Varrak / EESTI GOOTIKA XX. Jutte ja lugusid aastatest 1997–2017\nSari "20. sajandi klassika"\nEESTI GOOTIKA XX. Jutte ja lugusid aastatest 1997–2017\nPüsikliendile: 17.37 EUR\nTavahind: 19.30 EUR\nToimetanud Udo Uibo, Marika Mikli, Asta Põldmäe, Janika Kronberg\n392 lk, kõva köide\n„Eesti gootika XX. Jutte ja lugusid aastatest 1997–2017“ pakub tervikliku ülevaate Ervin Õunapuu lühilugudest, koondades kokku pea kõik autori alates 1997. aastast ilmunud lühilood.\nErvin Õunapuu novellide maailm kipub tunduma julm ja lohutu. Rahuaegadel taandab lugeja kaitsereaktsioon selle vaid groteskseks tekstimänguks – hirmutavaks, kuid ebarealistlikuks. Ning siis ühtäkki kuulutab argine uudisvoog, et Õunapuu ei liialdanud. Vaimne ja ihuline jõhkrus omastegi suhtes pole inimestest otsa saanud, vaid aina oma hetke varitsemas – ning muserdatud ajaloo ja nüristava olmega ilmakolkas on kaitsekiht eriti õhuke.\nJa ometi on ses julmuses mure, masenduses lootus, vägivalla kujutamise varjus eluarmastus, usufanaatikute pilkamises usk inimesse. Õunapuu väsimatus raevukas võitluses on kerge märgata, mille vastu ta on – aga ta on ka paljugi poolt. Meelelise maailma ilu ja salapära poolt, inimtahte ja inimloomingu vägevuse poolt... Hoiatades: kui inimene ei ole enda ega lähedaste elu sisust ja väärtusest täielikult teadlik ega oska seda hoida, on ta kerge saak ilmalikule ja vaimulikule võimuihale, vahetades oma eksistentsi müsteeriumi välja etteluisatava petukauba vastu.\nJah, muidugi on ta novellid ka mäng – kunst, teater, poeetiline ulm, mis lõpuni lahtiseletamatu autorilegi. Sellesinase seletamatuseta oleks kirjanduski ju vaid pelk jutlustamine. Aga kui ka Õunapuu viskab nalja või manab esile ainukordset ilu, ei säästa ta lugejat jälestusest – sest ehk vaid inimeses põhjani pettunu võib välja rabelda ülima usuni inimese suurusesse ja inimelu võimalustesse.\nIlmunud aprillis 2017\nEesti Ekspress: Raamat tõelistele eestlastele\nERR: Tõeline eestlane seda raamatut lugema ei kipu\nVaata AK kultuuriuudistest


Saaremaa purjetajad viisid Bellingshauseni hauale lilli\nMAADEUURIJA HAUAL: Cassandra meeskond (vasakult) Jaanis Prii, Alo Tamm, Ülar Jürviste ja Kristjan Kirss Bellingshauseni haual pärast kodusaarelt korjatud lillede asetamist. Foto: erakogu\nJaht Cassandra, kelle meeskonda kuuluvad Jaanis Prii, Alo Tamm, Ülar Jürviste ja Kristjan Kirss, purjetas juunikuu viimastel päevadel Peterburgi, et viia Saaremaalt pärineva kuulsa meresõitja Bellingshauseni hauale lilled.\nLillede viimine oli seda olulisem, et need olid korjatud kuulsa maadeavastaja sünnikohast, Pilguse ja Lahetaguse mõisa maadelt. Lilled korjas ja kuivatas Kaia Eelma. Fabian Gottlieb von Bellingshauseni haud asub Kroonlinnas luteriusuliste kalmistul. Tema surmast möödus tänavu 160 aastat.\nEttevõtmise ühe algataja Jaanis Prii sõnul on Belingshausenil Kroonlinnas nii hauatähis kui monument. Kas Bellingshausen Kroonlinna kalmistul täpselt sama koha peal ka puhkab, on Prii sõnul teadmata – segastel aegadel on hauatähise originaal kaduma läinud. Kalmistu on aga vähemalt õige.\nPrii sõnul on Kroonlinnal turismi sihtkohana veel palju perspektiivi. Kesklinn olevat kohati päris kenasti hooldatud, kuid oleks hea, kui turistidele avataks ka saartel paiknevad merekindlused.\n“Käisime ka Bellingshauseni monumenti vaatamas ja nägime ära nn Kroonlinna nulli,” lisas Prii.\nVälismaalased Kroonlinna oma laevaga minna ei saa, Peterburis on vaid kolm välismaalastele avatud jahisadamat. Keskjahtklubi, kus Cassandra peatus, väidab seda sadamat aastas külastavate Eesti väikelaevade arvuks 5–8.\nLisatud: 03.07.2012 / 15:41\nTubli ettevõtmine mehed, laske samas vaimus edasi!\nLisatud: 03.07.2012 / 21:21\nKena käik teil. Palun võtke Pilguse mõisaperega ühendust, soovime asjast lähemalt kuulda ja monumendist värskemat pilti. Meie e-kirja aadress on info@pilguse.ee.\nLisatud: 04.07.2012 / 05:41\nAga võibolla alustaks sellest, et võtaks Pilguse kodulehelt maha eksitava teksti “1778 sündis mõisas tulevane kuulus meresõitja, tsaarilaevastiku admiral, Antarktika avastaja Fabian Gottlieb Benjamin von Bellingshausen”\nOmanikud olid sünnimõisal samad aga mõis ise ja sünnikoht ei ole mitte Pilguse mõis vaid Lahetaguse mõis.


