Bogdan Vaštšuk (Levski Sofia, Bulgaaria) [Arhiiv] - Soccerneti foorum\nSoccerneti foorum > EESTI JALGPALL > Eestlased välismaal > Bogdan Vaštšuk (Levski Sofia, Bulgaaria)\nView Full Version : Bogdan Vaštšuk (Levski Sofia, Bulgaaria)\nAlati tore, kui saab siia alamfoorumisse mõne uue teema teha. Olgugi et välismaal oli ta juba varem.\nMõned videolingid Dynamo akadeemia aegadest. Ja lubage omalt poolt öelda, "lõpuks ometi" :)\n(värav 00:06; värav 00:24; assist 01:00; värav 01:28; assist 01:50)\n(assist 00:25; värav 00:50)\n(värav 00:33; värav 01:10)\nMiks ta Infoneti eest Premium Liigas platsi nuusutada ei saanud? Noorus ei oleks ju tohtinud segada, sest nt Igonen ja Golovljov pea iga voor üles antud.\nJa ehk temaga lähemalt seotud olevad võiksid kommenteerida, kas talle siis imponeerib tulevikus rohkem Eesti või Vene koondis?\nkui ta loobus Vene passi võtmisest Eesti kodakondsuse kasuks, siis ma julgen arvata, et see võiks nagu teatava vihje anda.\nBogdan lahkus Infonetist Venemaale juba 2011 suvel ja on kogu selle aja Dynamos chillinud. Seepärast ei saa ta ka erinevaid Premium Liiga platse nuusutada. Pealegi andeka ja ambitsioonika noormehena pole tal ka selleks põhjust. (Kuigi oleks ülimalt kõva nähtus) :)\nMis puutub koondisesse, siis tundub, et Bogdan on ju oma otsuse juba teinud valides Readingu Venemaa võimaluste asemel. Kindlasti saame teda tulevikus näha sinist rahvuskoondise särki kandmas.\nStepanov rääkis natuke, mis mehega tegu on ja kuidas edasi.\nvabandage minu asjatundmatust, aga kas noormees lisaks vene ja inglise keelele eesti keelt ka räägib? koondise osas olen aru saanud, et hoolimata eesti passist peab ka ikka suhtluse ja arusaadaval tasemel eesti keelt oskama...\nfirst things first ikka jah. kui eesti keelt puhtalt ei räägi, hümni peast ei tea ja kalevpoega lugenud pole, siis koondise uks lukku ja las kõduneb venemaal, eksole...\nKeegi ei eeldagi, et ta keeleoskus peaks olema filoloogi tasemel. Peamine, et suudaks treeningul toimuvast aru saada ja riigikeeles intervjuud anda nagu ülejäänud A-koondislased.\nKui ei oska, siis jõuab õppida. Irak küsis ju jumalast viisakalt, kas oskab või ei oska ja siis mingi kloun lendas peale kalevipoja jutuga.\nsuht põhjendamatu on eeldada, et vene nimega tüüp by default umbkeelne on. see on mingi teisejärguline asi üldse. uuriks mängustiili vms kohta, aga nope, kas ikka keelt oskab :)\nMinumeelest täiesti OK küsimus? Miks ei või siis huvi tunda ? Sina olid see, kes asja (korralikult) full retardi viis...\nHinga sisse, loe uuesti postitused läbi ja mine eluga edasi. Kui keegi siin üldse midagi eeldas, siis olid see sina. Inimene esitas viisaka küsimuse, sina eeldasid, et ta eeldab.\nAga et teemasse ka läheks, siis edasi Bogdan!\nRahu härrased, ei ole vaja teemat risustada.\nMängustiililt pidi olema nagu berbatov, kuskil keegi mainis ja eks videotest ka natuke oskusi näha.\nLoodab parimat Bogdanilt.\nKuidas tal Readingus läheb?\nOktoobri lõpus Arsenali noorte vastu debüüt ja vahepeal sai Liverpooli vastu ka täismängu ning väravasöödu kirja.\nU21 nimekirjas ei paista olevat jah.\nReadin U18 vs Aston Villa U18 1:1. Bogdanilt 90min ja vähemalt artikli põhjal paistis olevat päris aktiivne.\nEesti lipuvärvid ilusti selged ja puha\nPilt on ikka tema jalatsitest? Äkki soovib venemaale silma jääda!\nKahjuks see pilt ütleb rohkem kui tuhat sõna. Ja pikalt kummitanud küsimus, kas sirgumas on A-koondisele tugev täiendus paistab vastust saama.\nMa ei võtakse seda nii dramaatiliselt. Meenutaks, kui uhked oleme, kui mingi väliseestlasest USA kodanik Eesti lippu aukohal hoiab.\nÜsna erinevad asjad. See oma päritolumaa lipu eksponeerimine on USA immigrandiriigis pigem selline moe asi. Näiteks Brooklyn ja New Jersey on täis Itaalia koondise dressides "guidosid", kes üldjuhul ei räägi sõnakestki itaalia keelt ega jälgi tegelikult eriti ka jalgpalli jne.\nParem näide oleks vast Riccardo Montolivo ja tema Saksamaa lippudega putsad, mis EM-il üksjagu tähelepanu pälvisid. Itaalias mõistagi pigem negatiivset, mille peale Montolivo koheselt oma lojaalsust vanduma hakkas.\nNii või naa, kuid see, et eestlasele mõjub Venemaa lipp punase rätikuna (pun intended) on üldteada fakt ja inimene, kes tõesti soovib Eesti koondist esindada peaks oskama sellega arvestada.\nTegelikult olekski Eesti jalgpalliajakirjandusel, nii palju, kui seda on, tagumine aeg Vaštšukist lugu teha. Moskvast Readingusse siirdumisel saadi kommentaar ainult teda esindavalt Stepanovilt. Aasta nooremast Liivakust on siin-seal ühtteist olnud, alles oli Soccerneti poolt lugu Järvast jne. Palju neid noortekoondislasi ikka on, kelle akadeemia Premier League-s mängib.\nVaštšuki taust huvitab küll. Praegu ei tea sedagi, kui palju ta riigikeelt valdab.\nTema omad ikka jah, mis muul põhjusel ma need siia topiks? Pilt leitud poisi tvitterist.\nPicture news ('Picture of the Day' - one picture from Estonian football world a day): http://www.rumodispo.com/picture-of-the-day/vastsuk-reading\nSeda lugu võid sa ootama jäädagi.\nVastsukilt veel üks värav. Tundub, et on oma otsuse teinud, mis riiki esindada - http://http://soccernet.ee/u-21-alistas-lati-ning-sammus-poolfinaali\nTundub olevat asjalik mängumees ja leedetavasti jõuab ka A-koondisse välja.\nSoovin ka noormehele edu, aga see lipuasi ei ole tõepoolest korrektne. Mõnes muus geograafilises punktis ja ajas võib see kõik tühiasi olla, aga mitte siin ja praegu.\ntegelikkuses jumal seda teab kust ja kuidas ta need puutsad sai... Kui ta just eesti koondise mängudel ei mängi vene lipuga puutsades on asi korrektne. Äkki sai kingituseks mõnelt kaugemalt sugulaselt, kes elab venemaal. Ei tasu ikkagi noormeest hukka mõista, eriti kui tulemused U-21 koondises näitavad, et mees ikkagi soovib mängida ja esindada eestit!\nta ju mängis moskva dinamos, eks sealt need suhted ja venelane ta ju ongi, rääkige aga, mis soovite. Kodakondsus ei tee veel eestlaseks ja pole mõtet siin probleemi otsida, tähtsam on soov Eesti eest mängida, andrejev näiteks seda ei soovinud ja ka tema karjäär sisuliselt luhtus. Äkki läheb bogdanil paremini\nVäike nostalgiahetk tuli vaadates oma puutsasid, millega mängis Dinamos! :D ja soovis seda teiste (endiste klubikaaslastega) jagada!\nMina ei näe küll selles probleemi, kui mees tahab esindada eestit, ning väidab ise, et ta kodumaaks on Eesti Vabariik, siis olgu seal kasvõi Hiina lippudega puutsade pilt.\nPaar tundi tagasi lõppes siis Readingu U-18 noorte teine poolfinaalmäng FA Youth Cupil, kus viimasel hetkel tuli tunnistada Fulhami eakaaslaste 3:2 paremust (esimene mäng lõppes 2:2). Sealjuures lõi kõik Fulhami väravad hiljuti Evertonigi vastu Premier League's alustanud Moussa Dembele. Kahju, et sedapsi läks, sest esimesel poolajal sai Reading pehmelt öeldes kaheldava punase (sellega nõustus nt ka stuudios olnud Steve Sidwell) ja sellest hoolimata mindi teisel poolajal 2:1 ette..aga jah, paraku lasti individuaalse eksimuse tõttu lõpus valus 3:2 lüüa.\nVaštšuki kohta - alates märtsi keskpaigast on noormeest erinevad vigastused painanud (algul reie tagalihas ning siis peatrauma) ja kuigi erinevate sotsiaalmeedia kanalite kaudu avaldas lootust täna platsile saada, siis lõpuks ta meeskonna koosseisu siiski ei kuulunud (istus küll meeskonnaga pingil, kuid ametliku viie vahetusmehe hulka ei kuulunud). Üldiselt peaks noormees aga U-21 meeskonnaga treenima ning näiteks enne vigastust sai just nende eest ka liigas mängida.\nPs. tänane mäng peeti Fulhami esindusstaadionil Craven Cottage'il ning finaali jõudmise korral oleks meie mehel lootust olnud pallida ka Stamford Bridge'il või Emiratesil (teine poolfinaal Arsenal vs. Chelsea).\nVärav + väravasööt Blackburni vastu.\nhttp://instagram.com/p/mzxP5lNRZJ/ siit näeb väravat ka, päris kena teine.\n101greatgoals twitter kajastab ka härra tegemisi\n101 Great Goals @102greatgoals 49m\nClassy Goal from Estonia’s future star Bogdan Vastsuk for Reading U18s v Blackburn http://www.101greatgoals.com/gvideos/classy-goal-from-estonias-future-star-bogdan-vastsuk-for-reading-u18s-v-blackburn/ … pic.twitter.com/NcfW8jdoeL\nNoormehe sõnavõtt sotsiaalmeediast siingi palju arutelu tekitanud teemal, et mida koondise esitamisest mõtleb jne: "Я люблю свою страну,каждый матч сборной я пытаюсь выложиться на все 100%,многие пишут что я не знаю эстонского языка,все во всех новостях считают лучше бы я ошибся и всегда играл плохо,болельщики сборной слишком много обсуждают мое отношения с Россией,но не мою игру их больше интересует знание моего эстонского языка нежели когда я забиваю голы за страну!#хейтеры" Otsetõlget praegu kiiruga pakkuma ei hakka, aga peamisest ideest saavad vast kõik aru.\nTundub, et kuigi tal olid puutsadel vene lipp, on ta täiesti lojaalne Eestile. Küll ta võidab meie südamed, kui koondises paugutama hakkab :D.\nNüüd vähemalt kõik kahtlused tema enda poolt ümberlükkatud, et mis maa rahvuskoondist ta esindada tahab. Loodetavasti areng jätkub ja jõuab varsti A-koondisse välja.\nLoodetavasti siinsete fännide suhtumine varsti muutub.\nMilles nüüd fännid süüdi on?\nOT: pole kindel, milles asi üldse on. Kahtlen, et vene noorsand soccerneti loeb, mujal pole ta vist eriti kusagil jutuks tulnud?\nTeine vigastus järiest takistab Bogdani hooaeg.\nTa polegi see hooaeg veel mängida saanud?\nKirjutas oma twitteris 14. jaanuaril: "Start training after 159 days"\nLoodetavasti on vigastused nüüd selja taga.\nPraegu pidi tervis korras olema.\nKui 13. märtsi kohtumises kuulus Vaštšuk Readingu U21 võistkonna algkoosseisu, siis eilses kohtumises ei olnud teda taas koosseisus. Ega ometi mitte jälle vigastatud? Tegelikult on üllatav, et Vaštšuki tegemistest Eesti meedias põhimõtteliselt ei räägitagi, kuigi eks teda seal tihedad vigastused ka seganud. Kui mul endal kahe silma vahele ei jäänud, siis 3:0 võit Middlesbrough üle, kus Vaštšuk sai 83 minutit, jäi ka kajastamata.\nKus seda siis eriliselt kajastama peaks? Soccernet ei jõua igale poole, kui rumori viidet ei anna, rumori omakorda ajab taganjärgi penalti jura. Teised ei kajasta iga noore tegemisi ju.\nEi ole meil neid jalgpallureid välismaal nii ohtralt, et ei peaks jõudma. Eriti kui on tegemist välismaa akadeemiatega, kuhu päris igaüks ei pääse. Ojamaa tegemisi kajastati minu mäletamist mööda küll väga aktiivselt, aga eks ta pidas tol ajal ka blogi. Minu meelest oleks küll normaalne kui Vaštšuki ja Käiti tegemistel regulaarselt silm peal hoitaks. Vähemalt minu jaoks oluliselt põnevamad mängijad kui mingi Londak.\nKui Liivak on nüüd kõvasti tähelepanu saanud oma väljaütlemistega, kus kindlasti oli oma osa ka agendil. Siis ka selle U21 palluri käekäiku on agendid mõjutanud. Nimelt on tal siin alateema ainult sellepärast, et mõne aasta eest, kui tal oli käes otsustamishetk valis ta Stjopa ja Novikovi soovitusel Eesti koondise. Samas, mida see talle tähendab, kui putsadel Vene lipp ja 9. mai möödub twitteris sirpi vasarat ja mardikalippu lehvitades. Liivak vähemalt on öelnud, et on ja tunneb end eestlasena ning esimese koondisekutse kohtagi ütles, et seda ei anna kirjeldada ja kananahk olevat kaks tundi ihul olnud.\nMõni ajakirjanik võiks poisiga mõne asjalikuma intervjuu teha ja küsida konkreetselt, et kas on huvi ja tahtmist ka kunagi A-koondise eest mängida.\nMiskipärast arvan, et see poiss on piisavalt venemeelne, et pürgida idanaabrite koondisesse.\nVenemeelne küll, kuid vaevalt et tal piisavalt taset on, et Venemaa eest mängida. Seepärast usun, et mängib meie eest, kuid mitte nii hingega nagu mõni Eesti poiss.\nKas meil on koondises vaja selliseid?\nPigem ükski normaalne eestlane ise ei taha sellist koondisesse ega midagi temast ka kuulda.\nUkraina juured on poiss küll ära unustanud.\nBogdan on ikka väga mõnus mees :fpalm:\nSeni, kuni Pohlak EJL'i pukis on, A-koondise kutset ilmselt ei tule. Väidetavalt olla ta ju ainult Stepanovi soovitusel Eesti esindamise valinud.\nSiis ma loodan et Pohlak jääbki sinna pukki. Sellisele pole mingit kutset vaja. Mingu vittu.\nSamad sõnad. Sellisel juhul Pohlakule pikka iga EJL juhtimisel. Vastshuk las proovib oma õnne Peipsi teisel kaldal. Äkki isegi leiab lõpuks. Parem olgu Eesti FIFA tabeli teises sajas kui et sellised mehed sinises särgis Le Coq`il platsile jooksevad. Parem siis juba kunagi mõni kodustunud muulane. No näiteks nagu Martin Dahlin või John Carew.