Uus reaalsus, mida õpilased naudivad : Koolielu\nAvaldaja:Madli Leikop06. Mai 2019\nKategooriad:Digipööre, Targalt internetis, Täiendusharidus, Huvitegevus, Kasulik teada, Loov õppur, loov õpetaja, Digipädevus koolis, Digivärskendus, Üldharidus\n„Kaks poissi istuvad tunnis kõrvuti, VR-prillid ees, näevad midagi huvitavat ja togivad üksteist, vaata sinna! Nad ei taju, et ei ole 360-kraadist videot vaadates mõlemad samal hetkel samas kohas,“ sõnas Tallinna Südalinna Kooli projektijuht Kerttu Mölder.\nSüdalinna kooli eelis on liitreaalsuse stuudio\nSüdalinna koolis valmis möödunud aastal Tallinna Haridusameti projekti EduInnoLab toel liitreaalsuse (LR) stuudio koos võimalusega kasutada virtuaalreaalsuse (VR) seadmeid. Et sügisel Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse haridusuuenduse piloteerimise programmis, võttis kool katsetada virtuaal- ja liitreaalsuse terviklahenduse ClassVR koolidele, on asjade loomulik käik.\nClassVR komplektis on kaheksa peaseadet koos laadimiskohvriga. ClassVR veebikeskkonnas on väga palju pildi- ja videomaterjali ning saab luua ka oma materjalikogu. ClassVR prillide abil on õpilasel võimalik saada vahetu elamus kohtadest, nähtustest ning tegevustest, millega nad pole kokku puutunud või mis reaalsuses oleks võimatu. Komplekti suur pluss on see, et õpetaja juhib kõikides prillides korraga protsessi; õpetaja osutab, mida õpilased peaksid vaatama.\nClassVR-ile oli Südalinna kooli projektijuht Kerttu Mölder pilgu peale pannud juba paar aastat varem, aga siis neid ei tarnitud Eestisse ja komplekt on ka väga kallis. Piloteerimises osalemine lasi ClassVRi katsetada ja veenduda, et see sobib õppetöösse.\nHITSA haridusuuenduse piloteerimise programmis osalevad ettevõtted, kes soovivad koolide näol partnereid uute vahendite või digilahenduste turule toomisel, ning koolid, lasteaiad ja õpetajad, kes on nõus uusi asju õppetöös katsetama. Haridusasutused vajavad soovitusi ja eeskujusid, millest lähtuda uue tehnoloogia soetamisel ning metoodikate rakendamisel. Haridusuuenduse piloteerimise programmiga võttiski HITSA uute suundade levitaja rolli. „Augusti lõpus möödunud aastal oli piloteerijate koolitus. Rõhutasime, et nad peavad katsetatud tehnoloogiale hinnagut andes olema erapooletud, näitasime erinevaid vahendeid ja nende kasutusvõimalusi. Alati tuleb manuaali lugeda ja enne kui hinnangu annad, pead olema läbi proovinud seadme kõik võimalused,“ selgitas HITSA programmijuht Aivar Hiio.\n2018. aastal olid programmi fookuses peamiselt teaduslaborid, virtuaalreaalsuse seadmed ning uue põlvkonna programmeeritavad robootikaseadmed. 2019. aastal on fookus koolidele suunatud tarkvara ja infosüsteemidel ning nende tervikliku rakendamise lugudel, mida jutustatakse läbi videolugude. Seadmeid, lahendusi ja uusi metoodikaid katsetanud õpetajate tagasiside aitab teistel haridusasutustel leida nende jaoks sobivaimad tööviisid ning näitab teed teistele. Ettevõtted saavad tagasisidet, mis probleemidega kool kokku puutub, sest paljude firmade puhul olid ja on nende tooted esimest korda koolis katsetusel.\nVirtuaalreaalsus koolis – napib metoodikat ja õppeülesandeid\nSüdalinna kooli projektijuht Kerttu Mölder sõnas, et virtuaalreaalsus toimib paremini mujal sektorites, aga koolidele vajalikku metoodikat ei ole varnast võtta. „Meie õpetajad on metoodikaid ise välja mõelnud ja õppematerjale tootnud. Meil läbis 15 aineõpetajat Tallinna Ülikooli MEDIT-i pakutud esmase liit- ja virtuaalreaalsuse koolituse. Väga populaarne on VR-vahendite kasutamine keeleõpetajate hulgas.“ Esimese hooga arvaks, et ajaloos, loodusainetes ja geograafias on kõige huvitavam virtuaalreaalsust õppetöösse rakendada. Aga turismisektor on palju panustanud väga kvaliteetsetesse 360-kraadi videotesse, mis tutvustavad maailma kultuuriobjekte ja vaatamisväärsusi. Need videod on vabalt kasutatavad ja sobivad suurepäraselt ka keeleõppeks.\nSüdalinna kooli õpetajad on virtuaalreaalsust õppetöösse juba nii palju rakendanud, et julgevad teisigi koole koolitada. „Meie juures saab lisaks ClassVRile katsetada ka lihtsamaid ja odavama hinnaklassi VR-seadmeid. Igal on oma plussid ja miinused, kool peab ise sobilikud valima. Näiteks ClassVRi juurde kuuluvad ka töölehed. Meie õpetajad küll ütlesid, et liiga lihtsad, lapsed lahendasid ülesanded väga ruttu,“ sõnas Kerttu Mölder.\nPrillikandjad võivad ka virtuaalmaailmas prillid ette jätta\nUurin Kerttu Mölderi ja haridustehnoloogi Anneli Kesksaare selgituste saatel oranže ClassVR-seadmeid ja küsin, kas prillikandjad peavad prillid eest ära võtma, kui seadme pähe seavad? „Kui sa muidu prillita kaugele ei näe, siis VR-seadmes sa samamoodi prillita kaugele ei näe. Pilt trikitab ikka korralikult aju ära,“ rääkis Kerttu oma kogemusest. „Kui olen kõik seadmed üle kontrollinud – panen ette, panen kasti, panen ette, panen kasti – , siis lõpuks tunnen, et pilt silme ees lihtsalt jookseb kuskile. Hüppamine ühest maailmast teise ikka mõjub,“ kinnitas ka Anneli.\nKui kardad kõrgust, siis hoiata ette\nKerttu lisas, et täiskasvanud inimesena saab ta aru, et see ei ole päris, mida VR-prillidega näeb. Aga kõik on niivõrd reaalne, et kui pildis tuleb ette ootamatult sügav auk, siis tahaks kõrvale hüpata, ehmatus on ehtne. „Amazonase vihmametsa 360 kraadi videos ei olnud väga tore, kui võpsikust suur madu välja ilmus. Enne, kui prillid ette paned ja tead, et inimesel on hirm mõningate asjade/olukordade ees, tuleb teda sellest hoiatada. Kõrgusekartusega inimene ei taha reaalses elus katuselt alla vaadata ega ka virtuaalmaailmas mitte.“\nSüdalinna koolis valmistab VR-seadmed ette haridustehnoloog\nKuuldu põhjal teen järelduse, et tund, kus kasutatakse VR-seadmeid, on saginat, elevust ja jutuvada täis tund. „Sagimist on suhteliselt vähe,“ hajutas Anneli Kesksaar mu kahtlused. „Et õpetajalt tehnilise ettevalmistuse koormus ära võtta, panen mina kõik enne valmis. Õpilased tulevad rühmadena siia klassi, vaatavad video läbi prillide ära, ja siis lähevad ainetundi tagasi. Õpetaja tegeleb samal ajal teiste õpilastega. Kõik näevad ära ühe ja sama asja, aga vaadatakse seda videot ka mingil hetkel kõik koos seina pealt, sest inimesed märkavad erinevaid asju, aga üles tuleb leida see, mille pärast õppevideot vaadati. ClassVR prillidega on õpetajal võimalik vaatamist kiirega juhtida, aga ikkagi võib tähelepanu hajuda.“\nKas tehnilise toeta on raskem VR-seadmeid kasutusele võtta? Mõlemad õpetajad nentisid, et seadmeid on erinevaid. Need prillid, mis töötvad nutitelefoni abil, st telefon käib prillide sisse, on niivõrd lihtsad ja arusaadavad, et iga õpetaja saab hakkama suurema juhendamiseta. Keerulisemad seadmed on kapriissemad, ja võivad tekkida probleemid WiFiga. Õpetaja võiks ennast ette valmistada ka selleks, et tund tuleb ikkagi tavakombel läbi viia.\nUued asjad kaotavad ruttu oma uudsuse\nKõik uudsed asjad kaotavad üsna ruttu oma uudsuse ja olulisemaks muutub see, mida tehakse enne ja pärast seadme kasutamist. 45 minutit tundi ainult virtuaalreaalsuse nautimise peale üles ehitada ei ole võimalik ega mõistlik. „Vaadatud filmide pikkus on keskmiselt 2-3 minutit, ülejäänud aeg tegeletakse sisulise õppetööga. Aga selliseid tunde tuleb teha, siis on õpilasel huvitavam. Õpetajat ka ei motiveeri, kui kõik on tunnis selliste nägudega, et hakkavad kohe uinuma,“ ütles Anneli Kesksaar.\n„Lastes oli algul ärevust, nüüd on rahulik töömeelolu, kuigi võivad väga ägedat asja vaadata. Õpetajad teadvustavad väga hästi, mis on sellises tunnis eel- ja järeltegevused,“ kinnitas Kerttu Mölder.\nKindel kord tagab VR-seadmete kasutamisel ohutuse\nSüdalinna koolis on üsna range kord, kuidas VR-prille õppetöös kasutatakse. Näiteks tohib seda teha alates 4. klassist ja lapsevanem peab andma allkirja, et ta lubab lapsel VR-prille kasutada. Samuti ei tohi Südalinna koolis väikelassi õpilased VR-prille tunnis kasutada. Miks nii? „Uuringuid, mis näitaksid, kuidas ikkagi virtuaalreaalsus mõjub inimese psüühikale, ülemäära palju tehtud ei ole. Õpetajadki küsisid kohe, kuidas see mõjub meie ajule ja silmadele. Tutvustasime ka lastevanematele uut õppevahendit, et nad saaksid otsustada, kas lubavad oma lapsel VR-prillid ette panna või mitte,“ selgitas Kerttu Mölder. Ta rõhutas, et näiteks peavalu korral ei maksaks prille ette panna, või kui on üldine kehv enesetunne, siis hoia sel päeval virtuaalreaalsusest eemale. „Selle aja jooksul paar õpilast on öelnud, et pea hakkas ringi käima. Kui nad siia klassi tulevad, siis laua peal on prillid valmis, istu ja pane pähe. Ja kui tunned, et ei sobi, ütle kohe,“ lisas Anneli Kesksaar.