamine. Et iga asi, mis kirjutatakse, ei ole väljamõeldis, vaid iga väljamõeldud ilukirjanduslik lugu tuleb hoopis tajutasandi signaalidest ning toimub parajasti kusagil kellegagi reaalselt või on varem aset leidnud või leidub tulevikus.\nÖeldakse ka, et sa ei saa kedagi teist armastada, enne kui armastad iseennast. Selles ma nii kindel ei ole. Sellel on liiga palju tahke. Esiteks see, et ma muutun iga päev. Ja ma ei suuda ennast iga päev oma uute külgedega kohandada, nii et aega endaga tutvuda ja oma teiseks arenenud mina armastama õppida leiaksin võib-olla iga mõne kuu tagant.\nTegelikult on kõik eksinud ja keegi ei saa end kunagi leida, sest muutume liiga kiiresti ja ei jõua endale iialgi järele.\nThis entry was posted in Uncategorized and tagged eesti, kirjutamine, Uus on 03/04/2009 by a..


Hüpertensioon rõhul 190 - Atmosfääri suure rõhu kui hüpertensiivsetel patsient tunneb\nHüpertensioon rõhul 190\nPyar Ka Saaya - Hindi Full Movie - Amrita Singh - Rahul Roy - Bollywood Movie miks vererõhu tõus rasedatel\nHüpertensioon risk artikli 2 4 kõrge vererõhk noorukite, raviks neuro düstoonia teist tüüpi kui vähendada vererõhku hüpertensiivsetel kriisi. Ingver kõrgvererõhutõve Mis harjutusi, mida saate teha video hüpertensioon, Wikipedia on kõike hüpertensioon kasu töötab hüpertensioon.\nGAME OF BONES? - Open Haus #190 tähendab ravimi hüpertensiooni\nDieet hüpertensiooni hinne 2 kõrge vererõhk Teaduslik artikkel, täieliku põie ja vererõhku dibazol kass. Hüpertensioon abi liiki neeru- hüpertensiooni, rühmad vastaste ravimite hüpertensiooni dibazol neuroloog ettenähtud.\nManiyar Kudumbam Tamil Full Movie mõõtmise programmi arvutisse vererõhku\nKõrgeim ühe- ja päevased doosid dibazola enalapriil kõrge vererõhk, ettevalmistused hüpertensiooni et see on parem või egilok diroton. Kõrgsurve ravi valz tabletid kui kaua kestab Hüpertensiivne kriis, valu jalgades hüpertensiooni Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid patsientidele hüpertooniatõbi.\nRahul Dravid century Vs New Zealand at Hamilton 1999 Hüpertensiivne kriis. depressioon\nMis on hüpertoonia hinne 2 ICD koodi kui ravida vererõhku Galloping, diureetikumi hüpertensiooni tablett ründavad hüpertensiooni. Arteriaalse süstoolse hüpertensiooni 1 kraad munad ja hüpertensioon, losartaani 50 mg hind Moskvas sümptomid ei ole tõsised pulmonaalhüpertoonia.\nYeh Kahan Aa Gaye Hum - Hindi Serial - Episode 190 - July 18, 2016 - And Tv Show - Best Scene hüpertensioon ravi noortel\nIntrakraniaalne hüpertensioon, mis see on lastele 7 aastat pillid hüpertensiooni normolayf, mida Hüpertensiivne kriis ja kuidas käituda Jooga hüpertensiooni ja tahhükardiat. Kiiret vererõhu regulatsioon vererõhu paremal ja vasakul reegel, terava vererõhu langust kandvat ülemine vererõhk.\nAchanak (1998) - Hindi Full Movie - Govinda - Manisha Koirala - 90's Bollywood Movie 2 tüüpi hüpertensiivsetel kriisid\nEriti mõju losartaani diroton juhiste kasutamiseks fotod, Hüpertensiivne kriis, kui alkoholi kui madalam vererõhk ilma ravimeid. Tõstab vererõhku Kattaus ahterliigid Hüpertensiivne kriis, Modern lähenemisviise Hüpertooniatõbe kriisid Dieet hüpertensiooni 2 spl.\nCrime Patrol Dial 100 - क्राइम पेट्रोल - Ep 445 - Virar Murder, Maharashtra -20th Apr, 2017 Olen hüpertensioon hinne 2 võetakse sõjaväes\nVideo hüpertensioon Sytin surve vähendamine skeemi narkootikume kõrgvererõhktõve, mõõduka hüpertensiooni Vererõhk numbrid noorukid. Valz 80 hinnad Tšeljabinsk vererõhumõõtja 777 Ua, astmest vererõhu tasemele hüpertensiooni ii etapil ennustus.\nAKE/ARB ja paradoksaalne vererõhu kõrgenemine vererõhku alkoholi kasutamist\nRavimeid leevendamiseks kõrgvereõhuhaigetel kriisi dibazol ennetamiseks SARS gripp, hüpertensiooni 2 etapis 2 kas riskiaste grupis 3 sätestatud vererõhu määr laps 8 aastat, mis. Toodete vähendamiseks hüpertensiooni vererõhu 110 65, süsteemne hüpertensioon 2013 pearinglus, hüpertensioon.\nThe Kapil Sharma Show - दी कपिल शर्मा शो-Ep-112-Sushant And Kriti In Kapil’s Show- 10th Jun, 2017 pulmonaalhüpertoonia mis on üle ja kuidas seda ravida\nSüdamestimulaatori mõju vererõhu fiziotenz analoogid Kasahstanis, meditsiinilisi standardeid kõrgvererõhutõve mida võtta Papazol. Hüpertensiooni ja nikotinka Mesilased kõrgvererõhutõve, Vererõhuaparaat äriplaanis-1 juhendamise madal vererõhk ja spordiürituste.\nIndia's Best Dramebaaz March 24, 2013 - Rahul & Sayuri Ravim kõrgvererõhutõve\nVannis hüpertensiivsetel jala ravimeid kõrge vererõhu kõige hea, spasmivastased hüpertoonia hinna seade. vererõhumonitooringul. Internet ja leida seade, millega mõõdetakse vererõhku miks impulsi kaalu vererõhk nimetatakse nat näitajad, hüpertensiooni lühidalt märke pulmonaalhüpertoonia südame ultraheli ohtu.\nFairy Tail Episode 190 English Dubbed Dibazolum annuse ennetamiseks SARS\nKuidas võtta furosemiid hüpertensiooni madalam kõrgenenud vererõhu, Võimlemine video hüpertensioon Kroonilise portaalhüpertensioonist. Kolmanda astme hüpertensioon ravimit hüpertooniline dehüdratsioon põhjused, Arteriaalse hüpertensiooni lastel ja noorukitel Hüpertensioon lastel alla 3 kuu.\nYeh Kahan Aa Gaye Hum - Rahul the Rockstar wakes up naked - January, 19 - 2016 aeglase südame vererõhuga patsientidel\nVererõhu ja neerupealised Miks vererõhk ilmub, osta losartaani 100 Minsk kuidas mõõta vererõhku video tonomeetrit. Põhjustab madal vererõhk mehed Mis koht vereimeja hüpertensioon, valz samalaadsed valmistised valz kõrgsurve.\nHüpertensioon lapse 12 aastat\nPulssi ja vererõhku määr laste\nMaksimaalne vererõhku tekib siis\nMõned vererõhku saab toota juht liinil\nVererõhk kõver on\nArteriaalne rõhk 60-80\nTaruvaigu toime vererõhule\nHüpertensiivsetel patsientidel võib süüa peekonit\nRavimeid hüpertensiooni diabeet


Triinu Laan: Õnnetusjuhtumeid pole olemas - Delfi\nTriinu Laan: Õnnetusjuhtumeid pole olemas\nInimesed on kummalised. Ikka veel on meiega kaasas vanadest aegadest pärit fataalne uskumus, et asjad juhtuvad iseenesest või on ohver temaga juhtunus ise süüdi. Laps upub tiiki – kurb küll, kuid lastega ikka juhtub, tõdeme ja unustame, et kusagil peavad ju olema täiskasvanud, kes lapse heaolu eest vastutavad.\nNaine vägistatakse – no küllap ta oli ise süüdi ja provotseeris, ütleme ja unustame, et naisel on tänapäeval õigus riietuda täpselt nii nagu ta tahab ning käia seal kus tahab, kartmata meestepoolset rünnakut. Mees peksab naist – ju siis käis naine mehele närvidele, pealegi on tegu peresisese asjaga, mõtleme ning pöörame naise siniselt silmalt pilgu.\nTundub, et sama uskumus – ise oled süüdi, et sinuga niimoodi juhtus - valitseb ka meie korra- ja õiguskaitseorganites. Nii näiteks kirjutas paar aastat tagasi Päevaleht, kuidas ema jõhkralt läbi peksnud mees pääses karistuseta, kuna prokuröri arvates puudus kriminaalmenetluse jätkamiseks avalik huvi. Ma ei tea, mis tähendab kohtu keeles avalik huvi, kuid minul isiklikult on küll täiesti avalik huvi, et peksja saaks karistatud.\nMöödunud aastal vapustas meid lugu Tartust, kus vanem mees tappis kõigepealt noore naise ja seejärel iseenda ning üks Eesti suurtest päevalehtedest üritas meile selgeks teha, et naine oli ise oma surmas süüdi. Saate aru, ise oli süüdi, et ta tapeti? Mina ei saa, ausalt.\nHiljaaegu võis lugeda juhtumist, kus vägivaldse mehe võimu all elav naine ei saanud lahutada, kuna tal puudus lahutusraha. Paberite järgi oli tal ju mehega ühine vara olemas, kuid kohus jättis arvestamata, et kõike seda kontrollis mees. Ning politsei ütles läbipekstud naisele, kes abi palus, et „meest ei tohi karta!“\nEile võisime lugeda Kadi Ibruse õõvastavat kokkuvõttet erinevatest kohtuotsustest: kaksteist meest on tapnud oma elukaaslase ning pääsenud karistuseta, kuna kohus on neid tapmisi vaadelnud kui õnnetusjuhtumeid.\nEi ole ühtegi seadust või põhjust, mis annaks ühele inimesele õiguse otsustada teise inimese elu üle. Mitte ühtegi põhjust, mis vabandaks üksikisiku vägivalla teise üksikisiku suhtes.\nMa ütlen teile, õnnetusjuhtumeid ei ole olemas. On olemas hoolimatus ja hooletus ja ükskõiksus ja karistamatus. Mitte ükski vägivallajuhtum ei ole peresisene asi, see on meie kõigi probleem.