\nMa ei saa aru, mida te imestate? Kui koondise vanemad "rahvusvähemused" samuti aktiivselt sotsiaalmeediat kasutaksid, oleksid nad samasugused.\nega 11 ivan oravat, kes jalgpalli oskaks mängida on raske leida ka.\nSeda ei saa sa kindlalt väita.\nMa ei tahaks teda enam noortekoondises ka näha.\nNojah, üks U-17 noormees, kes hiljuti kannaga värava Leedule lõi, tegi lausa Aljoša endaga pilti: https://instagram.com/p/2d8r-wOCHf/\nSaadet siis Readingust tugevaselt seitsmendasse liigasse laenule.\nNikita Andrejev 2. Ainukese erinevusega, et omab Eesti kodakondsust.\nAinukese erinevusega, et omab Eesti kodakondsust.\nBogdan Vastchuk: tuleb päev et ma küll mängin Premier League's! (http://onenilup.com/bogdan-vastsuk-estonian-prospect)\nSihid peavadki kõrged olema, iseeasi kas need ka teostuvad.\nPremier League asemel siis 1,5 aastaks FC Rigasse\n"Venetrikoloor butsal" Vaštšuk sai kitrja esimese mängu Riga FC ridades kui kaotati täna 1:0 FK Jelgavale, vahetati välja 56 minutil.\nPublikut ca 63 000 elanikuga Jelgavas 690 ja kohtunikebrigaad oli kohale kutsutud P-Iirimaalt.\nKahjuks meil peatreeneriga juhtus arusaamatus. Ütlesin EI, mitte selle peale, et ma ei taha mängida koondises, vaid sellepärast, et mul olid isiklikud põhjused. Mul oli ja on soov mängida Eesti koondise eest, terve elu elan siin ja armastan Eesti riiki ning alati soovin koondisele edu mängudel!\nah, mees lootis jõud vene koondisesse, nüüdseks on aru saanud, et see ootus ei realiseeru ja enamat, kui eesti koondis välja ei mängi. samas oleks hea oma karjääri mõttes siiski olla koondislane, kasvõi eesti oma. ma ei usu küll, et niisama järsku muutus meelsus või et reim lampi eiraks meest, keda ta noortekoondise ajast päris hästi teab. siinkohal olen küll reimiga nõus, et paar väravat läti liigas ei ole argument.\nüks venefoob lapsest netikommentaator tuvastatud.\nEhk siis oled arvamusel, et läks sellepeale välja, et valetab Reimiga suhtluse osas ja ehk siis pääseb koondisesse? Isiklikult ei näe põhjust kui taset on miks ei peaks teda tagasi koondisesse kutsuma pärast sellist välja ütlemist.\nei, ta ei väida ju, et reim valetab, ta väidab et reim sai tast täiesti valesti aru. ehk siis pigem ju üritab asja siluda. samas kas sa arvad, et reim võttis kätte ja valetas heast peast?\nEesti U-21 koondise peatreener Martin Reim tunnistas intervjuus Soccernet.ee-le, et Frank Liivak ja Bogdan Vaštšuk ütlesid talle ise, et neil pole soovi praegu koondist esindada. "Välismaa poisid (Liivak mängib Hispaanias ja Vaštšuk Inglismaal - R.V.) ei ole soovi avaldanud, et aidata. Ei tunne, et oleksid võimelised koondist aitama. Olen mõlemaga olnud telefoni teel ühenduses ja seda on nad mulle öelnud. Koondise üks esimesi kriteeriume on see, et peale jalgpallioskuse pead ise väga tahtma ja andma Eesti eest kõik. Kui seda hetkel pole, siis aktsepteerin nende otsust."\nUsutavam küll, et võis arusaamatus olla. Mingi teismelise tujutsemine? Mis vene koondise jutte puudutab, siis see ei lähe ju reaalsusega kokku. Valis ta ju Eesti kodakondsuse uudiste järgi Moskva Dünamo akadeemias ehk siis juba 2013. aastal. Peale seda esindas U21 kuni selle Reimi uudiseni 2015 aasta suvel. Vene koondis pole ka mingi Hollandi koondis, et suured mängud oleks kohe garanteeritud.\nSee oli ka raudselt arusaamatus, et Vene plaguga liputas?\nSee oli ka raudselt arusaamatus kui ta mõnitas meie koondist twitteris? vs Portugal (7:0)\nÜritasin leida, aga ei leia ehk värskendaksid mälu, mis ta mõnitas peale seda mängu?\nTehke siis juba mingi petitsioon, et ei taha teda koondisesse!\n150 tähemärki on pikk veerimine? Tänases artiklis ju nii väitiski "Ma olin siis väga noor ja ei mõelnud selgelt. Venemaa on Venemaa. Ma armastan Eestit ja olen siin üles kasvanud, tean Eestist kõike ja tunnen end siin mugavalt. Eesti ja Venemaa vahel valin loomulikult Eesti," oli ta veendunud. (http://soccernet.ee/artikkel/vastsuk-ma-armastan-eestit-ja-ei-joua-ara-oodata-millal-jalle-koondist-esindada-saan)\nMa julgen kahelda selle muutuse siiruses.\nAastaid igal võimalusel näitas oma meelsust ja nüüd äkki siis selline pööre.\nPole vaja meile järgmist sibulat, kes hümni ajal isegi suud ei maiguta.\nÜsna tarbetu diskussioon, sest mees pole hetkel isegi mänguliselt koondise vaateväljas. Läti liigas 8 väravat on täpselt sama mis müüa Eesti liigas 8 ja selliseid mehi on meil ju pm kümnete kaupa :D Las areneb, jõuab kuskile välja ja siis võib asja arutada.\nLäti liiga 8 on kindlast kõvem kui Eesti liiga oma. Seal on tase ühtlane ja mingeid hokiskoore iga voor ei ole. Vaata kasvõi väravatevahesid.\nKuna tegu on üsna loova mängijaga, siis võiks temast kindlasti tulevikus kasu olla.\nPS. Muutke ta klubi pealkirjas ära\nKeda ta praegu ülemangiks siis? Ja Läti liiga kõvem? Lubage naerda. Juba salamahti 22 aastaseks ka saanud. Vanus juba selline, et peaks Läti liigas vähe rohkem paugutama.\nLõpetuseks kas Kristen Saartsi peaks ka kutsuma, lõi teine Premiumis 8 väravat ja veel Pârnu eest, kelle rundajatel laks ka ilmselt selg valusaks pallide oma vorgust välja noppimise pärast.\nMuidugi pole Flora süsteemi vili seega fuck you jah?\nSa tüüp ajad puhast sitta suust välja! Reaalselt oli Eesti liigas 4 tugevat võistkonda! Paljud selle aasta premium liiga top 5 skoorijatest lõid top 4 vastu väravaid?\nPints võib oma sibula jutuga sinna samusesse kerida. Kindlasti sa ei vaata kunagi ka koondise mänge, sest oi oi, meil teisest rahvusest mehed ka koondises\nLoen su viimaseid postitusi erinevates teemades ja pole kahtlust, et sul on paranoia, mis selgelt ägeneb.\nRahune nüüd ja ära lapsikuks mine.\nMind üldse ei huvita tema rahvus, seega keera tuure maha.\nSibulal või tiblal pole rahvust ning rahvuse teema on üldse saamatute inimeste ulgumine, sest rahvus, kui suuri gruppe ühendav mõiste loodi paarsada aastat tagasi, kui usulise kuuluvuse järgi enam territooriume polnud võimalik ühendada.\nJah ma tõesti ei soovi teda koondisesse, sest kõik mida ta paar aastat twitteris ja instas postitas oli selge meelsuse näitamine.\nSelles saab ta ainult ennast süüdistada ja tehtut muuta on alati keerulisem.\nKas sa ei ole nooruses teinud asju mida hiljem oled kahetsenud? Ma kahjuks ei tea sinu vanust, aga usun,et oled ka lollusid teinud\nKõik peale TOP4 klubide oleks Läti liigas puhas relegatsioonimaterjal ning teeks Vaprust ja Tarvast seal liigas. TOP4 oleks ilmselt tiitliheitluses või tugevad keskmikud.\nJa kui sa oleks viitsinud statistikat vaadata, siis Saarts mängis rohkem mänge, rohkem minuteid ning kulus 100 minutit rohkem 1 värava löömise jaoks. Saarts kindlasti mängis mingi osa mänge ka tipuründes. Vaštšuk on pigem poolkaitse/äär.\nJa nimeliselt, Okeaania turniiri kooseisust ma ei näeks miks ta peaks olema kehvem kui sarnasel positsioonil mängivad Roosnupp, Liivak või Miller.\nValikturniiri koosseisu materjal ta tõesti momendil veel kindlasti ei ole.\nOlen, kindlasti olen, ka veel hiljuti olen ning ilmselt teen ka veel.\nTema puhul polnud see lihtsalt 1-2 korda vaid süstemaatiline: iga kord, kui oli 9 mai, Krimmi okupeerimine ja annekteerimine Venemaa Föderatsiooni poolt või kui vähegi oli võimalik näidata oma meelsust.\nMul pole selle vastu midagi, kui keegi defineerib end venelasena aga samas soovib siiralt ka Eestit esindada, need kaks tegurit ei pea ilmtingimata teineteist välistama.\nMinu jaoks on see meelemuutus kummaline ja lihtsalt ei usu seda.\nMina ka selle mehe siirust ei usu. Nüüd järsku üleöö kasvas suureks (22) ja sai aru, et Eesti koondis on südames, kuigi vanuses 18-21 irvitas veel Eesti koondise kaotuse üle, lehvitas putsadel Venemaa lippu ja okupandi suurim püha 9. mai vajas ka twitteris suurelt ära märkimist.\nJa selles suhtes ka jah, et mänguliseltki pole tegelane koondise vääriline.\nAga siis teeb postituse, et tegelikult on ta imikust peale unistanud Eesti koondise esinemisest ja lihtsameelsed kohe heldivad...\nPärnu jaoks on iga tiim top4. Aga see selleks, ma statistikasse ei süvenenud jah, lihtsalt jäi meelde kui nuud hooaja lopupoole öeldi ülekandes, et Saarts 8 pannud.\nNasfal mis seis sul selle Floraga on ? Ma pole isegi Flora fänn. Sul on nad väga hinge lähedased. Mul on taitsa ükskoik kus klubist ta tuleb. Peaasi, et ta soovib Eestit esindada ja on siin siiski üles kasvanud. On ta venelane, armeenia, või mingit kolmandat verd või nime, mind see eriti ei morjenda.\npmst aasta-kaks tagasi oli noorus, nüüd enam pole? ma ei usu tõesti sellistesse ümbersündidesse. reeglina on sellistel asjadel taga pragmaatilised põhjused.\nMingi rahvuslik sadism on moes? Kõik mis Eestis on sitt ja mujal on muru neoonroheline. Olgu see kasvõi Läti jalgpall. Läti liiga ei ole mingi valgusaastate kaugusel eestist eest ära. Pigem vastupidi üks pidev kriis. Neil pole seal mingi superanalüüsi tulemusel 8 klubi ametlikult liigas (kuni mõni ära ei kuku jälle) vaid olud on sellised, 2014 veel oli viimati kümme klubi. See aasta Babite visati välja mängude fikseerimise eest. 2015 lõpetati 6 klubiga, kui läks Skonto jne. Liiga probleemid on ka koondisele mõjuma hakanud. Välismängijaid on üksikuid ja MM valikgrupis jäädi Fääridest taha, enne viimases voorus Andorrale 4 löömist oli kirjas vaid 3 väravat ja kodus oldi nulli peal.\npmst aasta-kaks tagasi oli noorus, nüüd enam pole? ma ei usu tõesti sellistesse ümbersündidesse. reeglina on sellistel asjadel taga pragmaatilised põhjused.mitte et see teema üldse trükimusta vääriks, aga tema kunagistest (2013) Twitter'i postitustest küll erilist Eesti-vastasust ei aimdu:\nKüll aga 2015 instagramist.\nmitte et see teema üldse trükimusta vääriks, aga tema kunagistest (2013) Twitter'i postitustest küll erilist Eesti-vastasust ei aimdu:\nTa on metsikult kõike, mida talle siin mõned (mina nende hulgas) ette heidavad kustutanud.\n2-3 kuud tagasi oli kõik veel üleval. (9. mai hõiked, Putini pooldamine ning kui vägev on mida Venemaa Ukrainas ja mujal teeb) ja mõllas ta põhiliselt Instagramis, mis nüüd üldse lukus.\nSee ei väärikski trükimusta, kui ta nüüd äkki ei väidaks, et soovib Eesti koondist esindada ning teda on valesti mõistetud jne. Veel sel kevadel pröökas ja avaldas toetust hoopis teisele peremehele.\nIlmselt jõudis lihtsalt kohale, et oma kodumaa koondisesse asja pole aga vaja end ikka pildil hoida.\nEks ta on ära kustutanud. Selle teema 3. leheküljel ka näha ühte tema postitust 9.mai kohta 2a tagasi. Meenub ka endalegi, et eelmise aasta Eesti 0-7 Portugali tulemuse üle Twitteris irvitas.\nMul ei ole flora vastu niimoodi mitte midagi, mind ajab Flora fännide ja toetajate ning muidu toredate inimeste kahepalgelisus närvidele. Klubi omanik on Eesti jalgpalliliidu president klubil on tasuta kasutada Alecoqi igast treeningvõimalused asjad tasuta. Nende vahendite eest saadakse noormängijatele paremaid tingimusi luua ning lepinguid pakkuda kui teistel klubidel kulub see raha igast staadionite ja asjade hooldamisele jne ning ei ole võimalusi noortele selliseid treeningkomplekse rajama. Võidetakse nüüd noortega see tiitel ära ja teised klubid vaakuvad hinge, sest tahavad ka konkurentsis püsida ja läksid riskipeale välja ja kukuvad kokku. Peale seda tuleb Flora fänn jutuga ala Flora süsteem peaks kõigile eeskujuks olema ja see on jätkusuutlik ja kõik klubid peaks niimoodi üles rajatud olema. Ja tüüpiline Flora fänn ei taha näha asja tagamaid ja ta ei vaevugi mõtlema, mis sellise asja üldse võimaldab ning siis tembeltatakse teisi alaarenenudeks.\nBogdani suhtes ma ütlen niipalju, et mina teda samuti Eesti koondisesse ei tahaks. Eesti koondise särki tuleks kanda südamest ja auga. Kui su süda kuulub Venemaa juurde las ta kuulub ja kui sinujaoks on see pisike riik maailmas teisejärguline, siis las me oleme. Kui sa lapsena tundsid, et sa oled Venelane ja Venemaa on sinu kodu, siis selline asi ei muutu ei 5 aasta pärast ei 10 aasta pärast ei 50 aasta pärast. Oma kuuluvust sa ei muuda. Kui sa tunned, et sa oled teise riigi kodanik, aga sa oled üles kasvanud muus riigis ja antakse võimalus esindada ning tunned, et ma suudan selle riigi eest mängida nagu enda oma eest ja anda iga viimse kui higipiisa eesmärgi nimel, siis mina aplodeerin sulle täpselt nagu igale teiselegi koondislasele staadionil. Jalgpallur, kes muudab iga natukese aja tagant oma seisukoht on ebakindel ja siit tekib minu küsimus, et kas meil on oma koondisesse vaja ebakindlaid ja mitte põhimõttekindlaid pallureid? Eduka koondise saab ehitada ülesse ühisele põhimõttele ja enesekindlusele ning koondise särki kandes peaks olema see kõigil ühine ja siis ei tohiks dissitente olla.