\nHITSA vaatab tulevikku\nHITSA haridusuuenduse piloteerimise programm jätkub. „Kui enne vaatasime, kuidas teised teevad ja püüdsime neist eeskuju võtta, siis nüüd vaatame ise tulevikku, oleme ise suunanäitajad,“ sõnas Aivar Hiio HITSA rolli kohta selles protsessis. „Tullakse meie või meie katsetajate juurde, et küsida arvamust, milleks oleme nüüd ka paremini võimelised. Üritame erinevaid teemasid käsitledes luua tervikpildi. Et tehnoloogia tundi toomine ei oleks õpetajale eriline pingutus, vaid see oleks normaalsus.“\n„Eesti hariduse tugevus on õpetajate vabadus valida endale õppemetoodikaid ja vahendeid, millesse nad usuvad,“ lisas Hiio. „Programmi eesmärgiks on inspireerida ja pakkuda tootekirjelduste reklaam-tekstidest kaugemale ulatuvat infot otse õpetajatelt, kes juba uusi vahendeid või metoodikaid kasutavad. Otsus tehnoloogia kaasamiseks õppetöös jääb aga alati õpetaja enda otsuseks. Me soovime, et see oleks informeeritud otsus.“\nTekst: Madli Leikop. Foto: Südalinna kool. Artikkel ilmus esmakordselt 3. mail Õpetajate Lehes.\nTulevikku vaatavad töötoad alustavad\nVärkvõrk on koolides kohal


OSAMAT - Uudised\nProjekt OSAMAT jõudis lõpule. Pressiteade 27.02.2017.\nViimaste kokkuvõtete tegemise ja aruannete esitamisega jõudis novembris 2016 lõpule projekt OSAMAT. Põlevkivilendtuha viieaastased katsetulemused teedeehituses kinnitavad, et projekti eesmärgid on saavutatud ja põlevkivilendtuhk on teedeehituses konkurentsivõimeline materjal.\nNarva-Mustajõe ja Simuna-Vaiatu pilootlõikude esimeste aastate tehnilised monitooringud näitavad, et põlevkivilendtuhk kui materjal sobib teede ehitamiseks. Keskkonnamonitooringud omakorda annavad tunnistust, et tuha kasutamine ei mõjuta keskkonda. Seega aitab põlevkivilendtuha kasutamine teedeehituses (asendades täielikult või osaliselt tsementi) vähendada nii tsemendi tootmiseks vajalike loodusmaterjalide kaevandamist ning sellega seotud keskkonnamõjusid (sh CO2 emissioone) kui ka tuha ladestamist tuhamägedel.\nEestis kasutati põlevkivilendtuhka teedeehituses juba kümneid aastaid tagasi. Kahtlemata andsid tuha kasutamise varasemad kogemused kindlustunnet OSAMATi projekti planeerimisel. Paljud tundsid huvi projekti vajalikkuse vastu ning küsisid, milleks teha katseid, kui tuha kasutamise kogemus teedeehituses on juba olemas. OSAMATi projekti läbiviimine oli vajalik mitmel põhjusel. Esiteks on muutunud teedeehituse tehnoloogiad. Mass-stabiliseerimise tehnoloogia, mida katsetati Simuna-Vaiatu pilootlõigul, on Eesti jaoks uus. Kuid teiste riikide kogemus ja OSAMATi projekti tulemused näitavad selle efektiivsust pehmete pinnaste, sealhulgas turba stabiliseerimisel.\nTeiseks paigaldati elektrijaamadesse uued põletusplokid (keevkihtkatlad). Põlevkivi põletamisel uutes plokkides tekib teistsuguste omadustega tuhk kui see, mis tekkis tolmpõletuskateldes. Lisaks on mõnes tolmpõletusplokis paigaldatud vanade filtrite asemele uued ning nendes tekib jällegi uus tuhaliik. Kolmandaks, kuna Eesti ühines Euroopa Liiduga ning muutus keskkonnaseadusandlus, pidime läbi viima monitooringu, et veenduda kahjulike keskkonna- ja tervisemõjude puudumises.\nViis aastat kestnud projekti kogemuste ja sellest saadud andmete abil on töötatud välja juhend „Põlevkivituha kasutamine teedeehituses“. Juhend annab ehitajatele juhtnööre, kuidas kasutada tuhka teekatte aluse ja turba stabiliseerimisel. Juhendiga saab tutvuda siin. Tänu OSAMATi projektile plaanitakse põlevkivilendtuhka tulevikus kasutada nii Tallinna-Tartu maantee kui ka Rail Balticu raudtee ehitamisel. Samuti tunnevad tuha vastu huvi suured Skandinaavia sadamad: Kokkola (Soome) ja Göteborg (Rootsi). Sadamates kasutatakse tuhka reostunud setete stabiliseerimiseks.\nKuigi OSAMAT on ametlikult lõppenud, jätkatakse projekti tegevustega ka edaspidi. Aastatel 2018 ja 2020 plaanitakse korraldada tehniline ja keskkonnamonitooring. Nõnda jälgime võimalikke muutusi väljaehitatud pilootkonstruktsioonides ja ümbritsevas keskkonnas.\nMuude tulevikuplaanidega saab tutvuda projekti kodulehel: Dokumendid/Dissemination Materials/After-LIFE Communication Plan. Kodulehe dokumentides leiate kogu info OSAMATi projekti kohta (aastaaruanded, infovoldikud, tehniliste ja keskkonnamonitooringute aruanded jne).\nRahvusvahelisel konverentsil osales üle saja inimese. Pressiteade oktoober 2016\n2. ja 3. juunil 2016 toimus Tallinnas rahvusvaheline konverents ning töötuba OSAMAT 2016. Konverentsist võttis osa rohkem kui sada inimest, sealhulgas meedia esindajad.\nKonverentsi peaeesmärk oli tutvustada projekti OSAMAT tulemusi, näiteks:\n- presenteerida põlevkivituhka (PT) uues valguses, sh teede ehitamiseks kõlbuliku materjalina (projekti tulemuste alusel);\n- esitleda tehnilist infot PT kasutamisest tee-ehitusel Narva-Mustajõe ja Simuna-Vaiatu pilootlõikude näitel, PT-ga ehitatud teede kvaliteedi kontrollist ja tehnilisest monitooringust;\n- esitada ja arutada pilootlõikude keskkonnamonitooringu tulemusi;\n- algatada diskussioon PT standardiseerimisest ja tootena tunnustamisest;\n- hõlbustada rahvusvahelist koostööd ning tutvustada Soome, Saksamaa ja Kreeka kogemusi teede ehitamisel alternatiivsete sideainetega.\nEsimese päeva sihiks oli tutvustada projekti tulemusi võimalikult laiemale auditooriumile: poliitikutele, ametnikele, tee-ehitajatele, konsultantidele ja teadlastele.\nKõigepealt esitleti konverentsil üldinfot OSAMATi projektist, selle tegevustest ja tulemustest. Järgmisena esinesid Maanteeameti ja Keskkonnaministeeriumi esindajad. Ametnikud hindasid projekti tulemuste olulisust ning väljendasid oma arvamust edasistest sammudest PT kui toote legaliseerimises.\nLõpuks jagasid Soome, Saksamaa ja Kreeka eksperdid energiatootmise kõrvaltoodete teede ehitamisel kasutamise kogemust.\nKonverents lõppes paneeldiskussiooniga, kus rõhutati OSAMATi projekti käigus saadud kogemuste ja andmete olulisust. Maailmas kasvab nõudlus nn süsinikuvabade materjalide järele. Soome ekspert tõi näiteks Helsingi olukorra: igal aastal tekib linna ümbruses mitu miljonit tonni pehmet pinnast, mis ehitamiseks ei kõlba ning mis suuremas osas ladustatakse. Selle asemel võiks seda pinnast keskkonnasõbralike materjalidega (nagu PT) stabiliseerida ning kasutada stabiliseeritud ala teede või pargi ehitamiseks või mõnel muul eesmärgil. Ühelt poolt säästaks selline tegevus keskkonda, teiselt poolt hoiaks ka tunduvalt raha kokku.\nKonverentsi teise päeva eesmärk oli hõlbustada koostööd erinevate osapoolte – Eesti Energia kui PT tootja ning tee-ehitajate ja teadlaste kui materjali tarbijate – vahel. Programm nägi ette Narva-Mustajõe pilootlõigu külastamist ja kohapeal arutlemist ning töötuba, kus arutati PT tootmise mahtude, väljastamise, transpordi ja seadusandliku staatusega seotud küsimusi ning võimalikke koostööprojekte. Lisaks esitas Keskkonnaministeeriumi esindaja programmi LIFE toetuse võimalused.\nTöötoa tegevuste ja konverentsi tulemusena Eesti Energia:\n- jätkab koostööd Eesti suurimate hulka kuuluva ehitusettevõtjaga, kellel on kogemusi pinnaste mass-stabiliseerimisel teistes riikides ning kes aitab PT Eestis ja mujal propageerida;\n- jätkab koostööd Soome ettevõttega, kes uurib PT omadusi laiemalt kasutamiseks;\n- võtab osa rahvusvahelisest projektist RECIPE (HORIZON 2020 programm), kus:\no testitakse uusi lähenemisi PT transportimiseks,\no PT katsetatakse sideainena reostunud sadamasetete stabiliseerimisel,\no kontrollitakse PT vastavust Euroopa standarditele.\nOSAMAT projekti rahvusvaheline konverents Tallinnas. Pressiteade 16.05.2016\n2. juunil toimub Tallinnas OSAMAT projekti rahvusvaheline konverents “Põlevkivituha kasutusvõimalused Eesti teedeehituses”.\nKonverentsil tutvustatakse OSAMAT pilootprojekti tulemused, ettekandmisele tulevad muuhulgas järgmised teemad:\n· Põlevkivituha kui teedeehituseks sobiliku materjali kasutusvõimalused ja -perspektiivid.