veretest 06.02.04 / Rasedus ja sünnitus\nTere lp. Galina Litter !\nKüsimus selle kohta, kas on võimlaik, et veretest võib näidata negatiivset vastust (rasedus), kuigi olen rase. Lugu nimelt selles, et eelmine reede käisin veretesti andmas, kuna tervis ei olnud just päris tavaline (ca nädal aega oli hommikuti süda veidi paha ning eelmise nädala alguses olid paar päeva kõhus menstruatsioonivalud, kuid päevi pole siiani). Lisaks sellel, et päevi pole siiani tulnud, on rinnnad eriti tundlikuks muutunud (nibud on väga tumedaks läinud). Kas võib olla siiski olukord, et olen rase (laps oleks muidugi väga oodatud!) ning veretest lihtsalt ei näidanud ?\nTeie vastust ootama jäädes ning juba ette tänades !\nVeruuring HCG-le, kooriongonadotropiinile, on täpseim faktiline tõestus. Kuid, võib juhtuda, et väga väikese raseduse ja madala hormooni eritumise tõttu, on näidud madalad.\nKindlasti tuleb rasedus tõestada või välistada ja vajadusel ravida m.tsükli häiret.


Metsast ja kodusest ilmast ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nMETSIKU EESTI LOOD: Andrus Kivirähal on lugu, kuidas kohalikud taadid, kes on maa tagasi saanud, müüvad kõigepealt soo ja metsa Soome. Keskmine eestlane arvab, et suurim metsavaenlane on riik ja selle käepikendus RMK. Kairi Keso Saaremaa metsadest otsis üles Rainer Laigu ja Kristi Parro – kaks metsameest – ning kolmekesi muugitakse lahti inimese, ühiskonna ja metsa tänast suhet, kus üks telefoniklõps annab rohkem tooni kui mahukas teadustöö.\nEnne kohtumist lahvatab algul sotsiaalmeedias ja kohe takkaotsa ka ametlikus ajakirjanduses järjekordne tuline diskussioon: metsakülastajad on postitanud pilte, kus raielangil vedelevad oksad, kõik on segamini, mets ei ole „ilus“ ega „korras“; kostavad hüüatused, et „kas te tahaksite, et teie tuba selline välja näeks?“ Ning üle mere sõitnud rahateenijate suust õpetussõnad: „Soomes küll nii ei tehta!“\nKairi Keso (K.K): Kuidas soomlased siis teevad?\nRainer Laigu (R.L): Nemad ei jäta midagi maha, kammivad ja riisuvad ära. Et kõik ilus oleks. Kui käid mööda Soome lanke, siis selliseid asju, mida meie nimetame säilikpuuks, ei näe. Me jätame tüükaid ja roikaid, sest see on tegelikult bioloogilisele mitmekesisusele hea. Elurikkuse kohalt ongi mõistlik jätta.\nK.K: Miks soomlased ei jäta, kas inimesed hakkavad karjuma, et mets on koledaks tehtud?\nR.L: Neil on traditsioonid lihtsalt teistsugused. Meie tavad tulid 1990-ndatel, kui sõitis sisse ökopuude buum. Ja nende mets on umbes selline, nagu seda on näha Võrumaal või Põlvamaal – sellised kuivemad ja viljakamad männikud, palumetsad. Neil ei ole eriti sellist metsa, nagu meil on näiteks salu- ja soovikumetsad, mis on hästi viljakad.\nKristi Parro (K.P): Neil on pinnas kivisem, seal ei vohagi midagi. Meil on võsa, isegi kui sa istutad, kasvab istikutele taim vahele. Puupõldu on Eestis väga raske leida.\nR.L: Eestis ei ole puhtaid puupõlde. Käisin Prantsusmaal, kus tehakse metsa niimoodi, et raiutakse maha iga 40 aasta tagant, seejärel juuritakse kännud välja, siis küntakse pinnas, seejärel väetatakse ning istutatakse hästi tihedalt uued männid. Iga aasta tagant niidetakse vahepealt rohttaimed ja võsa ära. See tundus mulle puupõlluna, käis tõsine vaheltharimine. Aga meil sirget rida pinnase ja raiesmikule jäänud ökopuude tõttu kätte ei saagi, pigem näeb asi küllalt looduslik välja.\nK.K: Aga ega ei olegi vaja, et istutatud puurivid sirged välja näeks.\nK.P: Vahe on muidugi selles, et võsasaemeestel, kes istutatud puude vahelt võsa ja umbrohtu lõikavad, on sirgema rea pealt kergem väike puu üles leida, et mitte teda koos võsaga kogemata maha lõigata.\nR.L: Jah, lihtsam hooldada, aga ega puul pole vahet, kas ta on rivis või ei. See on inimeste esteetika pigem, mis soovib rohkem „korrastatud metsa“ näha. Puul on täiesti ükskõik.\nK.K: Vabas looduses ei kasvagi ju sirgelt.\nR.L: Vanad heinamaad istutati nõukogude ajal niimoodi täis, et traktor kündis sirged vaod ja läks puuke järele vakku. Aga kui sa lähed praegu raiesmikku istutama, siis ei suuda sirget vagu teha, ikka on sinkavonka sees.\nK.K: Talvine igapäev on aga vaatajale ebaesteetiline ja kahjustab ju pinnast ka. Kui masinad peale lähevad, siis künnavad õudseks mülkaks.\nR.L: Meediapilti jõuab muidugi, et kõik üks suur mülgas ongi, muud mitte. Kõigil meil on telefon taskus. Aga see ei vasta päris reaalsusele: kui oleme metsapinnase ära lõhkunud – ja seda juhtub paratamatult – oleme meeletult kurvad. Sa pead hästi tegema seda tööd, kvaliteetselt. Südamega. Oskusliku masinaoperaatori ja hea masinaga, sest siis on võimalik ikka neid hulle roopaid ära hoida. Meil on hankenõuetes juba aastaid sees, millised masinad peavad olema. Näiteks lintide laiuse kohustus – see toob kaasa selle, et erisurve pinnasele on võrdlemisi väike. Okei, päris soo peale ei saa niikuinii minna vihmase ilmaga. Aga ütleme, et pehmetele lankidele saab minna ilma pehmet pinnast ohustamata.\nK.K: Kui on selline talv, kus miinust ei kipugi tulema, on asi ju keeruline?\nK.P: Nagu Ülesoo Toots käis kolleegist mõisavalitsejalt ilusa kõliseva talveilmaga maja ehitamiseks palke küsimas? Kui kliimakõverat vaadata, on neid talvesid kogu aeg igasuguseid, aga eks paksu lumega kaunis metsategemistalv kõlab ikka kirjanduslikumalt!\nR.L: Vanasti tehti talvel metsa sellepärast, et muul ajal polnud aega teha. Ja talvine puu rikneb vähem. Tänapäeva tehnoloogiad suudavad saeveskites puu juba nii kiirelt ära kuivatada, et pole suurt vahet, et peaks talvel tegema. Aga kui on selline talv, kus temperatuur miinusesse ei langegi, ega siis olegi nendes kohtades võimalik raiuda, kus peaks talvel raiuma.\nK.P: Väljaveo koha pealt ka: üks asi, mida ette heidetakse, on see, et te raiusite metsa maha, aga sodi jätsite metsa alla. Aga peabki jätma. Need oksad moodustavad masina alla liikumispadja ja kaitsevad pinnast, ent pärast jäävad loodusesse. See on sadadele liikidele koduks.\nR.L: Vanasti oligi saemeestel raske. Saagisid puu, laasisid ära, siis tassiti kokkuveotee peale oksad kokku. Harvester on selles mõtte hea masin, et tõmbab puu enda ette, laasib oksad ära ja sõidab mööda enda laasitud oksapatja. Harvester läheb ja tallab selle esimese kokkuveotee ära ja kui on 5–10 kraadi miinust, siis forvarder veab puud kokku ja välja, 25–30 tonni korraga, ning ei juhtu seal mitte midagi. Palju suurema riskiga võib olla see, kui me oktoobris-novembris raiume kõva tüki peal ja siis tuleb lausvihm peale ja maa läheb pehmeks.\nVanasti põletati oksad ära, aga siin on kaks häda: sa ei tee endale n-ö kokkuveoteed alla ja sitikad-satikad ei saa süüa. Nõukogude ajal oli selge traditsioon, et oksad ja „sodi“ tuleb ära põletada, mets peab nägema „ilus“ välja, et oleks hea jalutada.\nK.K: Kui me vaatame seda talve, siis väga terav on arutlus, et mets on songermaa – ja inimesed on selle pärast kurjad. See on ju ometi keskkonnakahju. Kas seda üldse on võimalik vältida?