Vaadi elu veinist viskini - Elustiil\nVaadi elu, veinist viskini\nInfograafik vaadi elust, veinist viskini. Uurige, kust vaadid oma elu alustavad, ja vaadake, kuidas Scotch sõltub Sherryst.\nVaata täissuuruses pilti (1280 × 2600)\nKasutatud veinivaadid on šoti ja viski tootmise järele väga nõutud.\nPiiritusetehased eelistavad viski laagerdamiseks Oloroso Sherry vaate ja muid magustoiduveinivaateid, näiteks Port ja Sauternes.\nŠerri tootjad kasutavad suuremaid tünne nimega Hogheads (250 L) ja Butts (500 L).\nMõnel piiritusetehasel on Ameerikas metsad, kust nad toodavad vaadi quercus alba (valge tamm).\nPiiritusetehased laenavad Sherry tootjatele kasutamata vaadid sageli nende maitsestamiseks.\nVaadi elu veinist viskini\nRaiutakse tammepuu. Tavaliselt kasutatakse ühte puud kahe standardse 220 L (64 gal) tünni tootmiseks. Kõige populaarsemad tammevalikud on Prantsuse ja Ameerika tamm, kuigi leidub ka Ungari ja Vene tamme.\nVaadi ehitamine. Cooperid (tünnivalmistajad) ehitavad vaate ilma liimita.\nTamme röstimine. Raske röstsai lisab rohkem vanilje- ja võimaitset.\nVein vananeb uutes tünnides 3-30 + aastat. Šerri tootmisel kasutatakse süsteemi „solera”, kus uus vein asetatakse järjestikusesse tünniahelasse. Vein villitakse solera viimasest tünnist ja sellele lisatakse järgmise järjestikuse tünni vein. 30-aastasel soleral võib olla 30 tünni.\nKasutatud tünnid on Sherry tootjate poolt väga nõutud. Viskitootjad eelistavad magustoiduveinide nagu Sherry, Port ja Sauternes tünne. Kõige populaarsemad viskitootmise tünnid on pärit Oloroso Sherry tünnidest, mis on vananenud Sherry stiil.\nSherryst viskini. Šerri tootjad kasutasid algselt tünni kuni 30 aastat. Täna on enne Šotimaale saatmist tavalisem kasutada vaati 18–24 kuud.\nŠoti ühekordne linnase vaagen vanuses 3-40 aastat. Ühte vaati võib kasutada kuni 70 aastat.\nVahetus Miami restoranis Daniel Boulud\nVeini vähesus purgis\nNancy Silverton avab Los Angelese Steak House'i Barishi\nMagusad veinid 101\n3 näpunäidet Prantsuse veini saamiseks\nRobert Mondavi suri 94-aastaselt\nSyrah Veini saladused\nNFL-i veinipoiss Will Blackmon astub välja uue veini MVP Biz-iga\nkas saate veini valmistamiseks kasutada tavalist pärmi?\nmis on tervislikum õlu või vein\nmida tähendab veini aastakäik


SUPER SÕIT! Kauri Kõiv sai Oberhofi MK-etapi sprindis kuuenda koha! - Sport\nKauri Kõiv sai Saksamaal Oberhofis toimuval laskesuusatamise MK-etapil kuuenda koha, millega ta lõi üle oma senise parima saavutuse, milleks oli 2012. aasta Nove Mesto sprindi 22. koht.\nKõiv läbis mõlemad tiirud puhaste paberitega ning kaotas finišis etapi võitnud norralasele Emil Hegle Svendsenile 38,2 sekundiga.\nPoodiumi teise astme hõivas Ole Einar Björndalen, kes tegi samuti kaks möödalasku ning kaotas oma rahvuskaaslasele vaid 0,4 sekundiga. Kolmas oli kolm trahvi saanud prantslane Martin Fourcade (+21,7).\nKõivu ette mahtusid veel venelane Jevgeni Ustjugov (1 trahv, +27,1 sekundit) ja ukrainlane Artjom Prõma (0; +28,1).\nTeistest eestlastest said Danil Steptsenko kahe trahviringiga 37. (2; +1.55,3) ja MK-sarja debütant Kalev Ermits 68. koha (2; +3.13,8). Punkte saab laskesuusa MK-etappidel 40 paremat. 60 esimest pääsevad homsesse jälitussõitu.\nNaiste võistluses, mis algab kell 19.00, lähevad eestlannadest rajale Kadri Lehtla (15), Grete Gaim (45) ja Kristel Viigipuu (69).\nSteptšenko sai Prantsusmaal jälitussõidus 55. koha\nKadri Lehtla lõpetas jälitussõidu 48. kohaga\nVõit Norra laskesuusatajale, kaks eestlast viimaste hulgas\nMäkäräinen üle pika aja poodiumil, Jurlova teenis elu esimesed MK-punktid


juuli 2018 - Blogi maja ehitusest\nPosted on juuli 25, 2018 november 13, 2018 14 kommentaari\nEnne ehituseks laenu võtmist oli meil olemas ehitusprojekt ja valmis ehitatud vundament ja esimese korruse karkasski püsti. Pangad nõuavad ehituse puhul alati kalkulatsioone, kuhu ja mis summades laenuraha kulutada plaanitakse. See kogemus oli meil juba korteri ehitusest olemas ja oli Loe edasi…\nPosted on juuli 6, 2018 november 13, 2018 Leave a comment\nPaljud mu blogilugejad, kes mind ka Instagramis jälgivad, on uurinud me reisi kohta ja palunud soovitusi. Mõtlesin, et selle asemel, et igale ühele sama juttu eraldi kirjutada, teen siin ülevaate meie autoreisist. Vabandan kohe ette ja taha, et ma lühidalt Loe edasi…


Imetore Kiiev ja hirmkole finaal | Soccernet.ee blogi\nSoccerneti avaleht\t« U-19 EM läbi vabatahtliku silmade: dopinguküti argipäev\nSoccerneti reporterist Meistriliiga mängijaks » Imetore Kiiev ja hirmkole finaal\nTeadsin juba enne reisi, et kirjeldatud pilt on tugevalt liialdatud, aga suutsin ikkagi üllatuda selles, kuidas meiesugused tuulepead läbisid need kaks-kolm päeva täis lennukeid, busse ja metroosid võõras keeleruumis ilma igasuguste viperusteta. Arvukad sildid olid kergelt mõistetavad ja informatiivsed, kõikjal võis kohata rohelistes särkides vabatahtlikke, ühistransport oli lihtne ja viis kiiresti sinna, kuhu iganes parasjagu tarvis oli. Ning kui mingid küsimused veel õhku jäid, siis olid kohalikud inimesed valmis aitama ja tegid seda alati naeratusega näol.\nKõik sujus niivõrd lihtsalt, et eelarvamustega kaasa võetud ettevaatlikkus ja mõningane ohutunne kadusid imekiiresti. Muidugi külastasime me ainult pealinna südalinna ja selle ümbrust ning seda ajal, mille turvaliseks ja mugavaks muutmiseks oli riik aastaid valmistunud, nii et puhtalt selle pealt ei saa Ukrainat hinnata. Aga kindlasti saavad Kiiev ja kõik teised korraldajalinnad sellise turniiri mõjul ainult paremuse poole muutuda.\nUkraina inimeste külalislahkus oli pehmelt öeldes hämmastav. Võiks arvata, et kuu aja järel on neil turistidest siiber ees, aga kõikjalt vaatasid vastu rõõmsad ja suhtlemisele avatud kohalikud. Noorem generatsioon rääkis enamasti ka inglise keelt ning teinekord ei olnud takistuseks ka keelebarjäär, sest appi tulid meie ülinapp vene keel, žestid ja isegi kõrvalised inimesed, kes pakkusid end ise tõlkimisel appi.\nOli selgelt tunda, et ukrainlased on keskmiselt kehvemal elujärjel kui eestlased, aga see ei takistanud neil olemast rõõmsameelsemad, abivalmimad ja muretumad. Üheks meie meelispaigaks kujunes ametlikust fännialast umbes poole kilomeetri kaugusel olev Ševtšenko (ei, mitte selle Ševtšenko) park, kuhu ulatus jalgpallipeo meeleolu vaevumärgatavalt. Kohalikud inimesed igas vanuses käisid seal lihtsalt õppimas, seltsimas, peredega aega veetmas… Ning mis eriti tähelepanu köitis – kümned ja kümned vanamehed istusid seal tundide kaupa (ilmselt hommikust õhtuni), mängides malet ja teisi lauamänge. Siin-seal pandi natuke raha vahele, siin-seal võeti kõrvale ka väike õlu, aga üldjuhul lihtsalt veeretati värskes õhus päevi õhtusse ja oldi rahul selle vähesegagi.\nOkei, lõunapoolsete rahvuste muretum ellusuhtumine ei ole uudis. Aga samal ajal jätsid ukrainlased ka ausate ja viisakate inimeste mulje. Mitte kordagi reisi jooksul ei üritanud keegi meile arvega külma teha. Mitmel pool võis kohata kõikvõimaliku kraamiga tänavakaubitsejaid, aga nad ei olnud pealetükkivad ega seganud kedagi, vaid sulandusid kenasti sellesse vaba õhkkonnaga üldpilti.\nFinaalijärgse päeva öösel istusime vennaga Kiievi keskväljakul, Maidan Nezalezhnostis suure purskkaevu serval. Ma ei tea, millal ja kas üldse see pidu Kiievis lõppes, sest meie lahkudes kihas seal endiselt nii kohalikest kui ka turistidest. Igatahes, tulid kaks tüdrukut ja küsisid raha õlle jaoks. Nad küsisid viisakalt ja õlu oli seal odav, nii et miks ka mitte. Paraku leidsin rahakotist vaid 50-grivnaseid rahatähti (ainult umbes 5 eurot, aga Kiievis saab selle eest ka keset ööd tänaval 5 õlut). Küsisin neilt siis, et kas nad võiks meile ka õlut tuua ja nad kadusid koos rahaga inimmassi. Muidugi ei lootnudki me neid enam kunagi näha, aga 10 minutit hiljem olid nad koos õlledega tagasi nagu oleks see täiesti iseenesestmõistetav käitumine.\nLisame rõõmsatele inimestele juurde stabiilselt ligi 30 kraadi sooja (ka öösel!) ning pilvitu sinise taeva, saame kokku pea ideaalse koha puhkamiseks. Võite ise ette kujutada, kuidas sobitub sellisesse keskkonda üks maailma suurimaid spordipidusid, mis toob kokku kümneid ja kümneid tuhandeid inimesi kõikjalt üle maailma.\nMeil vedas, et mööda Khreštšatiki tänavat jooksnud ametliku fännitsooni ühes otsas oli meie hotell ja teises otsas staadion. See muutis äraeksimise peaaegu võimatuks (kuigi mängult tulles see meil natukeseks ikkagi õnnestus) ning lubas meil pidevalt melu keskmes viibida. Hiigelsuure fännitsooni sissepääs oli tasuta ja söök-jook seal sees odav (nagu igal pool mujalgi, kui välja arvata lennujaam ja hotell – isegi staadionil olid hinnad täiesti mõistlikud). Üldisele meeleolule tuli see loomulikult ainult kasuks ja küllap teenisid kohalikud ärid hinnavahe tagasi tänu sellele, et tooteid tarbiti seda suuremates kogustes.\nFännitsoonis olid muidugi ülisuured ekraanid ja telgid ning lava live-artistidega, aga et me kumbki ei vaimustu pop-muusikast ja sipelgapesa meenutavast inimmassist, siis väga palju aega me sealkandis ei kulutanud. Aga ka kõrvalised tänavad olid paksult täis rahvast, nännimüüjaid, karikaturiste, näomaalijaid ja muidugi fänne, kes kõik üritasid üksteist värvikusega üle trumbata. Tooni andis punane, siniseid särke kohtas oluliselt vähem. “Nägin ühte itaallast!” skandeerisid osad Hispaania fännid teel staadionile. Samas ei saa öelda, et ka hispaanlasi just ülemäära palju oleks olnud. Kuuldavasti ei ole kummagi finalisti kodumaalased suuremate välismängudele reisivate rahvaste seas.\nKõige rohkem leidus muidugi neutraalseid jalkahuvilisi, kes kummalegi pöialt hoidmata finaali melust osa tahtsid saada. Vaid mõnede üksikute EM-il osalenud koondiste fännisärgid jäid tänavatel silmamata. Tänavad kihisesid ja meeletud inimmassid voolasid staadioni suunas, kuid mingit metsikut ega organiseeritud kaasaelamist seal ei kohanud. Fännide “kokkupõrked” piirdusid lõõpimise ja naljaviskamisega, mis on iseenesest muidugi tore, aga tegelikult eeldasime me sealt natuke elavamat fänlust. Ei tekkinud sellist tunnet, nagu kohe-kohe algaks võitlus Euroopa meistritiitli nimel, vaid pigem nagu marsitaks üheskoos kuskile ülisuurele rahvapeole. Kõik olid justkui rahul juba seal kohalolemise üle ning tahtsid end loomulikult ka selles hetkes jäädvustada. Fotoaparaadid, telefonid ja kaamerad klõpsusid vahetpidamata.\nÄkki olime staadionil. “Äkki” sellepärast, et paaris kohas tee peal kontrolliti küll pileteid, aga otseselt mingisuguse värava läbimist justkui ei olnudki. Tagantjärele mõeldes midagi seda meenutavat ühes kohas siiski oli ja seal kulus meil maksimaalselt viis sekundit. Võrdluseks paar päeva hiljem U-19 EM-il Tallinnas seisin järjekorras 15 minutit, kuigi publikuhulga vahe oli teistpidi kümnekordne.\nOma koha leidmine võttis 69 000 inimest mahutaval Kiievi olümpiastaadionil ainult mõne minuti. Ja alles seal kõrgel maha istudes hakkas mulle kohale jõudma, kus me oleme. Hiigelsuur areen võttis seest kergelt kõhedaks ning mõtted hakkasid Kiievilt ja reisilt ja ukrainlastelt lõpuks mängule nihkuma. Õhtujuhi “eurovisioonilik” rahva üleskütmine oli küll pigem häiriv kui toimiv, aga lõputseremoonia tekitas piduliku ja üleva meeleolu. Isegi turniiri ametlik tunnuslugu, mida pidasin varem ajaloo halvimaks omataoliseks, kõlas laivis hästi ja kaasahaaravalt. Jõudsime hiljem vennaga selgusele, et see on ilmselt ikkagi aegade halvim turniirilugu, aga sada korda kuulates jääb see paratamatult kummitama.\nFinaali emotsionaalne kõrgpunkt saabus loomulikult Itaalia hümniga, mis oli sõnadega kirjeldamatult võimas. Muus osas valitsesid staadionil hispaanlased. Punane fännisektor oli oluliselt suurem ja häälekam kui sinine ning ka meie ümber ja neutraalsetes tsoonides andis pigem tooni punane. Kohtumise jooksul oli paar-kolm korda, mil siniste seast tulnud “Italia-Italia” skandeerimine levis nii võimsalt üle kogu staadioni, et olukord ei tundunudki päris lootusetu, kuid punane mass võttis siiski jõuga oma. Täpselt nagu väljakulgi.\nMäng oli minu kui tulihingelise Itaalia toetaja jaoks mõistagi masendav. Kõik läks nii halvasti, kui minna sai. Alustuseks oli Hispaania kohutavalt tugev ja kui maailma jalgpalli valitseja näitab enda parimat mängu, siis on neile vastu saamiseks tarvis ohtralt õnne. Aga Itaalial ei olnud seda kübekestki. Hispaania kõrge ja aktiivne pressing nullis Pirlo ja co ning kaitse löödi kiiresti värisema. Seda enam, kui ka Chiellini vigastada sai. Ning viimane lootusekiir kustus Motta vigastusega, mis jättis itaallased kümnekesi.\nVaatasin viimast veerandtundi sellise pilguga, et no kui ma siin juba olen, siis peab selle õuduse lõpuni vaatama. Autasustamisele eelistasime väljas suitsetamist. Aga masendus ei olnud täielik, vaid segatud teadmisega, et me olime ühe ajaloolise sündmuse tunnistajateks. Võimas ilutulestik, täiskuu ja hispaanlaste võidujoovastus tekitasid sellise segatud emotsioonidega melanhoolse tunde, et kuradi kahju küll, aga siiski ilusalt kahju. Ja mõnes mõttes ongi hea, et reis ei osutunud täiesti ideaalseks, sest alati on järgmine mäng ja järgmine turniir ja tore ju, kui jääb varu. Igatahes on suurturniiri melu midagi sellist, mida tahan iga hinna eest veel kogeda ja mille soovitan võimalusel kõigil ära maitsta.\nLonkisime läbi fännitsooni “kaunistama” jäänud prügikihi hotelli poole, võtsime Maidan Nezalezhnostis ühed õlled ja läksime magama. Reisi algusest oli tol hetkel möödunud napp 14 tundi, mis tundus küll rohkem nagu terve nädal.