\n· Teede rekonstrueerimine põlevkivituha abil: Narva-Mustajõe ja Simuna-Vaiatu teelõikude rekonstrueerimise pilootprojekti tehnilised näitajad, kvaliteedikontroll ja monitooring.\n· Keskkonnaohutuse tagamine põlevkivituha kasutamisel teedeehituses: laboratoorsete uuringute ja pilootlõikude monitooringu tulemused.\n· Rahvusvaheline koostöö põlevkivituha kasutusvõimaluste analüüsimisel: Soome, Rootsi, Saksamaa ja Kreeka kogemuste tutvustus.\nKonverents toimub Kumu kunstimuuseumis (Weizenbergi 34/ Valge 1, Tallinn).\nKonverentsis osalemiseks registreeru (nimi, töökoht) See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nUuringud kinnitasid põlevkivituha sobivust teedeehituseks. Pressiteade 29.03.2016\nMonitooringu aruannetega „Technical monitoring and scientific of data from OSAMAT project pilot sections“ ja “OSAMAT – post-project environmental monitoring” saab tutvuda siin: https://www.osamat.ee/et/dokumendid/projekti-elluviimisega-seotud-aruanded\nSimuna-Vaiatu katselõigu ehitustööd on lõppenud. Pressiteade 23.09.2014\nAugustis jõudis lõpule Simuna-Vaiatu katselõigu ehitustööde teine etapp, mille käigus toimus aluskihtide tasandamine, eemaldati mass-stabiliseeritud osalt koormuskiht, teostati 500 m pikkusel lõigul kihtstabiliseerimine 100% põlevkivituhaga ning 500 m osas kompleksstabiliseerimine traditsioonilisel meetodil, st tsemendi ja bituumeniga. Järgmised etapid olid pindamine ning teemärgistuse tööd, kraavide korrastamine, murukülv ning nõlvade katmine.\nSiinkohal on sobilik anda lühiülevaade Simuna-Vaiatu lõigu tehnilisest ja keskkonnamonitooringust, mis eelnes käesoleva aasta ehitustöödele.\n2013 paigaldati mass-stabiliseeritud kihi sisse plaadid, mille abil me mõõtsime turba vajumist ning saime infot, millal võib rajada teekatte ülemised kihid. Teostasime 4 mõõtmisseeriat 5 mõõtepunktis:\nmass-stabiliseerimistööde lõppedes fikseerisime referentskõrgused;\nesimene mõõtmine toimus 1 nädal kuni 1 kuu peale tööde lõppu;\nteine mõõtmine 3-5 kuud peale tööde lõppu;\nviimane kord mõõtsime juunis 2014.\nTulemused näitasid, et suurem vajumine on toimunud sügisel 2013 ning sealt edasi on vajumine oluliselt aeglustunud või isegi peatunud. Ka Soome kogemus kinnitab, et põhivajumine toimub ära esimese poole aasta jooksul peale mass-stabiliseerimistööde lõppemist.\nSamuti me teostasime löökpenetratsiooni ning väändekatsed, mille eesmärk oli mõõta stabiliseeritud turbapinnase ühtsust ja homogeensust – st kas sideainet sai piisavalt palju ning kas ta on turbakihis jaotunud ühtlaselt. Välitööd toimusid novembris 2013 ja juulis 2014. Katse miinimum piirväärtuseks on 50 kPa ning esimese mõõtmise tulemused olid vahemikus 50 -160 kPa (2-3 kuud peale mass-stabiliseerimist) ning teise mõõtmise tulemused olid vahemikus 60 - >200 kPa. Kõige kõrgema näitajaga oli tsüklontuhk. Tulemused näitavad, et mass-stabiliseerimistööd on hästi õnnestunud.\nOleme Simuna-Vaiatu lõigul läbi viinud keskkonnamonitooringu, mille käigus me analüüsisime vee, pinnase ja taimestiku omadusi, selleks et hinnata põlevkivituha kasutamisega kaasnevaid võimalikke keskkonnamõjusid. Võtsime vee- ja pinnaseproovid enne ehituse algust ning samuti teostasime taimestiku ülevaatuse tee ümbruses. Uued pinnaseproovid võeti teelõigu kõrvalt veidi rohkem kui kuu aega pärast mass-stabiliseerimise tööde lõppu ning samuti võeti veeproov. Kummalgi juhul me ei täheldanud ümbruskonna veekeskkonnas ning taimestikus muutusi võrreldes fooniga. Käesoleval sügisel me võtame viimast korda täiendava veeproovi ning teostame taimestiku ülevaatuse.\nValminud on OSAMAT projekti video\nValminud on OSAMAT projekti video, mis tutvustab töö tausta ning eesmärke, annab ülevaate olulisematest tegevustest ja võtab kokku esialgsed tulemused.\nOSAMAT projekti tutvustamine Eesti Energia Keskkonnapäeva raames. Pressiteade 10.09.2013\n4. septembril toimus Vaivara vallas Auveres Eesti Energia keskkonnapäev, mis keskendus põlevkivitööstuse kõrvalsaadustele. Keskkonnapäeval räägiti peamiselt põlevkivituhast ning tutvustati OSAMAT projekti, kui üht viimase aja innovatiivsemat põlevkivi tuha kasutamise pilootprojekti Eestis, selle eesmärke ning esimesi tulemusi. OSAMAT projektist tegi ettekande Eesti Energia Narva elektrijaamade tuhamüügi juht Aleksander Pototski, kes tõi välja, et esmaste tulemuste põhjal võib öelda, et põlevkivilendtuhad töötavad sidusainena tee kihtstabiliseerimisel hästi. „Saavutatud kandevõime näitajad on piisavad tee ehitamiseks vastavalt Eesti seadusandlusele," sõnas Pototski. Ühtlasi esitleti OSAMAT projekti raames valminud mass-stabiliseerimise põhimõtteid ja Simuna-Vaiatu pilootlõigu ehitustöid tutvustavat lühifilmi.\nEesti Energia keskkonnapäeva erinevate ettekannete läbiv teema oli, et kuigi mitmed põlevkivitööstuse kõrvalproduktid on seadusandluse mõistes jäätmed, võib neid sageli käsitleda pigem toote või toorainena, millele kasutuse leidmisel on võimalik põlevkivist maksimum välja võtta.\nTäpsemalt saab Eesti Energia keskkonnapäeva kohta lugeda ettevõtte blogist siit:\nTutvustav lühifilm Simuna-Vaiatu mass-stabiliseerimise töödest ja põhimõtetest on leitav ka projekti kodulehel uudiste rubriigi alt.\nEesti Energia tutvustas Asfaldiliidu teabepäeval mass-stabiliseerimise tehnoloogiat. Pressiteade 07.08.2013\nEesti Energia tutvustas Asfaldiliidu teabepäeval mass-stabiliseerimise tehnoloogiat Simuna-Vaiatu katselõigu rajamise näitel\n6. augustil toimus Väike-Maarjas teabepäev, mille raames tutvustati Eesti Asfaldiliidu liikmetele LIFE+ OSAMAT projekti Simuna-Vaiatu katselõigu ehitustöid.\nSeminaril, mis toimus Väike-Maarjas, esinesid ettekannetega Arina Koroljova (EE Narva Elektrijaamad AS), kes tutvustas OSAMAT projekt üldiselt, Marjo Ronkainen (Ramboll), kes tutvustas Simuna-Vaiatu katselõigul kasutatavate erinevate retseptide koostisi ja kvaliteedikontrolli tegevusi ning Ville Niutanen (Biomaa Oy), kes andis ülevaate mass-stabiliseerimise tehnoloogiast, mida kasutatakse nii antud katselõigul kui ka mujal maailmas.\nPeale ettekannete osa oli kõigil osalejatel võimalik külastada Simuna-Vaiatu katselõiku ning küsida küsimusi uudse tehnoloogia ja materjalikasutuse kohta projekti osapooltelt.\nPilte näeb galeriis\nOSAMAT teise katselõigu ehitustööd käivad Simuna-Vaiatu teelõigul. Pressiteade 01.07.2013\nKäesoleva aasta juuni keskpaigast alustati LIFE+ OSAMAT projekti teise katselõigu ehitustöödega Simuna-Vaiatu 3,0-4,0 teelõigul. Tööde esimene etapp valmib septembriks ning kogu lõigu valmimine toimub 2014 aasta juunis.\nProjekti teisel katselõigul testitakse põlevkivituha abil turba ja teiste ebastabiilsete pinnaste mass-stabiliseerimist 500 meetri pikkusel lõigul. Iga 100 meetrine sektsioon rajatakse erineva ainete retseptiga, st erinevates tuhk-tsemendi proportsioonides. Pilootlõigu ehitamisel katsetatakse tsüklontuhka, tolmpõletustuhka ja keevkihtkatla tuhka.\nValminud on OSAMAT projekti Narva-Mustajõe katselõik. Pressiteade 10.11.2012\n2012 aasta lõpus sai valmis LIFE+ OSAMAT projekti raames esimene katselõik asukohaga riigimaantee nr 12109 Narva-Mustajõe km 14,0-16,1. Üks osa lõigu ehitusest teostati 2011 aasta sügisel ning teine osa oktoobris 2012.\nLõigu ehitamisel kasutati sideainena tsüklontuhka ning 3. ja 8. ploki elektrifiltrituhkasid kokku ligi 500 tonni ulatuses. Põlevkivituhkadega teostati olemasoleva aluse kihtstabiliseerimine. Lisaks kasutati ehitusel põlevkivi kaevandamise käigus tekkivat aherainet ligi 4 700 tonni. Katselõigule rajati uus teekatend ja korrastati remonditud teelõigu veeäravoolusüsteeme. Töö käigus kontrolliti jooksvalt tee ehituseks ettenähtud sideaine kvaliteeti ning vastavust laboris väljatöötatud retseptile. Kahe aasta jooksul teostatakse objektil seiret ning mõõtmisi, mille käigus kontrollitakse tuhaga stabiliseeritud kihtide omadusi ja vastupidavust.\nPilte objekti ehitusest saab vaadata galeriis.\nTehniliste aruannetega saab tutvuda dokumentide lingi kaudu.\nAugusti seisuga on valminud kõik OSAMAT katselõikude tee-ehitusprojektid ning ehitusload väljastatud. Pressiteade 09.08.2012\nNordic Geotechnical Meeting. Pressiteade 20.04.2012\nKonverents Wascon 2012. Pressiteade 30.04.2012.