\nTal oli vahepeal üks kasutaja veel twitteris (ma ei tea kas ta kustutas selle või twitter ise deaktiveeris konto).\nVõiks poisile ikka võimaluse anda. Seda enam, et palju meil neid ründajaid ikka on kes väravaid suudavad lüüa. Peale Purje ei olegi kedagi.\nVaštšuk on sisuliselt terve hooaja mänginud poolikuna. Peamiselt keskel, aga hooaja lõpus ka äärel.\nSee oleks ikka ülikõva prank, kui keegi talle Vene koondise kutse suudaks nüüd valmis viksida...\nJärgmiseks peatuspaigaks siis mullune Bulgaaria pronks Sofia Levsk.\nSama hästi võiks Valeri Karpinil oma teema olla.\nEi mäleta, et Karpin Eesti eest mänginud oleks ja seda teha sooviks.\nTegelt on ta tagantjärele siiski vihjanud, et mänginuks hea meelega ka Eesti eest, aga ... mängis siiski Venemaa eest. Tal oli lihtsalt võimalus valida.\nÜpris korraliku klubi on Vaštšuk leidnud. Saame näha, kas ka Levski eest peale saab ning kuidas mängib. Viibin ise statsionaarselt Bulgaarias, nii et kavatsen silma peal hoida. Samuti on Artjunin pallimas sama liiga vutti.\nKoondise seisukohalt on jätkuvalt õhus küsimus, et kas ta soovib siiralt sinist särki kanda või on koondise esindamise soov tingitud eelkõige huvist oma karjääri seeläbi edendada. Pigem kipun arvama, et Reimi all me teda mängimas ei näe, aga kui Levskis tõuseks põhitegijaks, siis sportlikult peaks kutse kohe kindlasti tulema.\nOn sul fakt välja tuua?\nKindlasti on mul selle kohta ajalehe väljalõige olemas, aga ma ei vaevu seda otsima, võibolla kunagi talvel teen foto sellest. Üpris keeruline otsida lihtsalt.\nNetist vaadates küll kuskilt viidet sellele ei leia. 2010. aasta leidsin kõige hilisema ja tol hetkel esindas Eesti koondist, varasemaid mänge ei näita ja hilisemates pole Venekoondise lõhnagi.\nurmar räägib ju Karpinist, ei?\nIkka Karpinist jah.\nPanin ise villast, sain mehhanisaatori postitusest vähe valesti aru alguses.\nVastsuki juurde tulles, siis ei usu mina et ta siiralt tahab esindada Eesti koondist.\nVõiks, poleks midagi imeliku selles.\nTegelikult on ka see alamfoorumi nimi ise lingvistilisi vastuolusid täis isegi Vaštšuki, Karpinit jms arvestamata. Nt ei ole Sergei "mitteestlasest Eesti kodanikul" Pareikol ametlikku õigust oma teemale Eestlased välismaal" foorumis :)\nViimases mängus Lokomotiv Plovdivi vastu sekkus vahetusest 20 minutiks. Palli sai puudutada vaid korra, kuid suutis Levski ühe ohtlikuma olukorra tekitada. Üldiselt Levski mängis väga kehvasti, omades esimesel poolajal vaid üht võimalust.\nLevski pole ainus tugev sats, kes Lokomotiv Plovdivi otsa komistanud. Viimased on võitnud nüüdseks ka Ludogoretsit võõrsil ja oma linnarivaale Botev Plovdiv, eelmise aasta 5. koht.\nKuidas Bogdanil siis antud hetkeks selle eesti armastusega on? On oma suhtumist muutnud või endiselt Aljosa usku?\nTolles loos kommenteeris ka putsade lugu.\nMis siin enam heietada. Selge on see, et teda ei kutsuta koondisse ja kõik.\nsee oleks üsna rumal, noortekoondises on ju mänginud.\nSaaga sai täna hoogu juurde.\nEks me ikka jälgime, mida ta teeb, aga nagu ütlesin, peab seal toimuma väga suur muutus. Ta peab mänguliselt olema hea. Tean, et ta oli ka vigastatud vahepeal, aga ... Hetkel ma ei näe, et ta peaks olema koondise juures, aga kindlasti ei ole ka nii, et see on Vaštšuk ja me üldse ei vaata, millega ta tegeleb. Hoiame silma peal. Kui ta suudab mänguliselt tõestada, et on väga vajalik Eesti koondisele, siis saab edasi vaadata.\nÜtlen ka, et see peab olema sees (koputab südamele - I. L.). Ei ole see, et olen jalgpallur. Oli aeg tagasi, kus artikleid oli selle kohta (et Vaštšuk tahab Eestit esindada - I. L.), aga mul on otsene telefonikõne, kus ei soovita esindada Eesti koondist, U21-te. Aktsepteerin seda. Me ju näeme ka, mis sotsiaalmeedias on olnud, mida enam küll ei ole üleval.\nKui koondisel on mingid mängud halvasti läinud, on tõmmatud omaltpoolt vett peale, isegi Soccernetis on need artiklid vist üleval olnud. See näitab mingisugust meelsust. Kui see on muutunud, siis see, et kuskil öeldakse, et nüüd tahan ... Telefoninumber on mul avalik ja kokku võime alati saada. Kõik mängud, kus mängime, on lahingud. Seal pead sa usaldama, et mees selja taga on selline, kes on valmis vere välja mängima ja annab endast kõik.\nMa ei välista Vaštšuki osas midagi, aga siin tuleb tahtmist oma käitumise, oleku ja mänguga näidata.\nMa ei tea, millest ta räägib. Ma pole temaga pärast 2015. aastat rääkinud ja ma ei öelnud, et ma ei taha Eestit esindada. Ta peaks uue telefoni ostma või praeguse ära parandama.\nOlen sellest olukorrast väsinud. Tahan Eestit esindada, aga mitte sellist Eestit, kes minu kohta sitta ajab. Eesti meedias ei ilmu minu kohta kunagi positiivseid uudiseid. Mis mul öelda? Kui nad ei taha, et ma Eestit esindaks, siis helistagu ja öelgu. Ma ei hakka seepärast nutma, ma lepiksin sellega ja läheksin eluga edasi. Mind ei huvita, mida inimesed arvavad, ma räägin tõtt. Soovin Eesti koondisele palju edu.\nMa lihtsalt ei mõista. Mängin suures Bulgaaria klubis ja tema kutsub koondisse Eesti liiga mängijaid ning välismaalt neid, kes ei mängi minust paremates klubides. Aga see on tema probleem, mitte minu.\nSelle asemel, et Reimile helistada ja asi ilusasti viisakalt ära klaarida otsustas siis seda teed minna. Ilmselgelt Reimi koondisesse tal tänasest enam kindlasti asja pole. Rumal kutt.\nIlusti sõimab kogu koondist ka kuigi sellest telefonikõnest rääkis ainult Reim ise. Millegi pärast kaldub vist igaüks rohkem Reimi usaldama.\nReimi jutt ka vaheke naljakas ikka. Huvitav, peale millist koondise mangu hagu pani ? Jaa kas ta peab ise helistama ja ennast koondisesse pakkuma kuna vigastusele viidates on korra noortekoondisest loobunud ?\nIlmselt häirib see Venemaa trikolooriga putsa mis netti postitati ja mis vist oli saadetud kellegi venelasest sobra poolt kui öieti mäletan? Kui see hinge narib vaatamata mehe sonadele siis kull veidi veider. Kui Milner saadab Klavanile Inglismaa lipuga putsa ja Klavan selle kuskile ules postitab ja paneb kirja nt. Go England vms. siis vötame teda kui Inglismaa meelne kes ei anna endast sada prossa? Väga imelik teema ja ootaks kindlaid fakte Reimi jutule.\nHuvitav, peale millist koondise mangu hagu pani?\nMuu jutt muuks jutuks, ega ju täpselt ei tea, mida keegi ütles. Aga kas see, et mängija ütleb peale kaotusmängu Leedule "Me* oleme kehvad" on üks osa meelsuse näitamisest? Et kui peale kaotusmängu Leedule peaks mängus mitteosalenud Kostja intervjuus Sääritsale ütlema "Me oleme üsna kehvad", siis on see ka kuidagi meelsuse näitamine ja Reim kutsuks mängija vaibale?\n* jep, antud kontekstis on vist see oluline, et ta nimetab Eestis koondist "meie". noh, peaks veitsa vist isegi positiivne olema vms?\nRäägib Vaštšuk üldse eestikeelt? On meil üldse vaja mingisugust umbkeelset Lepmetsa kõrvale veel koondisesse?\nLepmets ei peaks umbkeelne olema?\nPeale emmis mängu tehtud postitus, mis otseselt ei ole ju halvustav. Fännina ma saan sellisest postitusest aru. Isegi vahest peale kehva mängu on selline tunne, et me oleme täiesti umbluu vennad ja räusanud siin. Aga ega ma sellepärast Eesti vastu oleks või veel enam mõne muu riigimeelne. Ma usun, et iga koondislane on ikkagi ka fänn. Lisaks nagu keegi välja tõi ta ütles "meie". Venemaa ei mänginud ju Leedu lödipükstega. Iseasi kas koondise vaateväljas olev jalgpallur peaks selliseid postitusi tegema. Aga seda võtta pöhjust solvumiseks tundub natuke naeruväärne. Ons ta kunagi noortekoondises näidanud, et ta ei taha joosta vöi meelega möödalöönud vms ? Ega ma ka ei tea. Kui on siis muidugi.\nMulle jääb selle keissi puhul lihtsalt mulje, et Vastsuki jaoks on ainus võimalus süüdi vöi mitte, põlvili roomata Reimi uksetaha ja vabandada selleeest, et ta vigastatuna? koondisesse ei tulnud.\nOn Lepmets nii umbkeelne ? Mul kuskilt meelde jäänud Pohlaku jutust, et koondisesse pääsemise üks punkt on ka Eesti keele oskus. Või on mul hallukad. Või see siis enam ei kehti ?\nOn ju kirjas, et Bogdan andis Õhtulehelegi intervjuu inglise keeles, Aga see selleks, ta on aastate jooksul piisavalt oma suhtumist näidanud, küll kõnede, küll sotsmeedia piltidega. Ei ole vaja sellist tonti.\nLepmets täitsa venekeeles suhtleja, siin näide ka: https://sport.err.ee/82954/levadia-flora-mangu-parim-oli-varavavaht-sergei-lepmets\nNatuke nagu isegi kahju tüübist, aga no eks ta ise on omale selle ämbri kaela tõmmanud. Nüüd oleks võinud ju ajakirjaniku viisakalt pikalt saata, Reimile helistada ja asi oleks pm lahendatud olnud. Aga sellist mõistust kahjuks pole.\nLepmets ei umbkeelne aga tunneb end eesti keeles ebakindlalt ja sellest tulenevalt ei kardab vigaselt rääkida.\nLepmets ei umbkeelne aga tunneb end eesti keeles ebakindlalt ja sellest tulenevalt ei kardab\nKus ta seda on väitnud või öelnud? Ei Premium Liiga Youtube kanalil ei ole ühtegi videot, kus ta annaks intervjuud. 😀\nInimesed, kes teda rohkem tunnevad.\nMillegipärast on nii, et vaid Flora venelased julgevad end eesti keeles väljendada, kui vaid vähegi oskavad. Aga vapper Lepmets, kes ei karda väljakul kedagi, varem ei kartnud kedagi ka väljaspool platsi, aga vot eesti keelt rääkida pelgab? Kas pole selleks siiski mingit muud põhjust?\nNatuke huumorit teemasse :D\nMeelsust näitas pigem vast su poolt välja jäetud irooniline "šokk" ja mingi emotikon.\nMa tõin lihtsalt esimese näite, mis meenus ja mille kohta mingi viide kohe kätte jooksis. Sotsiaalmeediasse ei ole kõik postitused teatavasti pidama jäänud.\nE: Aga mind üllatas täna hoopis rohkem see väide, et Eesti meedias ei kirjutata temast üldse positiivselt. See pani küll kukalt kratsima, sest Soccernetis oleme kogu aeg ta tegemisi kajastanud, ta väravaid TOP-idesse valinud ja rääkinud vajadusel hiilgemängudest. Seejuures saanud selle tõttu mitmete lugejate pahameele osaliseks. Aga vb Soccernet ei lähe siis lihtsalt meedia alla.\nIgatahes kokkuvõttes väga huvitav keiss. Mängijatüübina oma julgusega ta mulle isiklikult sümpatiseerib.\nMillegipärast on nii, et vaid Flora venelased julgevad end eesti keeles väljendada,\nLääne kultuuriruumi PR mõttes Vaštštukilt täiesti küündimatu reaktsioon. Üritab näidata, et on kõva mees - sest ei sobi alandlik olla ja mingile tondile ise helistada.\nSamas eestlaste kohta meie ütlemine näitab rohkem meelsust kui shok kirjutamine.\nKas nende artiklite jms. pole ka natukene see, et on vähe paisutatud seda asja. Et oh küll on intekaid ja postitusi ja könesi. Kuigi tegelikult ongi see putsakeiss. Mis on lopmatuseni labi nammutatud. Siis noortekoondisesse vigastusetõttu mitte tulemine ja mingi vee peale laskmine. Too artikekl tuli endilgi meelde kui lugesin aga eriline veepealetõmbamine see mu arust küll pole.\nUmbkeelsuse kohapealt. Kuigi see tuleb paljudele üllatuseks aga isiklikust kogemuset tean. Kui toimub mingi kokkupuude ja inimesed tunduvad taiesti umbkeelsetena. Jaa kui nii aastapärast hakkad inimestega vennastuma siis näed, et Eesti keel on tegelikult täiesti olemas. Tuleb isegi arusaadavalt suust välja. Jaa küsimuse peale, et vapsee oled öppinud, siis vastuseks sain, et keel on koguaja olemas lihtsalt väga ebakindel tundub rääkida kui ei oska hästi. Ilmselt neile tundub see oskamstus veel suuremana. Aga kui on vaja on see tegelikult olemas ja tunduvalt parem kui Zakal tolles videos. Teine probleem. Paljud kes isegi üritavad tavaelus rohkem purssida siis vastatakse neile juba automaatselt Vene keeles. Ka eestlased.\nKui inimene utleb, et ta on eestlane. Tõukab enamvahem keelt on kodakondne siis mis seal vahet on. Ma olen enam kui kindel, et kui Vassiljev, Kruglov ja Dmitrjev kokku saavad ja kerge ohtusoogi teevad, siis nad ajavad ka omavahel naaberriigi keeles omi asju. Kas peaks ka nemad kuidagi kahtlusealla seadma oma meelsuses? Neil sellesosas joppas, et kui nad noored olid siis FBd jms. vaga ei olnud.\nLöpetuseks, ma ei usu elusees, et Poom Lepmetsale trennis Vene keeles asju lahtiseletab.