2016 Aprill 12 T 18:15\n2016 Aprill 12 T 20:30\nAlgus 2016 Aprill 12 T 18:15\nLõpp 2016 Aprill 12 T 20:30\nAlgusest aega 1937 päeva 22:17\nKESKKOND JA ELUENERGIA\nTeisipäeval 12. aprill kell 18.15 Tartus, W.Struve 4\nKeskkond ja eluenergia. Kõik, mis meid ümbritseb avaldab mõju ka meile. Nii kodune elukeskkond või töökoht kus viibime, avaldab meile üsna suurt mõju. Rohkem kui suurem enamus inimestest arvata oskab. Kuidas mõjutab sinu eluenergiat sind ümbritsev keskkond? Hingamisprotsessis saame teadlikuks mõjutustest, mis sind toetavad, mis mingil moel sind piiravad ja millises suunas tehtavad muutused tõstavad sinu eluenergia taset. Protsessi toetavad oma informatsiooni ja vibratsiooniga kristallid.


Tartus valmis Eesti moodsaim autopesula\nKorraga mahub 21 m pikkusesse pesulasse neli autot, mida transportöör pesuagregaatide vahelt läbi veab. Pesuliini juhib arvuti. On ka kaks käsitsipesu boksi.\n«Pesukeskuse maksumus on 8,8 mln krooni, millest 3,4 mln moodustavad Hispaania firma Istobal seadmed,» ütles ASi Favora Tanklad juhatuse esimees Herni Soosaar.\n«Jäime ASile Ehitusfirma Rand & Tuulberg pesukeskuse eest võlgu 2,5 mln krooni ja saime selle objekti ehitaja abil valmis,» nentis ASi Favora juhatuse esimees Aivo Pärn. Tema sõnul vedas pesukeskuse ehitust rahastada lubanud finantsettevõte Favorat viimasel hetkel alt, nii tekkiski võlg ehitajaile.\n«Kui muud lahendust ei leia, tuleb midagi kontserni kinnisvarast maha müüa, ehitajaile tasun võla võimalikult kiiresti,» kinnitas Pärn.\nFavora on juba mõnd aega finantsraskustes ja Pärn otsib läänest teist tuumikinvestorit.\n«Ilma lisainvestorita Favora enam ühtegi uut projekti rahastada ei suuda,» kinnitas Pärn. Tema sõnul on Valga, Viljandi ja Tartu uute tanklate ehitamiseks kaasinvestorid olemas ja need tanklad ehitatakse veel tänavu valmis.


Safarikeskus / Teenused / ATV-dest ja müügiinfo\nATV-dest ja müügiinfo\nATV-d on ka meie koduses Eestis populaarsust võitvad sõiduriistad, üha rohkem inimesi kes on sellest sõidukist kuulnud, tutvust teinud või juba omavad.\nKui algselt tundus paljudele, et tegemist on vaba-aja sõidukiga siis nüüdseks on paljud avastanud ka ATV praktilised väärtused. Tegelikult ongi ju ATV näol tegemist väiketraktoriga, enamustel ATV-del on piisavalt tõmbejõudu, et sikutada paigalt ära väiksem majake, suur valik lisaseadmeid võimaldab teha põllutöid ja palju muud.\nErinevalt aga traktorist saab ATV-d kasutada ka vaba-aja sõidukina. ATV abil saate avastada paiku kus muidu ainult kopteriga lennates ülevaate saaks.Lisaks veel meie kliima iseärasusi on ATV kui loodud meie looduslikes tingimustes kasutamiseks. Kõik muud sõiduvahendid kipuvad tahes-tahtmata omandama sessoonset maiku, kuid ATV-d saab kasutada 12 kuud aastas.\nATV põllu ja majapidamistöödel: Lai lisavarustuse valik võimaldab ATV-d kasutada traktori aseainena. Lume rookimine on neist kõige levinum ja väidetavalt ka kõige lõbusam töö. Lisaks on ATV-ga võimalik künda, kartuleid mullata, maad rantaalida, pritsida aiandites kemikaale, järelkäru abil toimetada transporttöid, lükata laudast välja sõnnikut, vedada heina, anda loomadele toitu ette, korrastada mereranda jne.\nATV metsamajanduses: Kuna meie kliima on ebastabiilne (maa ei külmu läbi või on liigniiske suvi) jäävad tihti nii mõnedki metsatööd tegemata. Põhjus lihtne-metsas ei ole võimalik liikuda. ATV lahendab ka selle probleemi. Spetsiaalkäruga on metsa võimalik välja vedada ka sealt, kuhu muu transpordiga pinnast kahjutamata ei pääse.ATV rehvides on kõigest 0,3 atmosfääri õhku ning seetõttu säästab ta ka ebastabiilse pindmise kihiga maastikku. Samas on ATV tõmbejõud piisav, et vastavalt kas palgid metsasat välja vedada või toimetada muid metsa hooldusega seotud töid. Lisaks veel loomulikult metsa valve.\nATV jahinduses ja kalnduses: Jahi- või kalamehel aitab ta jõuda sinna, kuhu muidu vantsida ei viitsiks. Või kui viitsiks, tuleks saak maha jätta, kuna käe otsas teda lihtsalt ära ei tooks.\nPakume vaadata pilte erinevatest Kawasaki mudelitest erinevates keskkondades\nNB! Männiku Safarikeskuse kaudu, saab ka neid mudeleid osta !\nMüügiinfo tel: 50 46 722 Tiit Kuusk ja uue tehnika kohta infot leiate http://www.itmoto.ee/


Kuidas valida valgustisse õige LED lamp?: Kuidas valida enda valgustisse õige LED lamp?\nKuidas valida enda valgustisse õige LED lamp?\nSelge on see, et iga lamp võidab hästi valitud valgustist. Samuti on teist enamus kindlasti teadlikud ka LED valgustite võidukäigust ja suurest arenguhüppest viimastel aastatel. LED valgustid pakuvad nii praktilisi, kui esteetilisi eeliseid hõõg- ja säästulampide ees. Nad on energiasäästlikud, pika eluaega ning annavad pidevat ja selget valgust. Tänapäevased LED lambid on spetsiaalse tehnilise lahendusega, mistõttu on nad sama heledalt säravad ja efektiivsed nagu traditsioonilised valgustid.\nLED lambid kasutavad teiste valgusallikatega võrreldes vaid murdosa energiat, poole vähem kui kompaktsed luminofoorlambid (CFL) ja vähem kui ühe neljandiku energiast võrreldes hõõglampidega. Neil on pikk eluiga, näiteks luminofoorlampidest mitu korda pikem eluiga ja koguni kümme või rohkem korda pikem eluiga, kui hõõglambil. Üheskoos kompenseerivad need hüved LED valgustite kõrgemat hinda ja võimaldavad seejuures pikaajalisi sääste. Samuti on oluliseks hüveks see, et LED valgustid ei sisalda toksilisi aineid ja valgusti sisse lülitamisel ei ole viivitust, see tähendab, et valgus saabub silmapilkselt. Niisamuti on LED valgustitel peaaegu olematu soojuse eraldumine, mistõttu kuumenevad nad oluliselt vähem kui hõõglambid. Kuigi soklis asetsev trafo muutub küll kuumaks, kuid mitte pooltki nii kuumaks kui kõrvetav hõõglamp. Kuuma LED valgusti käsitlemisel võta kinni pirni plastik läätsest, mis muutub ainult pelgalt soojaks. Seetõttu saab neid valgusteid kasutada ka mööbli või seina sees, ilma tuleohutusnõudeid rikkumata.\nValguse toon ja LED pirni suurus\nEnamikke LED valgusteid on saadaval kahes või koguni kolmes valges toonis. Valikus on soe valge, päevavalge ehk nö naturaalne valga ja külm valge. Samas tuleks nende toonide valikul olla tähelepanelik. Arvestama peab, et värvilisest klaasist valgustid võivad olla väga erinevad. Soe valge rõhutab pigem punased ja kollased toone, külm valge aga jällegi rohelisi ja siniseid toone. Isegi näiteks tavaline valge klaasist seade erineb märgatavalt sooja valge ja külma valge LED valgusti valguses.\nNagu ka kõikide teiste valgustite puhul, tuleb ka LED valgustite puhul valida õige suurus, veendumaks, et see soovitud valgustisse mahuks. LED pirne on saadaval 1cm suurustest kuni umbes 13cm suurusteni ja arvestada tuleb, et eredama ja tugevama valgusega LED pirnid on üldiselt pikemad. Seega, kui plaanid valida just tugevama valgustugevusega pirni, siis tee esmalt kindlaks, kui pikk pirn sinu soovitud valgustisse mahub.\nKui arvestada kõiki eelnevaid tegureid, siis võib kindlalt väita, et LED valgustid on selgelt parim valik nii koju, kontorisse, kui tänavale. Nende pikaealisus, energiatõhususe pikaajaline kokkuhoid ja värvivalik on selged eelised teiste valgustite ees. Õige LED valgusti valimine nõuab küll natuke pühendumist, et leida õige värv ja pikkus, kuid lõppkokkuvõttes tasub see ennast ära.\nKui soovite rohkem teavet kõikide LED valgustite võimalustest, siis võtke meiega julgelt ühendust. Meie meeskonnas töötavad inimesed, kes omavad aastatepikkust kogemust LED valgustite alal. Kiigake meie kodulehele, kus avaneb erinevate LED valgustite kataloog ja samuti oleme teile hea meelega abiks just õige LED valgusti valimisel.\nSamara Group OÜ\nLED valgustid- Stiil ja sääst käsikäes!\nPostitaja: Mariliis kell 07:15\nSildid: energisäästlikkus, LED pirnid, LED valgustid


Meie lapsed on tulevik. Sellepärast on neil kõigil õigus õppida meie riigilt. Emaettevõtte kohustus on tagada, et teie lapsed teaksid majanduse kohta .\nKuigi on palju põhjusi, miks lapsed peaksid majanduse kohta õppima, on üks olulisemaid põhjuseid sellepärast, et nad kasvavad selleks, et elada selles majanduses; seetõttu peavad nad teadma meie riigi finantsseisundi ja väljavaate kohta.\nMajandus mõjutab tööpuuduse määra, rahalist kasu, kolledži haridust ja töökohtade kasvu. Kuid lapse õpetamine majanduse keerulisest teemast ei ole lihtne ülesanne. Siin on mõned näpunäited, mis aitavad teil õpetada oma lapsi majanduse kohta.\nÜks parimaid viise õpetada lapsele midagi on stimuleerida nende aju lõbusate tegevustega. Kui saate lapse aju lõbusalt nautida, suurendate tema võimalusi arusaama ja teabe säilitamiseks. Teie kohalikus raamatukogus võib olla lõbusaid tegevusi või raamatuid, mida saate kasutada lapse õpetamiseks majanduse kohta.\nLisaks saate oma majandusteadmiste põhjal oma lõbusaid tegevusi luua. Alustage lihtsaid mänguasjadega, näiteks tehes raha , õpetades oma lapse põhitõdesid rahandusele. Monopoli mäng on ka suurepärane võimalus majanduse aluspõhimõtete tutvustamiseks.\nKas pidada igapäevaseid vestlusi\nTeine võimalus aidata teie lapsel teavet saada ja säilitada on seda teemat sageli rääkida.\nKordamine on võti õppimiseks, seega räägi oma lapsega sageli majanduse kohta, saate oluliselt aidata neil teemast aru saada.\nEsiteks peate rääkima aluspõhimõtetest, näiteks kuidas raha töötab või kuidas laenud toimivad. Pärast seda võite rääkida sellistest teemadest nagu võlg ja tulu, selgitades, mis mõlemad terminid tähendavad ja miks need terminid on olulised.\nVastus iga lapsele sobivat selgitust sisaldava küsimusega\nTeie lastel on raske aru saada küpsed sõnad ja fraasid. Kui neil on küsimusi, peate tegema kõik endast oleneva, et selgitada ennast väga lihtsate sõnade ja tingimustega. Teate, et teie laps on parim, nii et te juba teate, mida saate öelda, et nad mõistaksid.\nKui saate oma lapsi majandusse kaasata, on neil kahtlemata küsimused. Mõned neist küsimustest võivad olla järgmised: Miks majandus on oluline? Mida teeb majandus meile? Mis juhtub, kui majandus halveneb? Mis juhtub, kui majandus paraneb? Mida teha, et muuta majandus paremaks?\nVõtke lastele väljasõite\nMõnikord on parim viis midagi õppida, et seda näha. Saate võtta oma lapsi pereväljakutel kõikjal, kus kuvatakse või selgitatakse majanduslikke põhimõtteid. Muuseumid on väga populaarsed ja aitavad lastel mõista keerukaid põhimõtteid. Võite isegi kasutada ekraani, mis ei keskendu majandusele, seostades seda oma lastega majanduslikult.\nNäiteks kui võtate oma lapsed Ameerika ajaloo muuseumi, võite näidata neile, kui erinevad majandus olid selle riigi ajaloo eri aegadel. Loodetavasti aitavad need näpunäited teada, kuidas õpetada oma lapsi majanduse kohta.\nSee on väga keeruline, kuid oluline teema.\nParimad lauamängud, mis õpetavad lapsi raha eest\nKuidas kehtestada maksude kontseptsioon lastele\nKuidas säästa raha sellel talvel kommunaalmaksed\nUsaldusettevõtja või toetusesaaja määratlus\nMaksumäära ajakava 2006\nIllinoisi üksikisiku tulumaks\nTeie säästmise kaitseviisid\nKui palju peaksin oma hädaabikassa kasutama?\nInvesteeringud tulu omavalitsusvõlakirjadesse