Frantsila - Rose Body Butter kehakreem 50ml - 18,60 €\n> Näole>Näokreemid>Kuivale nahale>Frantsila - Rose Body Butter kehakreem 50ml\nFrantsila - Rose Body Butter kehakreem 50ml\nTootekood 6416384070326 V-14\nHooldab, kaitseb ja toidab kõiki nahatüüpe, eriti kuiva ja tundlikku nahka, muutes selle pehmeks ja siledaks. Sobib näole, kätele ja probleemsetele piirkondadele.\n372,00 € / liiter\nFrantsila Rose Body butter\nHooldab, kaitseb ja toidab kõiki nahatüüpe, eriti kuiva ja tundlikku nahka, muutes selle pehmeks ja siledaks. Sobib näole, kätele ja kehale. Kaitseb nahka külma ja tuule eest, kuna ei sisalda vett.\nRoosi võiseemnikuõli-sheavõi hooldab, kaitseb ja toidab väga tõhusalt kõiki nahatüüpe, eriti kuiva ja tundlikku nahka, muutes naha pehmeks ja elastseks.\nMaheda roosiaroomiga Roosi sheavõi toidab, kaitseb ja hooldab tõhusalt ka kuiva ja tundlikku nahka.\nKasutage seda probleemsetele piirkondadele. Suurepärane küünarnuki-, küünenahkadele ja küüntele.\nKülmpressitud ja mahepõllumajanduslikult kasvatatud taimedest sheavõi ja jojoobaõli on kõrge kvaliteediga, nahka hooldavad ja kaitsvad. Nendes sisaldavad mikroelemendid ja vitamiinid toidavad nahka.\nMahevaniljeõli rahustab meelt ja leevendab vaimset väsimust, samal ajal aidates stressis nahal saada tagasi elastsus ja kaunis jume.\nKibuvitsa- ja saialilleõli elavdavad naha funktsioone ja ainevahetust, soodustades naharakkude uuenemist, tõstes samal ajal selle immuunsust.\nAroomiteraapilised eeterlikud õlid; roos, lavendel, piparmünt, palmarosa, patshuli ja fenkol elavdavad naha funktsioone, rahustavad nahka ning lõõgastavad.\nSoome õieekstraktid; vesiroos, kibuvits ja mets-kurereha tõstavad ja tasakaalustavad meeleolu, lisades nahale nooruslikku sära ja elastsust.\nKoostis: Butyrospermum parkii*(sheavõi), Simmondsia chinensis* (jojoobiõli), Vanilla planifolia*(harilik vanill, õlitõmmis), Rosa damascena (damaskuse roosi eeterlik õli), Citrus aurantifolia (laimi eeterlik õli), Citrus aurantium (neroli eeterlik õli), Lavandula angustifolia (lavendli eeterlik õli), Citrus paradisi (greibi eeterlik õli), Anthemis nobilis (Rooma kummeli eeterlik õli) Rosa ssp (kibuvitsa õite õlitõmmis), Nymphae alba (vesiroosi õietilgad)*, Rosa canina (koer-kibuvitsa õietilgad)*, Trifolium medium (keskmine ristik, õietilgad)*.


Suvereitingu 2012 parimad\nPärast pikka vaikust oleme jõudnud niikaugele, et saame välja kuulutada 2012. aasta suvereitingu parimad.\nÜldreitingu arvestuses möödusid viimase kahe võistlusega, pikalt esikohal püsinud Kalju Olmrest (Kärdla PK), Roger Viks (Kärdla PK) ja Martin Mänd (Kärdla PK). Punktid siis vastavalt Viks 954, Mänd 915 ning Olmre pidi leppima 813 punktiga ja kolmanda kohaga. Parim naine üldreitingus oli Merike Aava (Kärdla PK) 675 punktiga ja tasuks neljas koht.\nMeeste reitingus on esikolmik sama mis üldreitingus. Järjestus siis Viks 954, Mänd 915 ja Olmre 822 punkti. Meeste reitingust leiame ka meie meesjuuniorid, kus esimese ja teise koha vahe oli kõigest 3,5 punkti. Esikoha sai endale Oskar Sepp (Mäetaguse SK) 192,5 punktiga ja tubli osalemisega võistlustel (9 võistlust). Teise koha saavutas Kuno Kolk (Kalevi PK) punktide arvuga 189 ja arvestades, et ta osales ainult viiel võistlusel, on see igati tubli saavutus. Kolmas koht läks seekord Haapsalu noormehele Ilmar Volmerile (PK Wicia) 159 punktiga, kes võttis osa 7 võistlusest. Tublid noormehed ja loodame, et huvi jätkub ka edaspidiseks ning noori mängijaid tuleb juurde.\nNaiste reitingus üllatusi polnud. Ülivõimsalt võitis naistest Merike Aava (Kärdla PK) 966 punktiga. Talle järgnesid Marju Velga (Kärdla PK) 828 ja Külli Kariste (Kärdla PK) 780 punktiga. Naisjuuniore osales suvistel võistlustel ainult kaks ning neistki üks kahel ja teine vaid ühel võistlusel, mistõttu naisjuunioride parimaid ei saa välja kuulutada.\nNüüd siis edasi võistkondliku reitingu juurde. Neid oli arvestuses neli: trio, paarismäng ning esiliiga trio ja esiliiga paarismäng. Nii trio kui ka esiliiga trio arvestuses saavutas esikoha Ida-Virumaa võistkond koosseisus Mait Metsla (SHK), Matti Vinni (Mäetaguse SK), Pjotr Nikkar (SHK) ja Johannes Neiland (LTK 11), punktid vastavalt 408 ja 477. Trio arvestuses teisele kohale jõudsid Roger Viks, Martin Mänd ja Harry Kanistik (Kärdla PK) 384 punktiga. Kolmandaks tulid Arvi Palla (Kärdla PK), Merike Aava ja Kalju Olmre, kellel oli küll sama palju punkte neljandal kohal oleva naistetrioga koosseisus Marju Velga, Külli Kariste ja Katri Aavekukk (Kärdla PK), kuid siin sai määravaks Eesti Meistrivõistluste tulemus, kus Merike, Arvi ja Kalju saavutasid esikoha.\nEsiliiga trio teise koha viisid Valgamaale Mihkel Lillemets, Toomas Reede, Tiit Kattai ja Janek Kangur (Valga PK) 252 punktiga. Kolmas koht läks aga Haapsallu – Märt Lindsalu, Aivar Sein, Veiko Aasa (PK Wicia) ja külalisena Tarvet Päkk (Valga PK) said kokku 192 punkti.\nPaarismängus võitsid Ivar Viljaste ja Kristo Viljaste (SHK) (285) 21 punktiga Viksi ja Mändi (264). Kolmanda kohaga pidid leppima Palla ja Olmre (216).\nEsiliiga paarismängus olid teistest peajagu üle Haapsalu tandem Aivar Sein ja Märt Lindsalu (PK Wicia) (369), teise koha saavutasid Haapsalust Endla ja Kaido Antsve (PK Wicia) (240) ning kolmanda koha Valgamaa paar Anneli ja Tiit Kattai (213).\nSoovime kõigile palju õnne ja kohtumiseni esimesel sisevõistlusel 19. jaanuaril, kus anname suvereitingu 2012 parimatele ka meened.\nPidi küll kaua ootama, aga parem hilja kui mitte kunagi.