\nPaljud kes isegi üritavad tavaelus rohkem purssida siis vastatakse neile juba automaatselt Vene keeles. Ka eestlased.\nPõhimõtteliselt nii on jah. Küll kõik need Lepmetsad ja Vaštšukid oskaksid eesti keeles ka enam-vähem intervjuu anda, aga ajakirjanikud küsivad sisukamate vastuste jaoks meelega võõras keeles. Ma usun, et kõigil teil, kes oskavad lisaks eesti ja inglise keelele veel mingit keelt nii B1-B2 tasemel on olemas kogemus, kus selles keeles rääkides välismaal teiega vesteldes sujuvalt inglise keelele üle minnakse, sest nii on lihtsalt lihtsam.\nOled sa kunagi kuskilt kuulnud, et mängija ise helistab treenerile ja hakkab koondise kutset manguma? Asjad peaks ikka vastupidi käima, et treenerid võtavad mängijaga ise ühendust.\nkutset ei pea ju manguma. viisakalt vabandma/seletama, sõjakirve matma ja soovi avaldama, et kui võimalust, siis hea meelega aitan.\nmis puutub keele küsimusse, siis tuleb meelde alati kohe Valeri Bondarenko - täiesti vabalt räägib eesti keeles pikad jutud ära, aga alati ütles (vähemalt Narva aegadel), et intervjuus räägin vene keeles. Nii ta mõte kindlam ja selgem (kas mingit suhtumist selle taga oli, siis selleks peab olema mõtetelugeja).\nMeelsuse näitamine? Pigem on tegu reaalsusega. Kui kostja sellise inteka annaks, kas siis oleks ka tema ka venemeelne? Reimi antud intekas on muidugi ka naljanumber.\nReimi antud intekas on muidugi ka naljanumber.\nReim vähemalt ei postita 9. mail sotsiaalmeediasse suuri võitu tähistavaid bännereid.\nStatistika ütleb, et koondise puhastest eestlastest mängijatest ka keegi on padu EKRE toetaja ja keegi on Putini fänn. Otsime välja ja neid ka enam koondisse ei võta?\njep. sealt hakkas see lumepall veerema. ma seda väga " olin loll " juttu ei usu. kui sa suudad teada, mis 9 mail toimub ja sellega esineda sotsiaalmeedias noorena, tead sa ka mis on tulemus hiljem.\nEi olnud ju väga kaua aega tagasi seegi kui Florat ja noortekoondisi regulaarselt esindav seltsimees Sorga kerges skandaalis oli seoses Aljoša kujuga. Nüüdseks ilmselt pildid sotsiaalmeediast kustutatud. Sellist tõrjumist, nagu Vaštšuki puhul miskipärast ei täheldanud ei siis ega veel vähem hetkel. Kui sellised asjad meile ei sobi, siis peaks olema nulltolerants kõikidele venemeelstele jalgpalluritele, mitte valikuliselt, et kes kus mängib.\nSportlikult ei ole küsimustki, et Vaštšuk peaks võimaluse saama vähemalt sõpruskohtumistes, ilmselt enamatki, aga paraku on mõlemapoolne kommunikatsioon piinlikul tasemel.\nkeegi on padu EKRE toetaja ja keegi on Putini fänn.\nKas see mitte üks ja sama asi ei ole.\nKanakari vs Vaštšuk\nVäga raskelt seeditav lugu. Noor(palju ta oli siis, 18? 19?) jalgpallur annab noortekoondise peatreenerile teada, et tead, mul vigastusega mure ja ei saa kaasa lüüa. Peatreener tõlgendab seda kõvahäälselt kui põhimõttelist ja igavest selja keeramist Eesti koondisele.\nÜldisema Eesti-vastasusena tõlgendatakse ka 9. mai tähistamine (muuhulgas ka)sotsiaalmeedias.\nLisaks kaunistab noormees enda putsasid mingil hetkel Vene lipuga.\nOlgu, eeldame kõige halvemat ja võtame tõena, et mees tõesti valetas vigastuse kohta ja näitas muidu üles lugupidamatust meie võimsa (noorte)koondise suhtes.\nNüüd, mitu aastat hiljem on mees kinnitanud vägagi kõlavalt enda soovi koondist esindada, enda armastust Eesti vastu ja kahetsenud isegi neid venemeelsuse väljendusi. Aga ikkagi on mees väljaheidetu seisuses.\nMa saan aru, et siin on kõik võitlevad ateistid ja kristlikku andestust pole mõtet mainida, aga nii palju võiks ikkagi inimlikku mõistmist olla, et aru saada, et isegi täiskasvanud intelligentsed inimesed korrigeeriad elu jooksul enda vaateid ja ütlevad teatud seisukohtadest lahti. Saati siis veel noor jalpalluri!)!\nMa ausalt ei kujuta ette, mida Bogdan praegu tegema peaks. Roomama pisarsilmil šokolaadi ja lilledega Reimi ukse taha ja anuma andestust? Paluma uut võimalust ja lubama, et ta on muutunud mees ja enam iial selliseid vigu ei korda? Süüdistab enda eksimustes enda moraalset arenematust ja palub võimalust Reimi toel inimeseks ja meheks kasvada? Võis mis need “väga selged sammud” peaksid olema, mida siin nt Järvela on maininud?\nParajalt eidelik mulje jääb.\n1. Kutt oli alaealisena venemeelne, nüüdseks on sellest väga selgelt lahti öelnud ja soov on koondist esindada.(Paralleel on Beglarishviliga täiesti olemas, esindas viimanegi veel 3 aastat tagasi "Georgia" koondist)Ühte aetakse kaikaga koondisesse ja teist mitte. Kivi koondise kapsaaeda.\n2. Kutt ütles koondisele ajutiselt ära et ei saa seda esindada ja juba teist aastat avaldab selget soovi seda esindada.(Paralleel täiesti olemas olema Sappineni näol kes hiljuti ei esindanud koondist sest pidi klubis kohanema)Viimase puhul eeldasid veidral kombel koondise tüürijad juba ise et mees vajab aega kohaneda. Kivi koondise kapsaaeda.\n3. Kutt ütles et ei soovi koondist üldse mitte esindada.\nVastsuk väidab et sellist kõne pole olnud ja Reim et tal on olemas lausa salvestus.\nAga kui salvestus on olemas miks hoitakse seda kui reliikviat. Kivi koondise kapsaaeda.\n4. Reimi ja Vastsuki vahel on vimm. Vimm sai alguse sellest et Reim ütles meedias et Vastsuk ei soovi koondist esindada.Nüüd kui vimm on juba tekkinud, kes peaks kellele helistama ? See kelle käes on ohjad või see kellele tehti ülekohut. Kivi koondise kapsaaeda.\n5. Koondise 2-3 ründajana nähakse kedagi teist taktikalistel või kvalitatiivsetel põhjustel. Vastsuki kvaliteedis ei maksa kahelda sest ründajatest mängib kõige tugevamas konkurentsis. Samuti taktikaliselt on meie koondise puhul alati räägitud et vaja on targetmanni ja kui Bogdan ei ole täpselt seda tüüpi mängija siis andestage mulle. Kivi koondise kapsaaeda.\nVaata mis nurga alt tahad, ikka läheb kivi koondise kapsaaeda.\nMa küsiks nii, et kas koondisel on vaja sisekliima lõhkujaid? Seninähtu põhjal ütleks küll, et viga on endiselt mängija poolne, mitte Reimi poolne. Kui ta pole 2015 aastast Reimiga rääkinud - olgu põhjuseks siis kas vigastus, mitte esindamine vms, siis Martin Reimi telefoninumbri sebimine ja talle ISE helistamine on kindlasti üks kõige lihtsamaid asju. Kui ta loodab veel, et tema poolne pöördumine meedias talle koondisekutse toob, siis edu talle.\nMa ei tea Vaštšuki käekäigust midagi, olen vaid tema putsade pilti näinud. Aga kui tegemist on mehega, kelle võimed lubaks koondises mängida, siis ei ole vaja lahata seda, mis kunagi oli, vaid mõlemal asjapoolel teineteisega ühendust võtta, öelda üks sorry ja hakata mehejuttu rääkima. Koondise boss võib siis jonnida, kui oleme maailmameistrid ja soovijate järjekord on ukse taga.\nVaštšuki eiramine on seda arusaamatum, sest sarnaselt Vaštšukiga ütles ju ka Liivak toona noortekoondise kutsest ära. Kui Reimil on salvestus kus Vaštšuk annab selgelt mõista, et ei taha koondist esindada, siis ladugu see letti, et ka ajakirjaniud seda kuuleks.\nMis te tõesti usute, et ta peab Eesti esindamist auasjaks? Läheb jookseb kodumaa eest ninast vere välja? Ma tõesti kahtlen selles. Pigem on soov saada koondisse tingitud sellest, et edendada oma karjääri.\nMiks ta peaks ise helistama ja manguma koondise kutset? Nii asjad ju tavaliselt ei käi.... Reim peaks temale helistama ikka.\nUus treener, uus võimalus.\nAga miks ta ei või ise helistada ja öelda, et tema meelelaad on muutunud? Ajakirjanduses väljapurskamine küll midagi paremaks ei tee. Nagu teismelised armunud, kes on tülli läinud ja keelduvad esimesena vabandamast.\nKoondisekutset ei pea manguma, aga kui sa tunned, et peatreeneril on su kohta mingi ekslik arvamus tekkinud, siis maailma üks lihtsamaid asju võiks ju olla ise peatreeneriga ühendust võtta ja öelda, et kuule, sorri, siin on nüüd mingi kamm - räägime asjad selgeks. Mitte jaurata ajakirjanduse vahendusel, et ärge ajage sitta ja ma siis ei tulegi.\nJah, võib-olla on ka Reim siin millegagi puusse pannud, aga olles temaga elus mõned korrad ikka kokku puutunud, siis julgeks öelda, et väiklus on küll üks suhteliselt viimaseid asju, mida annab talle süüks panna. Muide, nüüd lennujaamas Vaštšukist rääkides võttis ta ise ilma küsimata üles teema, et Deschamps jättis ka MM-koondisest mõned mehed välja ja valis teised, kes sisekliimale paremini mõjuvad. Ma arvan, et nutikas inimene oskab siit ise ka ridade vahelt lugeda. Ja kui see on põhjus, siis koondise koostab peatreener ja tal ongi oma valikuteks sajaprotsendiline õigus, nii Eestis kui igal pool mujal. Kindlasti on asju, mis jäetakse avalikkusele rääkimata, aga mille pealt otsused langevad, või arvab keegi tõesti, et Reimil ei ole Eesti kogu mängijatevalikust vägagi selget pilti ees ühes kõigi meeste plusside ja miinustega? Kindlasti on see selgem kui siinsetel foorumlastel. Ühtlasi ääremärkuse korras, et nõue, nagu Reim peaks nüüd ajakirjanikele oma sõnade kinnitamiseks mingi kõneeristuse vms avalikustama, on küll kindlasti üks jaburamaid asju, mida siit viimasel ajal loetud.\nPüha lihtsameelsus! Tibla tundmisega on osadel foorumlastel vägagi kehvad lood.\nReim alati on tubli mees...\nSee mehejutu ajamine ja asjade klaariks rääkimine võivad nähtavasti kõvasti iseloomu taha jääda. Miskipärast suudan ennast väga hästi Vaštšuki asemele mõelda: mitte üldsegi tavapäratu kutse tagasilükkamise tulemusena oled mitu aastat hiljem enda meelest ebausalt justkui eluaegne paaria. Ja kui enda vastupidistele kinnitustele vaatamata tunned, et jõupositsioonil olev osapool sind ikka vananenud või moonutatud faktide põhjal ründab, siis tekib küll tahtmine keskmist sõrme näidata. 23-lt kindlasti.\nJa Eesti koondise kasutamine enda karjääri edendamiseks - mees on ilma igasuguse koondiseta praegu tõsiseltvõetava jalgpallimaa tippklubis, samal ajal kui koondise raudvarad kuskil Korvatundrus istuvad. Ei tundu ju väga pädevat. Magusat lepingut oleks tõenäoliselt targem saada Putinit kiites.\nJa pidev tiblaks sõimamine selle eest, et kunagi sai Aljoša juurde nelke viidud ja Venemaa või Vene koondise vastu sümpaatiat näidatud ajal, mil meie Eesti poliitikas on täiesti austatud ja isegi kiidetud neointerrindelased, kes iga päev rahvusriigi hävitamisest rääkides endal märjaks ajavad(aga seda eesti keeles!) - no ma ei tea.\nReim on siin mitmes intervjuus kurtnud lollide ja ründavate netiommentaatorite, eraldi ka soccernetlaste üle. Loodan väga, et Vaštšuk siia kunagi ei satu(jahjah, ta ei oskaks siia nemtskami bukvami jõudagi ja ei saaks millestki aru, hihii-hahahaa).\nVastsuki kvaliteedis ei maksa kahelda sest ründajatest mängib kõige tugevamas konkurentsis. Samuti taktikaliselt on meie koondise puhul alati räägitud et vaja on targetmanni ja kui Bogdan ei ole täpselt seda tüüpi mängija siis andestage mulle. Kivi koondise kapsaaeda.\nSinu mõtete tõsiseltvõetavus on täielik null, kui sa ei tea isegi seda, mis positsioonil mees mängib.\nJa kui juba mängimisest juttu, siis viimati käis mees ametlikus võistlusmängus väljakul oktoobri alguses.\nJormma on sama suur jalgpalliekspert nagu Toomas Tõniste on inglise keele filoloog.\nSelleasemel et kontekstist lõik välja rebida ja kõigele mis ütlesin vesi peale tõmmata tuleks pöörata tähelepanu sellele et koondise mõistes ründaja positsioonile pakub konkurentsi tihtipeale ka keskvälja, ääre või isegi kaitsemängija (tamm)...\nsaan aru, et jalkafännid on tihtipeale veidi lineaarse mõtlemisega, aga loodan, et te tõesti ei arva tõsiselt, et koondisesse peaks kutsuma selgelt eestivaenuliku ja umbkeelse jorsi, kes oma varasemate tegude (vene lipuga putsad, u21 mitteesindamine, üheksanda mai ovatsioonid, eesti koondise naeruvääristamine, mõningatel andmetel rossija dressipluusis ringipatseerimine ja muu sarnane) valguses ja nüüdse suurvene-imperialismi stiilis plõksimisega peatreeneri suunas, oleks selgelt koondise kliimat lõhkuv vant.\nma ei tea, kas ta kaalus vahepeal venemaa koondise esindamist, kodakondsuse võtmise teel, aga hetkel tundub pigem sedamoodi, et bogdan on välja nuputanud, et eesti koondise esindamine võiks avada talle uusi shansse isiklikus karjääris.