Kose pastoraat – Vikipeedia\nKose pastoraat asub Kose kirikuaiast vahetult põhjas.\nPastoraadi peahoone kagunurk\nKirikla ehitati 18. sajandil. Hoone võõrandati 1940. aastal nõukogude võimu poolt koos kõigi koguduse maade ja varadega ning pärast 1941. aastat elasid seal lühikest aega lahingutes elukoha kaotanud kohalikud. Saksa okupatsiooni ajal sai kogudus hoone tagasi ja 1942. aastal toodi pastoraati elekter. Seoses taasalanud nõukoguse okupatsiooniga võeti 1944 kiriku varad taas riigi omandisse. Pastoraadis asusid rahvamaja, raamatukogu (1949–1959), spordiseltsi Jõud klubiruumid, miilitsa ülema korter ja kooliõpetaja korter ning 1950. aastal nimetati see ümber rajooni kultuurimajaks. Alates 1951. aastast tehti mitu ümberehitust.\n1980. aastatel lasti hoonel laguneda. Kultuurimaja lõpetas hoones tegevuse ning kui pärast taasiseseisvumist kirikla kogudusele tagastati, oli hoone väga halvas seisukorras. Inventar oli laiali kantud või rüüstatud ning maja konstruktsioonid lagunesid.\nPastoraat õnnestus osaliselt tänu välisrahastusele taastada ja pühitseti taas sisse 1997. aasta lõikustänupühal. Sama aasta kevadel võeti see arvele ehitismälestisena kui näide pastoraadi peahoonest.\nKirikumõisa juurde kuulusid varem ka saun ja mitu majandushoonet (rehi, karjalaut, sealaut, hobusetall, vankrikuur, ait). Neist esimese sai 1940. aastatel oma valdusse varasem kirikumaade rentnik ja ülejäänud anti 1949. aastal kolhoosi Kose Edu kätte.\n↑ 1,0 1,1 Kose pastoraat kultuurimälestiste riiklikus registris\nKose pastoraat kultuurimälestiste riiklikus registris\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kose_pastoraat&oldid=5840124"\nLehekülje viimane muutmine: 5. märts 2021, 00:35\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:35, 5. märts 2021.


Eesti 200 vedaja Priit Alamäe: Eestisse on teretulnud kõik inimesed, kes tahavad siin töötada ja makse maksta - Delfi Eesti\nEesti 200 vedaja Priit Alamäe: Eestisse on teretulnud kõik inimesed, kes tahavad siin töötada ja makse maksta\nRaimo Poom, Eesti Päevalehe tegevtoimetaja ja uudistejuht, Vahur Koorits, reporter\n26.september 2018 18:39\nEesti 200 varivalitsuse peaministrikandidaat Priit Alamäe ütles, et on vastu astmelisele tulumaksule ja klassikalisele ettevõtete tulumaksule, aga toetab välistööjõule ajutiste töölubade andmist.\nPoom: kas näete riigieelarves kohti, kust saaks kärpida, et selle paneks kinni?\nTahaksime teha aastal 2020 põhimõttelise restardi koos nulleelarvega. Võtta kõik riigi funktsioonid ja kulud lauale ja küsida iga asja kohta, kas seda on tegelikult ka vaja. Täna riigeelarve tekib nii, et on baaskulutused ja küsitakse, kas panna sinna midagi juurde.\nPoom: tooge üks näide?\nÜtleme välja, et välispoliitikal on kaks dimensiooni, majandus ja turvalisus. Vaatame üle kogu välissuhtluse ja paneme kinni need tegevused, mis ei lähe nende kahe tegevusega kooskõlla. Nii vaatame meie saatkonnavõrku hoopis teise pilguga.\nKoorits: milline on Eesti 200 seisukoht võõrtööjõu osas?\nEestisse on teretulnud kõik inimesed, kes tahavad siin töötada ja makse maksta.\nKoorits: kas teretulnud on ka ukrainlane, kes tahaks tulla Rimi kassasse kassiiriks?\nPraeguse täistööhõive juures, siis miks mitte. Järgmise majanduskriisi ajal, kui tööpuudus tõuseb 10 protsendini, saame need ajutised tööload ära lõpetada.\nPoom: ütlete, et kõik riigiettevõtted börsile. Kui palju te Nordica eest raha saate?\nNordica on teinud supertööd. Eestlastele meeldib iriseda lendude hilinemise ja ärajäämise üle, aga Nordica on 2-3 aastaga üles ehitanud korraliku rahvusvahelise lennufirma, teenib kasumit, tegutseb üle Euroopa. Müts maha.\nMiks on vaja börsile viia? Meil on vaja tõmmata kapitaliturgu käima. Meil on vaja suurendada ettevõtete hulka, kuhu saab investeerida. Eesti börs on täna nii väike, et siin lihtsalt ei ole likviidsust. Kui need ettevõtted viia börsile, kaob ära jauramine sellest, et kas tegemist on korruptsiooniga, ettevõtted tõmmatakse valguse kätte.\nKoorits: kas kõik Nortali töötajad on tööl töölepinguga või on teil ka inimesi, kes saavad raha ka OÜ arvele või mõne muu skeemiga?\nMeil on Eestis 350 inimest ja üle maailma ligi 700. Meil oli umbes kaks aastat tagasi täitsa palju inimesi, kes tahtsid teha läbi oma OÜ. Siis tegime selle reformi ära, nüüd on võibolla mõned üksikud jäänud, kellel on mingi muu põhjus, näiteks inimene osutab teenust mitmele ettevõttele. Tegime selle liigutuse ära siis, kui ühiskonnas teema kerkis ja leiti, et OÜtamine ei ole okei.\nKoorits: mida arvate astmelisest tulumaksust?\nEi arva hästi. Eestis juba kehtib astmeline tulumaks tulumaksuvaba miinimumi näol. Küsimus on, kas peaksime hakkama sinna veel mingeid kõrgemaid astmeid laduma ja karistama sellega inimesi, kes on rohkem tööd teinud ja edasi pürginud. Ei, mina seda ei poolda.\nKoorits: mida arvate ettevõtte tulumaksu praegusest süsteemist? Kas ta on praegusel kujul hea või seda tuleks reformida?\nMida ma ei toeta, on klassikalise ettevõtte tulumaksu sisseseadmist. Peale ettevõtete tulumaksu kaotamist tulid ettevõtete kasumid varjust välja, ettevõtted muutusid hüppeliselt väga kasumlikuks ja see on positiivne. Olen vaadanud teistes riikides ostmise eesmärgil ettevõtteid, lähed kellegagi rääkima, öeldakse, et jah, meie ettevõtte kasumiaruanne päriselt kõike ei kajasta. Eesti võtete kasumiaruanne kajastabki ettevõtete tegelikku olukorda. See on positiivne kultuuriline muutus.\nPoom: kui Eesti maksusüsteemi peetakse üldiselt väga heaks, siis läbi käib rahvusvahelistest soovitustest kohalike maksude puudus, on soovitatud kinnisvaramaksu. Kas maamaks võiks tulla tagasi? Kas inimesel võiks olla maksuside kohaliku omavalitsusega?\nPraegu saab omavalitsus tulu inimese tulumaksust. Täna on omavalitsustel väga väike motivatsioon tegeleda investeeringutega, kui kuhugi ehitatakse näiteks tehas.\nPoom: võibolla oleks nii mõnigi vald või suurlinn olnud oluliselt leplikum, kui ta teaks, et sealt tuleb maksutulu?\nAbsoluutselt. Täna ei ole sellist seadusandlikku raamistikku, mis võimaldaks tselluloosiinvestoritel minna kogukonna juurde ja öelda, et kuulge, ehitame siia tehase, sellised on riskid, aga tänu sellele teie kogukonda tuleb nii palju raha juurde, mille eest saate uue kooli, lasteaia. Siis väheneb ka oma tagaaiast eemaleajamise fenomen. Täna ei näe inimesed investeeringutest endale kasu, kui näevad, on teine jutt.\nEesti 200 vedaja Priit Alamäe: Eestisse on teretulnud kõik inimesed, kes tahavad siin töötada...\nPriit Alamäe: me ei lähe kellelegi raha lubama. See on vale, riigil ei ole raha (115) 26.09.2018\nEesti 200 soovib luua lisaks riiklikule ravikindlustusele erakindlustuse (43) 24.09.2018\nSiseministeeriumi ja kaitseministeeriumi tüli kõigutab riigi julgeolekupoliitikat (192)


Põldoja: Euribor tõuseb nii või naa\nAnne Oja • 27. jaanuar 2011 kell 14:26\nEuroopa Keskpanga baasintress ja Euribor tõusevad nii või naa, kommenteeris kunagine Hansapank Eesti juht Priit Põldoja Euribori tõusu viimase pooleteise aasta kõrgeimale tasemele.\nPõldoja märkis, et Euribori ja Euroopa Keskpanga baasintressi vahe kasvas ka siis, kui majanduskriis oli haripunktis. „Pankade omavaheline usaldatavus on järelikult langenud. Ma arvan, et see on Kreeka, Iirimaa ja Portugali võlakirjade tõttu. Keegi ei tea, kellel on bilansis Euroopa riikide riskantsed võlakirjad, st kus risk on,“ selgitas ta.\nPõldoja ei näinud Euribori praeguses tasemes siiski kuigi suurt traagikat. „Ajalooliselt on see ikkagi väga madal. Kui Euribor aga tõuseb, hakkab see väikesel viisil tõstma ettevõtete ja eraisikute laenukulusid,“ rääkis ta kaasnevast.\n„Kunagi see tõuseb nii või naa, see lõtv rahapoliitika…“ oli Põldoja kindel nii Euroopa Keskpanga baasintressi kui Euribori tõusus. Millal see aga juhtuda võib ja kas Euribor jätkab juba praegu tõusu, ei soovinud Põldoja prognoosida. „Aus vastus on, et ma lihtsalt ei tea,“ sõnas Põldoja.


Tartu teatrid – Vikipeedia\nTartu teatrid on järjepidevalt tegutsenud vähemalt 1870. aastast, kuid teateid näitemängudest Tartu linnas ja selle lähiümbruses on juba varasest uusajast. Tänapäeval on Tartus kirev teatrielu, seal tegutseb mitu teatrit ja korraldatakse teatrifestivale.\nTartu teatritraditsiooni vanem osa oli peamiselt saksakeelne. 19. sajandi algul keelati Tartu Ülikooli loomise järel teatrite tegutsemine linna piires, et see ei segaks õppetööd, mistõttu andsid rändteatrid etendusi eeslinnades. Sajandi keskpaigaks oli keeld siiski juba kaotatud.\nTartu ja Eesti esimeseks eestikeelseks teatriks peetakse 1870. aastal loodud Vanemuist, mis on tänini Tartu suurim ja tuntuim teater ning tegutseb juba pikka aega kolmežanriteatrina (draama, ooper ja ballett). Vanemuine sai alguse Vanemuise seltsi toel Eesti rahvuslikul ärkamisajal, teatrijuht August Wiera käe all kujunes see poolkutseliseks ning 1906. aastast peetakse Vanemuist kutseliseks teatriks. Nõukogude ajal Vanemuine riigistati ning riigiteatrina tegutses see 2013. aastani, mil teatrit hakkas haldama sihtasutus Teater Vanemuine. Nii nagu tsaari- ja eestiaegses, tegutses ka nõukogudeaegses Vanemuises plejaad silmapaistvaid näitlejaid ja lavastajaid, kellest üks tuntumaid oli pikaajaline teatrijuht Kaarel Ird. Suurt mõju avaldas 1970. aastatel Vanemuise draamastuudios kujunenud teatriuuendus, mille eestvedajate seas olid Mikk Mikiver, Jaan Tooming ja Mati Unt. Tänapäeval kuulub Vanemuisele kolm hoonet: Teises maailmasõjas hävinud ajaloolise hoone asemele 1970. aastal ehitatud suur maja (selle küljes olev Vanemuise kontserdimaja kuulub 1998. aastast Eesti Kontserdile), 1914–1918 ehitatud Vanemuise väike maja ning 2001. aastast kasutatav Emajõe kaldal asuv kammerlik Sadamateater.\n1996. aastal asutati Tartu Suveteatri Selts, mille egiidi all on 1997. aastast etendusi esitanud Emajõe Suveteater. Suveteater on esinenud paljudes paikades Tartus ja kaugemalgi, alates Toomkiriku varemetest, Lutsu Teatrimajast ja Laulupeomuuseumist ning lõpetades Rannarahva muuseumiga Viimsis ja Poslovitsa rannaga Pühajärve ääres. Teatri juht on Andres Dvinjaninov.\nÜks Tartu nooremaid, kuid kõrgelt hinnatud teatreid on 2008. aastal loodud ja 2011. aastast Laial tänaval tegutsev (varem Lutsu Teatrimajas asunud) avangardistlik Tartu Uus Teater, mille eestvedajaist tuntuim on lavastaja ja muusik Ivar Põllu.\n2014. aastast tegutseb peamiselt Magasini tänaval Genialistide Klubi saalis teater Must Kast, mille asutasid Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia 10. lennu vilistlased.\nTartu amatöörteatritest on pikimad traditsioonid 2005. aastal MTÜ-na asutatud ning Raivo Adlase juhitaval Vilde Teatril, mis peab end siiski 1949. aastal rajatud Eduard Vilde nimelise Tartu Rahvateatri järeltulijaks, ning Kalevi tänaval asuval Tartu Üliõpilasteatril, mis kasvas välja Tartu Ülikooli juures tegutsenud näiteringide traditsioonist ja mida 1999. aastast juhib Kalev Kudu. Tähelepanu on pälvinud ka 2007. aastal toonase Uru noortekeskuse juures loodud Uru noorteteater ning 2008. aastal asutatud Tudengite näitemängutrupp Altermann.\nTeatri Kodus, endises Lutsu Teatrimajas majutab Tartu Mänguasjamuuseum peamiselt lasteetendusi, mida annavad erinevad trupid.\nTartus on aegade jooksul tegutsenud arvukalt väiksemaid teatreid, sealhulgas näiteks töölisteatreid, saksa- ja venekeelseid teatreid, lasteteatreid ja eksperimentaalseid teatrilaboreid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tartu_teatrid&oldid=5567860"\nLehekülje viimane muutmine: 29. veebruar 2020, 15:12\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:12, 29. veebruar 2020.