Hotellid Lucillos | Hotels.com\nLinna Lucillos hotellid\nOtsing hotellid Lucillos\nValitud sihtkoht: Lucillos. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Lucillos\nLucillos on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Rollo de Justicia ja Castillo de Malpica.\nMajutusvõimalused, mida Lucillos pakub\nLucillos on külalislahke linn, kus pole puudust hotellidest ja muudest majutusasutustest. Lucillos pakub majutusvõimalusi hinnasoodustusega kuni 10%. Tubade hinnad alates 32 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Lucillos ja selle lähipiirkond pakub.\nLucillos – kohalikud huviväärsused\n• Rollo de Justicia (11,8 km südalinnast)\n• Castillo de Malpica (13,9 km südalinnast)\nLucillos – millal on parim aeg reisimiseks?


Koristamispäev Piltsbergide moodi. – Piltsberg\nKoristamispäev Piltsbergide moodi.\nLaupäeva hommik algab meil ikka kuulekalt onu Murphy seadusi au sees hoides. Ehk kui vanematel korteri asukatel oli plaanis nädalavahetusel tunnike kauem voodis põõnata, siis kindlasti läheb asi täpselt vastupidi. Kui muidu lasteaiapäeva hommikul pead väe võimuga pätakad voodist ülesse kangutama, siis nädalavahetustel on tegelased sul seljas maadlemas kindlalt tunnike enne lasteaia ärkamise aega. Kusjuures tavaliselt laseme neil reede õhtuti kauem üleval olla, et ehk laupäeval teevad pikema põssamise. Esmaspäeva hommikul pole sellest iseeneslikust ärkamisest loomulikult haisugi järel.\nMeie laupäev algas traditsiooniliselt ehk siis liiga vara. Nägin mõnusat und, kuidas teen uut maailmarekordit 1500 meetri jooksus. Lendasin raja kohal imelise kergusega, mu jalad justkui ei puudutanudki maad. Rahvas tribüünidel elas häälekalt kaasa, juuksed lehvisid soojas tuules, esikoht oli kindlalt minu! Kuid järsku enne finišit viskas klapid jumala kinni. Õhk sai täiesti otsa… Lõin õhku ahmides silmad lahti. Esimese asjana, mida hämaras toas märkasin, oli Elanora, kes ennast kaksiraksi mu kõhu peale oli parkinud, endal mõlemad käed küünarnukist saati MINU ninasõõrmetes. Plika teavitas tähtsalt ” Issi kuule! Issi sul on ninakoll”! Lajatasin selle lause peale endale ühe korraliku põselaksu. Lihtsalt kontrolliks ega ma juhuslikust ikka veel ei maga. Selline äratus ei tundunud reaalne. Valu põsel, hellad ninasõõrmed ja kolle matsutav Elanora andsid tunnistust, et kahjuks on tegemist reaalsusega. Kobasin voodi kõrvalt telefoni, läbi uneuduste silmade nägin numbrit 6:36. Selge värk! Käes on nädalavahetus!\nLasteaiapäeval peavad nad kuskil 7 ennast ülesse ajama hakkama. Muidu mul pole varase ärkamise vastu midagi, kuid no poole kaheksani võiks ikka nädalavahetusel voodis põssata. Läksin kööki ja keetsin endale alustuseks ühe kohvi. Peale paari kohvilonksu taandus uneudu ja mu silme ette hakkas lahti rulluma meie elutuba. Realtity check nr 2 jõudis kohale. Eelnev päev oli Katu tegelenud toidu pildistamisega ja see tegevus keerab elamise korralikult pea peale. Lisaks olid kratid enda lemmik arendavat mängu mänginud- mille nimi on “veame kõik lastetoa mänguasjad elutuppa ja jätame need läbisegi igale poole vedelema”. Õhtul kutsus sõber metsa lõket tegema ja saunatama. Seal läks olemine nii mõnusalt, et koju jõudes oli aeg teki alla pugeda ja koristamine jäi hommikuks. Tuba sarnanes pigem esimese maailmasõja lahinguväljaga, kus on kaks aastat kaevikusõda ühe jutiga peetud. Võtsin järgmise lonksu kohvi ja hakkasin enda peas mõtlema, et mis klassist alates koolis ajalootunnis esimest maailmasõda läbi võetakse? Lihtsam on meie korterit algklasside ekskursioonidele lahinguvälja eksponendina kasutada, kui seda koristama hakata. Katu magas veel õndsat und koos Nanobeebiga. Olin suurkratid oskuslikult magamistoast välja juhtinud, et lasta Katul jõudu koguda enne tõsist aktsiooni. Teadsin, et kui kratimamma ärkab, pole meil kellegil pääsu. Toimub kiire rivistus ja peale ülesannete kätteandmist lähevad Kratimamma juhendamisel koristustalgud suure hurraaga käima. Lonksasin enne suurt pingutust rahulikult kohvi lõpuni ning lasin krattidel lahinguväljale viimase vaatlustorni diivanipatjadest ja kööginõudest ehitada. Eeldasin, et küllap see kõikuv arhitektuuriime suure kolinaga ümber käib. See kolin peaks motiveerima Kratimammat kohesele valvelolekule. Läks isegi paremini, kui ma arvata oskasin. Lisaks Katu äratamisele saime oma majarahva ja mõned ümbruskonna naabermajade unimütsid kenasti jalule.\nKoristamine on meie pere kinnisidee. Katul on selline kiiks küljes, et iga hetk võib uksest sisse astuda mõne tähtsa välisriigi delegatsioon või veel hullem – puhtusest lugupidav ämm. Ehk kodu peab olema kogu aeg laitmatult korras. Mulle isegi see kiiks täitsa meeldib, endal on ju ka mõnus puhtas kodus olla. Paraku omab korras kodust väheke teist vaatenurka meie korteri “vastupanuliikumine” ehk suuremad kratid. Küllap asub Nanobeebi ka nendega samasse leeri, kui jalad alla saab. Nende kinnisidee on korras tuba võimalikult kiiresti, võimalikult paljude vahendite abil, võimalikult segamini pöörata. Ma usun, et see stsenaarium on üsna tuttav nii mõnelegi lapsevanemale.\nNüüd on siis taust selge, kuidas meil Kratimamma suhtumine laupäeva hommikul tervitavast lahinguväljast oli. Nagu olin ennustanud, toimus koheselt rivistus ja anti kätte territooriumid ja ülesanded, kus keegi pidi toimetama hakkama. Kahjuks vastuväideteks ega aruteluks luba ei antud. Seega jäi mu ülihea ekskursioonide plaan esitlemata. Kratimamma asus kööki oma kohale tagasi seadma. Mina suundusin sauna ja vannituba ülesse vuntsima ja vastupanuliikumine hakkas mööda korterit laiali olevaid mänguasju oma tuppa koondama. Loomulikult oli sealt suunast kuulda väikest nurinat laste väärkohtlemise ning lapstööjõu ebaseadusliku kasutuse kohta, kuid nad teavad, et kui mänguasjad nende toast kaugemal liiga kauaks vedelema jäävad, võivad nad väga suure tõenäosusega prügikastis lõpetada. See on küll karm, kuid väga tõhus võte, mis on neile õpetanud, et oma mänguasjadest tuleb hoolt kanda. Mõnus koristamise playlist mütsus youtubest, puusi vaikselt nõksutades sujus projekt linnulennul. Kui juhtusidki korra tempo maha võtma, et näiteks enda briljantpuhtaks küüritud peldikupotti imetleda, andis Katu hingeõhk kuklas uut motivatsiooni kärmelt edasi tegutseda. Pealegi oli väljas fantastiliselt ilus talveilm ja võimalikult kiiresti soovis õue meist pääseda igaüks. Kui vets puhas, läksin magamistuba koristama ja kui seal tolmud võetud ning põrandad puhastatud said, suundusin vastupanuliikumise staapi. Jep, mind ootas ees hommikuse vaatepildi vähendatud koopia. Lahinguväli oli lastetuppa koondatud. Saime ikkagi vanem kratiga kaubale, et koristame toa ära ja paneme kõik asjad omale kohale. 2,5 aastase disaster master Elanoraga jätsin läbirääkimised peale esimest vooru katki. Tema veel lihtsalt ei jaga iga kord matsu ja tundus, et seekord on kiirem tee ise käsi külge lüüa.\nDisaster Master omas elemendis\nKuid Merrumist on juba koristamise juures abi üsna kõvasti. Hinges tekkis väike lootus, et küllap on paari aasta pärast Elanora ka koostööaldis ja elu läheb kergemaks. Kõik sujus kui õlitatult ja see tähendab meie korteris ainult ühte – kui kõik suurepäraselt hästi, siis kuskil küpseb mõni vastupanuliikumise sigadus. Mõtlesin nii igaks juhuks Elanora ülesse otsida ja vaadata, kuidas tema oma panust korsitamispäevale annab. Leidsin vannitoast ülesse meie vastupanuliikumise auliikme Elanora koodnimega Tank (sest ta lihtsalt sõidab kõigist üle ja üksiti omab ta ka kõrgeima astme sigatuste ordenit).