\nInimene on teadupärast võimeline oma seisukohti muutma. Ennem kui talle ei anta võimalustki, ei saa kindlalt väita, et ta koondise sisekliimale kuidagi halvasti mõjuks. Ta on ilma koondiseta kaugemale jõudnud kui ükski teine koondislane(v.a Klavan). u21 koondise kutsest ütles ta ju ära vigastuse pärast, aga seda tõlgendati kohe soovi koondist mitte esindada. Butsade asi oli ju nooruse lollus ja selle eest ta ka vabandas. Kuidas ta on koodist naeruvääristanud? See kui ta ütles Leeduga mängu järel ausalt välja kuidas asjad on?\nkutsume koondisesse ja riietame sinisesse särki antipatrioodi, kelle viimased väljaütlemised on, et 'ei taha esindada eestit, mis minu kohta sellist sitta ajab' ja 'peatreener parandagu oma telefon ära'?\nnooruse lollus või mitte, aga meelsus ja suhtumine, mis on kodust ja kasvukeskkonnast juurdunud, elu jooksul ei muutu. 23-aastane inimene peaks aru saama, mida ta ütleb või teeb või mis eestlastele ajaloolistel või muudel põhjustel korda läheb.\nma ei tea, mis see täpselt olema peaks (arusaadav ja eestikeelne kommunikeerimine, et esindab koondist tingimusteta, selgitamine, vabandamine..), aga kui midagi diametraalselt ei muutu, siis mina mingit viiendat kolonni eesti koondises näha ei taha.\nTa on ilma koondiseta kaugemale jõudnud kui ükski teine koondislane(v.a Klavan).\nMoment nüüd. Kas sa tahad öelda, et koondist esindamata jõudnud nii kaugele või eesti jalgpallurina üldse? Et nagu tuleb Klavan ja siis tüki tühja maa järel Vastsuk?\nTa vist mõtles praeguseid koondislasi. Et on kõikidest praegustest üle, v.a. Klavanist, seejuures koondist esindamata. Ma sellele alla ei kirjutaks.\nvõibolla on asi minu asjatundmatuses, aga ma ei ole kindel, kas 12 väravat ründaval poolkaitsjal kolme aasta jooksul lätis ja varumehena laenulolek bulgaaria kolmandas klubis, mis euroopas kunagi midagi saavutanud ei ole, on ikka nii kõva sõna, et mängijat iga hinna eest ja põhimõtteid silma kinni pigistades eirates, koondisesse meelitada.\nKas ei pääsenud see Bogdan Bulgaariasse tänu Riia treenerile, kes ta kaasa võttis, paar korda proovis ja siis loogiliselt varupingile saatis. Nii mõnigi meie mees on ilma koondise abita kaugemale jõudnud. Kasvõi Austraaliasse.\nKus ma ütlesin, et on kõikidest koondislastest üle? Ma ikka mõtlesin liigat ja klubi taset, aga kui sellest ei taheta aru saada siis pole midagi teha.\nTõsi, Sa ei öelnud, mida Sa mõtlesid. Kõik oletasid midagi. Meie viga.\nRiia ei ole väga kaugel\nMa proovisin mõelda ja päris otseselt välja ei mõelnud. Mis põhimõtteid? :)\nkvaliteetlehe suurelt valgelt juhilt ja kunagiselt jalkafännilt oleks eeldanud ehk üle keskmise võimet analüütiliseks mõttetööks ja loogilisteks järeldusteks, aga. ))\nlisaks meelsusele, lojaalsusele ja keeleoskusele, siis kuigi vast päris täpselt selle kaasusega ei hambu, võiks ehk olla üheks märksõnaks ka konstantin nahk.\nnatuke nagu tühjad sõnad, et kuidas sa seda mõõdad? teenime nõukogude liitu, nagu kunagi öeldi. et hoia suu kinni ja kohe oled patrioot? veider.\nReim sina ?\nVõi pigem sai mängija vigastada! Ja vaevalt keegi mõnda puujalga teise klubisse kaasa võtab!?\nMartin mõnus tola muidugi. Tuleb arutellu ja hakkab lihtsalt needeldama. Tuletan meelde, et teemapüstituseks on üks sibul (jah just nii) versus eesti koondis. Kui Martin arvab, et kandidaadi eelnevad tegevused ei ole piisavad argumendid (et meelsus oleks teada, siis minu jaoks on), siis vaba mees ja vaba maa. Loodan, et ei pea nüüd hakkama lojaalsust ühele tolale lahti defineerima ja mingit sotsioloogilist uurimust tegema.\ntulla väitma, et vanuses a la 20-23 on toimunud mingi ingli puudutus on ka kind of retarded kui kogu indiviidi ülejäänud tegevus (kasvõi see intervjuu) näitab vastupidist. Lepiks ehk sellega, et üks vend on tainas ja päris iga vend ka koondisesse kuuluma ei peaks. Individuaalne rehabiliteerimine ei toimu aga elus nii, et karjutakse mõnele õhtulehe vennale torusse, et "ma nüüd olen muutunud, aga vastik väike nihverdis seal koondise pukis ei taha sellest aru saada ning üleüldse võix ta oma telo arve ära maksta kui minuga rääkida tahab".\nNõus plasticuga. Juurde võiks ju lisada, et mees tõmbas endale nüüd uuesti vee peale, kui soovitas peatreeneril endale uus telefon osta või vana ära parandada. Selliste väljaütlemiste pärast on mujal suured staaridki kutseta jäänud, rääkimata kellegist Vastsukist, kes, nagu keegi siin kirjutas, sai platsile viimati oktoobrikuus.\nVäga täpne. Ma pean seda Eesti jalgpalli probleemide pingereas kohale umbes miljon. Täiesti suvakas personaaliaotsus. Kuid samas ei saa salata, et mulle pakub huvi just selle keeldumise defineerimine, sest koondis (või Flora vms) on vene kutte täis ja päris huvitav on siinset arvamust ja kirjeldust sinna peegeldada. Selles vallas tundub, et peaasi, et suu kinni hoitakse, siis on okei. Aga taipohh, mingi venelane ütleb, et Putin on nagu nitševoo, siis on kõik perses.\nluban endal jääda endiselt arvamusele, et noormees, kes rossija dressis rahvusstaadioni ümbruses ringi pedaalib, netis kuldse vene kotkaga butsadega edvistab, georgi lintide ja spasibo deduška plkatitega sotsiaalmeedias esineb, intervjuusid eesti meediale inglise keeles jagab, samas keeles kaotuste puhul koondist tambib, eesti rahvusest koondise peatreeneriga ülbitseb, ja kohalikku meediat temast tak kak nado kirjutama õpetab, ei kuulu eesti rahvuskoondisesse.\nolen koplis ja lasnamäel kasvanud ja tean, et sellistest pikemas vaates meie riigile rõõmu ei ole ))\nJah, nii lihtne see ongi - imetle Putinit, Stalinit või keda iganes aga hoia vähemalt suu kinni. Küllap on koondises teisigi mehi, kes rohkemal või vähemal määral arvavad sama aga nemad saavad teatud asjus vait oldud ja nendega ka probleemi pole.\nMuurek võttis asja muidugi tabavamalt kokku.\nei ole küll jüri lina veendunud õpilane, kuid kõlab õigepisut õõnsalt, kui riigi suuruselt teise-kolmanda päevalehe suur valge pealik evib ja publitseerib, kas suuremates või väiksemates sootsiumites, sellisttüüpi tõekspidamisi )\nPaha lugu jah. Mine või virgiinialastele kurtma.\nÜks Eesti sportlane esindas Soome noortekoondist ja nüüd tahab Eestit esindama hakata. Loomulikult ei saa sellist meest võtta, sest ta on ju reetur ja kindlasti rikub meeskonna sisekliimat.\nJa milline eestlane seda ütleb?\nKa eestlaste seas on olnud vendi, kes treeneriga pahuksis ja on nemadki kutse alt vabad olnud, seniks kuni on plõksimine või misiganes distsipliiniprobleem oma lahenduse saanud. Seda eelkõige mängija initsatiivil ning teemade sirgeks vaidlemise teel.\nTäiesti arusaamatu on see eesti200 lollplakati paralleel - mis see siia puutub? Nii võiks ju asja ka teistpidi keerata, venelane võib omada mistahes tõekspidamisi, olgu need kui tahes vastuolus meie ja koondiseväärtustega aga oma koha peab meeskonnas ikka saama, muidu on segregatsioon! Kõlab nagu üks hea " lääne väärtus" kunagi :)\nMe räägime Eesti rahvuskoondisest ja selle esindamisest. Siin tahate või mitte, on mõned reeglid ja neid reegleid tuleb austada. See mida seltsimees Bogdan korraldab ei lähe sellest sõelast ka pekstes ja punnitades mitte kuidagi läbi.\nära kunagi vaidle demagoogiga. kõigepealt tõmbab ta su enda tasemele ja siis lööb sind kogemusega. )\nei mäleta, et keegi koondise eestlastest oleks kunagi reklaaminud, et putin ja tema šovinistlik agenda on okei, aga see selleks.\nkellelgi ei ole midagi kostja, zenjovi, dmitrijevi ega kellegi teise vastu omadest, kes ei presenteeri, ega heroiseeri veebis vaenuliku võõrriigi ja okupatsiooniga seonduvat sümboolikat, tahavad koondist esindada, ei tööta oma riigi vastu ja annavad intervjuusid eesti keeles.\nei midagi ksenofoobset, aga kuigi sünnikoht on tallinn, ei ole taolise suhtumise ega hoiakuga mängija koht rahvuskoondises.\nhttp://m.sport.delfi.ee/jalgpall/article.php?id=85029479 ehk keegi saab täis teksti ülesse panna.\nRasked ajad :D pigem annetan selle 99 senti heategevuseks.


postitatud Märtsil 25, 2016 Aprill 25, 2019 by Forex signaalid\nKui soovite kauplemist valuutavahetusturul, ilma et peaksite investeerima märkimisväärselt palju aega ja raha uurimistegevusse ja praktikasse, siis täpsed Forex signaale on see, mida sa vajad.\nForex signaalid annab sulle kõike, mida vajate, ilma et peaksite oma tehinguid välja mõtlema - aga see ei tähenda seda just mistahes signaalid töötavad. Kui soovite maksimeerida oma kasumit ja vältida kahjumeid, on vaja täpseid, õigeaegseid ja usaldusväärseid signaale.\nMida tähendab Forex täpsus?\nIlmselt pole valuuta signaali strateegiat 100% on täpne. Kuid täpne Forex signaali pakkuja suudab pakkuda rohkem täpsed signaalid kui ebatäpsed. FxPremiere täpsus varieerub ja keskmiselt aastas 70% edukas.\nForex pakkuja eesmärk ei ole anda teile õiget kaubandust iga kord, et tagada teie kasum üle keskmise kahjumi - see on see, kuidas te raha teenite turul. Nii et kui valuutapakkuja ei pruugi olla 100% täpseid tehinguid ükshaaval, peaks neil olema üldiselt täpsed tehingud.\nNende tehingud peaksid suures osas raha teenima - niikaua kui järgite nende juhiseid. Oluline on märkida, et kõik müügistrateegia mis kindlustab raha usaldusväärselt, olenemata sellest, kui palju raha see teeb, on põhimõtteliselt "võitja" strateegia; see on tingitud investeeringute lisamise imest.\nKuid täpsus ei ole ainult signaali ise, vaid ka selle signaali ajakohasus ja Forexi signaalimisteenuse taga tehnoloogia. Kui teie tehinguid lükatakse teile ühe tunni või isegi mõne minuti hiljaks, võib see teie tegelikku toimivust muuta. Nii et Forex täpsus ei reguleeri ainult kauplemissignaale ise - see hõlmab ka seda, kui täpselt on kauplemise signaali levitamine teile.\nMõnel forexi signaali pakkujal on palju võimalusi, kuidas saada teid kauplemisele, samal ajal kui teised valuutapakkujad võivad tegutseda ainult ühe liidese kaudu. Mida raskem on see tegelikult teie jaoks saama teie kauplemissignaalid, seda vähem on tõenäoline, et saate kasumit teenida.\nKuidas on loodud täpsed Forex signaalid?\nTäpne forexi signaalid luuakse samal viisil kui muud Forex-kaubandust identifitseeritakse; kasutades tehnilist analüüsi.\nErinevad teenusepakkujad kasutavad erinevaid tehnilise analüüsi vorme, kuid kõik kasutavad turgudel saadud teavet võitjate strateegiate väljatöötamiseks. Forex signaali pakkujaid juhivad kogenud, teadlikud ettevõtjad, kes mõistavad turgu intuitiivselt ja intellektuaalsel tasandil. Paljud neist kauplejatest on tabanud oma suurepäraseid kauplemisstrateegiaid - ja mõnel neist on isegi arenenud tehnoloogia, nagu andmekaevandamine ja mustrite tuvastamise algoritmid, mis aitavad neil turul aega.\nOn palju, mis läheb täpse forexi signaali loomiseks; see pole lihtsalt arvatav.\nSee tähendab, et mitte paljud ettevõtted suudavad pakkuda täpseid Forex signaale keegi võib pakkuda kauplemise signaale Internetis. Signaalide pakkumine tasuta teenuste pakkujana (peamiselt oletused) on väga erinev, pakkudes signaale professionaalseks Forex-kauplemise signaalideks.\nLugege meie juhendit Tasuta v. Tasulised signaalid paremini mõista teenuse kvaliteedi erinevust.\nKaubanduse täpsuse eelised\nLihtsalt öeldes: te ei saa ilma usaldusväärsete signaalideta usaldusväärset kasumit teenida. Ilma täpsete signaalideta on valuuta turg sisuliselt mänguliseks.\nNeed, kes kasutavad ebaõigeid signaale, võistlevad iga kauplemisega, kas nad võid või kaotavad, ja neil on No Way mida öelda. Isegi koos õige raha haldamine, on riskid liiga suured. Kõigi turgude puhul on tekk varjatud, kui juhuslikult juhtub; see tuleneb leviku tasust, mida peate maksma iga kauplemisega. Seega, isegi kui teete pankrotti täiesti juhusliku muutuse, ei pruugi te tõenäoliselt isegi puruneda; teie konto sureb tuhande kärbe surma.\nEbatäpsed signaalid võivad olla muul viisil täpsed; need võivad põhineda vigase analüüsi tulemusel ja seega võib see tegelikult põhjustada teid aktiivselt kaotada raha, mitte seda kasu saada.\nForex kauplemise signaalidega töötamine võib olla väga kasulik neile, kes pole veel õppinud kõike, mida turul on vaja teada. Nad pole mitte ainult suurepärane õppevahend, vaid nad on ka kehtiv ja väärtuslik kauplemisstrateegia.\nKauplemise signaalid annavad üksikisikul võimaluse õppida parimatest ettevõtjatest ja alustada parimate ja kõige täpsemate tehingute algatamist enne nad on pidanud tundideks oma aega hoolikalt uurima.