Krediidiriskid kahandavad ettevõtjate optimismi - Raamatupidaja\nKrediidiriskid kahandavad ettevõtjate optimismi\nVõrreldes masueelsete aastatega on ettevõtete maksekultuur halvenenud. Kuigi värkse uuring näitab viimaste aastate maksekäitumise stabiilsust, arvab pea kolmandik Eesti ettevõtjatest, et krediidiriskid lähema aasta jooksul kasvavad.\nEuroopa juhtiva krediidikorraldusteenuste kontserni Intrum Justitia poolt aasta alguses läbi viidud järjekordne maksekultuuri uuring ütleb, et võrdluses 2010. aastaga ei ole Eesti ettevõtete, eraisikute ja avaliku sektori asutuste maksekäitumine oluliselt muutunud, küll aga on võrdluses 2005. aastaga toimunud maksekultuuri halvenemine.\nKui praegu viivitavad ettevõtted arvete tasumisega keskmiselt 16, avaliku sektori asutused 9 ja tarbijad 8 päeva, siis toona viivitasid ettevõtted arvete maksmisega vaid 8 päeva ehk viivutuse aeg oli tänasest poole lühem.\nLäti ja Leedu ettevõtted hilinevad arvete maksmisega keskmiselt 20 päeva. 2005. aastal hilineti Lätis 13 ja Leedus 17 päeva, mis tähendab, et meie lõunanaabrite maksekultuur on halvenenud Eestist aeglasemas tempos.\n„Krediidikahjumid pole Eestis võrreldes eelmise aastaga kasvanud. Lõplikult maksmata jäävate arvete osakaal on endiselt 3,3% kõikidest väljastatud arvetest. Kokkuvõttes tähendab see 3,96 miljardit euro suurust summat, mis jäetakse kokkuvõttes eraisikute, avaliku sektori asutuste ja ettevõtete poolt lõplikult maksmata," märkis Intrum Justitia juhataja Ivar Tammemäe.\nKrediidikahjumid on viimase aastaga oluliselt kasvanud aga Lätis,Taanis, Iirimaal, Suurbritannias ja Kreekas.\nSel aastal on üle 90 päeva võlas 13% kõikidest väljastatud arvetest. 2006. ja 2007. aastal moodustasid üle 90 päeva võlas olevad arved ligikaudu 5% kõikidest väljastatud arvetest, 2009. aastal oli selliseid arveid 9%, 2010. aastal 15%.\n„Kuigi maksekäitumine on viimase aasta jooksul olnud stabiilne, on Eesti ettevõtjate optimism kahanenud. 27 % Eesti ettevõtjatest arvab, et krediidiriskid lähema aasta jooksul kasvavad,” ütles Ivar Tammemäe.\nEuroopas tervikuna tasuvad ettevõtted neile esitatud arved ligikaudu nädalase hilinemisega Põhjamaades ning 2- või 3-nädalase hilinemisega Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Veelgi pikem on maksetega viivitamise aeg Hispaanias (29 päeva), Iirimaal (30 päeva), Küprosel (31 päeva), Itaalias (34), Kreekas (35) ja Portugalis (41 päeva). Kõige vähem, keskmiselt 7 päeva, viivitavad arvete tasumisega Soome ettevõtted.\nAvaliku sektori asutused hilinevad maksmisega Soomes keskmiselt vaid 4 päeva, Rootsis 7 ja Norras 8 päeva. Ka erisikud tasuvad arved kõige kiiremini Põhjamaades – Soomes 5, Rootsis 6 ja Norras 7 päevase hilinemisega. Eesti eraisikute ja avaliku sektori asutuste maksekäitumine sarnaneb Põhjamaadele. Lätis hilinevad avaliku sektori asutused ja tarbijad maksmisega 12 päeva ning Leedus vastavalt 26 ja 17 päeva. Kesk- ja Lõuna-Euroopas on just avaliku sektori asutused kõige laisemad arvete maksjad. Avaliku sektori „rekordiomanik“ on hetkel Kreeka, kus suudetakse arvete maksmisega viivitada juba kolm ja pool kuud ehk keskmiselt 108 päeva.


Neuroloog selgitab: viis levinumat põhjust, miks käsi valutab - 4 Kliinik, Harja sailitada valu\nSujuv, et pool üle ala, ksoovite valu. Ole eriti tähelepanelik, et harjamisega eemaldaksid katu ka sellest piirkonnast ja hammaste vahelistelt aladelt.\nSee võib olla igemehaiguse varajane märk, nii et pidage meeles, et te räägiksite hambaarstiga, kui te märkate hammaste puhastamisel veritsemist.\nIgemete veritsemist võivad põhjustada hammastele, nende ümber ja vahele kogunenud hambakattu moodustavad bakterid. Eemaldamata jätmisel mida tehakse tavaliselt hambapesuga võivad need bakterid ärritada teie Harja sailitada valu, mis võibki põhjustada hambapesu ajal nähtavat veritsust.\nHammaste harjamisel esinev veritsemine ei põhjusta valu, kuid siiski on oluline konsulteerida hambaarstiga, kui märkate harjamisel või hambaniidi kasutamisel verd. Hambaarst võib anda nõu, kuidas ravida igemeveritsust, et peatada seisundi süvenemist tõsisemaks igemehaiguseks nagu periodontiit.\nKuid siin on viis lihtsalt sammu, parandamaks teie igapäevaseid suuhoolduse harjumusi ja vähendamaks hammaste harjamisel esineva veritsuse riski: 1. Kaks minutit, kaks korda päevas Hammaste harjamine aitab eemaldada kattu tekitavaid baktereid ja toiduosakesi, mis kogunedes hammaste ümber, peale ja vahele, võivad ärritada igemeid ja tekitada igemeprobleeme, nt gingiviiti.\nHarja oma hambaid ja igemeid kahe minuti jooksul kaks korda päevas, kasutades hambapastat. Ole põhjalik Veendu, et igakordsel hammaste harjamisel puhastad kõiki hambapindu, sealhulgas ka raskesti ligipääsetavates kohtades, nt hammaste vahed.\nSaad oma hambaarstilt küsida parimat viisi hammaste harjamiseks. Ole õrn Mis puudutab hammaste harjamist, siis kõvasti ei ole alati hästi. Tegelikult võib liiga tugev või liiga kaua kestev harjamine tekitada hammaste ja igemete probleeme, seega harja ettevaatlikult.\nÄra unusta igemejoont Sinu igemejoon võib olla kattu moodustavate bakterite suhtes tundlik. Ole eriti tähelepanelik, et harjamisega eemaldaksid katu ka sellest piirkonnast ja hammaste vahelistelt aladelt.\nRita Nõmmela ja Mare Saag Tartu ÜlikoolHambaemaili kulumisest ja kuidas seda vältida Normi puhul on hammastel nii piki- kui ristikumerus. Kulumisel muutuvad hambapinnad lamedamaks ja igemepiir nihkub.\nKoos regulaarse hambaniidi või hambavaheharjade kasutamisega võib see aidata sul kontrollida katu moodustumist. Ära unusta ka keelt Hea suuhügieen ei tähenda ainult hambaid ja igemeid.\nÕrn keele harjamine aitab samuti värskendada hingeõhku ja puhastada suud bakteritest.


EESTIMAA PÄEVIK - ESTONIAN BLOG: Spetsialisti tunned kaugelt...\n► jaanuar (89)\n▼ oktoober (65)\nLäänemaa tulevik poliitikute südametunnistusele...\nKas Haapsalu raudtee saab vaid lisarahaga?\nRongide sõiduplaan tulevikus.\nOlen riigile ilmatuma odav...\nTroll nr 2.\nAMETNIK JA RAHVAS 23 - MÜRINAGA ÜLE INIMESTE!\nMeikargate üllatav lõpp!?\nHurraa, Edasi RMK!\nWELCOME TO ESTONIA! HAAPSALU. Autumn.\nKuhu tee viib?\nNipernaadide erinevus rikastab?\nAusus ja arvamus viib allakäigutrepile?\nSammuke hukule lähemale...\nMis on mugavus?\nMaksude tõstmine väheneb...\nSuitsupääsuke versus raha.\nPöidlad pihku, et leiduks...\nAMETNIK JA RAHVAS 22 - WHAT THE F...?\nÕhtu nii ilus ja muul ajal ka muidugi... ...\nSeaduse mäng piiri peal.\nUus vana multifilm.\nTänud Virosi järve erikorrespondendile!\nRB kosilased juba isamehi otsimas...\nTule või Ukrainast, kui ikka lõikava....\nTänavavalgus ja kanalisatsiooniluugid.\nParvlaevaga Kärdla bussijaama ei saa...\nSeen kasvab ja kaob...\nSpetsialisti tunned kaugelt...\nPrrr, kui napikas...\nMa tapsin hiireviu.\nLiiva veetorn ja jaam.\nBussid kaovad saartelt?\nÕPPIDA, ÕPPIDA, ÕPPIDA!\nMe ise hukutame end!\nEdusammud elektrirongide sõiduplaanis\nKoera(omanike) poolt ja vastu!\nÜlemistel suurehitusel ei jätku asjapulgal niigi palju mõistust, et märgid üksteise alla paigaldada. Paigaldab nii, et rajal pööravad bussid saavad ära kraabitud! Kas tõesti töömehel silmaklapid ja mõistus nagu hobusel? Kuigi hobune ju ikkagi tark loom...\nNeed, kes harjunud oma mina peamiseks pidama, üle oma kõhu asja ei näe, võiksid rohkem lugeda asjalike inimeste arvamusi.\nIke Volkov - Väga hea!\nAmetnikele on antud väga palju subjektiivset otsustamisõigust ja ametkonnad ei saavuta omavahel konsensust. Üks ajab oma jora, teine ajab oma jora. Lõppkokkuvõttes on kõikidel soov luua inimväärset keskkonda, aga kõike nähakse liiga oma vaatevinklist.\nLoen ajakirjandusest: Eesti Kunstiakadeemia (EKA) nõukogu kinnitas EKA uue õppehoone kaheksa võimalikku asukohta. Väärikad, arendamist vajavad kohad kõik.\nEnt on veel üks koht, mida võiks kaaluda: Põhja-Eesti Regionaalhaigla (PERH) Sihtasutuse hallatav Seewald – huvitava ajaloo ja põneva arhitektuuriga paik Tallinnas.\nTõsi küll, meie kunstiinimesed (vähemalt mõni neist) eelistab ropp s...junne purgis ja roppkallist uut maja kesklinnas, mitte kultuuriväärtusi! No kuidas sa saadad nad Seewaldisse?\nSinna ju niigi võib ruumipuudus tulla!\nLisaks on mujal maailmas sageli raudteejaamade ja lennujaamade kõrval suured näitusepaviljonid. Ülemistel saaks seda kõike arendada, seal on tohutult ruumi! Aga siis tulevad konkreetsed inimesed konkreetsete huvidega ja ongi kõik. Hugo Osula ütles, et paremat kohta bussijaamaks kui seesama lollakas Lastekodu tänava territoorium ei ole.\nSee mulle kohe eriti meeldib! Sest ei saa ju teha lollakamat otsust kui vana bussijaama kapitaalne remont kui uus planeeritud mõistlikku kohta!? Kelle kaukasse siit kõige rohkem kukub, et mõistus kaob?\nMuide, ERM võinuks vaata et kõige paremini sobida Tartu raudteejaama mittevajalike kaubateede ja depoo asemel! Koos bussijaamaga! Aga siis tuleb üks konkreetne inimene või mitu ja...\nPostitaja: EESTIMAA BLOGI kell 10:15\nMulle meeldis see Hugo Osula intervjuu. Miks kolm nägu? Esiteks, ärimees, kes pragmaatilisemalt vaatab oma firma äri ja ÜT ärimehe pil...