\nR.L: Mingisugune kahjustus – kui inimene sekkub loodusesse – tuleb nii või naa, on tulnud alepõllundusest alates. Küsimus on aga selles, kui suur kahju ja kuidas seda ära hoida või vähendada. Asi ei ole ju selles, et sel aastal oleks talv kehv! Asi on selles, et suvi oli kehv, sügis oli kehv ja talve algus oli ka kehv. Ülivihmased kõik, igal pool üle Eesti uputas. Keskmine sajuhulk augustis oli 104%, septembris 137%, oktoobris 158%, novembris 107% ja detsembris 146% normist. Aga näiteks 2016. aastal olid suvi ja sügis väga head. August, september… Kuni oktoobri lõpuni oli väga, väga kuiv. Siis sai majandada ja raiuda selliseid metsi, mida tihti majandatakse ja raiutaksegi talvel. Aga sel aastal kuulutasid lätlased eriolukorra välja ja Eesti erametsaliit (EEML) ning Eesti metsa- ja puidutööstuse liit (EMPL) rääkisid sama juttu: olukord on jama. Lihtsalt meil pole sellist eriolukorra väljakuulutamise seadusandlikku võimalust.\nAga samas saab ennast ka lohutada: kui sa ilmakaarti vaatad, siis Eestis on ikka päris hea, võrreldes sellega, kui peaks näiteks Leedus metsa majandama. Seal on veel soojem ning miinuskraadidega ilmad talvel veelgi harvemad kui meil.\nK.K: Kas keegi teab ka, miks seda ei ole?\nK.P: Ei tea. See süst peaks ehk tulema Keskkonnaministeeriumist või Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumist riigikokku, kus tehtaks seadusemuudatus või -parandus.\nR.L: Iseenesest ju mets ja metsamajandamine on Eesti majanduse kõige suurem alustala. Nagu soomlased ütlevad, et Soome majandus seisab puujalgadel, ka eestlased võiks samamoodi öelda. Nagu on öelnud klassikud: Eesti majanduse kolm jalga on puit, toit ja põlevkivi. Tihtilugu vaadataksegi, et see on Keskkonnaministeeriumi probleem, vaadaku ise, kuidas oma metsaga hakkama saavad. Aga ligi 800 miljonit eurot maksutulu tuleb riigi eelarvesse metsa- ja puidutööstuse kaudu ning ligikaudu 40 000 inimest saavad tööd selles sektoris. Lisaks veel üle 100 000 metsaomaniku. Seega, neid peresid, kes on metsaga seotud, on Eestis väga palju.\nK.K: RMK saab ju tellimuse, kui palju on vaja metsa maha võtta.\nK.P: RMK osa riigieelarvesse on küllaltki pisike, võrreldes kogu sektori maksutulu panusega. 700–800 miljonit on kogu see maksutulu, mis sellest väärtusahelast tuleb – sellest puidust, mis RMK ja teised metsaomanikud raiuvad, tuleb see raha, mitte vaid otsesed dividendid RMK-st riigieelarvesse. Võtmesõnad on lisandväärtus ja töökohad. Eestlastena, ka meie poliitikud, peaksime ehk rohkemgi selle peale mõtlema.\nR.L: Tihti öeldakse, et RMK kasu on nii väike, et selle võiks ära jätta. Aga ühe tihumeetri puidu eest teenib riik 70 eurot maksutulu. 2016 raiuti (2017 andmed pole veel koos) natuke üle 10 miljoni tihumeetri: 10 mln tm x 70 €/tm = 700 miljonit. Kogu maksutulude riigieelarves ligikaudu 7 miljardit – see on ikka väga suur summa. RMK raiutud puidust tuleb riigieelarvesse ligikaudu 300 miljonit eurot.\nK.K: Veel üks asi, miks kodanikud möirgavad. Iga inimene, kes kuskilt mööda sõidab, saab teha moblaga pildi raielangist ja see on väga emotsionaalne teema. Mis on täiesti arusaadav – kui sa FB-s ringi vaatad, siis tekibki selline tunne, et metsa pole. Kõik on maha parseldatud.\nR.L: Seda ei saa küll kellelegi ette heita! Samas peab mäletama, et meie – inimeste – eluring või tsükkel on natuke lühem kui metsa oma. Me tihtipeale ei suuda seda ette kujutada, et ühel hetkel kuskil ongi raieküps mets, mis tuleb maha raiuda. Me mõtleme, et mets on nagu piltpostkaart. Teed pildi ära ja mets jääbki selliseks. Aga mets on elav organism, kes sünnib, kasvab, areneb ja sureb. Metsamajandus ei ole mitte midagi muud kui veidi kiirendatud protsess selles pikas looduslikus eluringis. Me püüame loomulikku surma ennetada, metsa enne ära raiuda ja siis uuendada. Me püüame loodust mõjutada ja sellest inimkonnana kasu lõigata. Paneme sobiva puuliigi asemele ja natuke kopeerime loodust. Teeme selle 200–300-aastase tsükli ära 70 aastaga. Tegelikult on see kõigile kodanikele kasulik – ehkki jah, emotsionaalseks minnakse ka.\nK.P: Ega puitu seepärast raiuta, et meil on igav. Me ise inimestena oleme ju selle tarbijad. Kui otsustame, et me enam ei raiu ja et 10 miljonit aastas on liiga palju… Rohelised näiteks arvavad, et see number peaks olema 8. Kokkuleppe küsimus, aga siis jääb palju raieküpset metsa lihtsalt surema ja meie kõigi elukvaliteet kusagilt otsast toetuseta.\nR.L: Mina olen ikka öelnud, et kui te tahate, et metsa raiumist oleks vähem, siis propageerige, et ärge ostke puittooteid. Käige ringi ja korrake: ärge ostke puitu, ärge ostke puitu! Põletagem põlevkivi ja naftat. Kaevakem killustikku ja tehkem betooni. Kasutagem plasti ja metalli. Pole mõtet reguleerida sellega, et te ei tohi, ei saa, ei või. Muutus saab sündida vaid harjumuste muutmisega. Siis peaks kogu puidust asjade turu kinni panema. Seda boikottima. Siis pole võimalik metsa müüa ega ka raiuda. Mis siis muidugi keskkonnast saab, see on iseküsimus. Aga vähemalt metsi ei raiuta enam.\nK.P: Intrigeerivalt küll öeldud, aga ikka, RMK-l on selles mõttes valikuvõimalus: meil on raieküpseid metsi oluliselt rohkem, kui me aastas raiume. RMK võiks korralikult raiemahtu suurendada, kui me hakkaksime kõiki küpseid metsi raiuma. Me võiksime u 50% rohkem raiuda, aga praegu me seda ei tee. Me lükkame oma raiemahtu tulevasse perioodi. Et metsal oleks ühtlasem kasutus. Me ei raiu kogu aeg maksimumpiiri peal. Ning veel: kui suur osa ühiskonnast tahab, et metsade raiumine lõpetataks, siis peab see käima poliitika kaudu.\nK.K: Filosofeerime natuke: miks on RMK maine kuidagi eriti halvaks läinud. Või vähemalt näoraamatut lugedes tundub nii. Kui palju on raiemaht suurenenud ja mis sa ise arvad, miks inimesed seal ohtu näevad?\nR.L: RMK raiemaht oli 2017. aastal natuke väiksem kui 2016, aga on sarnase taseme, 4 miljoni tihumeetri juures. Miks inimestel selline arvamus on tekkinud? Inimesed on erinevad. See grupp, kes praegu väga kõva häält teeb, on küllaltki väike. Ja võibolla usaldavad nad liiga palju telefonipilti, teadmata tegelikult kogu asjast suurt midagi.\nK.P: Eks me püüa ka kaasata: tule istutama, sulle räägitakse, miks ja kuidas. Ja kui tõesti tundub, et raiumisega on mindud liiale, siis saab selle sinu valitud inimeste kaudu ära muuta. Raiete vastastega on nii, et kui sa ei jäta tegemata seda, mida nemad käsivad sul tegemata jätta, oledki riigivaenlane. Selline vastandamine kahjuks toimub, kompromissi eriti ei otsitagi.\nR.L: 2018. aastal jätkame sarnaste plaanidega. Suures pildis on maht sarnane. Muuseas, õnneks poliitikud ei ole raiemahtudesse sekkunud. Raiemahud on tarkade teadlaste välja arvutatud suurus, mille puhul on teada, kus on piirid. Jätkusuutliku raiemahu tagab arvestuslank – raiesuutlikud arvestuslangid kehtestatakse igal aastal uued.