\nTäpsete signaalidega töötava ettevõtja suudab oluliselt kasutada teavet, mida mõned ettevõtjad on aastakümnete jooksul oma karjääri jooksul saavutanud, ilma et nad peaksid ise midagi õppima. Õige signaaliga saavad kauplejad märkimisväärset kasumit vaid mõne minutiga päevas - kõik, mida nad vajavad, on isiklikult algatada oma tehingud ja vaadata oma raha haldamist.\nKuidas leida täpseid signaale?\nMis nii palju valuuta signaali pakkujaid kui seal on olemas, siis kuidas saate teada, kellele usaldada?\nSa ei saa lihtsalt minna kõige populaarsemate pakkujatega, sest sageli pole võimalik öelda, kui palju inimesi on tegelikult signalisatsiooniteenuse kasutamine. A. Forex teenusepakkuja võib nõuda tuhandeid kliente, kuid ei ole võimalik öelda, kas nad tegelikult teevad. Selle asemel peate leidma paar poleeritud, professionaalsete forexi pakkujate ja seejärel uurima nende mainet.\nKäivitage Forexi signaali pakkujate veebiotsingu alustamine. Leiate nimekirja pakkujatest, kes on kättesaadavad ja kasutavad huvitavaid valuutapaare. Siit saate otsida internetiaadresside arvustusi. Teil peaks olema võimalik leida iseloomustusi ja muud teavet selle kohta, kas teised kauplejad leidsid, et nende signaalid on kasulikud või mitte. Arvamused on üldiselt olulised, kuid veenduge, et olete nende lugemisel kriitilise tähtsusega. Mõned kauplejad jätavad halva ülevaate lihtsalt sellepärast, et nad isiklikult raha kaotasid, isegi kui nad ei järginud kauplemissignaale, nagu neil peaks olema.\nSiin on mõned märksõnad Forex signaali pakkuja, mis on tõenäoline mitte olla täpne:\nAjaloolisi andmeid pole. Hea Forex signaali pakkuja suudab näidata oma erinevate kauplemisstrateegiate kasumit / kahjumi potentsiaali aja jooksul. Kuigi varasem tootlus ei suuda ennustada tulevikus toimivust, annab see siiski teile hea näitaja selle kohta, kuidas nende strateegiad üksteisega võrreldes toimivad, ja näitab teile, et need on minevikus olnud täpsed.\nHealikud ettemaksed. Hea Forex signaali pakkuja peaks suutma õigustada oma väärtust teile enne peate lööma märkimisväärse summa hulka. Paljud head Forex pakkujad pakuvad prooviversiooni või odavat algaja valikut; nad teavad, et kui hakkate "võitma" turul, jätkub.\nTasuta teenused. Hea Forex signaali pakkuja ei pruugi olla täiesti tasuta. Faktid, mis teevad valuutapakkuja hea - ekspertteadmised, õigeaegne analüüs, muudavad need väärtuslikuks. Kui valuutapakkuja annab oma signaale ära tasuta, ei ole nad väärt makstakse.\nUued teenused. Forex signaali pakkujad tulevad ja lähevad pidevalt. Sa tahad leida teenusepakkujat, kes on olnud vähemalt paar aastat. Vastasel juhul võib neil olla ebastabiilne ärimudel; isegi kui nende Forex signaalid on täpsed, ei pruugi nad jääda piisavalt kaua, et saaksite tegeliku kasumi.\nNagu näete, on täpne Forex signaali pakkujate leidmine teie jaoks hädavajalik edu kui kaupleja.\nTäpsed signaalid annavad teile kõik, mida soovite kasumit teenida - ebaõigete signaalide korral võib teie konto lõpuks kaotada. Säästke aega ja raha, leidke ja kasutage täpseid kaubandussignaale .__\nFxPremiere on tegelikult Forex signaali pakkuja, kes pakub oskusi, kogemusi ja ajalugu tagatud signaale. Saate otsida ülevaateid ja teavet veebisaidil, et otsustada, kas need on teie jaoks õige kauplemislahendus.\nHeitke pilk meie Kuidas see töötab kuidas alustada!\nSee kirje oli märgitud Täpne Forex signaalid, live forex uudised. Järjehoidja permalink.\n← Alustuseks tugi ja vastupanu kauplemine\nAlgaja kauplemisjuhend USDJPY →


Judges - CCJE - Euroopa Kohtunike Konsultatiivnõukogu (CCJE) - ARVAMUS nr 9 (2006) Teadmiseks Euroopa Nõukogu Ministrite Komiteele Kohtunike rollist rahvusvahelise ja Euroopa õiguse tõhusa kohaldamise tagamisel”\nStrasbourg, 10. novembril 2006\nEruroopa Kohtunike Konsultatiivnõukogu\nARVAMUS nr 9 (2006) Teadmiseks Euroopa Nõukogu Ministrite Komiteele Kohtunike rollist rahvusvahelise ja Euroopa õiguse tõhusa kohaldamise tagamisel”\nReport of the 10th meeting - Bucharest (Romania), 22-24 March 2006\nKäesoleva arvamuse võttis CCJE vastu oma 7-l nõupidamisel (8. - 10. novembril 2006 Strasbourgis)\nDokumenti võidakse keeleliselt toimetada\n1. Ministrite Komitee palus Euroopa Kohtunike Konsultatiivnõukogul (CCJE) lähemalt uurida mõnesid (Euroopa kohtunike globaalses raamtegevuskavas1 sisalduvaid) küsimusi, nagu Euroopa inimõiguste konventsiooni ja muude rahvusvaheliste õigusinstrumentide kohaldamine, dialoog siseriigi ja Euroopa kohtuinstitutsioonide vahel ning asjakohaseid rahvusvahelisi tekste puudutava teabe kättesaadavus.\n2. CCJE täheldab, et siseriiklikel õigussüsteemidel tuleb üha sagedamini tegelda rahvusvahelist laadi õigusküsimustega ja seda nii üleilmastumise tõttu kui tulenevalt sellest, et rahvusvaheline õigus ja Euroopa õigus2 pööravad ühe suuremat tähelepanu pigem isikute- kui riikidevahelistele suhetele. Selline areng tingib muutusi kohtunike koolituses, tegevuspraktikas ja koguni töökultuuris, kui siseriiklikud kohtunikud tahavad õigust mõista kooskõlas tänapäeva maailma vajaduste ja püüdlustega ning austada demokraatlikes riikides tunnustatud õiguspõhimõtteid.\n3. Nimetatud areng peaks esmajärjekorras oluliselt mõjutama kohtunike koolitust, rahvusvaheliste kohtuinstantside vaheliste suhete iseloomu ning nende normide hierarhiat, mida kohtunikul tuleb üha suurenevas õigusallikate hulgas arvesse võtta; teiseks nõuab see areng, et eelnimetatud tegevuste elluviimiseks tuleb riigiasutustel üha enam rakendada mitmesuguseid lisaressursse.\n4. Seetõttu pidas CCJE kasulikuks vaadata üle, missugune on kohtunikule rahvusvahelises kontekstis tõhusaks tööks ning Euroopa ja rahvusvahelise õiguse kohaldamiseks vajalike vahendite hetkeseis. Käesoleva arvamuse eesmärgiks on saavutada rahvusvahelise ja Euroopa õiguse, eeskätt inimõiguste õiguse kvaliteetne kohaldamine. Nimetatud eesmärgi saavutamise vahendid on kohtunike koolitus, asjakohase teabe ja dokumentide kättesaadavus, aga ka kirjalik ja suuline tõlge.\n5. Selles plaanis rõhutab CCJE, et siseriigi kohtunik on rahvusvaheliste ja Euroopa lepingute, sealhulgas Euroopa inimõiguste konventsiooni, mille osapooleks tema riik on, austamise ja nõuetekohase rakendamise garant.\n6. Käesolev arvamus täiendab CCJE arvamust nr 4 (2003) kohtunike väljaõppe ja täiendkoolituse kohta siseriiklikul ja Euroopa tasandil; nimetatud arvamuses sisalduvad kaalutlused kehtivad tegelikult täies mahus ka käesolevas arvamuses käsitletavate küsimuste suhtes.\nA. SISERIIGI KOHTUNIKELE ASJAKOHASTE RAHVUSVAHELISTE JA EUROOPA ÕIGUSINSTRUMENTIDE KOHTA TEABE JA DOKUMENTIDE TAGAMINE3\na) Kohtunik peab hästi tundma rahvusvahelist ja Euroopa õigust\n7. Ühiskondade järjest suureneva rahvusvahelistumise kontekstis omavad rahvusvahelised ja Euroopa õigusaktid ja kohtupraktika üha kasvavat mõju siseriiklikule õigusele ja kohtupraktikale; kohtunik peab nimetatud õigusvaldkondi põhjalikult tundma, et olla suuteline täitma kohtunikukohuseid kooskõlas demokraatlikele riikidele ühise seaduslikkuse põhimõttega. Seetõttu peab kohtunik olema valmis end kursis hoidma õiguspraktika rahvusvaheliste arengutega ja neis osalema. Kohtunik peab tundma ja oskama kohaldada rahvusvahelist ja Euroopa õigust, eriti inimõiguste küsimustes.\nb) Kohtunikule tuleb tagada võimlus saada teavet rahvusvahelise ja Euroopa õiguse kohta\n8. Nii rahvusvaheline kui Euroopa õigus ja kohtupraktika arenevad kiiresti nii kvantiteedi kui keerukuse mõttes. Et kohtunik saaks end nii Euroopa kui rahvusvahelises kontekstis kindlalt tunda, peab riik endale võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et kohtunikul on võimalik täiel määral aru saada asjakohastest Euroopa ja rahvusvahelistest tekstidest, eeskätt neist, mis seonduvad inimõiguste kaitsega, võimaldades seeläbi kohtunikul oma ülesandeid paremini täita.\nc) Rahvusvahelise ja Euroopa õiguse lisamine ülikoolide õppekavadesse ja kohtunike koolituskavadesse\n9. Paljudes riikides moodustavad rahvusvahelise õiguse, Euroopa õiguse, sealhulgas inimõiguste alaste lepingute kursused, osa ülikoolide õppekavadest. Samas nõutakse vaid üksikutes riikides kohtunikukandidaadilt nende ainevaldkondade süvateadmisi.\n10. CCJE peab oluliseks, et rahvusvahelise ja Euroopa õiguse küsimused oleksid ülikooli õppekavades sees ja et seal, kus kohtunikuametisse saamiseks tuleb eksam teha, nende küsimuste tundmist nõutaks.\n11. Nii üld- kui spetsialiseerunud kohtunikele tuleks organiseerida sobivaid rahvusvahelise väljaõppe- ja täiendkoolituse programme. Kuigi Euroopa riikides on kohtunike väljaõppe ja täiendkoolituse süsteemid erinevad, on rahvusvahelise ja Euroopa õiguse alane koolitus võrdselt oluline kõigi Euroopa kohtutraditsioonide jaoks.\n12. Mõnedes riikides korraldab rahvusvahelise ja Euroopa õiguse erikursusi spetsiaalselt kohtunikele või siis kohtunikele ja prokuröridele mingi kohtunike koolitamise institutsioon (sealhulgas kohtunikuteenistuse komisjon) või justiitsministeerium või mõlemad koos.4 Teistes riikides ei pakuta mingit rahvusvahelise ja Euroopa õiguse koolitust; neis riikides on kohtunikel tavaliselt võimalus osaleda üldistel kursustel, mida korraldavad kas kohtunikud ise või mingid muud organid (ülikoolid, advokatuur, välismaised kohtunike koolitamise asutused).\n13. Selles kontekstis juhib CCJE tähelepanu Euroopa Nõukogu normistikule5 kohtunikele rahvusvaheliste lepingute kohaldamise alase koolituse korraldamise osas, milles kinnitatakse vajadust (a) arendada ülikoolides rahvusvahelise õiguse, lepingute ning Euroopa ja muude rahvusvaheliste institutsioonide uurimist; (b) kui võimalik, siis hakata kontrollima rahvusvaheliste normide kohaldamise oskust kohtunikuks saamiseks vajalikel eksamitel ja konkurssidel; (c) arendada kohtunike väljaõppe ja täiendkoolituse raames rahvusvahelist mõõdet; (d) korraldada Euroopa Nõukogu raames ja koostöös teiste Euroopa institutsioonide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega kohtunike ja prokuröride koolitusseminare, et paremini tundma õppida rahvusvahelisi instrumente.\nd) Tagada kohtunikele rahvusvahelise ja Euroopa õiguse alane kvaliteetne väljaõpe\n14. Seoses rahvusvahelise ja Euroopa õiguse alase koolitusega leiab CCJE, et vastava valdkonna koolitajate hulgas peaks kohtunikud olema tugevalt esindatud. Kohtunikele mõeldud koolitus peaks hõlmama kohtute seisukohast olulisi spetsiifilisi aspekte ning koolitusel tuleks jagada asjakohaseid õppematerjale, sealhulgas kaugõppeks mõeldud materjale, mida levitada üle interneti. CCJE õhutab koostööle riigisiseste koolitusinstitutsioonide vahel ja leiab, et teave selliste kursuste ja nendes osalemise võimaluste kohta peaks olema läbipaistev.\ne) Rahvusvahelise ja Euroopa õiguse alase teabe kohtunikele kättesaadavaks tegemine pidevalt ja ligipääsetaval moel\n15. CCJE juhib tähelepanu sellele, et mitte kõik kohtunikud ei saa regulaarselt täielikku ja kaasajastatud teavet rahvusvaheliste ja Euroopa õigustekstide ja kohtupraktika kohta. Ka seal, kus kohtunikud saavad õigusteavet kas elektrooniliselt või paberkandjal, ei sisalda riikide ametlikud teatajad kuigi sageli informatsiooni rahvusvahelise ja Euroopa õiguse kohta. Mõned riigid siiski annavad välja spetsiaalseid infokirju teabega rahvusvahelise õiguse kohta. Mõnikord annavad muud institutsioonid, nagu kohtunike väljaõppekeskused, koolituskeskused või kohtute haldamise asutused, informatsiooni rahvusvaheliste ja Euroopa kohtute viimaste lahendite kohta. Teavet võib leida ka riigi perioodilistest õigusväljaannetest.\n16. Üksnes internetiühenduse tagamisest ei piisa, et riik oleks täinud oma kohustuse anda piisavat teavet ja tagada vahendid rahvusvaheliste ja Euroopa õigusküsimuste kohta teabe saamiseks.\n17. CCJE soovitab, et kõigil kohtunikel peaks olema juurdepääs õigustekstidele nii paberil kui elektrooniliselt, et nad saaksid rahvusvahelise ja Euroopa õiguse alal vajalikke otsinguid sooritada. Niisugused võimalused tuleb kohtunikele tagada spetsialistide abiga ja kui tarvis, siis tsentraliseeritud teenuse vormis, millega tagatakse kohtunike informeerimine suuremal määral kui pelgalt nende tööks hädavajalik on.\n18. Vaid üksikutes riikides korraldavad justiits- või välisministeeriumid kohtunike tarbeks asjakohaste tekstide, sealhulgas Euroopa Inimõiguste Kohtu konkreetset riiki puudutavate otsuste, tõlkimise nende emakeelde. CCJE arvates peaksid riigid seda olukorda kiiresti muutma; riigi nõuetekohane toetus peaks hõlmama ka tõhusate tõlketeenistuste loomist niisuguste õigusalaste tekstide tõlkimiseks, millest kohtute töös kasu võiks olla (vt ka punkt 23).