Leidsin 156916 tulemust märksõnale\nRE: Novemberikad katse/vol 3 27.03.2013 17:10\nTundub, et ka mina lisandun antud nimekirjale 🙂 TA on siis 18.11, arsti juurde lähen alles 9.04. Augustis oli mul kahjuks peetunud rasedus, seega olen suhteliselt murelik ja ettevaatlik. Seepärast lükkasin ka arstile minekut hiljemaks, et sellel hetkel südametöö kindlalt näha oleks. Jällekuulmiseni 🙂\nRE: Novemberikad katse/vol 3 27.03.2013 21:38\nHei! Liituks ka siis Novembrikatega, tähtaega ei oska veel öelda. Üks arstil käik juba tehtud, aga seal oli ainult lootekott näha ja rasedus väiksem, kui päevade järgi arvestatuna olema peaks. 11 aprill jälle arstile ehk siis selgub ka tähtaeg, üldjuhul küll läheb tähtaeg päevade järgi kirja, aga kuna mul see vahe esimese UH järgi oli […]\nRE: Novemberikad katse/vol 3 28.03.2013 08:31\ntervitused kõigile! Aitäh teemaalgatajale, tore on tõepoolest oma rõõme (loodetavasti mitte muresid) siin jagada. Minul kalender näitab tähtajaks 11.11, aga need mu oma arvutused. Ämmaka juurde 16.04, siis võetakse arvele ja kuulen täpsemalt. Muidu UHs süda nähtud ja olen õnnelik:) FB grupiga ka enne 12 nädalat kindlasti ei liitu. Tegemist esimese rasedusega, nii et kõik […]\nRE: Novemberikad katse/vol 3 28.03.2013 22:16\nDiabeetikuid jälgivad jah arstid, mitte ämmakad. Minu arst on olnud eelmiste rasedustega dr.Erlang, soovitan! Olen ka diabeetik, hetkel ootan oma kolmandat. Yldiselt ämmakad siiski peaks kontrollima rasedust…aga vb siis enam mitte?\nRE: Novemberikad katse/vol 3 29.03.2013 14:05\nInge21, nii tore, et meeles pidasid 🙂 Käisin arstil ja arst ütles, et väga ilus uba ja väga ilus rasedus !!!!!!!! Esimesel korral ta eriti ei hõisanud midagi, ta veidi kartis, et ehk liiga väike. Nüüd aga olevat kõik ülimalt tiptop. Limaskest uhke ja kohev ja uba on teinud endale pesa väga heasse kohta emakas. […]\nRE: Novemberikad katse/vol 3 29.03.2013 21:19\nEi ole jah Sa ainus gaasipomm, sama lugu ka siinpool 😀\nRE: Novemberikad katse/vol 3 30.03.2013 07:12\nÜhinen gaasipommidega, eriti munasöömisel 😀 2007 lõigati mul sapikivid koos sapiga ja peale seda gaasid eriti kergelt tekkima. Kägu(sidrun) mina sain ka duphastoni peal 4+ nädalal ja arsti sõnutsi pean võtma 14.da nädalani. Määrimist pole rohkem esinenud, ptui, ptui, ptui… Väsimus kimbutab ja vastik migreen ka :S Iiveldust endiselt väga minimaalselt, kui üldse mõnipäev. Paanitsengi […]\nRE: Novemberikad katse/vol 3 30.03.2013 10:33\nMul oli alakõhu torgete ja päevade valuga samamodi, et märtsi esimeses pooles olid, vahepeal ei olnud nagu midagi eriti, aga see nädal jälle aegajalt kõht valulik ja iiveldus on ka suure hooga tulnud, kui varem polnud üldse, siis nüüd pean koguaeg midagi sööma, nii kui kõht tühjemaks läheb hakkab halb, mul peaks olema siis 6-8 […]\nRE: Esimene rasedus. Kaua olete üle kandnud? 24.06.2013 16:11\n14 päeva üle kantud\nRE: Esimene rasedus. Kaua olete üle kandnud? 25.06.2013 15:49\nEsimene sündis 1p enne kv-uh tähtaega ning 3p enne varasema uh tähtaega. Päevade järgi tähtaega polnud.\nRE: Esimene rasedus. Kaua olete üle kandnud? 25.06.2013 15:53\n10 päeva läks tähtajast üle.\nRE: Esimene rasedus. Kaua olete üle kandnud? 27.06.2013 00:36\nkeskmiselt pidavat esimese raseduse pikkus olema 41+1. endal mul t2pselt nii l2kski. teise rasedusega keskmiselt siis 40+3, eks saab n2ha kas mul seekord ka v2ga keskmise pikkusega rasedus.\nRE: ülakõhuvalu 31.01.2012 10:08\nMa loodan ka,et oli gaasidest,kuigi olen ka alati arvanud,et gaasivalud loovad alakõhtu valu.Eile nagu ei söönud ka midagi sellist,mis gaase võiks tekitada. Ehk on mööduv nähtus.Kuna kõrvetised ja kõhukinnisus ka kimbutavad,võibolla oli kõik see kokku siis põhjuseks. Kõndisin ja masseerisin natuke kõhtu ja sõin sooja suppi,peale seda nagu rahunes maha. Aga valu oli algul ikka […]\nRE: Aprillikad 2014, VI peatükk – Looteanatoomia 29.11.2013 12:13\nMina käisin eile esimest korda nüüd oma mõõtmistulemustega diabeediõe juures. Kiitis mind ja ütles, et ma nii rangelt isegi ei pea jälgima kõike. Olin kohe nii rõõmus, et käisin ostsin oma piparkooke. Saan täna mõned päeval süüa:) Minul oli see gtt proovi andmine suht vastik. Õnneks sattusin ühe sõbraliku raseda kõrvale, kellega jutustasime terve aja:) […]\nRE: Aprillikad 2014, VI peatükk – Looteanatoomia 29.11.2013 12:31\n[tsitaat] Aga mitu korda siis kokkuvõttes peab verd andma? Ja kaua see ajaliselt kestab? Kas seda joogi jood kohe ühe hooga ära või tuleb see jaotada vere võtmise vahel kudagi?[/tsitaat] Lähed kohale, võetakse esimene proov. Siis pead 5 minuti jooksul selle lahuse ära jooma, nt verd andsid kell 7.45, lahuse pead jooma ära 7.50-ks. Sellest […]\nRE: Aprillikad 2014, VI peatükk – Looteanatoomia 29.11.2013 13:44\nJersey ja B.S., tänud vastuse eest. Ma mõtlesin, et äkki saab vahepeal ära käia, kuna töökoht on väga väga lähedal. Aga noh, eks siis kulutame energiat lobisemisele:))\nRE: LAAT-MÜÜK 16-02 16.02.2012 09:49\nMüüa turvahälli Aerosleep kate. See kate laseb õhul lapse selja ja hälli vahel liikuda ja laps ei hakka higistama. seda saab kasutada nii suvel palavaga kui ka talvel soojakoti all ja toimib väga hästi 🙂 hind 15¤+post http://buduaar.ee/Turg/kuulutus/1201500\nRE: LAAT-MÜÜK 16-02 16.02.2012 11:10\nHuppa ja Lenne k/s müts suurusele 42-43. Hind 1.50-2.00, sobivad nii poisile kui tüdrukule. http://public.fotki.com/deisi2009/ueriided/ Riideid tüdrukule s. 56-92 (enamus alates s. 74): http://public.fotki.com/deisi2009/riided-beebitdrukul-1/ Nattou magamiskott 0-6 kuud, hind 6.- http://public.fotki.com/deisi2009/muud-lasteasjad/ Nike tossud s. 18 (stm 10,5 cm) ja Vincent kummitallaga papud s. 20/21 (stm 12cm)- sobivad nii posile kui tüdrukule. http://public.fotki.com/deisi2009/jalanud/ Asjad asuvad Tallinnas, […]\nRE: LAAT-MÜÜK 16-02 16.02.2012 11:58\nhttp://public.fotki.com/manjaana uus Tazzo kombe nr62 korralik Puhhi kottkombe 0-6kuud uued Next müts- kindad 0-6kuud soojad k/s traksipüksid 4,9¤ uus Difrax lutt pakendis 2,5¤ okasteta@hot.ee\nRE: LAAT-MÜÜK 16-02 16.02.2012 13:35\nMüüa nii beebidele kui ka emmedele. Kui hind ei sobi paku oma. http://buduaar.ee/Turg/kuulutus/1196846 Asukoht Tartu Huvi korral kirjuta: tydrik@msn.com\n1 2 3 4 5 … 7 846\nLapse ootamine (156916)