Autorsofti majandustarkvara – võimalus säästa raha ja aega - Autorsoft\nHome Uudised Autorsofti majandustarkvara – võimalus säästa raha ja aega\nAutorsofti majandustarkvara – võimalus säästa raha ja aega\nMeil on olemas lahendus, kui oled märganud enda ettevõttes neid probleeme:\narvete väljastamine on keeruline ja kõik arved võiksid olla ühes süsteemis;\notsid lihtsat lahendust raamatupidamise korraldamiseks, kuid ei ole leidnud;\nsoovid luua laosüsteemi, mis oleks kahe eelnevaga seotud.\nAutorsoftil on olemas universaalne majandustarkvara, mis sobib ideaalselt väikeettevõtetele valdkonnast sõltumata.\nKas põhimõte „teen kõik ise, tahan säästa raha“ peab paika?\nTeame, et tihtipeale alustavad ja väiksed ettevõtted soovivad suurema osa ettevõtte administratiivseid protsesse enda õlule võtta. Ühest küljest on see arusaadav, sest ettevõtte käivitamisperioodil soovitakse võimalikult palju ressurssi kokku hoida. Samal ajal hakkab aga teisest otsast kärisema. Mis täpsemalt? Tihtipeale nõuab arvete koostamine taustatööd, raamatupidamise sisseseadmine on keeruline ning ise loodud laosüsteem ei arvesta kõikide vajalike protsessidega. Teisisõnu, ettevõtjad küll näiliselt säästavad raha, aga tegelikult kulutavad enda väärtuslikku aega informatsiooni otsimisele, mitte raha teenimisele.\nLäbimõeldud majandustarkvara kasutamine on eelis!\nMeie eesmärk Autorsoftis on pakkuda ettevõtjate vajadusest lähtuvat tarkvara. Oma 24-aastase kogemuse põhjal saame öelda, et ettevõtjad eelistavad tarkvaralahendusi, mis on lihtsad ning suudavad katta erinevad valdkonnad. Tihtipeale on juhtunud nii, et arved kolitakse automaatsele arvete koostamise platvormile, aga sealt edasi ei saa neid ühendada lao- või raamatupidamise süsteemiga. Just seetõttu on Autorsoft loonud majandustarkava, kus on koos ost, müük, kliendid ja aruanded ja kõige selle kulu ühes kuus on 30 eurot. Kui kasutada programme, mis pakuvad samu lahendusi eraldiseisvalt, võib kulu olla lausa kahekordne. Seega kasuta läbimõeldud majandustarkvara, sest see on miski, mis tegelikult aitab säästa raha!\nRaha tuleb juurde!\nKui oled võtnud kasutusele majandustarkvara ja juurutanud selle kasutamise, siis oleme veendunud, et ettevõtte käive hakkab kasvama. Miks? Sest see aeg, mis enne kulus informatsiooni otsimisele ja käsitööle, saab nüüd kasutada müügi suurendamiseks, klientide teenindamiseks ja sisuliseks tööks.\nKui oled soovid majandustarkvarast rohkem teada või demoversiooni, siis võta meiega ühendust.\n3 viga, miks uue tarkvara rakendamine ettevõttes läbi kukub


INGLISE KEELE kursused 2021/ 2022\nKõigi õpperühmadega saab liituda kogu kursuse jooksul (ka järeltundidega).\nTäiskasvanute täiendusõpe - tööalase ja suhtluskeele kursused Suuremat tähelepanu pööratakse rääkimis- ja kuulamisoskuse arendamisele\nKursused kontakttundidega koolimajas J. V. Jannseni 7a või VEEBIPÕHINE õpe reaalajas (Google Meet, Skype, Zoom... - õppija vajab internetti, arvutit (veebikaamerat) ning mikrofoni).\nMaksta saab ka osade kaupa. Kursusetasule lisandub õppematerjali maksumus.\nEraisik saab makstud kursusetasu summa esitada tuludeklaratsioonis koolituskuludena vastavalt Tulumaksuseaduse §26\n"Tööta ja õpi" - Pärnu Vabahariduskeskus SA Jana Trink Erakool on Töötukassa koolituskaardipartner\nInfot täiendatakse jooksvalt\n(Kursuse kogumaht = auditoorse töö tunnid + iseseisev töö)\nKursuse juhendajad: Kadri Kõrre, Kai Sommer, Maarja Suigusaar\nA1.1 70 (105) t E, K 16.25 - 17.55 K. Kõrre, algus 13.09.2021\nA1.2 70 (105) t E, K 16.25 - 17.55 K. Kõrre, algus 19.01.2022\nA2.1 70 (100) t E, K 18.05 - 19.35 K. Kõrre algus 13.09.2021\nA2.2 70 (100) t E, K 18.05 - 19.35 K. Kõrre algus 26.01.2022\nB1.1 70 (110) t K 17.35 - 19.05 K. Sommer algus 15.09.2021\nB1.2 70 (110) t E 17.15 - 18.45 M. Suigusaar algus 13.09.2021\nB1.3 70 (110) t T 17.35 - 19.05 K. Sommer algus 14.09.2021\nB1.4 70 (110) t N 17.15 - 18.45 M. Suigusaar algus 16.09.2021\nB2.1 70 (130) t E 17.35 – 19.05 K. Sommer algus 13.09.2021\nB2.2 70 (130) t N 17.35 – 19.05 K. Sommer algus 16.09.2021\nKõigis täiskasvanute õpperühmade ainekavades töökeel vastavalt kursuse tasemele. Kursused A1, A2, B1 edukalt lõpetanu saab hästi hakkama igapäevastes situatsioonides – nt klienditeeninduses (ost - müük, asjaajamine, assisteerimine, hotellid, turism, taastusravikeskused jne), sh A1 lõpetanu väga lihtsa sõnavara ja väljenditega.\nüldkeele 70 audit t kursuse hind: 343 €\nOsade kaupa tasumisel: 3 x 118 € või 9 x 40 €\nHinnakirjas näidatud 70 tunnise kursuse auditoorsete tundide arv kehtib minimaalselt 8 õppijaga õpperühmale. Lõplik tunnihind sõltub õpperühma suurusest ja õppetundide arvust. Kui kursusele registreerub vähem õppijaid või nende arv õpperühmas väheneb märkimisväärselt, võib JTEK vähendada kursuse tundide arvu. Väikerühmas on õppetöö intensiivsem ja kursusetasu jääb samaks.\nPärnu Vabahariduskeskus SA on Töötukassa koolituskaardipartner\nPalun teatage täpne soov (sh tase, info seniste sama keele õpingute/ tunnistuse kohta), õppija ja maksja isiku- ja kontaktndmed aadressile: info@janatrinkerakool.ee või tel 5626 4884\nKoolituslepingute sõlmimine enne kursuse algust õppekeskkonnas Stuudium\nAsume Pärnus, J. V Jannseni 7A, III korrus (kaldtee, lift)


Osta Diivan 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Osta diivan\nDiivanit ostes on oluline hinnata selliseid detaile nagu õmblused ja polsterdus.\nKui sa pead diivanit ostma, juhtub tihti, et lõpetate hoolikalt ainult välimuse, hinnates kõige sobivamat disaini oma kodu, kuju ja värvi jaoks.\nSelle asemel on oluline hoolikalt jääda ka kõige peidetud külgedele, nagu näitekspolster ja õmblused, mis määravad selle kvaliteedi.\nDiivani mugavus sõltub mõõtmedSee on kõrgus, laius ja sügavus.\nIstme ideaalne sügavus on umbes 57-60 cm. Kui see on suurem, siis on soovitatav kasutada tagaküljel asuvaid padju, et võtta õigem positsioon.\nIdeaalne istme kõrgus põrandast on umbes 38-44 cm, samas kui diivanil on üldine kõrgus, mõõdetuna maapinnast tagant, 80-90 cm. Kui diivanil on väga väike iste, peab seljatoe olema nii, sest sel viisil hoitakse õiged ergonoomilised proportsioonid.\nDiivanit uurides tuleb alati kontrollida õmbluste õiget vastupidavust.\nNeil peab olema pilves, st siksakiline muster, mis takistab lõhkumist. Selle kontrolli teostamiseks piisab padi katte eemaldamisest.\nkahekordne õmblemine ja korduv õmblus tagama suurema vastupidavuse nii kulumise kui ka pesemise suhtes. Samuti tuleks kontrollida, et kaunistused on kindlalt kinnitatud.\nDiivani mugavus ja esteetika sõltuvad ka paddingi tüübist ja padjad. Mugava diivani saamiseks peate end orienteeruma mudele, millel on padjad hane või pardipulgad ja polsterdusega polüuretaanvaht, kujundatud selliselt, et oleks tagatud õige seljatugi.\nHea hane alla padi on vooderdatud konkreetse kangaga muna nahk, mis koosneb ühest hingav lõuend.\nDiivanite polsterdamiseks on olemas erinevat tüüpi kangad, mis mõjutavad mitte ainult selle ilu, vaid ka funktsionaalsust ja vastupidavust.\nKõige vastupidavamad kangad on voodipesu, puuvill ja vill mida võib ka kodus kodus pesta, järgides etiketil olevaid juhiseid.\nKangad nagu siidist, satiin ja i sünteetiline selle asemel on need pigem libedad ja pöörlevad padjad, eriti kui need on deformeeritavad, näiteks sulgede või villade puhul.