\n19. Kohtunike tööle kaasaaitamiseks peaks olema kergesti kättesaadav täielik, läbitöötatud, indekseeritud ja annoteeritud informatsioon, sest üksnes kohtunik ise peaks otsustama teabe asjassepuutuvuse üle, vajadusel kohtu dokumenditeenistuse või nõunike abiga.6 Tuleks kaasa aidata koostöö suurenemisele kohtute tsentraliseeritud ja kohalike dokumenditeenistuste ja/või raamatukogude ning väljaspool kohtusüsteemi tegutsevate raamatukogude ja dokumendikeskuste vahel.\nf) Tagada kohtunikele vahendid võõrkeelsele teabele juurdepääsuks\n20. Eelöeldut arvestades märgib CCJE, et võõrkeelte oskus on oluline vahend, mis aitab kohtunikul olla kursis rahvusvahelise ja Euroopa õiguse arenguga.\n21. Käesoleval ajal võimaldavad väga üksikud riigid kohtunikele tasuta keeltekursusi; mõnikord subsideerib riik selliseid kursusi osaliselt; mõnikord pakutakse sellist võimalust üksnes konkreetsetele kohtunikele, kes teevad rahvusvaheliste ja Euroopa institutsioonidega koostööd.\n22. CCJE õhutab riike võtma vajalikke meetmeid, sealhulgas subsideerimist, et võõrkeelte õpetamine kohtunikele moodustaks osa kohtuniku baas- või spetsialiseeritud väljaõppest.\n23. Riigid peaksid tagama, et kohtutel oleks võimalus pöörduda õigus- ja rahvusvaheliste teenistuste poole niisuguste dokumentide tõlkimiseks, mida kohtunikud vajavad, et olla kursis rahvusvahelise ja Euroopa õiguse vastavate valdkondadega. CCJE on teadlik, kui kulukas on niisuguste teenistuste rahastamine ning soovitab seetõttu, et neid teenistusi rahastaks riigieelarves selleks spetsiaalselt ettenähtud eelarvest, et vältida kohtute tegevuseks eraldatavate eelarveliste summade vähenemist selle arvel.\n24. Kirjalikku ja suulist tõlget peavad tegema kvalifitseeritud professionaalid, kellede pädevust tuleks lubada kohtunikel kontrollida, kuna nende töö omab puutumust kohtunikutööga.\nB. DIALOOG SISERIIKLIKE JA EUROOPA KOHTUASUTUSTE VAHEL7\na) Dialoog on vajalik, olgu see ametlik või mitteametlik\n25. Siseriiklikel kohtutel on kohustus Euroopa õigust täide viia. Paljudel juhtudel peavad nad seda vahetult kohaldama. Samuti peavad nad siseriiklikku õigust tõlgendama vastavuses Euroopa standarditega.\n26. Kõigi siseriiklike kohtunike jaoks on Euroopa Inimõiguste Kohtu ja – kui asjakohane – Euroopa Ühenduste Kohtu (EÜK) kohtupraktika allikaks, millest lähtudes Euroopa õigust sisustada.\n27. Dialoog siseriiklike ja Euroopa kohtuasutuste vahel on vajalik ning tegelikult see juba toimib; selle edasist arengut tuleb asjakohaste meetmetega toetada.\n28. Tõhusa dialoogi soodustamiseks riikide ja Euroopa kohtute vahel on tarvis võtta siseriiklikele kohtunikele suunatud meetmeid, mis soodustaksid teabevahetust ning, kui võimalik, ka vahetuid kontakte institutsioonide vahel.\n29. Selline dialoog võib toimuda erinevatel tasanditel. Formaalsel, protseduurilisel tasandil on institutsionaliseeritud dialoogi näiteks eelotsuse menetlus, mida rakendatakse Euroopa Ühenduste Kohtus. Siseriiklikele kohtunikele võiks anda laiemaid võimalusi ka Euroopa Inimõiguste Kohtu toimimises osaleda. Märksa mitteametlikumat laadi dialoog leiab aset siis, kui kohtunik külastab või stažeerib kas Euroopa Inimõiguste Kohtus või Euroopa Kohtus või muudes rahvusvahelistes või Euroopa kohtutes, aga ka riigis või rahvusvahelisel tasandil toimuvate seminaride ja kollokviumide ajal.\n30. CCJE täheldab, et mitteametlikku dialoogi loetakse kohtunike koolitusprogrammide osaks. Vastavates programmides osalevad pragu peamiselt kõrgemate kohtute (ülemkohtud, konstitutsioonikohtud) kohtunikud. CCJE on arvamusel, et kuigi on oluline, et kõrgemate kohtunike kohtunikel oleksid tihedad sidemed rahvusvaheliste kohtuasutustega, peaksid siseriiklikud koolitajad hoolitsema selle eest, et sarnased dialoogivõimalused ei piirduks üksnes kõrgemate kohtute kohtunikega, sest paljudel juhtudel on just esimese astme kohtunikud need, kes peavad Euroopa norme ja kohtupraktikat vahetult hindama, kohaldama ja tõlgendama. Erinevate riikide kogemus näitab, et mitteametlik dialoog väikese mastaabiga ürituste raames on osutunud kõige viljakamaks.\nb) Vahetu suhtlemine siseriiklike kohtunike vahel\n31. Dialoog siseriigi ja Euroopa kohtute vahel on kohtunike Euroopa tasandil suhtlemise vaid üks aspekt, suure tähtsusega on ka erinevate riikide kohtunike omavahelised suhted. Siseriiklikel kohtunikel tuleb sageli uurida, kuidas teiste riikide kohtunikud rahvusvahelisi ja Euroopa norme kohaldavad ja/või tõlgendavad ning nad on varmad üksteise kogemustest õppima. Erinevate riikide kohtunike omavaheline dialoog on oluline ka vastastikuse usalduse põhimõtte tugevdamiseks Euroopa kohtusüsteemide vahel, mis omakorda aitab kaasa siseriiklike kohtuotsuste rahvusvahelisele levikule ja lihtsustab vastavate otsuste täitmist erinevates riikides.\n32. Eriti asjakohased on vahetud kontaktid erinevate riikide kohtunike vahel, sealhulgas siseriiklike koolitusasutuste organiseeritud seminaride, kohtunikevahetuste, õppereiside jms vormis. Kasulikke partnereid võib selleks leida Euroopa tasandil tegutsevate koostööprojektide kaudu.\n33. Kohtunikele tuleb anda praktilist teavet konkreetsete vahetusprogrammide kohta ning neile tuleb tagada võrdne võimalus soovi korral neis osaleda.\nC. RAHVUSVAHELISE JA EUROOPA ÕIGUSE KOHALDAMINE SISERIIKLIKES KOHTUTES8\na) Kohtuniku roll ja normide hierarhia\n34. Rahvusvaheliste ja Euroopa standardite kohaldamine sõltub suuresti sellest, missugusena on sätestatud nende staatus siseriiklikus õiguses, sealhulgas põhiseaduses.\n35. Täheldati, et selle eesmärgi saavutamisel on takistusi. Need on tingitud info kättesaadavuse probleemidest, „psühholoogilist” laadi probleemidest ja spetsiifilistest õigusprobleemidest.9\n36. Kahte esimest takistust saab ületada eelkirjeldatud meetmetega, mis teenivad Euroopa õigusdokumentidele parema juurdepääsu võimadamist ja institutsioonidevahelist paremat dialoogi.\n37. Õigusliku iseloomuga takistuse osas leiab CCJE, et üldiselt tunnustavad riigid rahvusvaheliste lepingute primaarsust siseriikliku õiguse ees, kui need lepingud on kord juba ratifitseeritud ja/või vajadusel siseriiklikku õigusse inkorporeeritud. Enamikul juhtudel sätestatakse primaarsus riigi põhiseaduses üheaegselt põhiseaduse primaarsusega. Mõnedes riikides tuleneb rahvusvahelise õiguse primaarsus riigi kõrgeima kohtu otsustest. Tavaliselt asetseb Euroopa inimõiguste konventsioon hierarhias riigi põhiseadusest madalamal, ent parlamendis vastu võetud seaduste suhtes siiski eripositsioonil; praktikas on selle põhimõtte elluviimisel kasutusel mitmed erinevad variandid.\n38. Enamikul juhtudel võimaldab siseriiklik õigus ja õigustraditsioon riigiülese sätte ja siseriikliku õiguse sätte konflikti korral anda eelistus rahvusvahelisele konventsioonile või lepingule. On üks alternatiiv, mille kohaselt siseriiklik kohus peab oma menetluse peatama ning edastama asja arutamiseks konstitutsioonikohtule. Samas on riike, kus kohtud on kohustatud kohaldama siseriikliku õiguse sätteid isegi juhul, kui need on vastuolus näiteks Euroopa inimõiguste konventsiooniga.\n39. Igas riigis on nimetatud instrumentide tõlgendamiseks ja siseriiklikku õigusesse inkorporeerimiseks oma süsteem, mis sõltub neile omistatud staatusest. Ebamäärasuse vältimiseks peaksid kohtud, kui vähegi võimalik, tõlgendama ja kohaldama siseriiklikke õigusakte ning arendama siseriiklikku kohtupraktikat nii, et see toimuks kooskõlas Euroopa õigusega ja rahvusvaheliste ja Euroopa põhimõtete ja arusaamadega.\n40. Nii kohtunikele kui seadusandlikule ja täitevvõimule on siduv õigusriigi põhimõte. CCJE leiab, et on oluline, et erinevate riikide kohtunikud tagaksid rahvusvahelise ja Euroopa õiguse, mis seaduslikkust propageerib, austamise selle õigusega nõuetekohaselt arvestades sõltumata sellest, missugune on siseriiklik õigussüsteem.\nb) Siseriiklik ja rahvusvaheline/Euroopa kohtupraktika ja õigusdokumendid, eeskätt Euroopa Nõukogu soovitused\n41. Kohtupraktika mõjutab rahvusvaheliste ja Euroopa standardite kohaldamist, kuna kohtunikud peavad tõlgendama sisseriiklikku õigust riigiülese õiguse valguses, jäädes samas truuks oma riigi põhiseaduse standarditele.\n42. Seoses Euroopa Inimõiguste Kohtu ja – kus asjakohane – Euroopa Kohtu praktikaga on täheldatavad kaks tendentsi: esimene ja levinum on see, et siseriiklikud kohtud arvestavad nimetatud kohtute otsustega ka juhtudel, mil need pole täitmiseks kohustuslikud. Teine tendents on, et kohtupraktikale omistatakse pretsedendi staatus ning siseriiklikud kohtud peavad seda järgima.\n43. Kuigi riikide kohtunikud arvestavad rahvusvahelist ja Euroopa õigust ja kohaldavad seda, ei taga see veel, et siseriiklikud õigusaktid oleksid vastavuses Euroopa Nõukogu soovitustega, mida peetakse nn pehmeks õiguseks.\n44. Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee võib teha liikmesriikidele soovitusi küsimustes, millede suhtes on kokku lepitud „ühtne poliitika”. Soovitused ei ole liikmesriikidele siduvad, kuigi Euroopa Nõukogu Statuut annab Ministrite Komiteele õiguse nõuda, et osalisriigi valitsus „informeeriks teda meetmetest”, mida on võetud soovituste alusel (vt Euroopa Nõukogu Statuudi artikkel 15.b).\n45. CCJE rõhutab, et on väga soovitatav, et uute seaduste väljatöötamisel lähtutaks Euroopa Nõukogu soovitustest. Samamoodi peaksid kohtunikud, kui vähegi võimalik, sätteid tõlgendama viisil, mis on vastavuses rahvusvaheliste standarditega, isegi kui need on paika pandud „pehme õigusega”.\nc) Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste järgimine\n46. Mõnedes riikides on võimalik juba enne Inimõiguste Kohtusse kaebuse esitamist taotleda Euroopa inimõiguste konventsiooniga väidetavalt konfliktis oleva lõpliku kohtuotsuse revisjoni. CCJE märgib samas, et suures osas riikides on esmalt vaja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust riigi kahjuks ja alles seejärel saab taotleda lõpliku otsuse ülevaatamist.\n47. Kompensatsiooninõude Euroopa inimõiguste konventsiooni rikkumise eest saab tavaliselt esitada alles siis, kui Euroopa Inimõiguste Kohus on rikkumise tuvastanud. Enamikus riikides ei ole võimalik taotleda sellise rikkumise tuvastamist ega hüvitist selle eest enne, kui Euroopa Inimõiguste Kohus on rikkumise tuvastanud.\n48. CCJE on teadlik, et enamikus riikides ei ole Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmine siseriiklikes seadustes sätestatud; mõnedes riikides saab otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid määrata konstitutsioonikohus.\n49. Rõhutades, kuivõrd oluline on Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud ühiste tähtsate õiguste tagamine ning toonitades, et siseriiklikud kohtunikud on samal ajal ka Euroopa kohtunikud, õhutab CCJE kohtunikke õiguse tõlgendamisel või kehtiva menetlusõiguse raames igal võimalikul juhul kasutama kõiki neile kättesaadavaid ressursse selleks, et a) asju uuesti läbi vaadata, kui on toimunud Konventsiooni rikkumine ja seda ka juba enne Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust ning b) määrata rikkumiste eest hüvitis niipea, kui võimalik. Seadusandjad peaksid kaaluma võimalust menetlusõigust muuta, et abistada siseriiklikke kohtunikke selle üle-Euroopalise ülesande täitmisel.10\nKOKKUVÕTE SOOVITUSTEST JA JÄRELDUSTEST\nA. Seoses kohtunike koolitamisega rahvusvahelise ja Euroopa õiguse valdkondades, asjakohase teabe kättesaadavusega, võõrkeelte kursuste ja tõlkevõimalustega soovitab CCJE järgmist:\n(a) riigid peaksid kohtunike sõltumatust austades ja kohtunike koolitamisega tegelevate sobivate sõltumatute organite kaudu tagama piisavad vahendid tagamaks kohtunikele rahvusvahelise ja Euroopa õiguse alase koolituse;\n(b) rahvusvahelise ja Euroopa õiguse ja kohtupraktika eelteadmised tuleks tagada nende ainete lisamisega ülikoolide õigusteaduskondade õppekavadesse;\n(c) nõuetekohased teadmised rahvusvahelise ja Euroopa Õiguse alal peaksid olema üheks tingimuseks, millele kohtunikuametisse nimetatavad inimesed peavad veel enne ametisse astumist vastama;\n(d) rahvusvahelise ja Euroopa õiguse alane koolitus peaks mängima olulist rolli kohtunike väljaõppes ja täiendkoolituses; kohtunike koolitusele selles vallas tuleks kasuks rahvusvaheline koostöö riikide koolitusinstitutsioonide vahel;\n(e) kättesaadavaks tuleks teha teave rahvusvahelise ja Euroopa õiguse, sealhulgas rahvusvaheliste ja Euroopa kohtute otsuste kohta; koostöös kohtute dokumenditeenistuste, raamatukogude ja nõunikega tuleks kohtunikule tagada juurdepääs sobivalt indekseeritud ja annoteeritud teabele; pakutav teave peab olema täielik ja koheselt kättesaadav;\n(f) sobivate meetmetega – sealhulgas subsideerimisega – tuleks tagada, et kohtunikud õpiksid võõrkeeli valdama; lisaks peaks kohtutele olema kättesaadav kvaliteetne kirjaliku ja suulise tõlke teenus ja seda lisaks tavalistele kohtu tegevuskuludele.