Kvaliteetse VPN-teenuse püha kolmainsus taandub kolmele tegurile: kiirus, privaatsus ja hind. Selles artiklis käsitletakse kahte esimest ja aitame teil leida kiireimad VPN-i pakkujad, kes ei pea üldse logisid.\nNeed kõik VPN-id on võimelised kiirusega 50mbps / s, pole sisse logitavad ja p2p-sõbralikud. Mitmel neist õnnestus ikkagi koostada meie nimekiri maailma parimatest odavatest VPN-idest, pakkudes siiski keskmisest suuremat VPN-i kiirust.\n1 # 1 – IPVanish (toimetaja valik)\n1.1 Kiiruskatse tulemused:\n1.2 Kuidas on IPVanishil selline kiiruseelis??\n1.3 IPVanishi logimispoliitika\n2 # 2 – privaatne Interneti-juurdepääs\n2.2 Kas PIA peab logisid??\n2.3 PIA VPN-i lubatud kasutamine\n3 Nr 3 – Torguard\n3.1 Kiiruskatse tulemused\n3.2 Torguardi logimispoliitika\n4 Kuidas VPN-i kasutamisel kiiret kiirust saada?\n4.1 VPN-i kiiruse tegur nr 1 (ribalaius kasutaja kohta)\n4.2 Muud kiirust mõjutavad tegurid\n4.2.1 Serveri kaugus\n4.2.2 Krüptimise tugevus\n5 VPN-logid: mida peate teadma\n6 Kokkuvõte ja täiendavad ressursid\n6.1 Millist VPN-i valida:\n6.2 Aga privaatne Interneti-juurdepääs?\n6.3 Veel artikleid, mis teile meeldivad\n# 1 – IPVanish (toimetaja valik)\nIPVanishiga tuttavad ei imesta, et nad on meie loendis edetabelis 1. Miks? Need on pidevalt kiireim VPN, mida oleme testinud. Periood.\nParim pakkumine: Hankige IPVanishi hinnaga 6,49 dollarit kuus (kokkuhoid 35%)\nJa kui IPVanish läks 2014. aastal üle oma tegelikule sisselogimisreeglitele, sai neist kahe ohu VPN-ettevõte, mis pakub oma tellijatele enneolematut kiirust ja privaatsust.\nLoe: Meie 2016. aasta IPVanishi ülevaade\nSiin on ekraanipildid meie IPVanishi kiirustestidest 100mbps ühenduses:\nNagu näete, suutsime isegi rahvusvahelistes serverites saada 85–100% meie allavoolu kiirusest.\nSee on silmapaistev tulemus, eriti kui arvestada, et IPvanish kasutab 256-bitist krüptimist, mis on palju tugevam (kuid pisut aeglasem) kui 128-bitine krüptimine, mida mõned VPN-id lubatava kiiruse väljalülitamiseks kasutavad.\nNeid kiiruskatseid tehti vastavalt Kanadas, USA-s ja Ühendkuningriigis asuvates serverites..\nVeel IPVanish Speedtestide kohta lugege meie täielikku IPVanishi ülevaadet.\nKuidas on IPVanishil selline kiiruseelis??\nIPVanish kuulub Highwinds Networkingule, mis on üks suurimaid CDN-i pakkujaid maailmas.\nIPVanish on üks ainult kahest VPN-i ettevõttest, kellel on oma Tier-1 andmesidevõrk, mis annab neile kiiruse eelise nii kogu oma võrgus kui ka rahvusvaheliselt tänu paremale suhtluskorraldusele (kuidas andmeid riikide ja operaatorite vahel prioritiseerida / suunata).\nSeda kõike tehakse kulisside taga ning lõppkasutaja (see olete teie) kogemus on sujuv ja välkkiire.\nIPVanishi enda sõnul on need VPN-i teenus „Null logi”. Siin on väljavõte nende privaatsuseeskirjadest:\nIPVanish ei kogu ega logi oma virtuaalse privaatvõrgu teenuse liiklust ega kasutamist\nJa nende KKK …\nIPVanishi logide KKK-ekraanipilt\n# 2 – privaatne Interneti-juurdepääs\nPrivaatne Interneti-juurdepääs koostas meie lemmikute odavate VPN-teenuste nimekirja, kuid see ei takista neid suure jõudlusega.\nPIA on järjekindlalt kõrgel kohal kõigis meie arvustuste kategooriates, sealhulgas kiirus, privaatsus ja hind.\nEkraanipilt PIA kodulehelt\nParim pakkumine: Hankige PIA-d ainult 3,33 dollari eest kuus (piiramatu ribalaiusega 5 seadme jaoks)\nSaladus on maht. PIA-l on rohkem abonente (pole üllatus) kui peaaegu kõigil muudel VPN-i pakkujatel maailmas. Selle tulemusel saavad nad tõhusamalt töötada (ja pakkuda madalama hinnaga kiiremat kiirust).\nTe peaksite lugema: Meie privaatse Interneti-juurdepääsu ülevaade\nPrivaatsuse osas on PIA nende liigas. Nad olid esimesed VPN-id, kes populariseerisid null-logi poliitikat, ja nad sillutasid teed kümnetele kopikatele. Nad on tõeline originaal.\nPIA tegi meie kiiruskatsetel üsna hästi.\nNende kiirus pole selline järjekindlalt kiire nagu IPVanish (testimisel kulus paar katset nii kõrgele kiirusele). Samuti testisime nende teenust 128-bitise krüptimisega (mis on kiirem, kuid vähem turvaline kui 256-bitine krüptimine, mis on IPVanishi standardvarustuses).\nSamuti väärib märkimist, et PIA tegeliku maailma jõudlus (meie 4k voogesituse testis) ei olnud nii hea kui IPVanish.\nSellegipoolest on nende kiirus tunduvalt suurem kui tööstuse keskmine ja PIA hinda arvestades uskumatult muljetavaldav (alates 3,33 dollarist kuus).\nKas PIA peab logisid??\nPrivaatne Interneti-juurdepääs ei pea logisid. Mõne VPN-i puhul pole nende logimiseeskirjad alati selged (või vähemalt mitte kinnitatud). FIA on PIA kohtusse sisselogimise nõudeid testinud.\nNad on üks väheseid VPN-sid maailmas, kelle sisselogimisnõudeid kontrollitakse tõendite või kohtutoimikute abil.\nJa muidugi on siin PIA logimispoliitika nende endi sõnadega (nende privaatsuseeskirjadest)\nPrivateInternetAccess.com ei kogu ega logi oma virtuaalse privaatvõrgu (VPN) ega puhverserveri liiklust ega kasutamist\nPIA VPN-i lubatud kasutamine\nPrivaatne Interneti-juurdepääs võimaldab peaaegu kõiki nende VPN-võrgu tavalisi kasutusvõimalusi.\nJuurdepääs geograafiliselt blokeeritud veebisaitidele\nTorrenting / failijagamine / p2p\nNr 3 – Torguard\nTorguard on üks originaalseid null-logi VPN-i pakkujaid (koos PIA ja BTGuardiga). Need on ka üks kiireimaid VPN-e, mida me eales testinud oleme, eriti reaalajas toimivuses (mis on tähtsam kui kiireim skoor).\nKui olete tegelenud failide ühiskasutusega, on Torguard suurepärane valik ja nad pakuvad nii VPN-teenust kui ka null-logiga SOCKS5 torrenti puhverserveri teenust (koos hõlpsasti installitava installiga oma lemmik Torrenti kliendi jaoks).\nLoe: Torguardi põhjalik ülevaade, Speedtests ja pakkumised …\nTorguard tegi suurepäraseid rahvusvahelisi kiiruskatseid, täites A + reitinguid (ja 90+ mbps skoori) Suurbritannia ja Kanada serverites. Nad said ka muljetavaldava A-reitingu Austraalia serverilt (üle 12 000 miili kaugusel).\nIPVanish on ainus VPN, kes saavutab paremust USA-Austraalia VPN-i kiiruskatsetel.\nTorguard suudab kiirust kõrgel hoida, kuna:\nNeil on serveri kohta vähem kasutajaid\nKiirusele optimeeritud protokollid\nReguleeritav krüptimise tugevus\nServeri asukohad: Kanada, Suurbritannia, Austraalia\nTorguard on null-logiga VPN-teenus.\nSiin on väljavõte nende privaatsuseeskirjadest:\n„TorGuard.net ei salvesta ega logi oma virtuaalse privaatvõrgu (VPN) või puhverserveri kaudu liiklust ega kasutamist”\nNad täpsustavad, et jälgivad oma kasutamist veebisait (99,99% veebisaitidest, sh VPN-id, teevad seda oma teenuse parandamiseks ja müügi arvu suurendamiseks).\nKuid kui olete Torguardi kasutajaks registreerunud, ei jälgi ega logi nad midagi, mida teete võrgus, ning teie ühendused krüptitakse 100% (nii et isegi teie Interneti-teenuse pakkuja ei saa öelda, mida teete võrgus).\nKuidas VPN-i kasutamisel kiiret kiirust saada?\nSiin on mõned kiired näpunäited kiirema kiiruse saamiseks VPN-iga. Kui soovite täpsemat juhendit, lugege: Kuidas muuta oma VPN-i kiiremaks\nVPN-i kiiruse tegur nr 1 (ribalaius kasutaja kohta)\nKõik VPN-id pole loodud võrdselt ja mõned teenused on PALJU kiiremad kui teised. Selle põhjuseks on asjaolu, et VPN-teenuse üldist kiirust määrav tegur nr 1 on nende serverite ülerahvastatus.\nTeisisõnu: kui palju on aktiivse kasutaja jaoks saadaolevat ribalaiust?\nAeglastel VPN-del on tavaliselt väga rahvarohked serverid (tuhanded kasutajad jagavad iga 1 Gbps ühendust). Kiiretel VPN-del on sama gigabaidine ühendus jagatud vaid mõnesajaga.\nKuid siin on raske tõde – ribalaius on VPN-ide jaoks kõige olulisem kulu, nii et kiiremad VPN-teenused on peaaegu alati 6 dollarit kuus või rohkem. Märkimisväärne erand sellest reeglist on PIA, kes haldab suuri kiirusi (kuid siiski aeglasemalt kui IPVanish) hinnaga 3,33 dollarit kuus!\nMuud kiirust mõjutavad tegurid\nTeie VPN-i kiirusele (või aeglusele) võib suurt mõju avaldada veel mitu tegurit, sealhulgas:\nServeri kaugus (edasi on aeglasem)\nKrüptimistugevus (tugevam on aeglasem)\nVPN-protokoll (OpenVPN UDP on ideaalne)\nVPN-kiirus langeb pikkade vahemaade korral dramaatiliselt. Kui vähegi võimalik, peaksite valima võimalikult lähedase serveri, mis ikkagi annab teile juurdepääsu mis tahes protokollile või veebisaidile, mida vajate. Sellepärast saame USA serverites kiirusega 100 Mbps ja Austraaliast 10-15 Mbps.\n256-bitine krüptimine on enam kui miljard korda tugevam kui 128-bitine krüptimine (see pole trükiviga, tegelikult on see üle 1038 x nii tugev!).\nKuid see lisaturvalisus maksab oma hinna. 256-bitine krüptimine võtab sama hulga krüptitud teabe jaoks rohkem ribalaiust, muutes selle aeglasemaks. See nõuab ka suuremat arvutusvõimsust (protsessorite tsüklid).\nKui kasutate VPN-i madala turvalisusega eesmärkidel (voogesitus, torrenting jne), lülitage lihtsalt 128-bitisele režiimile ja teie kiirus võib kohe paraneda 5-20%.\nÕppige: Lisateave VPN-i krüptimise kohta\nKõik VPN-protokollid pole võrdsed. OpenVPN on kõige paindlikum protokoll, kuid sellel on kaks maitset; UDP või TCP.\nTCP-ühendused nõuavad vastuvõtjalt iga üksiku andmepaketi vastuvõtmise kontrollimist. See muudab ühenduse veelgi usaldusväärne kuid see teeb palju ka kiirusi aeglasemalt, eriti pikkadel vahemaadel.\nEnamikul kasutajatel on parem valida OpenVPN UDP-režiim, mis ei kontrolli iga paketi tarnimist. Lõppkasutajana ei märka te mingeid erinevusi, välja arvatud kiiremad kiirused. Kui teete suure ribalaiusega VPN-i toiminguid, näiteks: voogesituse video, failide jagamine, Skype, mängimine jne …, siis kasutage lõplikult UDP-režiimi.\nÕppige: Millise VPN-protokolli peaksite valima? OpenVPN vs PPTP vs L2TP\nVPN-logid: mida peate teadma\nSiin on räpane väike saladus VPN-i logimispoliitikate kohta …\nPaljud VPN-i pakkujad, kellel pole logi, säilitavad endiselt ühenduse logisid, mis võib kahjustada teie anonüümsust.\nMitte kõik null-logiga VPN-i pakkujad pole võrdsed ja logistik on muutunud VPN-i tööstuse uueks sõnaks. Kuid paljud teenuseosutajad kirjeldavad end nullloogina tehniliselt, kui nad ei jälgi teie külastatud veebisaite ega teie tegelikku veebitegevust. Kuid need samad VPN-i pakkujad registreerivad endiselt isikut tuvastavat teavet, nagu teie tegelik IP-aadress, VPN-ühenduse aeg ja see, millist VPN-serverit te kasutasite (ja mis IP-d teile määrati).\nKui privaatsus on teie jaoks oluline (ja see peaks olema), on oluline, et valiksite tõelise null-logiga VPN-i, nagu need, mida selles artiklis kirjeldatakse. Ärge petke petjaid.\nNii et me näitasime teile 3 kiireimat VPN-i, mis ei pea ühtegi logi. Mis nüüd?\nLihtne. Valige lihtsalt üks ja vaadake, kas see teile meeldib. Ja kui te seda ei tee?\nKasutage 100% -lise tagasimaksegarantiid (igal selles artiklis kajastatud VPN-il on 7-päevane 100% garantii).\nMillist VPN-i valida:\nKui soovite VPN-i võimalikult kiirete kiirustega ja kõige funktsionaalsema tarkvaraga, on IPVanish selgelt parim valik.\nIPVanish toetab kõiki peamisi VPN-i kasutusvõimalusi ja sobib ideaalselt:\nVoogesitus / HD-video\nMängimine / Skype\nParim pakkumine: IPVanish pakub 46-protsendist allahindlust üheaastastele plaanidele (võrreldes kuudega).\nAga privaatne Interneti-juurdepääs?\nPIA on umbes sama hea kui odavate VPN-ide puhul, nii et kui hind on teile olulisem kui absoluutne jõudlus, on PIA suurepärane valik.\nNende tarkvara on veidi vananenud, kuid see pakub kohandatavaid krüptimisvalikuid (IPVanish seda veel ei paku). PIA on ka P2P / torrenti kasutajate seas kõige populaarsem valik, kuna see sisaldab SOCKS5 puhverserverit ja 5 samaaegset seadet konto kohta!\nParim pakkumine: Hankige PIA-d 3,33 dollari eest kuus (ühe aasta jooksul)\nJa ärge jätke kahe silma vahele meie täielikku PIA-ülevaadet.\nVPN-i ülikoolis on meil palju ülevaateid, juhendeid ja õpetusi.\nKuidas VPN-i käivitada oma ASUS traadita ruuteril?\nParimad VPN-i võimaldavad ruuterid\nKuidas kasutada rakendust Flud (Android Torrent Client) nagu PRO\nKuidas muuta oma VPN veelgi kiiremaks\nSee on meie NordVPN ülevaade (2017. aasta väljaanne), mis annab teile üksikasjaliku ülevaate NordVPN-ist\nKas teie Interneti-teenuse pakkuja, ülikooli, töökoha või lennuki tulemüür blokeerib teie VPN-i? Sisu ja\nKrüptimist saab pakkuda iga VPN, kuid ainult mõned VPN-i pakkujad kaitsevad teie privaatsust iga


Parim viis tagada puidust toodete pikk iga ja kena välimuse säilimine on järgida allolevaid hooldus- ja kasutusjuhendid.\nKõige olulisem on tooteid regulaarselt puhastada. Siberi lehisest pinna puhastamiseks sobib kõige paremini tavaline seebivesi ja puhas lapp. Pärast puhastamist kuivata pind üle kuiva riidelapiga (näiteks puuvillase rätikuga). Juhul kui puitpinnale on tekkinud tugev mustuse kiht, võib seda ettevaatlikult maha hõõruda pehme liivapaberiga.\nPuitpindu tuleks regulaarselt õlitada. Sobivaim sagedus on 1-2 korda aastas (näiteks kevadel ja sügisel). Õlitamisega saad vältida puidu läbikuivamist ja sellest tulenevalt ka pragude tekkimist ning lisaks aitab see hoida ära mustuse imendumist pinna sisse.\nKõige parem paik puitmööbli hoiustamiseks on kuiv ja jahe siseruum (näiteks kuur, garaaž vms). Juhul, kui soovite tooteid hoiustada õues, tuleks nad katta veekindla kattega ning kate tuleks peale vihma või lumesadu puhtaks pühkida. Mõlemal juhul tuleb jälgida, et tagatud oleks õhuringlus.\nÕlitamiseks kasuta ainult naturaalseid ning spetsiaalselt puidupinna töötlemiseks mõeldud õlisid. Soovitame kasutada linaõli või Osmo toodetud spetsiaalselt lehisele mõeldud õlisid.\nÄra kasuta lehisest pinna töötlemiseks keemilisi puiduimmutusvahendeid. Ära värvi Siberi lehisest puitpinda, kuna värv ei jää sinna peale puidu kõrge tõrva ja vaigu sisalduse tõttu.\nÄra kasuta saunas\nKõrge vaigu ja tõrva sisalduse tõttu ei sobi Siberi lehisest tooted saunas kasutamiseks, kuna seal tõuseb temperatuur kõrgeks ning selle mõjul võib pind hakata vaiku välja ajama.\nKõik puuliigid, kaasaarvatud Siberi lehis, muudavad päikesevalguse käes oma värvitooni, sest puit on väga valgustundlik materjal. Siberi lehise toon muutub UV-kiirte mõjul tavaliselt heledamaks ja hallikamaks.\nSiberi lehis on 100% biolagunev ja taaskasutatav soojusenergia saamiseks.


Vastne võitja Douglas Stuart 19. novembril ekraanil kõnet pidamas. Foto: AFP/Scanpix\nToimetas Triin Tael, 20. november 2020 12:50\nTänavuse Bookeri auhinna võitjaks kuulutati šoti-ameerika autori Douglas Stuarti debüütromaan „Shuggie Bain“. Autobiograafiline teos kirjeldab alkohoolikust ema käe all kasvava poisi puruvaest lapsepõlve 1980. aastate Glasgow's.\nAutor ongi raamatu pühendanud oma emale, kes suri, kui ta oli 16. Douglas elab 24. eluaastast New Yorgis, kuhu ta läks õppima moekunsti. „Shuggie Baini“ lükkas tagasi 30 kirjastust, enne kui raamat avaldaja leidis.\nVõiduromaani kaanefoto. Foto: AP/Scanpix\nThe Guardiani teatel on Stuart James Kelmani (1994) järel teine šotlane, kes on 50 000 naela suuruse kirjandusauhinna võitnud. Küpses eas kirjanikukutse leidnud Stuart nimetab Kelmani romaani „How Late It Was, How Late“ elumuutvaks. „Nägin esimest korda raamatu lehekülgedel oma rahvast, oma dialekti.“\nMullu läks Booker jagamisele: võitjateks kuulutati Kanada superstaar Margaret Atwood ("Testament") ja briti autor Bernardine Evaristo ("Tüdruk, naine, teine"). Ajalehe The Guardian teatel oli kaks võitjat ka aastatel 1974 ja 1992, kuid seejärel auhinna reegleid muudeti, et seda ei saaks enam sündida.\nRaamat 15. oktoober 2019 07:01\nRaamat 17. oktoober 2018 11:00\nRaamat 27. oktoober 2016 04:00


Konkurss viiendasse avaliku teenistuse tippjuhtide järelkasvuprogrammi Newton oli rekordilise kandidaatide arvuga - Riigikantselei tippjuhtide kompetentsikeskusele laekus üle 90 kandideerimistaotluse. Ligi pool programmi pürgijaist pääses edasi järgmisse vooru, kus toimusid psühhomeetrilised testid ja grupiintervjuud. 2019 augusti lõpus alustas oma põnevat ja arendavat teekonda Newton V programmis 21 osalejat. Programmi viivad ellu SA Poliitikauuringute Keskus Praxis ja Taltechi Ragnar Nurkse valitsemise ja innovatsiooni instituut.\nNewton V on aastane avaliku teenistuse tippjuhtide järelkasvuprogramm, mis arendab avaliku teenistuse tippjuhtide kompetentsimudeli alusel osalejate digi- ja juhtimisalaseid oskuseid. Õppetöö toimub ajavahemikus september 2019 - detsember 2020. Ühe mooduli kogumaht on 5-6 koolituspäeva.\nI moodul „Tippjuht kui tuleviku kujundaja ja väärtuse looja“ viiakse läbi perioodil september - november 2019. Mooduli jooksul tutvustatakse osalejatele globaalseid ja lokaalseid trende, jagatakse neile teadmisi ja parimaid praktikaid riigi strateegilise planeerimise põhimõtete ning poliitikakujundamise tänapäevaste võimaluste ja vormide kohta, selgitatakse valdkondade vahelisi seoseid, suunatakse tegema valdkonnaülest ja rahvusvahelist koostööd ning kaasama tegevuskavade ja teenuste väljatöötamisel meeskondi ja sihtrühmi.\nII moodul „Tippjuht kui IKT-teadlik innovatsiooni vedaja“ on kavandatud perioodiks detsember 2019 - veebruar 2020. Mooduli jooksul tutvustatakse osalejatele tehnoloogiatrende, jagatakse teadmisi ja parimaid praktikaid innovaatiliste lahenduste juurutamise, kliendikesksete teenuste ja protsesside arendamise, andmehalduse ja –analüütika kasutamise, digipöörde korraldamise ning küberturvalisuse tagamise põhimõtete ja -võtete kohta. Lisaks suunatakse osalejaid innovatsiooni soosiva töökorralduse loomisele, õppimise, loovuse ja eksperimenteerimise kasutamisele.\nIII moodul „Tippjuht kui tulemuste saavutaja ja tööõnne hoidja“ viiakse läbi perioodil märts - oktoober 2020. Osalejatele tutvustatakse tänapäevaseid juhtimisteooriaid ning tulemusjuhtimise põhimõtteid ja –võtteid, jagatakse teadmisi ja parimaid praktikaid selle kohta, kuidas teha võtmetulemused mõõdetavaks, kuidas jälgida tulemuste saavutamist ning kohandada vajadusel eesmärke, kuidas anda meeskonnaliikmeile tegevusvabadust ning jagada neile konstruktiivset kriitikat ja tunnustust, kuidas lahendada konflikte ja toetada töötajate arengut ning kuidas luua tänapäevaste töömustritega arvestavat töökorraldust.\nIV mooduli „Tippjuht kui enesearendaja“ jooksul viiakse läbi osalejate 360°-hindamine, pakutakse neile enesejuhtimise ja enesearengu teemalisi seminare ja töötube ning vajadusel coachi tuge.\nMerike Jürilo, Terviseameti peadirektor, Newton IV vilistlane:\nLoe lähemalt avaliku teenistuse tippjuhtide arendamisest Eestis >>\nTelefon: 693 5457\nViimati uuendatud: 7. oktoober 2020