\nÜlimalt keskendunud olekuga neiu viis läbi eksperimenti hambapasta ja lillepotist leitud mullaga. Minu briljantselt puhtast peldikupotist ja kraanikausist ei olnud enam midagi järgi. Taustal kostvad rõõmsad youtuubi koristuslaulud ei tundunud enam kuskilt otsast rõõmsad. Väljas sillerdav päike tundus järsku kuskile pilve taha kaduvat. Ei hakanud lapse keskendumist segama. Selle asemel võtsin oma zen oleku ja sammusin sirge sammuga magamistuppa, kus lihtsalt karjusin padjahunniku sisse mõned kõvemad väesõnad. Tunniajasest küürimisest oli tehtud pooleteisetunnine lisa koristamisaktsioon. Pole midagi teha, tuleb tunnistada ka enda süüd. Olin lihtsalt suures koristamistuhinas ära unustanud, et vaikus ei tähenda kunagi head, kui vastupanu liikumise liikmed kuskil omapead toimetavad. Isegi vanaema kingitud antiikse kristallvaasi klirin on kordades parem, kui totaalne vaikus. Enam kui kindlalt tähendab see seda, et tegeletakse globaalset mõõtu sigaduse sepitsemisega. Egas midagi, läksin ja selgitasin kõrvuni mudasele tütrele, et kui sa just mõni modernset kunsti õppivaks EKA tudengiks homne päev ei kavatse hakata, siis kallis ökohambapasta ja lillepoti mulla peamine funktsioon ei ole wc poti dekoreerimine. Suurt nukusilmadega, üliarmas nunnupall sulatas issis igasugused eelnevad mustad emotsioonid. Ta kuulas nii vaikselt ja vaatas üksi mulle silma, et jäi mulje nagu ta saaks kohe päris- päris-päris kõigest aru täitsa esimest korda. Kui olin rahulolevalt oma selgitustöö lõpetanud ja küsisin, et kas said nüüd aru, milleks hambapasta ja lillemuld mõeldud on? Sain väga siira ja ausa vastuse – ” Issi tahan, keeru- keeru!” Põhimõtteliselt oleksin võinud vetsupotile sama jutu rääkida 🙂 Haarasin mõlemad vastupanuliikumise auliikmed kaenlasse ja keerutasime nii, et silmad pahupidi. Siis toppisime ennast riidesse ja põrutasime hoopis õue! Pärast, kui olime korraliku doosi päikest ja värsket õhku saanud, tegime võimsa koristusspurdi ja saime elamise Inglise kuningakojale vääriliselt puhtaks. Seda mõnu saime Katuga nautida kuskil kümme minutit.\nSelline näeb tuba välja peale 10 min koristamist.\nKuni ilmusid magamistoast välja huulepulgaga tehtud sõjamaalingutega suurkratid. Selge oli see, et see huulepulk ainult näos ei käinud… Võitlus tuuleveskitega läks täistiirul edasi.\nMiks valget värvi magamistuba punane on??? Meie ei tea midagi nägu.\nMa olen kuulnud, et nii mõnigi rohkemate lastega pere on lihtsalt käega löönud sellele paratamatusele, et väikeste lastega kodu lihtsalt läheb ülehelikiirusel segi. Lahenduseks on palgata korra nädalas koristaja või siis lihtsalt harjuda olukorraga ja zen olekus oodata laste kodust välja kolimist. Ma ise kasvasin suures talumajas koos kahe vanema vennaga. Peale ema ja vanaema meil majas rohkem naisi polnud. Emal oli toimetamist suures majapidamises endalgi küllaga ja ega ei jäänud tal mahti meie tagant koristada. Saime kõik väga varakult kätte kooli, kuidas enda järelt koristada, nõusid ja pesu pesta, ise sööki valmistada ja muid majapidamistöid teha. Olen selle üle siiralt tänulik, sest see õpetas varakult iseseisvust ja hiljem oli julge tunne oma elu alustada. Rakendan tänagi sama meetodit kodus ja kaasan lapsi igas võimalikus toimetamises. Elanora lemmar ülesanne on näiteks nõusid aidata mul nõudepesu masinasse panna ja välja võtta. Merrumi harjutasin juba kolmeselt oma riideid ise kokku voltima ja ilusasti kappi paigutama. Eks Elanora ka kõrvalt üritab seda teha, kuid kapp paistab pärast sellist tegevust välja nagu keegi oleks väevõimuga ülekaalulise lumeinimese tikutopsi surunud ja see kompot on valmis iga sekund plahvatama. Sellistel momentidel mõtled küll, et lihtsam ja kiirem oleks kohe alguses see asi ise ära teha, kuid Merrumit vaadates tean, et see kannatlikkus hakkab varsti vilju kandma. Unistustes tõusen ma varsti laupäeva hommikul alles kell kaheksa värske kohvi lõhna peale ülesse. Hommikukohvi nautides vaatan, kuidas tütred issile ja emmele head meelt tehes kodu särama löövad. Rõhutan sõna UNISTUSTES 🙂\nKõige rohkem koostööd tegi Nanobeebi.\nOotan huviga teiste vanemate kogemusi ja suuri sigadusi, mis alguses maailma kokku kukutavad, kuid hiljem aastaid naerutavad.\nTaevalik peeretus, mis muutis minu elu igaveseks.\nPalun päästke meie kratipere nutisõltuvusest!\n2 thoughts on “Koristamispäev Piltsbergide moodi.”\nSee aeg mis ma sinu toredat lugu lugesin sai minu v6ike kratt vildikaga diivanit kaunistada, p6randale pissida ja sellega rahulikult m6ngida.\nPingback: #101 kingitust. Väga põneva ja uusi piire avardava nädala kokkuvõte. – Piltsberg


Miks oli mõnes Kuressaare kortermajas elaval inimesel veebruaris soojaarve väiksem, kuid mõnes majas oli soojaarve veelgi suurem kui jaanuarikuus?\nLaevaliikluse arengust Väinamerel (1)\nRäägitakse, et areng on tsükliline. Minu meelest on see arukas tähelepanek, sest arenguprotsess, mis sisemiselt pidevalt käärib, teeb hüppe siis, kui kogutud on vajalik hulk teadmisi, ressursse, uuemaid tehnoloogilisi saavutusi ja ajakohast nõudlust.\nMurdevõistlus oo selleks korraks otsas\nTerit teitele jälle.\nJorru-Jänks ütleb tänks!\nNii on kirjas tänukirjadel, mis anti kõikidele laululastele möödaläinud pühapäeval 10. korda toimunud Kärla valla laste lauluvõistlusel Jorru-Jänks. Tänks tuleb selle ürituse eest öelda küll.\nKülas käis Ilona Martson Tähekesest\n2010. aasta on lugemisaasta ja siia mahub palju tähtpäevi, mida saab lastele tutvustada. Märtsikuusse jääb ka emakeelepäev ning seekord ühitasime selle maakonna keskraamatukogus ajakirja Täheke 50. sünnipäevaga.\nParklas oli õlilaik Teisipäeval kell 17.19 käisid päästjad Kuressaares Tallinna tänaval, kus parklas oli ca ühele ruutmeetrile maha valgunud mootoriõli. Päästjad katsid laigu absorbendiga.\nAir Baltic ei välista Tartu–Kuressaare liini\nEelmise aasta lõpus välja käidud idee käivitada Eesti-siseseid lennuliine on Air Balticu korporatiivkommunikatsiooni asepresidendi Janis Vanagsi sõnul jätkuvalt päevakorral.\nSaarlasi oodatakse tutvuma tehnikaülikooliga\nTuleval esmaspäeval korraldab Tallinna tehnikaülikool lahtiste uste päeva, kuhu huvilistele korraldatakse priisõit ka Kuressaarest.\nRobotid tegid sumomaadlust (fotod) (2)\nKuressaare ametikoolis võistlesid õpilaste programmeeritud robotid eile omavahel neljal alal: sumos, köieveos, slaalomis ja palliviskes.\nKuressaare Soojuse nõukogu juhib Rein Kallas (3)\nEilsel Kuressaare Soojuse nõukogu koosolekul valiti nõukogu juhtima ettevõtja Rein Kallas. Tegevdirektor Paul Leemeti sõnul valiti uus nõukogu esimees seetõttu, et varem nõukogu juhtinud Enn Rettau ei kuulu enam nõukogu koosseisu.\nPärimusmatkad ootavad huvilisi hülgeretkedele (2)\nJuba kolmandat aastat korraldatavad hülgeretked on tänavu eriti populaarsed ja seda tänu tavatult pikale ja külmale talvele.\nOmandivaidluses kirik ähvardab Ööriku kloostri mujale kolida (6)\nEesti apostlik-õigeusu kiriku metropoliit Stefanus ähvardab Ööriku nunnakloostri Orissaare vallast minema kolida, kui vallavalitsus ei tagasta kirikule vara, mis väidetavalt valla tegevuse tõttu on sattunud valedesse kätesse.\nMaakonnamuuseumid pääsesid ühendamisest\nPikka aega tuliseid vaidlusi tekitanud ühendmuuseumi moodustamise kavale tõmmati seekord kriips peale. Moodustama hakatakse hoopis muuseumide kompetentsikeskust, mille mõttekusele olid varem rõhunud ka maakonnamuuseumide juhid.\nSaare neiud presidendi majutamiseks valmis\nEile Kuressaare ametikooli Mardi õppehoones lõppenud majutusteenindajate kutsemeistrivõistlusel tunnistati parimaiks Kuressaare ametikooli II kursuse eriala õpilased Eleriin Mänd ja Katri Listak.\nKohtumine ametnikega pani õhu pingest särisema (5)\nSõrulaste ja Saare maavalitsuse ametnike kohtumise tulemusena sai selgeks, et paar olulist lisamuudatust tuleb Sõrve kandi äranuditud bussiliikluses siiski teha.\nNeljapäev, 18. märts KINO Divas kl 19.45 Huntmees. Pilet 50.– ÜRITUS Kuressaare kultuurikeskuses kl 8–13 doonoripäev. Head inimesed, olete oodatud! Valjala rahvamajas kl 18 Valjala kooli õpilaste staarijäljenduskonkurss Galavisioon 2010. […]