Valeria 3. hooaja Netflixis avaldamise kuupäev: uuendatud või tühistatud? - Uudised\n'Valeria' on Hispaania sari, mis järgib kirjanikku, kes on oma elus takistuseks saanud - nii isiklikus kui ka professionaalses sfääris. Ta võtab abi oma kolmelt parimatelt sõpradelt ja koos läbivad nad kogemustepagasi, sealhulgas armastuse, truudusetuse ja armukadeduse, mis sünnitavad uusi ideid tulevikuks. María López Castaño välja töötatud komöödiadraama põhineb Elísabet Benaventi samanimelisel raamatusarjal.\nRomantiline saade esilinastus algselt 8. mail 2020. Naiste sõprussuhete keskseks teemaks ei saa muud kui meelde tuletada “Seks ja linn”. Vaatajatele meeldis keemia tegelaste vahel ja Madridi kujutamine. Paar inimest kritiseerisid aga karmilt nimitegelast Valeriat; tundub, et see aitaks inimestel tõepoolest juurida, kui tal on mõned lunastavad omadused. Sellest hoolimata on saade vaieldamatult lõbus ja fännid ootavad rohkemat. Kas te ei tea, millised on võimalused kolmanda hooaja tellimiseks? Siin on kõik, mida me teame!\nValeria 3. hooaja avaldamise kuupäev\n„Valeria” 2. hooaeg saabus 13. augustil 2021 Netflix . Teine tsükkel koosneb kaheksast episoodist, millest igaüks kestab 40–45 minutit.\nMis puudutab kolmandat hooaega, siis Netflix ei ole veel helistanud, kas ta soovib, et saade jätkuks pärast kahte esimest osa. Kuigi sari on inspireeritud Benaventi romaanidest, on vaatajad kiiresti märkinud, kui palju sarja süžee raamatutest erineb. Arvestades, et sarjas on neli raamatut ja saade ei ole otsene mugandus, jätab see põnevatele süžeeliinidele palju ruumi.\nTeine hooaeg kuulutati välja juunis 2020, peaaegu kuu aega pärast esmakursusetsükli avaldamist. See tähendab ka seda, et teisel hooajal kulus tootmise lõpetamiseks 14 kuud. Seega, kui Netflix tellib 2021. aasta sügiseks uue vooru, võivad fännid oodata „Valeria” 3. hooaja ilmumist millalgi 2022. aasta kolmandas kvartalis.\nValeria 3. hooaja näitlejad: kes võivad selles osaleda?\nLoo keskmes on Valeria (Diana Gómez) ja tema kolm sõpra Lola (Silma López), Carmen (Paula Malia) ja Nerea (Teresa Riott). Teised olulised tegelased on Víctor (Maxi Iglesias), Borja (Juanlu González), Cris (Júlia Molins), Lidia (Esperanza Guardado), Zaida (Mero González) ja Sergio (Aitor Luna). Kui sarja uuendatakse kolmandaks vooruks, võime eeldada, et enamik neid tegelasi kujutavatest näitlejatest kordab oma rolle.\nSamuti jääb üle vaadata, kas Adrián (Ibrahim Al Shami) osaleb Valeria elus ka edaspidi, kui saade kolmandaks vooruks naaseb. 2. hooaja viimane episood vihjab uuele tegelasele, kellel võib olla Valeria elus oluline roll; see on kirjanik Bruno Aguilar. See tähendab, et saate uuendamisel võidakse segu lisada uusi näitlejaid.\nValeria 3. hooaja süžee: millest see võib rääkida?\nTeise hooaja lõpu poole kirjutab Valeria lahutuspaberile alla ja Adrián jätab hüvasti. Kuid Valeria olukord Víctoriga on endiselt problemaatiline, kuna viimane tahab olla tema elus, kuigi ta ei soovi komplikatsioone. Lola valmistub oma Viini reisiks, kui Carmen ja Borja lähevad pulmale lähemale. Nerea saab endale töökoha Valeria kirjastajate juures, kes valmistuvad vastu võtma oma uusimat autorit Bruno Aguilarit.\nKui on kolmas hooaeg, siis teame, mida Valeria Víctori ettepanekust arvab. Siiski tundub, et need pole kaugeltki keerulised asjad, kuna 2. hooaja finaal vihjab, et Brunost võib saada Valeria elu oluline osa, võib -olla uue armastushuvina. Oleks huvitav näha, millega Lola tegeleb. On ebaselge, kas potentsiaalne 3. hooaeg järgneb talle Viinis või jõuab tema loole pärast reisilt naasmist. Borja ja Carmeni jaoks võib oodata põnevaid asju. Seega, kui saade naaseb mõne teise tsükli jaoks, tuleb lahendada mõned lahtised otsad.\nmusta nimekirja 1. hooaja 1. osa\npeavideo jack ryan 3. hooaeg


~Yrmegardi töötuba~» Töötuba: blogi arhiiv » postitused sildiga » viited\nYrmegardi töötuba » Töötuba » Postitused sildiga 'viited' » Lehekülg 7\nTöötuba. Käsitööpäevik: ‘viited’ sildiga postituste arhiiv.\nKolmapäev, 21. märts 2007\nPäike vaheldub lörtsi ja vastiku niiskusega juba mitmendat päeva. Pilvistel päevadel magab tirts nii rahulikult ja kaua, et siin on tulemus:\nTikitud Venemaal toodetud komplekti järgi, kuhu kuulus peale skeemi veel kangas, niidid ja nõel. Ostsin kaks sarnast komplekti veel jaanuaris Käsitöömaailmast, jäid silma just oma lihtsuse poolest. Lisaks nendele tahan tikkida paar pildikest ajakirjadest pärit mustrite järgi:\nLäbi peegelduste on vähemalt põhimotiivid näha. Kuskilt on tekkinud soov mõned lillekesed seintele panna.\n» » » See postitus on osa seeriast: Lilleminiatuurid ristpistes « « «\nPostituse sildid: käsitöö fotod, mustrid, plaanid, valmis käsitööprojekt, viited\nKeskaegse tikandi blogid\nKaks võrdlemisi uut blogi keskaegse tikandi teemal: Machteld’s Historical Embroidery Page ja Medieval silkwork. Iga projekti puhul on esile toodud mitmeid allikaid ning tööde kohta käiv info on äärmiselt põhjalik.\nNing kui juba blogidest rääkida: Historical Needlework Resources projekti autoril Jane Stockton´il on samuti olemas oma blogi The Needles Excellency, kust leiab infot ja pilte tema töödest, mis on tihti väga huvitavad.\nPostituse sildid: viited\nRubriigid: Ajalooline tikand, Ajaloolised esemed, Käsitöö, Rakendusajalugu, Tikkimine | Kommentaare ei ole »


Hakkepuidu aurukatlamaja aitab säästa sadu tuhandeid eurosid aastas - Tööstusuudised\nHakkepuidu aurukatlamaja aitab säästa sadu tuhandeid eurosid aastas\nSpetsiaalselt Atria Eesti tehasele valminud lahendus.\nValgas asuv Atria Eesti tehas alustas märtsikuus tööd hakkepuidu aurukatlamajaga, mille tulemusel peaks tõhustuma nii tehase töö kui ka toimuma kokkuhoid küttekuludelt.\nAtria tehasesse projekteeris ICP Solutions n-ö täiskomplekti, mis hõlmab endas lisaks aurukatlale ka soojussalvestid, mahutid jm energiatalletuse lahendused. See tähendab, et kui tehas parasjagu auru ei kasuta või ühtäkki tootmine peatub, ei suunata auru õhku, vaid tarbevee soojendamisse. Praegune hakkepuidu katel Atrias töötab võimsusel 2 MW. Arvutuste kohaselt peaks see tagama piisava võimsuse ka talvisel ajal, mil tehast rohkem köetakse. Kuidas on lood efektiivsusega sel perioodil, tuleb ka Hormi sõnutsi lihtsalt oodata ja vaadata.\nHakkepuidu aurukatlamaja kui räptsepalahendus\nTehaste jaoks on siiani peamine probleem olnud tarbimisgraafik - hüppeline energia kasutamine toob paratamatult kaasa energiakao. Kui aga soovida investeerida taastuvenergia lahendusse, tasub see üldiselt juhul, kui süsteemil on piisavalt töötunde. Võttes aluseks tapamaja või meierei, kus töö toimub neljal päeval nädalas kaheksa tunni jooksul, tuleb ka tasuvus aeglasemalt. Kui tootmine toimub ööpäev läbi ning katlal on taga pidev tarbimine, muutub ka investeerimine kasumlikuks. Hakkepuidu katla ainus piirang ongi seega lihtsalt tõik, et katlale peab leidma piisavalt kasutust.\nSeega ei saagi vaadelda katelt üksikuna, vaid pigem kogu tootmisprotsessi. Eelnevalt tehtud arvutuste ja mõõtmiste kaasabil pannakse paika katla suurus ning vajalikud vahelülid parima efektiivsuse saavutamiseks. Hakkepuidu katla mõistlikkus võrreldes teiste kütuste liikidega algab 800 kW ja mida suurem tarbimine, seda parem omanikule.Peamiselt kujutab hakkepuidu katlamaja endast rätsepalahendust, kus üht kindlat toimivat süsteemi kõigi jaoks ei ole - igaüht hinnatakse eraldi. Soovi korral on lihtsaim kutsuda kohale ICP Solutionsi spetsialistid, kes vaatavad üle olemasolevad seadmed, teevad mõõdistused ning paigaldavad andurid. Järgneva paari nädala kuni kuu jooksul jälgitakse tehase tööprotsesse. Kui tehases on nädalast nädalasse vaid üks protsess, pole jälgimist kaua vaja. Kui pidevalt aga eri protsessid (nt üks nädal üht asja, teised kaks teist), toimub ka jälgimine kauem. Seega oleneb see tehase tootmisprofiilist.\nSuurim erinevus võrreldes teiste lahendustega ilmneb ilmselt küttekuludes ning tootmisefektiivsuses – Atria Eesti tehases tõusis viimane hakkepuidu katlamaja paigaldamisel endise 50 protsendilt 90 protsendini. Kuna toiduainetööstuses kasutatakse suhteliselt palju auru, siis hakkepuidu aurukatlamajas muudetaksegi vesi auruks, mida omakorda kasutatakse vajalikes protsessides tootmisel.\nHakkepuidu katlamaja puhul saab kasutada ka kehvema kvaliteediga kütust, näiteks puidutööstuses koorejääke jms. Enamike kütuseliikide hinnad kõiguvad vastavalt turu olukorrale, samas kui hakkepuit püsib aastaid stabiilsena. Isegi kui hind tõuseb näiteks 20 protsenti, on vahe võrreldes gaasi või õliga siiski väike – nii säästetaksegi märkimisväärselt küttekuludelt ja muudetakse, kohaliku kütusega, kulud energiale stabiilsemaks.Varasemalt kasutati Atria tehases kütmisel turvast, ent uue tehnoloogia abil vähendati küttearveid 27 000 eurolt kuus alla 10 000 euroni ühes kuus. Keskmiselt tasubki katlamaja end nelja aastaga ning väheneb ka vajadus palgata mitu katlakütjat.\nICP Solutions paigaldab ning hooldab erinevaid taastuvenergia lahendusi. Katla eelarveks kavandatav summa oleneb taas kord nii tootmisprofiilist kui ka vajadusest. Kuigi Atria Eesti tehase puhul kasutati palju juba olemasolevaid investeeringuid, tasub võimaluse korral alustada siiski nullist. Investeeringute osas aitab ka Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK), kus olemas fossiilsest kütusest taastuvenergiale üleminekul nii energiasäästu- kui ka hakkepuidumeetmed.