Hälvik-rolleristid - Leht 9 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 17 Mär 2018, 18:14\nLugemata postitus #241 Postitas Prets » 27 Juul 2009, 22:08\nSee on sepp, tal on koguaeg päevad.\nLugemata postitus #242 Postitas sepp » 27 Juul 2009, 22:35\nPrets kirjutas: See on sepp, tal on koguaeg päevad.\ntäpsustaks.. tööpäevad on koguaeg.\nLugemata postitus #243 Postitas Piipz » 28 Juul 2009, 10:00\nmis kellast need sul tavaliselt algavad\nLugemata postitus #244 Postitas sepp » 28 Juul 2009, 11:01\nirwww 6st võid tulla juba uksetaha ootama\nLugemata postitus #245 Postitas õemehe õemees » 22 Sept 2009, 11:05\nÄrgend olge laste peale nii kurjad. Kui mina noor olin (mingi 12 aastane äkki) ja Mini mopeediga sõitsin, siis sai ka seda mitmel moel "remonditud" ja "järgi aidatud" et oleks ikka lahedam ja kiirem. Eks seda liikluseeskirja sai pisut sirvitud, et vähemasti märkide tähendus selge oleks, aga eriti sest kinni ka ei pidanud. Sai sõidetud hekki ja kraavi ja posti - hea et hing sisse jäi. Kaherattalised on head sellks, et mitmetest kitsastest kohtadest läbi pugeda, ummikutest näiteks, ja foori-tagustest sabadest tasakesi mööda vurada. Teevad seda kõik kaherattalised kõikjal üle maailma nii vasakult kui paremalt, ma tean, autojuhtidel on seda valus vaadata. Tänane liikluseeskiri kohustab mopeedi sõitma äärmises parempoolses reas, kuid ei ütle, et ta peaks ka selles reas paremasse serva hoidma. Selline kohustus kadus aastat kümme tagasi. Seega kui rollerid mahuvad kahekesi kõrvuti seal parempoolsel real sõitma, siis sõitku. Ja kui vahel mõni roller foori-all järgi võtab ja end minu kõrvale sätib, siis pole mul ka probleemi talle ruumi teha ja edasi temaga kõrvuti sõita.\nKaks asja siiski häirivad mind:\n1) Suunatulesid kasutamata ridadevaheline sõelumine - ärge seda tehke. Teil ei ole teise ritta asja muuks, kui ainult vasakpöördeks ja igal ümber-reastumisel, ka sõidurea paremast äärest vasakule, või vastupidi, tuleb näidata suunda.\n2) Hoidke natukenegi pikkivahet. Just täna hommikul õnnestus sõita kõrvuti ühe rolleriga Tartus Kroonuaia tänavat pidi üles. Ei ole selle tänava katend just parimas korras ja niiviisi ratas eesliikuva auto stanges, nagu too poiss sõitis, ei kesta sõit just kaua. Järsk pidurdus auto poolt või lihtsalt auk mida rollerijuht ei näe ja asfaltil pikali ta end leiabki. Rääkimata sellest, et enamus meie teedel liikuvaid autosid on manuaalkastiga, mis mäest üles paigalt võtmisel kipuvad ikka aegajalt kuni pool meetrit tagasi vajuma.\nLugemata postitus #246 Postitas tttrrr » 28 Sept 2009, 19:34\nSai siis täna Tartus Big Ben'i kohvikus einestatud kui nägin, kuidas üks rollupoiss ühele uuemale Passatile tagant otsa komistas. Iseenesest polnud kõks suur ja juhtub ikka, aga hälvikuks teeb asja see, et poiss kangutas paari kiire tõmbega rollu eemale ja pani punuma. Kahjuks oli Passati omanik aeglase reageerimisega ja autost välja tulles oli roller juba lännu. Mees siis uuris oma stanget ja valis mobla nr. ka aga läks peale 5.min passimist minema. Ega lootust rollerimeest kätte poleks olnud saada kah samas. Asi siis toimus Kaubamaja fooride juures Riia mnt. kella 18 ajal. Ei tee ka mina nendel rolleritel vahet, et oleks abiks saanud olla, kuid tervitused sellele poisile kui loeb.\nLugemata postitus #247 Postitas musttank » 01 Okt 2009, 02:05\nloen siin sepa komme ja nägu nalja täis, thänx\nLugemata postitus #248 Postitas vincent » 25 Juul 2010, 12:39\nhttp://www.virumaateataja.ee/?id=291260 . Selline mõtteid tekitav artikkel siis .Karmid rollerihundid tegutsemas öises Rakveres\nLugemata postitus #249 Postitas jann759 » 25 Aug 2010, 00:09\nishijupp kirjutas: Just mõtlesin teha sama teema, jõudsid ette. Elu on ikka päris p...s, kui autojuhid kahel olemasoleval real peatuvad, et kaht last ülekäigurajal üle tee lasta ja siis ilmub from nowhere roller, kes paugutab hoogu vähendamata kõigist paremalt poolt mööda nii, et pool sammu veel ja kahest lapsest oleks saanud neli Juhtum siis ca 45 min tagasi Pärnu mnt linna servas. Rolleriks miski Piaggio. Kui sattud lugema, siis tea, et nii ei tehta!\nise sõidan 50cc keeway rolleriga ja peaks mainima et masinal päris hea minek pole ta midagi nii taburtt ja teie kõvad autojuhid arvestage rolleritega kuna eile õhtul suutis mingi mun mul selveri parklas oma mersu nii ilusti ette ajada et ei pääsend kuidagi 2 auto vahelt välja loomulikult oli autoroolis mingi blond eit kui tuli siis hüppas kuhe autosse vaevu sain käe vahele (enne ootasin mingi 15minti ) vabanduseks tõi selle et parklas polnud kohti noh see selleks blond on blond teiseks suutis mingi vend oma opel -iga mööda linna 20km /h ringi sõita ja kui üritasin mööda sõita siis kiirendas kah ma arvan et see virisemine ja vingumine võiks ära jääda kuna te ise panete rollerijuhtidele täiega näkku ma oleks oma 50cc taburetiga 3 korda kiirendada kui 1 fordi juht mõtles lõunat süüa ristmikul ise üritan olla eeskujulik juht piirajad peal rolleril kiirust ei ületa kõnniteel ei sõida aga mõnikord viskab tõesti üle see autojuhtide mämmerdamine kui ma jõuan oma 0,05 mootoriga 3 korda kiirendada siis mingi vana oma 2.0 sierraga millel peaks olema üle 70kw ei saa terve 30 sec kohalt minema\nLugemata postitus #250 Postitas ishijupp » 25 Aug 2010, 00:28\njann759 kirjutas: ise sõidan 50cc keeway rolleriga ja peaks mainima et masinal päris hea minek pole ta midagi nii taburtt ja teie kõvad autojuhid arvestage rolleritega kuna eile õhtul suutis mingi mun mul selveri parklas oma mersu nii ilusti ette ajada et ei pääsend kuidagi 2 auto vahelt välja loomulikult oli autoroolis mingi blond eit kui tuli siis hüppas kuhe autosse vaevu sain käe vahele (enne ootasin mingi 15minti ) vabanduseks tõi selle et parklas polnud kohti noh see selleks blond on blond teiseks suutis mingi vend oma opel -iga mööda linna 20km /h ringi sõita ja kui üritasin mööda sõita siis kiirendas kah ma arvan et see virisemine ja vingumine võiks ära jääda kuna te ise panete rollerijuhtidele täiega näkku ma oleks oma 50cc taburetiga 3 korda kiirendada kui 1 fordi juht mõtles lõunat süüa ristmikul ise üritan olla eeskujulik juht piirajad peal rolleril kiirust ei ületa kõnniteel ei sõida aga mõnikord viskab tõesti üle see autojuhtide mämmerdamine kui ma jõuan oma 0,05 mootoriga 3 korda kiirendada siis mingi vana oma 2.0 sierraga millel peaks olema üle 70kw ei saa terve 30 sec kohalt minema\n1.Käi enne postituste tegemist lastesõimekoolis, siis ehk oskad kirjavahemärke ja suurt algustähte kasutada,\n2. söö vähem lõvišokolaadi,\n3. ära rohkem peale võta!\nLugemata postitus #251 Postitas argoa » 25 Aug 2010, 10:03\nTegelikult pole õigus alati sinu poolel. Tõsi, on rollereid, mis ka legaalses seisukorras on päris hea kiirendusega, aga sa ei pea seda igal võimalusel harrastama. Linn pole kiirendamise koht ja rahulik sõit peaks olema eelistatud liikumisviis.\nMinul on oma nipp nende jaoks kes väga stange külge kleebivad - lahutan siduri ja lasen TD piirajasse. Hetkeks kaob igasugune pilt peeglist\nLugemata postitus #252 Postitas Siiim » 25 Aug 2010, 12:58\nMinu sõiduriistaks on Derbi Senda ja ega ei harrasta linnas mingisugust kiirendamist,aga kui ristmikult minek on,siis väga rahulikult minema ei saa,kuna resokaeffekt on nii lõpus. Kui resoeffektini ära ei lase,siis masin pläriseb ka nii,et jube. Linnas kiirust ei ületa,aga kui 1. käigu pean linnas sisse panema,siis korraks pean ikkagi resoeffektini ära laskma. Kui juba suurem käik sees on,siis pole vaja mingit ulme kiirendust teha.\nLugemata postitus #253 Postitas boob » 25 Aug 2010, 13:47\nMis asi on resokaeffekt?\nLugemata postitus #254 Postitas Siiim » 25 Aug 2010, 13:52\nSee hetk,kui 2T masinal hakkab resonaator tööle. Ega mina täpsemalt sellest ei oska kirjutada,no mingis pöörete vahemikus annab resonaator hulga jõudu juurde. Äkki siin mõni targem võtab sõna,et mismoodi ja kuidas.\nLugemata postitus #255 Postitas kurikristjan » 25 Aug 2010, 15:16\nÜtleme nii et ühes kindlas pööretevahemikus on ropult jõudu, alla selle vahemiku on täielik kusi. need kes eluaeg neli takti ja 1000 cm3 sõitnud ei tea sellest muidugi sittagi ja ei pruugigi mõista (mul 125cc 2t, sõbral tonnine ja nagu öö ja päev, saan aru et suurega sõida või tühikäigul).\nSiiim-ul raudselt sportsumpa ka, eks, kes siis stockiga sõidab. Muidugi originaalsummi ja piirangutega kõlbab ka niisama törtsutada, aga piirajatega sõitmine ei ole ju popp...\nLugemata postitus #256 Postitas Siiim » 25 Aug 2010, 18:22\nKui ma selle masina ostsin,siis sellel oli kohe sportväljalase pandud. Ainult originaal summuti oli kaasas. Kas sa arvad siis,et ma ostan ise originaal resoka? Ja ega ma kõigile ei kuuluta seda,et hei mul on sportsummuti. Kui on siis on,võiks ka originaal olla,siis oleks ka väiksematel pööretel jõudu,aga raha sellise resoka jaoks hetkel küll pole.\nLugemata postitus #257 Postitas real » 25 Aug 2010, 20:13\nRollerimeestega see probleem ainult ongi, et vaja on igasuguseid resokaeffekte ning sportsumpasid ja aktiivkõlareid jms jama. Kui mõeldaks rohkem rollerile kui liiklusvahendile, et jõuda punktist A punkti B liikluseeskirja järgides, siis ei oleks probleeme. Ja ongi kõik öeldud.\nP.S. Ise sõitsin hiljuti autoga Tartust Räpina suunas, kui ootamatult keeras kaks poolpaljast nolki rolleril peateele ette. Pidin suht järsku pidurdama ning nuputasin, mis edasi. Kas minna mööda ja kas suure või väikse kaarega. Õnneks läks mõtlemise peale mõni sekund aega, sest kui seda poleks juhtunud, oleks see roller mul rataste all olnud, kuna samajärsku tehti vasakpööre kõrvalteele. Uskumatu, millised kamikadzed võivad liikluses osaleda. Olen kahe käega poolt, et rolleritele pandaks samad piirangud ja õigused nagu mootorratastele. Kindlustus, juhiluba jne!\nLugemata postitus #258 Postitas rainer300 » 25 Aug 2010, 20:16\nnagu meil,olen kindel ,et eestis ei tea osad rolleristid sedagi ,millise fooritulega sõita võib...\nLugemata postitus #259 Postitas Siiim » 25 Aug 2010, 21:10\nVeelkord,osadele mainides,et mul see sportsummuti oli juba all,ega ma teda maha katkuma ka siis ei hakka. Ja mul on mopeed,mitte roller,veidi teine masin,kuid tegin postituse selle linnas kiirendamise asja pärast.\nPS: Ise olen ka kahe käega poolt,et mopeedidele tuleks kindlustus ning et kõigil oleks juhiload kohustuslikud.\nLugemata postitus #260 Postitas oldmoped » 25 Aug 2010, 23:54\nreal kirjutas: Rollerimeestega see probleem ainult ongi, et vaja on igasuguseid resokaeffekte ning sportsumpasid ja aktiivkõlareid jms jama. Kui mõeldaks rohkem rollerile kui liiklusvahendile, et jõuda punktist A punkti B liikluseeskirja järgides, siis ei oleks probleeme. Ja ongi kõik öeldud.\nVõin täiesti ausalt ja puhtsüdamlikult tunnistada, et justnimelt igapäeva ilusailma 50cc liiklusvahendil (pole küll roller vaid mopeed Tomos Flexer, 2käigulise automaatkastiga) on mul euronormi tehasesumpa asendatud korraliku katse-eksituse meetodil välja valitud resonaatorväljalaskega ja masina tööreziimid sisselaskes ka selle järgi häälestatud (kahjuks kaotasin ikkagi natukene pöörete täiesti alumises otsas aga leidsin enamvähem optimaalseima kompromissi).\nLisaks sellele on paigaldatud kasutusoludesse natukene sobivamad rehvid ja minu kehamõõtudega sobivm juhtraud.\n(Reaalselt on selliste järgiaitamiste vajadusteks lisaks kehakaalule ka seal teemas näha olev põhjus - viewtopic.php?p=466096#p466096)\nKas ma olen nüüd vaatamata oma 24aastasele a-kat juhistaazile arengupeetusega rahvavaenlane nr1?\nP.S. Olen kahe käe ja kolme jalaga vastu, et idiootidest rolleripubekate pärast läheb järgmisest aastast Eestis ahistamisele ka kogu ajalooline mopeediklassi sõidukipark, vaatamata selle vanusele ja tehnilistele andmetele... aga suudan ikkagi kainelt mõelda, et mitteükski sõidukikategooria ega mark ei ole süüdi selles, et osad nende juhtidest just karbi kõige teravamad pliiatsid ei ole.\nAga ega nagunii ei muutu mittemidagi niipea ja väga suur osa on selles kinni ka ümbritsevas ühiskonnas, kus seda sõidukiklassi peetakse kõigi teiste poolt mitteaksepteeritavaks ja nendega ei arvestata üldse. Kui sõita liikluseeskirjade ja piirangute järgi ja sõiduteel, siis on kõik autojuhid vihased, et mis need jobud siin ees kakerdavad (ja enamus mootorratturid loomulikult ühtivad selle halaga). Kui natuke agressiivsemalt sõita, siis läheb lahti inimlik kadedus, nagu ka mootorrataste vastu, et mis nad trügivad ja nõeluvad ja meiega koos ummikutes ei seisa. Kui vaikselt ja rahulikult kedagi segamata kergliiklusteel kulgeda, siis juba põhimõtte pärast kukuvad kõik kepikõndijad ja rulluisutajad karjuma ja lisaks oht miilitsaga konflikti sattuda. Vähesed olemasolevad jalgrattateed, kus on täieõiguslik voli liikuda vaid mopeedide ja jalgratastega, on hõivatud noorte lapsevankritega mammade ja kepikõndi tegevate penskarite poolt jne jne jne. Järelikult ainus ellujäämisvõimalus on kõike seda vastu ignoreerida ja lihsalt sõita, seal kuhs parajasti mahub ja niimoodi, nagu masin, närvid ja sõiduoskused lubavad.\nInimesed, natukene toleantsust võiks ikkagi üksteise vastu olla!\nLugemata postitus #261 Postitas kevin1995 » 26 Aug 2010, 19:07\naga kas mitte järgmisest aastast ei tule see, et mopeedid tuleb arkis arvele võtta ja siis peaks vist kindlustus ka tulema?\nLugemata postitus #262 Postitas Siiim » 26 Aug 2010, 21:34\nJärgmisest aastast tuleb jah mopeedid arvele võtta,aga kui sul oli mopeed enne selle seaduse jõustumist,siis peab olema sinu mopeed registreeritud vähemalt aasta aja jooksul seaduse jõustumisest. ARKis võtad arvele,numbrimärgi ostad ka,aga selle kindlustuse kohapealt ei oska niiväga öelda,aga kui ta juba arvele võetakse,siis peaks ju ülevaatus ja kindlustus ka tulema.\nLugemata postitus #263 Postitas Mhhh » 27 Aug 2010, 00:25\nKuskil oli sellest juttu. Umbes 15 € (~220 krooni) läheb kõik see maksma.\nNõustun täielikult Oldmoped'ga.\nLugemata postitus #264 Postitas õemehe õemees » 01 Sept 2010, 11:00\nKulla mehed! Lugege palun liikluseeskirja.\n§ 234. Jalgratta ja mopeediga peab sõitma jalgrattateel, selle puudumisel sõidutee äärmisel parempoolsel rajal, välja arvatud käesoleva määruse § 97 kohase manöövri ajal.\nAlati kui ma näen numbrimärgita rollerit teisel real, ma ootan, et millal ta nüüd vasak- ehk tagasipööret tegema hakkab ja liigagi tihti ta seda ei tee. See viie rollerine punt eile seitsme ajal Tartu Vabaduse-Turu-Riia ristil aga, mis kasutas autodest ette jõudmiseks neljandat Võidu sillale pööramise rida ja jätkasid siis sõitu, autodel teed ära lõigates, kolmandas reas, oli ikka eriti nahhaalne. Üks asi on kasutada oma väiksusest tulenevaid eeliseid, teine asi aga rämedalt eeskirju rikkuda ja karjaga peale surudes oma tahtmist nõuda.\nLugemata postitus #265 Postitas gangsta » 02 Sept 2010, 18:35\nKallid seltsimehed (enamjaolt millegi pärast Keeway-ga liikujad).\nPalun kinnitage oma igasugused väljalaske vidina korrektselt. Nägin eile 3 kohutavalt lõugavat rollerit (mitte sportsumpaga, vaid sumpa lihtsalt puudus või oli lahti). Ja kui selline korduvalt kella 23 ajal su maja eest õhtul läbi sõidab, siis ikka ei tule und küll.\nLugemata postitus #266 Postitas tommy975 » 02 Sept 2010, 19:29\ngangsta kirjutas: Kallid seltsimehed (enamjaolt millegi pärast Keeway-ga liikujad).\nMinu teada on keeway omanike seas arusaam,et kui summuti leegitoru küljest lahti keerata,siis on minek ja tippkiirus parem\nEi tea kust nad küll seda müüti lugenud on? Ostku ikka sport sumps vms.\nVõta ühendust raitonrait2\nLugemata postitus #267 Postitas raitonrait2 » 03 Sept 2010, 16:48\nsuur karpa kombineerituna koonusfiltriga teeb ka vinget häält\nLugemata postitus #268 Postitas Tarts » 04 Sept 2010, 12:20\nraitonrait2 kirjutas: suur karpa kombineerituna koonusfiltriga teeb ka vinget häält\nVõimaluste (tabureti ostujõud) kombineerimine arulagedusega annab kah vingeid tulemusi.\nÜleeile andsin politseile üle ilma kiivrita joobunud taburetrideri, kes vedas enesega kaasas samuti ilma kiivrita umbes 8 aastast plikatirtsu. Kusjuures juht tuli politsei tulekuni kokkupakkida, sest kippus meheks kätte ära minema. Oli vist liig palju kinulinalt westerne vaadanud...\nLugemata postitus #269 Postitas yeekim » 04 Sept 2010, 17:06\nLugemata postitus #270 Postitas chadmuska » 02 Dets 2010, 00:15