\tJW ANDERSON RÄÄGIB UUEST UNIQLO KOLLEKTSIOONIST JA AEGLUSTUB - MOOD\nJW Anderson Uniqlo kujundamise ja aeglustumise õppimise kohta\nDisainer on endiselt uskumatult hõivatud, kuid ta on peaaegu kõik ümber mõelnud.\nSellest on möödas seitse aastat, kui Uniqlo tõi Jonathan Andersoni esmakordselt kokku ja sellest ajast saadik on need kaks hooaega oodatud moekoostööd teinud. Kui disainer juhib oma luksusliini ja jälgib Loewe omi, on see üks väheseid kordi, kui fännid saavad varuda taskukohaseid JW Andersoni varustust.\nSeotud | Kuidas JW Anderson tegi kaks tervet kollektsiooni lukustatuna\nOma viimase kapsli jaoks ühendasid nad taas jõud meestele ja naistele mõeldud kollektsiooniga, mis käsitleb kerget kevadenergiat ja tuisavat suvist kergust. Kui eelmistel hooaegadel oli palju Londoni viiteid, on see kollektsioon kindlasti mängulisem ja sisaldab palju kavalaid elemente, lillemotiive, mahukaid vorme, linaseid särke ja lõbusaid ämbrimütse.\n'' Ma mõtlesin selle kollektsiooni kallal töötades tõepoolest kevade peale, 'ütles Anderson selle hooaja koostööst. 'Me kõik jäime sisse ja ma ootasin, millal saaksime uuesti välja minna. Samuti tahtsin lisada käsitöötunde, kuna see on minu jaoks väga oluline. '\nPABER jõudis Andersoni kätte Zoomi üle, et arutada viimast JW Anderson x Uniqlo kollektsioon, mis täna välja tuleb, muu hulgas disaineri väga tiheda graafiku kohta.\nSelle kollektsiooni kujundamise asjaolud erinesid ilmselgelt eelmistest hooaegadest. Mis teie disainiprotsessi ajal peas käis?\nNii et me pidime selleks lukustuse ajal ilmselgelt kõik ära tegema. Tavaliselt olime üksteisega kontaktis ja oleme isiklikult. Ma mõtlesin selle kollektsiooni jaoks, et ma tahtsin - võrreldes teiste meie tehtud kogudega - midagi, mis oleks lihtsustatult aus, vähendatud. Tundsin end nagu veebikollektsioonid, mõtlesin, et minu enda bränd ja Loewe olid, see on pigem selline septembrikuu periood, mul oli selline idee, et see oli see hetk enne suve, kus sa tahad sellist, mis oleks puhas ja värske ja midagi, milles oli midagi kergelt lapsemeelset. See idee nagu kettide pistmine taskutes või väikesed tikitud lilled, midagi, mis oli meeliülendav, kuid ei olnud pommitamatu.\nOlete tuntud oma Loewe käsitöölementide, aga ka oma sildi poolest. Kuidas sa selle käsitööidee Uniqlo liini integreerimisel kasutasid?\nNii näiteks olid meil kombekleidid, ma tahtsin neid mitmevärvilisi niite kasutada ja meil olid ka väikesed lillede tikandid t-särkidel ja ketipistes. Mulle meeldib see idee lisada midagi alandlikku teksataskusse või midagi, mis tundus väga-väga väike. Tahtsin midagi, mis ei tundnud valjusti, midagi, mis tundus väga omamoodi, et seda tegi peaaegu keegi, kes istus teleri ees. Teate, nagu see oleks midagi puhast, mis oleks kuidagi puhas. Teate küll seda t-särgile tikitud lihtsa lille ideed, kuid see näeb lihtsalt välja selline ajaveetmise idee, tikandi kui ajaviite idee.\nKuidas on teie suhe Uniqlo'ga aastate jooksul arenenud alates sellest, kui te nendega esimest korda tööle asusite, ja kas on midagi, mida olete pärast seda enda kohta õppinud?\nUniqlo on asi, mida kannan pidevalt. See on nagu kogu mu garderoobi alus. Mul on tunne, et mul on selle riietuse aspektiga väga isiklik suhe. Kummalisel kombel võiks arvata, et oh, noh, seda on lihtsam teha. See on disaini osas tegelikult uskumatult keeruline. See võtab palju rohkem liitmikke. See on palju täpsem. Mida ma alati Uniqlolt õppisin, on see idee, kus arendate kangast nullist. Ma arvan, et kummalisel kombel peab selliseid asju tehes olema palju kannatlikkust, sest see pole kohene. Ma arvan, et kogu koostöö tegemise mõte on osata teha erinevat harjutust kui see, mida ma teen. Nii et mulle meeldib, et see on nagu, minu jaoks on see pigem ajupoolne lähenemine disainile.\nKuna kujundate nii paljudele erinevatele turgudele, on mul huvitav, millist rolli mängivad disainerriided teie enda garderoobis vs rohkem massitükke.\nMa armastan kudumeid ja pintsakut. Praegu kannan Uniqlo teksaseid. Mul on Uniqlo aluspesu ja t-särk seljas. Nii et mina, see saab alati olema selline, käisin koolis ja mul oli vormiriietus. Mulle ei meeldi hommikul otsuseid teha. Siis aga meeldib mulle Uniqlo juures see, et saate sellega segada kõrgmoe. Teate, sest disaini olemus on olemas. See pole omamoodi nagu konkureerimine selles mõttes, et midagi tõelist pannakse võltsiga. Mulle meeldivad mingid huvitavad kudumid. Kõik Uniqlo, mille ma kunagi ostsin, on mul need olemas juba algusest peale. Mõnikord mulle meeldib, kui nad on seitsme aasta pärast täiesti kulunud. Siis mõnel päeval tunnen, et tahan midagi uut. Nii et see sõltub lihtsalt sellest, millises tujus ma vahel olen. Mis puutub suvesse, siis eelistan, et asjad on omamoodi esmased. Kusjuures talvel on asjad nagu natuke loidamad ja mõnusamad.\nAsjad hakkavad tasapisi tagasi tulema ja sa oled ikka väga hõivatud. Kuidas loodate läheneda oma tänavusele tööle, mis kujuneb 2020. aastaga võrreldes mõnevõrra normaalseks naasmiseks?\nMa arvan, et osa minust on umbes selline, et tunnen tempo kiirenemist. Seal on palju asju, mis minu arvates on minu jaoks jäädavalt muutunud. Minu elus on palju aspekte, mida ma arvan, et tahan rohkem. Tahan rohkem seisakuid, kus mõtlen rohkem omaette, mitte 50 inimese ümber. Sellest on tegelikult abi loovuse osas, sest töötlete omamoodi asju rohkem. Ma arvan, et reisin vähem, imelikult. Tundsin, et enne pandeemiat jooksin ringi ja tegin ühe kauglennu kuus, mis ei pruugi kõlada kuigi palju, kuid kui hakkite seda Jaapanis, LA-s ja Miamis, New Yorgis ja Koreas kokku, on see üsna palju. Nii et ma tunnen, et pika vahemaa tagant tunnen, et olen töötanud meetodite kallal, et ikka veel nende turgudega suhelda, kuid taktilisemal viisil, või kirjade kirjutamise või kastides saadete tegemise ja muu sellisega.\nÜlemine foto on Scott Trindle\ncardi b go rahasta mind joe eksootiline


ahjusoe.. head isu! lisas M6mmar - Nagi\nahjusoe.. head isu!\nno ei ole isu:(\nma arvasingi nii... teine kord katsun selliseid pilte nii 11-st ajal õhtul lisada:D vastu ööd on alati isu;))\nmmmm..ahvatlev :) kahjuks jõudsin juba kõhu täis pugida,tähh sellegipoolest ;)\nTänud, tulen tunni aja pärast jaole\nlõunakeskus.. orient express... aga palun:)\nma võtaks ka ühe ampsu :D ... minu puhul vahet pole, palju kell on ja kas on öö või päev :) ...söön mõnuga! Sellele ampsaks shokolaadi ka peale :D:D:D\nvaat, et isudega liiale ei lähe ;)\nõnneks tuleb kiire seedimine abiks :P\nmis desserdiks on?\nmeega röstitud sai millel vanilje jäätis jõhvika moosiga, peale peenestatud münti\nasuks kohe desserti proovima:)\nOi oleks küll hea isu jaaa.. mmm, oooo.\npüüan sealt homme läbi hüpata :)\naga mind seal homme pole.. uuel nädalal alles\nAh Lõunakast saab siukseid palasid, mh, kesklinna kandis oleks parem :p\npalju asju mis oleks paremad:D ...tartu väike linnake ju.. asi see siis lõunakasse kõndida pole:)\nNojah, selle aja kui tagasi koju olen kõndinud, kõht juba tühi :D Ei kunagi võib olla tulen sinna.. olen käinud paar korda küll söömas muidu seal :)\nnomaitea.. ma pole näind:D\nMa pole kaua käinud ka :D Mina käisin mingi üle poolteist aastat tagasi rohkem seal (kui ta oli ikka sama koht, et nime pole muutnud vahepeal?) :p Nüüd pole jõudnud, käin rohkem kesklinna toidukohtades.\nlõunakas nii kaugel, et ei viitsi sinna eriti minna.. Seega saab abikaasaga aeg-ajalt Tsink Plekk Panges söömas käidud, kus on minu meelest kõige paremad söögid mida võib Tartu toidukohtadest leida :)))\neksjuonjueksju kõige paremad söögid on kodus üldse ;)\nvaidleks vastu..paraku ei ole kõige paremad söögid kodus tehtud. Ju siis ei oska süüa teha vms. :P aa.. kui nüüd jutt ajada kõige paremate söökide peale, siis minu meelest kõige-kõige paremad söögid on alati vanaema tehtud :))\nappii, mul on hommikusöök veel söömata. ja ilmselt ei jää muud üle kui minna maiasmoka prouadele tere ütlema. ehk on kilupiruka päev, hoiame pöialt\nnormaalne inimene käib kogu aeg lõunakeskuses. ja üldse igasugu keskustes. ma tean küll.\naga see toit tundub üpriski üsna plastmassi moodi. kindel, et söögivärk?\npildistatud 16. oktoober 2008\nüles riputatud 16. oktoober 2008\nnagi esileht 8197441\n« Eelmine (211 / 251) Järgmine »