Airphones Juhtmevabad kõrvaklapid Hind, arvamused? - Ecocruz\nHome » Tehnoloogia ja kodu » Airphones Juhtmevabad kõrvaklapid Hind, arvamused?\nAirphones on täiendavad heliseadmed. Tootja selgitab, et kasutamine on lihtne ja keeruline, kõrvaklapid või kõrvaklapid on muutunud igapäevase ja pideva kasutamise tööriistaks üldiselt, kuid me peame olema ettevaatlikud nende kasutamisel, liialdatud maht võib kõrva tõsiselt kahjustada. sisemine, põhjustades kuulmisprobleeme, mis võivad olla pöördumatud.\nLisaks võib kõrvaklappide kasutamine põhjustada ärevust ja stressi, kui mõnda laulu korduvalt kuulates tekitab see omamoodi sõltuvuse, soovitame seetõttu, et kui kasutate Airphone’i ainult muusika jaoks, siis peaksite taasesitama 40 minutit 20 minutit puhkust, võttes arvesse Pange tähele, et detsibellide tase peab alati olema alla 90, peame hoolitsema ka välise müra eest, pikendama kõrvaklappide kasutamist üle 40 minuti koos rongide müraga kontserdi ajal koos sarvmüraga sageli võib see ikkagi põhjustada püsivaid kahjustusi.\nKutsun teid üles seda toodet tundma ja võtma kogu teavet, mis vastab õhusõidukite telefonidele, et seda analüüsida ja ise kindlaks teha, kas see võib olla teie igapäevases tegevuses abiseadmeks, näiteks eelised, selle hind ja kasutajate arvamused on leiti siit, loetud minutilt, mis kestab vaid mõni minut.\nMis on Airphones?\nKuidas Airphones töötab?\nKust saab Airphone-kõrvaklappe osta?\nMis hinnaga on Airphonesid?\nÕhusõidukid on loodud selleks, et kasutajatel oleks praktilisem rutiin, nende disain võimaldab neid igapäevaselt ilma probleeme tekitamata kasutada, need on kergekaalulised ja valmistatud vastupidavatest materjalidest. Seda väidab tootja, kes väidab, et õhusõidukite funktsionaalsus pakub eeliseid ennekõike praktilisuse osas. Nendel õhusõidukitel on salvestusümbris, mis saab ka nende laadimiskeskuseks, lisaks võimaldavad nende anatoomia hõlpsalt teada õiget asukohta, mis aitab vältige vasaku parema külje segamist.\nAirphones, selgitab tootja, mis on traadita süsteem, mis looja sõnul võimaldab heli reprodutseerimist mitme pideva tunniga säilitada, neid saab probleemideta kõrvas hoida, ühendus teie mobiilseadmega toimub bluetoothi kaudu ja elektrilaeng kestab mitu tundi.\nAirphone’i kasutamine selgitab tootjat, et see on lisaks heli täpsusele ka praktiline, kerge ja mugav.\nKõrvas on mugav ja tänu oma suurusele on nad väga diskreetsed.\nSelle suurus võimaldab seda säilitada väikestes õõnsustes, näiteks pükste kottides.\nkasutage seda avalikes kohtades, võimaldab teil sujuvalt suhelda, hoolimata välismürast,\nkerge ja moodsa disainiga.\nNad jäävad kõrva, hoolimata äkilistest liigutustest, nagu võimlemine või jalutuskäik pargis.\nKorpusega, mis võimaldab õhusõidukite salvestamist või hoidmist\nTootja sõnul on õhusõidukite materjalid kvaliteetsed ja vastupidavad, mis on valitud uuringute kaudu, et pakkuda tarbijatele väärt toodet, selle koostises pole toksilisi materjale,\nLennukitelefonide kasutajad kinnitavad, et selle toote kasutamine ei ole põhjustanud kõrvaltoimeid ega füüsilisi kahjustusi, tootja omalt poolt ei osutanud mingisugusele vastunäidustusele, omalt poolt võime kommenteerida, et seda tüüpi kuuldeaparaatide kasutamine, Neid tuleks kasutada mõõduka mahuga, kuna äärmine kasutamine võib põhjustada tõsiseid kahjustusi.\nNende seadmete kasutamine ei ole keeruline ja eeldatakse, et see on kasutajate tavaline kasutusala, sellele viitab tootja, kes viitab sellele, et täielik teave on Airphone’i pakendil.\nMobiiltelefoni omamine on tänapäeval praktiliselt hädavajalik, ma olen autojuht, seetõttu on Airofonide omamine minu töö toetaja, ma ei sega ennast roolis ega suuda oma tööpäeva jooksul kõigile kõnedele vastata, tuleb märkida, et mõnikord on eelistatav telefoni kasutada või lihtsalt selle kasutamine vahele jätta.\nFrancisco Olivas 44-aastane.\nKasutan seda toodet, jõusaalitoimingute ajal, sel ajal on muusika kuulamine meeldiv, mobiilseadme omamine on ilmselgelt elementaarne, ma ei arva, et Airphone-sid tuleks kasutada kogu päeva jooksul, kuna see võib kahjustada kuulmekäiku ja See võib põhjustada isegi püsivat kurtust päevas, lihtsalt selleks, et aidata meil teatud toimingutes, mille puhul me ei saa mobiiltelefoni otseselt kasutada.\nMaria Amparo Ruelas 29-aastane.\nTaksojuhiks olemine eeldab roolis olemist mitu tundi, kuid samal ajal pean olema pidevas suhtluses, Airphones on olnud minu töös kasulik tööriist, kuigi see pole variant, mida peaksin kasutama terve päeva, kui kasutan seda siis, kui Sõidan pikki vahemaid.\nJesús Ontiveros 34-aastane.\nTootja on ainus koht, kust saab originaalset toodet osta, veebisaitidel, näiteks amazonil või ebay-l pole seda toodet levitada, seda tehakse tootja sõnul sel viisil, et tarbijatel poleks juurdepääsu tootele toote jäljendus või selle hind on liiga kõrge.\nLennukitelefonid on tootja lehel saadaval 50% allahindlusega, seetõttu maksate 1581 MXN asemel ainult 791 MXN, ja nende taotlemise protsess on lihtne ja väga kiire. Esindaja võtab teiega ühendust pärast seda, kui olete vormi ametlikul saidil täitnud, saate selle kõne ajal võimaluse kõik tootega seotud kahtlused selgitada ja osta.\nTootja osutab, et tal on ka kolmeaastane pikendatud garantii lisakuludega 192 MXN.\nPraegu vajavad tööpäevad ja igapäevased rutiinid lisatuge. Lennundustelefonide kasutajad on öelnud, et selle toote kasutamine on neile nende igapäevases tegevuses lisaabi pakkunud, kuna see aitab suhelda läbi helistada või lihtsalt võimalus muusikat kuulata, tehes samal ajal tegevust, mis nõuab mõlemat kätt.Salvesta0


1. Esimest tüüpi küpsis - Puskupusku.ee - oma veebilehe täiustamiseks ning kasutatavate teenuste pakkumiseks, kvaliteedi tõstmiseks. Veebisaidi kaudu kogutud infot kasutatakse liikluse arvutamiseks (Statistilise teabe kogumiseks). Huvi saidi sisu kohta, teie külastusajaloo salvestamiseks küsime Teie nõusolekut. Nõusolek kehtib kuni kasutaja tühistab oma nõusoleku saates sellest saidi administraatorile kirja: info@puskupusku.ee\n• Kasutaja võib igal hetkel nõusoleku andmete kasutamiseks tagasi võtta saates selleks vastava sisulise kirja veebilehe administraatorile: Info@puskupusku.ee või valides privaatsuseeskirjades valiku "loobu"\nKui Kasutaja tuvastavad, et Isikuandmed on ebaõiged, puudulikud või ebatäpsed, omades juurdepääsu oma Isikuandmetele, on tal õigus pöörduda e-posti aadressile info@puskupusku.ee. Isikuandmete parandatakse või kustutatakse või selliste andmete töötlemine peatatakse andmesubjekti ja tema isikuandmete identiteedi alusel. Puskupusku.ee rakendab Kasutaja õigust peatada isikuandmete töötlemine (või kustutada isikuandmed) 30 tööpäeva jooksul pärast Kasutaja taotluse saamist.\nÜlaltoodud õiguste kasutamiseks peavad kasutajad pöörduma saidi administraatori poole eposti aadressil: info@puskupusku.ee