Spordikooli C1-vanuseklassi poisid alistasid KK Viimsi | Rakvere korvpallinoorte häälekandja – www.rakverekorvpall.ee\nSpordikooli C1-vanuseklassi poisid alistasid KK Viimsi\nBC Tarvas/Rakvere SK C1-vanuseklassi meeskond võttis teist päeva järjest ette teekonna Harjumaale, kus neljapäevases kohtumises kohtuti Viimsi Kooli võimlas KK Viimsi võistkonnaga. Päev varem oldi Tallinnas vastamisi Kalevi Spordihallis BC Reaali meeskonnaga. Spordikooli poisid suutsid teist päeva järjest võidukalt kohtumise ära mängida ning võtta KK Viimsi vastu väärtusliku võidu 82:72.\nMitu päeva järjest väsitavad võistlussõidud ning pikad koolipäevad kuvasid spordikooli poiste mängupildist küll läbi, ent visalt ja võitluslikult endast parimat andes suudeti kogu kohtumine ära mängida. Rakverlased suutsid kõik mänguveerandajad võita ning iga perioodiga oma eduseisu samm-sammult kasvatada.\nMängu esimene neljandik oli kõige korviderohkem, kui spordikooli poisid saatsid palle läbi rõnga 27 punkti jagu ja viimsilased 25. Pärast seda rünnakuhoog küll veidi rauges, ent poolajale suutsime minna eduseisus 42:39, võites 2. veerandi 15:14. Ka mängu teisel poolel olime veidi paremad, haarates 3. 10-minutilise perioodi 18:15 võiduga enne otsustavat veerandaega eduseisu 60:54. Õnneks mängustsenaariumi viimane veerandaeg ei muutnud ja 22:18 veerandaja võiduga kindlustasime kogu kohtumise võidu 82:72.\nJuba uuesti tuleb Tallinna teekond ette võtte esmaspäeval, 10. veebruaril, kui kell 19:00 Õismäe Pallimängude majas algavas kohtumises kohtutakse BC Rim meeskonnaga.\n06.02 17:00 BC Tarvas/Rakvere SK – KK Viimsi 82:72 (27:25; 15:14; 18:15; 22:18)\nPunktiviskajad: Marcus 36, Mehis 13, Gervin 9, Remi 8, Erik 7, Karl 5, Erki 4


Leidke Windows 10 tootenumber VB Scripti abil - Windows\nLeidke Windows 10 tootenumber VB Scripti abil\nSee postitus näitab teile, kuidas leida oma Windows 10 tootenumber või litsentsiseeria VB-skripti abil. See töötab ka Windows 8.1, Windows 8, Windows 7 puhul.\nSee postitus näitab teile, kuidas oma Windows 10 tootenumber kasutades VB skripti. Kuid pean lisama, et see töötab ka Windows 8.1, Windows 7 ja varasemates versioonides. Kui peate mingil põhjusel välja selgitama oma Windowsi litsentsi või seeria, siis aitab see postitus teid kindlasti leidke oma Windows 10 tootenumber .\nLeidke Windows 10 tootenumber\nAvage märkmik ja kopeerige-kleepige järgmine:\nMäära WshShell = CreateObject ('WScript.Shell') MsgBox ConvertToKey (WshShell.RegRead ('HKLM  SOFTWARE  Microsoft  Windows NT  CurrentVersion  DigitalProductId')) Funktsioon ConvertToKey (Key) Const KeyOffset = '52 i = 28 Chars 'Do Cur = 0 x = 14 Do Cur = Cur * 256 Cur = võti (x + KeyOffset) + Cur-klahv (x + KeyOffset) = (Cur  24) Ja 255 Cur = Cur Mod 24 x = x -1 Loop samas x> = 0 i = i -1 KeyOutput = Keskmine (tähemärgid, Cur + 1, 1) & KeyOutput Kui ((((29 - i) Mod 6) = 0) Ja (i -1) Siis i = i -1 KeyOutput = '-' & KeyOutput End kui ring, kui i> = 0 ConvertToKey = KeyOutput End Funktsioon\nValige dialoogiboksis Salvesta nimega Kõik failid ja salvestage see .vbs-failina, andes sellele sobiva nimevõtmeotsija.vbs.\nNüüd käivitage see fail ja näete oma Windows 10 tootevõtit.\nAllikas: Microsoft .\nSa saad ka leidke Windowsi tootevõti käsuviiba või PowerShelli abil .\nKui need meetodid teile ei sobi, võite kasutada ka mõnda tasuta Tarkvara võtmeotsijad mitte ainult Windowsi, vaid isegi Office'i, tarkvara, mängude seeriate ja litsentsivõtmete taastamiseks ja salvestamiseks.\nSeletatakse sinise kasti ikooni ülekatte sümbolit (>>)\nMicrosoft Works'i installimine ja käitamine Windows 10-s\nKuidas installida Amazoni Alexa oma Windows 10 arvutisse\nWindows 10 lugeja rakendus\nläbipaistev töölaua kalender\nkuidas lõigumärgid sõnas välja lülitada\nakende 10 asukoht oli hall


Grilli puhastusvahend 500ml Bioline - Autokaubad24.ee\nGrilli puhastamise aktiivvaht, mis eemaldab effektiivselt grillimise käigus grillile ladestuva rasva, mustuse ning põlemisjäägid. Sobib emaileeritud, keraamiliste, teflon, kroomitud, roostevabast terasest ning kuumakindlast klaasist pindade puhastamiseks. Ei kahjusta pinda! Kasutamine: Raputage pudelit, pihustage pinnale, laske toimida 1-3 min. Hõõruge lapi või harjaga ning seejärel loputage veega.\nGrillresti puhastushari messing\nGrillresti puhastushari / kaabits\nGrillresti puhastushari R/V


Vooremaa Põltsamaa Felix laiendab kurgihoidiste sortimenti\nPõltsamaa Felix laiendab kurgihoidiste sortimenti\nEesti juhtiv toiduainete ja hoidiste valmistaja Põltsamaa Felix laiendab kurgihoidiste sortimenti, lisades valikusse turu esimese ilma lisatud suhkruta konserveeritud kurgi, teatas ettevõte.\nPõltsamaa Felix ostab tänavu kokku 2000 tonni kurki ning tegeleb hoogsalt kurgihoidiste tootmisega. Võrreldes eelmise hooajaga kasvatab ettevõte tänavu tootmismahtu ning lisab kurgihoidiste valikusse täiesti uue toote – Põltsamaa Kerge kurk.\n“Tegemist on esimese ilma lisatud suhkruta valmistatud konserveeritud kurgiga Eestis. See on madala kalorsusega ja täiesti teistsuguses, kergelt hapendatud kurgi maitsega marinaadis, kuhu on lisatud mädarõigast, küüslauku, tilli, pipart ja soola,” selgitas ASi Põltsamaa Felix turundusdirektor Marek Viilol.\nUus Põltsamaa Kerge kurk jõuab poelettidele septembris. Kurgihoidiste tootmine kestab septembri alguseni.\nPõltsamaa Felixi tootmismahud suurenevad uue toote kõrvalt ka tänu ekspordi kasvule. Ekspordimahud on laienenud nii Soome, Rootsi, Läti kui ka Leedu suunal. Kokku vajab Põltsamaa Felix tänavu ekspordiks ja Eesti-siseselt müüdava toodangu jaoks 2000 tonni kurki.