\nB. Seoses tähtsusega, mida CCJE omistab siseriiklike kohtuasutuste suhetele ja koostööle nii omavahel kui rahvusvahelisel tasandil, eriti Euroopa kohtuasutustega, kutsub CCJE üles:\n(a) arendama nendevahelisi vahetuid kontakte ja dialoogi, nt konverentsidel, seminaridel ja kahepoolsetel kohtumistel, kuna just väheste osavõtjatega üritused on selles plaanis eriti väärtuslikud;\n(b) korraldama kohtunikele külastusi ja õppeprogramme, nagu neid korraldavad riikides kohtunike koolitusega tegelevad institutsioonid ja riikide kohtuasutused, aga ka mõned rahvusvahelised kohtud üksikute kohtunike ning muude siseriiklike ja rahvusvaheliste kohtuasutuste tarbeks;\n(c) niisuguste kontaktide, dialoogide, külastuste ja programmidega hõlmama kõikide kohtuastmete, mitte ainult kõrgemate kohtute kohtunikke;\n(d) andma teavet ja astuma samme, et hõlbustada kohtunike ligipääsu veebilehtedele ja andmebaasidele, mis on kättesaadavad teiste riikide ja rahvusvahelistele kohtunikele.\nC. Vaatamata sellele, et Euroopa õigussüsteemide vahel on erinevused, tervitab CCJE riikide kohtunike jõupingutusi seaduste tõlgendaja ja seaduslikkuse valvuri rolli täites ja vajadusel teiste riikide kohtunikega ideid vahetades, eesmärgiga:\n(a) siseriiklikke õigusakte austades tagada, et siseriiklik õigus ja sealhulgas kohtupraktika oleksid vastavuses rahvusvahelise ja Euroopa õigusega, nagu seda vastavas riigis kohaldatakse;\n(b) vähenda, kui vähegi võimalik, selle põhimõtte kohaldamise erinevusi süsteemides, kellele on siduvad ühed ja samad rahvusvahelised standardid;\n(c) tagada, et siseriiklik õigus, sealhulgas kohtupraktika, austaks Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat, konkreetselt sellega, et võimalusel tagatakse asja uuesti läbivaatamine juhtudel, mil Euroopa Inimõiguste Kohus on tuvastanud Euroopa inimõiguste konventsiooni või selle protokollide rikkumise ja kui rikkumist ei ole võimalik mõistlikult kõrvaldada või kompenseerida muul moel kui asja uue läbivaatamisega;\n(d) nõuetekohaselt arvestad Euroopa Nõukogu soovitustega.\n1 Vastu võetud Ministrite Komitee 740. nõupidamisel, dokument CCJE (2001) 24.2 Mõistet Euroopa õigus kasutatakse käesolevas arvamuses laiemas tähenduses, nii et see hõlmab nii Euroopa Nõukogu instrumente, eeskätt Euroopa inimõiguste konventsiooni, kui ka Euroopa Ühenduse õigust ja muid Euroopa Liidu instrumente, kui see on asjakohane ja liikmesriikides kohaldatav.3 Vt Euroopa kohtunike globaalse tegevuskava punkt IV (d).4 Euroopa Nõukogu liikmesriigid osalevad nn Lissaboni võrgustikus (the network for the exchange of information on the training of judges and prosecutors – kohtunike ja prokuröride koolitust puudutava teabe vahetamise võrgustik), mille moodustavad erinevate riikide kohtunike ja prokuröride koolitust korraldavad asutused.5 Vt eeskätt Lissaboni võrgustiku teise nõupidamise lõppjäreldusi (Bordeaux, 2.-4. juuli 1997).6 Vt ka CCJE arvamus 6 (2004) mõistliku aja jooksul asja õiglase arutamise ja kohtuniku rolli kohta selles, arvestades vaidluste lahendamise alternatiivsete meetoditega, punkt 65.7 Vt Euroopa kohtunike globaalne raamtegevuskava, punkt IV c.8 Vt Euroopa kohtunike globaalne raamtegevuskava, punkt IV b.9 Vt eriti Lissaboni võrgustiku teise nõupidamise lõppjäreldusi (Bordeaux, 2.-4. juuli 1997).10 CCJE peab asjakohaseks meelde tuletada, et Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli 14 alusel, mis avati allakirjutamiseks 2006. aasta maikuus, on Ministrite Komiteel, kui ta seda kahe-kolmandikulise häälteenamusega otsustab, õigus alustada Kohtus menetlus riigi vastu, kes mõnd kohtuotsust ei täida. Samuti saab Ministrite Komiteel olema õigus taotleda Kohtult otsuste tõlgendusi. See on mõeldud hõlbustama Ministrite Komitee tegevust otsuste täitmise üle järelevalve teostamisel ja eeskätt selle väljaselgitamisel, missuguseid meetmeid oleks otsuse täitmiseks tarvis võtta.


Testige, kas teil on kõik vajalik videokohtumiseks olemas Pank video teel tegi elu ikka väga mugavaks. Pank ei annaks kunagi pimesi laenu, teadmata, mis eesmärgil seda kasutatakse ning samuti peaks käituma ka sina. Näitleja ja loovjuht Lauri Pedaja peab ennast tõeliseks koerainimeseks ja tema parimaks sõbraks on segavereline koer Ruudi. Ee, sest see aitab teid enda jaoks sobivama laenu leidmisel. Alati ei peagi pangakontorisse tulema. „Rahvusvahelise loomakaitsepäeva eesmärk on pöörata tähelepanu loomade heaolu parandamisele ja lemmikute rollile inimeste elus. Digiprofit OÜ juhatuse liige Innovatsiooni juures on oluline see, kes on esimene. Olin alguses skeptiline, aga kõik sujus tõrgeteta. Koerte tiimijuhiks on tuntud näitleja Lauri Pedaja, kasside tiimijuhiks laulja Helen Adamson, kelle ülesanne on motiveerida inimesi hääletama ning seeläbi tuua rohkem tähelepanu loomade heaolule. Mul oli vaja ettevõttele konto avada, aga auto oli remondis ning mugav transport pangakontorisse puudus. Kõik on turvaline! Olete digitaalselt identifitseeritud ning teie andmed on kaitstud, panganõustaja aitab teid igal sammul. Lepingud, graafikud ja muu detailirohke info on mõlemal osapoolel mugavalt silme ees. Selle raames loodi veebiplatvorm https://kassvoikoer.ee/et/ , mis aitab ka välja selgitada, kas eestlased on pigem kassi- või koerainimesed.\n| Hoiata kaasmaalasi ja aita teadlasi!\n. Täitke registreerimisvorm ja me võtame teiega ühendust sobiva aja kokkuleppimiseks.\nArvelduskonto avamine videokohtumisel on võimalik Eesti residentidele. Konto sai avatud väga väikese ajakuluga. „Ruudi võtmine on parim investeering, mis olen teinud," kiitis Pedaja, kelle jaoks on kampaanias osalemine eriti südamelähedane, sest ka tema enda lemmik on võetud varjupaigast. „Võtsin koera varjupaigast, sest tahtsin pakkuda hüljatud loomale turvalist ja armastavat kodu," lausus ta, kutsudes üles ka teisi seda tegema. Pangaasjad nüüd korda ka video teel! Internetipangas oleva spetsiaalse videolahenduse teel. Meil on kõik väikelaenu pakkujad eestis. Ja pank video teel töötab ju ka väljaspool Eestit. Videolahenduse kasutamiseks on vaja arvutit, internetiühendust, veebikaamerat, mikrofoni ning ID-kaarti , Mobiil-ID-d või Smart-ID-d.\nEesti naine põrutab: naised. -\n. SEB pangaprotsesside kaasajastamine on väga tänuväärne, sest see hoiab kokku kliendi aega ja raha. Selleks et julgustada inimesi üles näitama, et nad hoolivad loomade heaolust ja turvalisusest, viivad Pedigree ja Whiskas läbi ühiskampaania. Süda kuulub neljajalgsele sõbrale Hääletusvõistluse põnevaks muutmiseks on moodustatud kaks tiimi, millel on oma juhid. Videokohtumise ajal olingi väljaspool Eestit, aga kiireloomulised lepingud said sõlmitud ja pangaasjad korda. Samuti soovime lõbusa võistluse käigus lõpuks jõuda vastuseni, kas oleme kassi- või koerarahvas. „Meie eesmärgiks on pakkuda parimat hoolitsust hüljatud loomadele ja leida neile uued kodud. avada ettevõtte pangakonto ja sõlmida pangateenuste lepinguid; allkirjastada dokumente; küsida panga teenuste ja toodete kohta; küsida abi ettevõtte loomisel e-äriregistris. Samas vaimus edasi, SEB.Velillo OÜ juhtkonna liige. oktoobrini, mil tähistatakse rahvusvahelist loomakaitsepäeva


Vasta kommentaarile 10. märts 2019 20:39\nProgramm valib kui palju hääli mingi erakond saab.\nVasta kommentaarile 07. märts 2019 10:18\nMiks kaitstakse Eesti Vabariigis lausa idioodi järjekindlusega e-valimisi? Mis on selle tegelik põhjus? See, et e-hääletus ei vasta Põhiseadusele, ei ole ei Riigikohtule ega Riigikohtu Põhiseaduse Järelvalve Komisjonile mingi uudis. Lisaks ei usalda suur osa valijatest e-hääletust. e-hääletus on 100% häkitav juba valijate arvutites.\nka Aja Lugu postitas:\nAga kuidas REF teisiti oleks uuesti võimule saanud? Vaatamata VEB-fondi saagale,"kuulsale" Siimule, rollotajatele, tallinki geissile, nordicale, ESML-ile, mõttetult lõhkuvale-raiskavale Rail Balticule, üleskerkinud meeletule rahapesuafäärile ning alati otseselt refiga seotud dopinguafääridele? Kas peetakse Eesti rahvast absoluutselt lolliks, kes selliseid juhtima eelistavad, et rahvall veel 10 nahka üle kõrvade tõmmataks??? Tohutu anomaalia e-häältes näitas selget hirmu teiste võidu korral ja seetõttu nikerdati seekord erilise innuga - pandi ikka kuhjaga juurde. Hea oligi! Sest lisati liiga ahnelt ja PILL AETI LÕHKI! Kui tulemus ületab igasuguse loogika, eelarvestuse ja mõistlikkuse piiri, hakatakse ju otsima viga, SEST TULEMUS VÄLJUS SUURELT IGASUGUSE USUTAVUSE PIIRIDEST! Ahnus ajas upakile....\nVasta kommentaarile 07. märts 2019 11:36\nE-valimised on oma loomisest peale ülesehitatud Eesti Põhiseadust eirates. Siin ei ole loodud ühtlasi ja ühetaolisi tingimusi paberkandja- ja e-valijatele . E- valijad on arvatud nagu madalama IQ inimesteks kes ei ole võimelised läbi mõtlema keda nad valida tahavad, et see number korralikult kirja panna. Nemad võivad oma otsust nädal aega mitu korda muuta ja hääle jälle teisele kandidaadile kanda. See seadus ise on nagu eelmäng sellele et naabri luure patsiga poisid ikka saaks nädal aega susserdada ühelt mittesoovitud isiku hääled võtta ja teisele vajalikule isikule /parteile/ kanda. Võiks arvata et meie e-valimised on mõeldudki suure naabri poolt Eesti poliitilise manipuleerimise projektina. Arvata võib et siin võib seoseid leida 75.a salastatud VEB-fondi keissi ja tegelastega. Nagu näeme ka kõige suuremad saladused ja sigadused ujuvad siiski omal ajal välja.\nto Mari postitas:\nTeie iga sõnaga nõus! Kõik on põhjusega tehtud, et tulemused just sellised oleksid.\nVasta kommentaarile 07. märts 2019 10:06\ne-valijat siis riik usub ja usldab, et ta ikka ise valib oma tahte kohaselt, aga paberhääletajat riik ei usalda?\nVasta kommentaarile 07. märts 2019 10:00\nniikaua kui Eesti vabariigi õiguskantsler ja kogu õigussüsteem ei anna põhjalikku hinnangut e-valimistele, mina seda riiki ei usu ja ei pea seda õigusriigiks. Kõige suuremad sohid tehakse meie kõigi silme ees ja meie kõigi raha eest.\nVasta kommentaarile 07. märts 2019 09:45\nVasta kommentaarile 07. märts 2019 09:20\nJah - need hääled(47%) arvatavasti tulid Reformierakonna toetajatelt, sest hirm vasakpoolse Eesti ees oli meeletu, mis mobiliseeris reffide toetajad ja samas Keskerakonna toetajaid peletas eemale ligi kaks aastat toimunud reffide all oleva peavoolumeedia kampaania, mis alanda Ratast esimesest päevast peale ja loomulikult see töötas(isegi Hitleri koledused töötasid inimeste peal). Inimesed on meedia poolt väga manipuleeritavad. Samas on e-valimiste peamine viga see, et e-valija saab valida iga kell igas kohas, tavavalija aga peab minema mingisse füüsilisse kohta konkreetsel ajahetkel. See ei ole ühetaoline valimine. Samuti ei ole ID-kaart ja isik ilmtingimata sama ehk keegi teine saab valida kellegi eest ja mingit sanssi kontroolida pole(Soomes saab e-valida vaid kabiinis, mis jumala korrektne). Eesti e-valimised on piinlik periood meie valimis- ja demokraatia ajaloos. Loodetavasti see piinlik aeg enam pikemaks ei veni ja ülejäänud erakonnad panevad seljad kokku ning kaotavad e-valimised sellisel kujul. Sest peale reffide teised erakonnad ju kaotasid, ka sotsid ja Isamaa.\nVasta kommentaarile 07. märts 2019 09:03\nE-hääletamine on kavalalt välja mõeldud.Hääletada saab mitut moodi ja mitmeid kordi järjest.Lõpuks,kes seda segapudru siis jagab.Arusaadav.Mitmekordne hääletus on vajalik selleks,et teha korektiive vajaliku erakonna kasuks.See hääletus on juba nalja tegemine ja mitte tõsiselt võetav valimine nagu seadus on sätestatud.