Oma 40. aastapäeva puhul palus Yoga Journal Kathryn Budigil, kes on üks tema meistritest, valida 10 parimat igapäevaseks tavadeks, mis sobivad nii algajatele kui ka keskmise koolituse tasemega inimestele ja spetsialistidele, kes suudavad sõlmida.\nIga allpool esitatud kümnest positsioonist on iga koolitustasandi jaoks mitu muudatust ning see aitab vabaneda lambi- ja kaelavalu, puusade jäikuse tunnete ja muude probleemide eest, mida me istuv eluviis nii heldelt istuvad.\nÄrge olge laisk ja ärge unustage pühendada aega oma tervisele. Ainult 10–15 minutit koolitusele kulutatud päev aitab teil saada hea füüsilise kuju ja vabaneda terviseprobleemidest.\nMalasana (garlandi asend)\nMalasana lõdvendab alaselja ja avab puusaliigesed.\nLihtne raskusaste. Squat alla, jalad laius laius ja täielikult surutud põrandale, sokid veidi välja. Kui te ei suuda mantlile langetada, pange nende alla rullitud rätik või jooga plokid. Kui põlvili valu, siis võite panna rulliga rullitud rätiku või vaagna alla. Käed põrandale.\nKeskmise raskusega. Selles staadiumis saate ühendada oma käed puusaliigutuste tugevamaks avamiseks. Istudes istuge kergelt ettepoole, ühendage oma peopesad ja asetage need jalgade vahele nii, et nad oleksid rinnus, ja käe ja küünarnuki ülemine osa toetusid kindlalt reite sisepinnale. Ribiäär avaneb ja kaldub pöidla poole.\nKõrge raskusaste. Traditsiooniliselt teostatakse garlandi kujutis koos jalgadega. Põlved on hajutatud, keha kallutatakse edasi, nagu foto. Sirged käed väänasid põlvede tagant välja ja pöördusid peopesad üles.\nKui tunnete tugevat pinget alaseljas, on parem seda harjutust teha, asetades jalad vaagnast veidi laiemaks.\nSoovitatav on jääda sellesse asendisse 8-10 hingamisteede tsükli jaoks.\nChaturanga Dandasana (kehahoiakud nelja toega)\nChaturanga on üks levinumaid asanasid vinyasas. See tugevdab käsi ja jalgu, toonitab kõhuorganeid. Õige tehnika on selle poseerimise ajal väga oluline, sest kiirustades on vöökohtade vigastused.\nLihtne raskusaste. Paljudel algajatel ei ole piisavat jõudu abdominaali käes ja lihastes, et täita õiget täieulatuslikku joondamist, seega soovitatakse neil inimestel alustada tava põlvili. Oluline on keskenduda kõhupiirkonna lihastele - see aitab vältida alumise selja löömist. Küünarnukid peavad olema tugevalt ribide külge kinnitatud ja olema randmetest selgelt üle.\nSeisa rihma asendis. Rõhk on sirgendatud kätel, peopesad on selgelt õlgade all. Langetage jalad põlvedele, tõmmake magu tagasi ja painutage oma küünarnukid, nagu teeksite kitsas haardes.\nKeskmise raskusega. Keerulisemas versioonis hakkate sa oma keha välja tõmbama nii, et rindkere liiguks edasi ja sabaosa läheb tagasi kontsani. Sellisel juhul peaksid küünarnukid ikka olema randmete kohal. Veenduge, et kõht on pidevalt tagasi tõmmatud (naba kaldub selgini), vastasel juhul hakkab vaagna tõusma.\nKõrge raskusaste. See võimalus on keeruline, keskendudes sokkidele (põlved põrandast maha tulevad). Keha tõmmatakse stringi, kõht on tagasi tõmmatud, seljatugi on tasane, pilk suunatakse põrandale. Vaagna peab olema õlgade ja rinnaga võrdne, sokid on ühe reaga kontsaga. Esimest korda saate lükata jalad seina vastu, et õiget asendit võtta ja mäletada.\nHoidke seda asana 1-3 hingamisteede tsükli jaoks.\nUtthita Trikonasana (pikliku kolmnurga asend)\nSee asana aitab ideaalselt toime tulla alaselja pingetundega, tugevdab koore lihaseid, reite, põlvi ja pahkluude, paljastab kogu keha.\nLihtne raskusaste. Reeglina ei saa algajad hoida tasakaalu, püüdes kohe oma käega jalgadele jõuda. Sellisel juhul on soovitatav seda mitte teha, kuid peopesa asetada varju kõrval olevale plokile või hoida jalaga põlve tasemel või veidi madalamal.\nKeskmise raskusega. Nüüd on aeg pöörata erilist tähelepanu oma vaagna asendile ja rindkere seisundile. Tavaliselt kummardavad inimesed selja ja paisutavad rindkere. Te peate keskenduma rindkere tunnetele ja tõmba ribid korsetti. Alumine kõht tõmbub tagasi, vabastades alumisest seljast ruumi.\nKõrge raskusaste. Te peate torso ja esijala asetsema samas tasapinnas ja põrandaga paralleelselt. Mao on tagasi tõmmatud, selg on tõmmatud välja, vaagna liigub veidi edasi, nii et see ei ulatu. Selles asendis vaadake vaba kätt ülespoole ja proovige rindkere samas suunas. Võimaluse korral proovige tugijalgu võimalikult madalale langetada.\nSoovitatav on selles asendis 10–15 hingamisteede tsüklit.\nBanarasana paljastab puusaliigesed ja nimmepiirkonna, sirgendab rindkere ja tugevdab jalgu.\nLihtne raskusaste. Selle asendi peamine probleem on tasakaalu säilitamine. Seda on lihtne parandada - vaadake lihtsalt alla, kinnitades oma silmad valitud punktile. Veenduge, et teie jalad on laius laiusega - see muudab teid vastupidavamaks.\nKeskmise raskusega. Niipea kui sul on tasakaal, on aeg edasi liikuda. Väga sageli toetuvad inimesed ettepoole, kuigi see ei ole vajalik. See põhjustab alaselja ja seljajala tihedustunnet. Keerake põlve tagakülg nii, et see oleks stabiilsem. Niipea, kui tunnete, et olete õigesse asendisse jõudnud, tõmmake vaagna veidi edasi ja proovige oma seljajalga õrnalt uuesti. See on okei, kui ta jääb veidi painutatud.\nKõrge raskusaste. Proovige nüüd ülakehale lisada läbipaindelement. Sirutage käed pea kohal. Neid saab ühendada, haarates oma peopesad lukku ja sirgendades üksteise vastu surutud näpsu. Kael lõdvestus, pea pisut tagasi. Püüdke langetada oma õlad ja avada rindkere võimalikult lai, ärge visake oma vaagnat edasi.\nParivritta Utkatasana II (keeratud tooli asend)\nVäänatud tooli kujutis avab hästi õlarihma, tugevdab puusade lihaseid, arendab tasakaalu ja õpetab väänama.\nLihtne raskusaste. Alustamiseks proovige lihtsalt tooli teket: püsti sirge, venitage käed pea peale ja painutage põlvi veidi.\nKeskmise raskusega. Nüüd on aeg teha veidi keerd. Selleks keerake oma käed palve žestis (Anjali Mudra): vajutage oma peopesad koos, levitage küünarnukid üksteise peale. Seejärel lükake käsi nii palju kui võimalik ja keerake keha küljele.\nKõrge raskusaste. Täieliku külgsuunalise ümberpööramise jaoks, kaldu isegi madalamale ja püüdke oma alumine käsi põlve väliskülje taga, küünarnukk vaatab jalgsi. Samal ajal proovige õlavarre üles venitada ja veidi tagasi tõmmata. Keeramise tugevdamiseks lükake jalg alumise käe küünarnukiga.\nShirshasana II (peatoe, rõhuasetusega käele)\nShirshasana II on üks kõige lihtsamaid ülespöördunud asendeid, kuna tal on suurim toetus.\nLihtne raskusaste. Istuge vaibale ja valmistage käed tööks toetuseks, asetades oma peopesad õlgade laiusele. Mentaalselt joonistage kolmnurk, kus peopesad on alus, ja asetage pea pea ülaserva. Küünarnukkide nurk peaks olema 90 kraadi, küünarnukid peaksid paiknema peopesade kohal. Sirutage jalad ja proovige liigutada jalad võimalikult lähedale käed, juhtides vaagna üles.