Üldise Assistendi Töö Kirjeldus | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Üldise Assistendi Töö Kirjeldus\nPeaassistendid võivad töötada mis tahes valdkonnas või ettevõtetes. Seal on hambaarsti assistendid, arstiabi, büroo assistendid, ehitusabilised, äri assistendid jne. Üldjuhul on assistendi eesmärk aidata kas konkreetset isikut või ettevõtet, tehes isikule või meeskonnale töö lõpetamiseks vajalikke kirjalikke ülesandeid. Kuid sõltuvalt tööstusest võivad tööülesanded ja kohustused muutuda.\nTehtud tööülesanded aitavad kontoril, meeskonnal või üksikisikul täita oma tööülesandeid. Assistendid vastavad telefonikõnedele, suunavad kõned sobivale isikule, vastavad lihtsatele küsimustele või võtavad sõnumi. Peaassistentide tööülesanneteks on faksi saatmine, kopeerimine, vastuvõtmine, avamine ja edastamine, failide loomine ja hooldamine ning uue teabe esitamine, arvutustabelite loomine ja haldamine, e-kirjade vastamine ja neile vastamine, ärikohtumiste planeerimine ja sobivate reisikorralduste tegemine. Üldiselt täidab assistent mis tahes ülesannete täitmist. Peaassistendid võivad töötada mis tahes valdkonnas, kus on vaja ametnikke, seega sõltuvalt töövaldkonnast võib olla vajalik täiendav vastutus.\nPeaassistendid peavad olema läbinud keskkooli või samaväärse. Enamiku ametikohtade puhul ei ole vaja keskkooliharidust, näiteks tehnikakooli või kolledži kursusi. Enamik tööandjaid on nagu abilised, et neil oleks töökogemus. Peaassistendi töökogemus peaks hõlmama üheaastast bürookogemust, teadmisi arvutitest ja nende kasutamist, võimet kirjutada vähemalt 35 sõna minutis, head suhtlemisoskused ning teadmised ja võime töötada kontoriseadmetes, näiteks faksi- ja koopiamasinad.\nPeaassistendid töötavad kontorikeskkonnas. Seade on kliimaseadmega keskkonnas tavaliselt mugav. Assistendid istuvad oma laua taga 75 protsenti oma töövahetusest. Ülejäänud 25 protsenti kulutatakse seismisel või kõndimisel, tavaliselt esitamise, posti saatmise või tööülesannete täitmisel. Peaassistendid töötavad tavaliselt 40-tunnise töönädalaga, esmaspäevast reedeni tavapäraste äritundide ajal õhtuti, nädalavahetustel ja pühadel, mida tavaliselt ei nõuta tööajana.\nTööturu- ja statistikabüroo eeldab, et sellised ametikohad nagu üldhaldajad, sekretärid, peaassistendid ja haldusassistendid suurendavad kuni 11 protsenti 2008. – 2018. Aastal, mis on kõigi ametite keskmine. Tööhõive nendes valdkondades peaks eeldatavasti suurenema, sest nende ametikohtade täitmiseks vajalikud ülesanded ja kohustused on isiklikud ja interaktiivsed ning seetõttu ei saa neid arvutiprogrammide abil teostada ega automatiseerida.\nTööstatistika büroo andmetel oli 2008. aastal üldiste assistentide, täitevsekretäride ja administraatoritöötajate ametikohtade keskmine palk aastas 40 030 dollarit. Need ettevõtted, mis töötavad ettevõtte juhtimise valdkonnas, teenisid aasta keskmine sissetulek $ 45,190, kohaliku omavalitsuse valdkonnas teenisid nad aasta keskmisest sissetulekust 41 880 dollarit, töötades kolledžites, ülikoolides ja kutseõppeasutustes, mille keskmine sissetulek oli $ 39,220, töötades riigivalitsuses teenis aasta keskmise sissetuleku 35,540 dollarit ja tööhõiveteenuste sektoris teenis aasta keskmine sissetulek $ 33,820.\nKui Palju Raha Saan Filmi Idee Või Filmi Kontseptsiooni Müüa?