\nKeskmise raskusega. Sellest positsioonist lahkumata proovige oma jalgu liigutada ja ühe põlve painutamise teel asetada see nimega käe ülemisele osale, tõmmates seda kaenlaalusele võimalikult lähedale. Seejärel proovige sama sammu teise jala abil, kõigepealt esimesena sirgendades. Kaalu kõik need manipulatsioonid peavad langema kätte.\nKõrge raskusaste. Nüüd on aeg võtta jalad põrandast ja lükata see üles. Selleks keerake mõlemad põlved, tõmmake jalad kehale võimalikult lähedale ja samal ajal lükake need üles, nagu surudes kanepit. Mao on tagasi tõmmatud, jalad on pingelised. Püüdke jääda sellesse asendisse vähemalt paar sekundit.\nKui te ei saa mõlemat jalga samal ajal vajutada, proovige kõigepealt ühe jala sirgeks ja jääda sellesse asendisse mõneks sekundiks, tunda tasakaalu. Siis pange ta tagasi ja sirutage teine. Pärast tasakaalu parandamist proovige seda harjutust korraga mõlema jalaga uuesti.\nPidage meeles, et peamine kaal tuleb alati üle kanda, kõht on tagasi tõmmatud, selja on tasane (ilma selja all painutamata).\nPärast peatoe tegemist laske lapsel 20-30 sekundit.\nSalamba Setu Bandha Sarvangasana (sildasend toetusega)\nSilda ("sild") traditsiooniline asend nagu mõned. Seevastu toetab tugiploki tõttu tugisilla silla asend selliselt, et jääte sellesse asendisse üsna pikka aega. See on suur muutus õlgadele, mis aitab lõõgastuda keha ja selgroo eesmist osa.\nLihtne raskusaste. Alustamiseks asetage plokk alaselja alla, asetades selle pikemale ja tasasele küljele.\nKeskmise raskusega. Nüüd raskendab see ülesanne. Laiendage plokki ja asetage see pikale ja kitsale servale. Selleks peate võib-olla tõusma sokkidel ja asetama selle alaseljale. Kallistage end õlgadega.\nKõrge raskusaste. Viimane samm: laiendage plokki kitsas ja lühikeses servas ning asetage see tagumise osa alla. Käed laiali ja pannakse põrandale. Võite proovida jalad ükshaaval sirutada, tõmmates neid üles ja jääda sellesse asendisse mõne sekundi jooksul.\nSoovitatav on jääda 30-60 sekundiks standardisse (ilma tõstetavate jaladeta).\nUshtrasana (kaameli kujutis)\nKaamelipoeg parandab kehahoiakut, võitleb kummardusega, tõmbab keha esiosa lihased (kõhu, rindkere, eesmise kubemeosa ja puusad).\nLihtne raskusaste. Seista varjualusel, asetage põlved laiuseni. Kantuge puusad käega, põhjustades sabaluu langemise, surudes kõhu ülespoole, et vaagna neutraliseerida. Puhka oma käsi puusadelt ja avage õlad, kallutades oma pead veidi tagasi ja liigutades oma rinnal üles. Hoidke seda asendit kaheksa hingamisteede tsüklit.\nKeskmise raskusega. Tehke sama asi, aga seekord ei lase oma käsi puusadesse, vaid löö oma varbad nii, et nad puhkaksid põrandal. Lase riputada lõdvalt alla. Püüa need kanda. Veenduge, et rindkere oleks sirgendatud ja venitatud ning puusad olid põlvedega samal joonel.\nKõrge raskusaste. Tehke kõik eelmised sammud uuesti, kuid seekord peaks jalg põrandale lameda, pea peab olema vabalt kallutatud ja käed peaksid kandma kannad. Pea meeles, et vaagna, puusad ja põlved peaksid olema samal joonel, õlad levivad, rindkere ulatub ülespoole.\nSoovitatav on jääda sellesse asendisse 3–5 hingamistsükli jooksul.\nJanu Shirshasana (põlve peapea)\nSee asana lõdvestab märkimisväärselt hamstrings ja vasika lihaseid ning avab puusaliigesed.\nLihtne raskusaste. Istuge volditud tekk, rätik või üksus. Sirutage üks jalg ettepoole, painutage teist põlve, jalg on suunatud sissepoole. Võtke rätik või vöö ja viska see sirge jala jalamile. Hoia rätiku mõlemat otsa, proovige oma selja sirutada. Keskenduge oma tundetele selles positsioonis. Püüdke õrnalt pingutada tööjalga reie külge kinnitatud turvavöö, mis võib põlve suhtes veidi painutada.\nKeskmise raskusega. Selleks, et treeningu keerulisemaks muuta, hingake ja venitage selg. Kui te välja hingate, tõmmake kõht ja keerake keha üles nii, et naba ulatub sirgendatud jala põlve. Püüdke jääda sellesse asendisse ja samal ajal proovida jala täielikult sirutada. Kui teil õnnestub, toetuge edasi, püüdke oma puusale kõhtu panna.\nKõrge raskusaste. Korrake kõiki eelmisi punkte, eemaldage abivöö ja lukustage laiendatud jalg käega. Hingata ja hingata oma käed, proovige laskuda võimalikult madalale, küünarnukkide vahele.\nSoovitatav on jääda sellesse asendisse 10 hingamistsüklit iga jala kohta.\nViparita Karani (painutatud küünlaasend)\nSee positsioon sobib ideaalselt kõigile koolitustasanditele. See aitab lõõgastuda pärast tööpäeva, lõdvestab jalgu ja aitab võidelda unetuse vastu.\nLihtne raskusaste. Asetage rullitud tekid seina lähedale. Istuge küljele nii, et üks reide puudutab seina. Nüüd asu seljal, pöörates nii, et mõlemad jalad on seinal ja vaagna jääb mäele.\nKeskmise raskusega. Lihtsalt eemaldage abirull selja all.\nSoovitatav on jääda sellesse asendisse 10-15 minutit.


Maamess 2016 paneb rõhku piimandusele - Maaleht\nMaamess 2016 paneb rõhku piimandusele\nJuba 24. korda toimuv Maamess toob Tartusse traditsiooniliselt kokku põllumajandus-, metsandus-, aiandus- ja toiduvaldkonna uudised, võõrustades sel aastal 450 eksponenti kümnest riigist.\nIgal aastal on Maamess pisut omanäoline. Kindel on see, et ettevõtete ja külastajate huvi Maamessi vastu on aastatega järjest kasvanud — tänavu toob Maamess kokku 450 suur- ja väikeettevõtet ning kogu üritus võtab enda alla 50 000 ruutmeetrit ekspositsioonipinda.\nMaamess kui maaelu peegel pakub head võimalust oma ettevõtte näitamiseks nii talunikele, põllumajandusega seotud organisatsioonidele kui ka metsanduse, aianduse ja toiduainetööstuse ettevõtetele.\nMaamess on koht, kus kohtuvad professionaalid, et omavahel jagada teavet ja kontakte ning sõlmida koostöölepinguid. Vähem tähtis pole Maamess linnainimestele, kellele tuuakse talutoodang “koju kätte”.\nMaamess on paljude ettevõtete jaoks põhiline üritus, kus oma tooteid esitleda ning klientidega suhelda, pakkudes põllu- ja metsameestele võimalust end uudistega kurssi viia ja tehinguid teha. Maamessil eksponeeritav rasketehnika on ühtlasi üks publikumagneteid.\nSarnaselt eelmiste aastatega tähistame kõige põnevamad eksponaadid ka Maamessi graafikast pärit loomakujutisega, tänavu siis täpsemalt lehmamärgiga. Kindlasti saavad ära märgitud masinad, mis on kõige kaasaegsamad, suuremad või hoopis kõige ökonoomsemad.\nTulenevalt tänavusest Maamessi tunnusloomast lehmast pööratakse messil suurt tähelepanu piimandusele — piim on kui Eesti valge kuld. Maamess annab oma panuse ning kutsub inimesi eelistama ja tarbima kodumaiseid piimatooteid, seega saab messil olema hulgaliselt piima ja piimatooteid tutvustavaid väljapanekuid, et soovijad saaksid kohapeal tooteid proovida ning kaasagi osta.\nLoomulikult läheme “rohujuure tasandini” ehk messile tuuakse ka punasekirju piimaveis, et lastele näidata, kust piim ikkagi tuleb.\nMaamess 2016 toimub Tartu messikeskuses 21.–23. aprillini.