Rae jaoskond pidas üldkoosolekut 15. jaanuar on meile tähtis päev, samal kuupäeval Rae jaoskond asutati 1929. aastal ning taasloodi 2015. aastal. Sel põhjusel tulid Rae jaoskonna naised kokku 20. jaanuaril. Erialaõpe Koostöö Tähtpäevad Vabatahtlikud juhid ← Eelmine Kui on soov teha elus midagi, millel on sügavam sisu ehk Kehra jaoskonna loomise lugu Järgmine → Naiskodukaitse päästab maailma? Rae jaoskond pidas üldkoosolekut ja tähistas aastapäeva\nAvaleht > Ringkonnad > Harju > Sündmused > Arhiiv > Rae jaoskond pidas üldkoosolekut ja tähistas\nVeronika Isberg 28. jaan. 2020\nRae Vallavolikogu esimees Tõnis Kõiv Rae jaoskonna naisi õnnitlemasFoto: Eve Krautmann\nRae jaoskonna esinaine Koidu Kask rõõmustab: „Nüüd on ta siis teoks saanud. Mahutatud kahe ja poole tunni sisse palju sisu, korraga maha peetud nii jaoskonna üldkoosolek kui ka aastapäevad. Intensiivne planeerimine sai realiseeritud meeleoluka koosviibimisega Rae Kultuurikeskuse kohvikus. Külaliste seas oli Rae Vallavolikogu esimees, Kose malevkonna ja kohaliku kompanii pealikud ja jaoülemad, naaberjaoskondade esinaised ja aseesinaised, ringkonnast muidugi instruktor ning ringkonna esinaine. Samuti Rae jaoskonna algkoosseisu kuulunud tegevliikme tütar, kes leidis meid ühelt Rae valla perepäevalt. Ning otse loomulikult Rae Kultuurikeskuse juhataja, majaperenaine ja kogukonnakoostööspetsialist, sest nemad on andnud meie jaoskonnale kodu ning kaasanud, kus vähegi võimalik. Teame, et oleme alati teretulnud.\nÜllatusesineja tegi tõelise üllatuse tulles kohale 19.30 asemel 17.50, ja nii saigi kiirelt ringi planeeritud ja meie õdus koosviibimine sai alguse toredate laulude saatel. Külalised olid väga viisakad ja tagasihoidlikud, enne ei olnud nõus enda kostitamisega, kui olid saanud oma käed vabaks ehk õnnesoovid jaoskonnale edastatud. Ja nii tegimegi kiirelt oma ametliku osa, iga-aastase üldkoosoleku, mis seisneb põhiliselt kokkuvõtete tegemises ja valimistes. Seejärel võtsime vastu õnnesoove. Ja neid oli, ja kuidas veel. Olenemata sellest, et oleme jaoskonnana väiksed, oleme jätnud oma jälje meiega koostegutsevate inimeste südametesse ja mällu ning vastupidi. Sõnad ja õnnesoovid tulid südamest. Ning kogu asja lõpuks ei olnudki enam oluline, et tehnika meid alt vedas ning koostööst keeldus, ja et kava järgi ei läinud kõik nagu plaanitud. Emotsioonid, mida sel õhtul läbi sai elatud, ei mahu kindlasti pudelisse. Lisaks oli minu jaoks eriti oluline ning positiivne, et kõik kutsutud, kes olid lubanud kohale tulla, olid ka kohal ehk kõik ei ole veel kadunud ja me elame ning tegutseme veel."\nÜldkoosoleku toimumist pealt vaadanud kaitseliitlased olid meeldivalt üllatunud valimiste kiiruse ja sujuvuse üle. Naised, kes asusid juhtivatele kohtadele, andsid Rae jaoskonna esinaisele oma kindla "jah" sõna. Kose malevkonna pealik Toomas Kutsar meenutab Rae jaoskonna loomist ja kiidab naisi: „Viis aastat tagasi oli tormine õhtu, kui Rae valla naised kogunesid asutama oma jaoskonda. Ütlesin juba tookord, et see tormine päev on märgiline, kuna need tubli naised, kes kokku tulid, teevad elu Jüris tormiseks. Nii ongi see tänaseks päevaks juhtunud. Rae jaoskonna naised on väga tublid ja aktiivsed osaledes Kaitseliidu, Naiskodukaitse ja kogukonna tegevuses.“\nKose malevkonna pealik Toomas Kutsar ja Jüri kompanii esindajad Rae jaoskonna naisi õnnitlemasFoto: Jane Suu\nNaiskodukaitse äpi põhjal mängu läbi viimasFoto: Eve Krautmann\nRae Vallavolikogu esimees Tõnis Kõiv peab Naiskodukaitset oluliseks: „Naiskodukaitsel on minu arvates palju erinevaid rolle. Kui kõige kõrgemalt ja kaugemalt alustada, siis annab Naiskodukaitse oma väärika panuse meie riigi kaitsmisse. Eesti kuulub EL-I ja NATO-sse ja me saame arvestada liitlastega. Liitlaste, eriti USA sõjaline jõud on võimas ja see mõjub heidutavalt. Aga heidutavalt mõjub ka meie iseseisva vastupanuvõime suutlikkus, kus Naiskodukaitsel on oma selge roll. Vaenlase staabis on lihtsam välja arvutada, kui kaua võtab aega Suwalki koridori sõjalise jõuga sulgemine, kui selgeks teha, kaua Naiskodukaitse Harju ringkonna Rae jaoskond iseseisvalt hakkama saab. Teiseks tõstan esile Rae jaoskonna tähtsat rolli erinevatel Harjumaa ja koduvalla üritustel kaasalöömisel, olgu selleks Eesti riigi sünnipäeva tähistamine Jüri kiriku juures või üleriigilise Sinilillekampaania vedamine. Vallavolikogu liikmete jaoks paistab Naiskodukaitse kõige otsesemalt välja just siis, kui järjekordne sinilille märgi ostmise aeg käes ja Veronika Isberg volikogu istungit külastab. Sinilillekampaaniaga me hoiame meeles sõjaveterane, kes on tänapäeva vabadusvõitlejatena sõjategevuses viga saanud, seistes õlg-õla kõrval meie liitlastega ühise vaenlase vastu. Kuigi järjekorras kolmas, siis tegelikult vaat, et kõige tähtsamgi on naiskodukaitsjate roll kodus, perekonna ja lähikondsete hulgas. Me saame hakkama. Just sellise mõtteviisi praktikas kasutamine ja levitamine ning otseseks eeskujuks olemine on väga oluline. Tublid Naiskodukaitse Harju ringkonna Rae jaoskonna naised, suur tänu teile!“\nRae jaoskonna tegevliige Biby leiab, et üritus oli väga tore: „Meie õhtu sujus ladusalt ja ilma viperusteta, külalised ja nende soovid tulid südamest. Rae jaoskonna naiste rivistus tekitas plikalikku elevust kõigis ja tõi õhtusse särtsu. Mulle meeldis ka väga Naiskodukaitse äpi põhjal läbi viidud mäng. Minu suur kummardus organisaatoritele.”\nNii headest soovidest inspireerituna jätkavad Rae jaoskonna naised oma tegemisi ja ootavad oma sekka uusi liikmeid.\nErialaõpe Koostöö Tähtpäevad Vabatahtlikud juhid\nRae jaoskond pidas üldkoosolekut\nRae Vallavolikogu esimees Tõnis Kõiv Rae jaoskonna naisi õnnitlemasFoto: Eve Krautmann Rae jaoskonna esinaine Koidu Kask rõõmustab: „ Nüüd on ta siis teoks saanud Mahutatud kahe ja poole tunni sisse palju sisu, korraga maha peetud nii jaoskonna üldkoosolek kui ka aastapäevad 15. jaanuar on meile tähtis päev, samal kuupäeval Rae jaoskond asutati 1929. aastal ning taasloodi 2015. aastal. Sel põhjusel tulid Rae jaoskonna naised kokku 20. jaanuaril.


Testimisest | | Animatsioonide, telereklaamide, õppevideode valmistamine - Blue Cat OÜAnimatsioonide, telereklaamide, õppevideode valmistamine – Blue Cat OÜ\nEsimesel septembril tuli idufirmade rahastamisinstitutsioon Prototron välja uudisega, et varsti hakkavad kaheksa üldhariduskooli 11. klassi õpilased matemaatikat õppima EdFoxi digitaalse interaktiivse õpiku järgi. Kindlasti on rõõmustav, et on valminud õppevahend, mis on juba testimisjärgus. Samas panin kirja ka mõned mõtted kõhklustest, mis uute projektidega paratamatult kaasas käivad.\nHirmus pedagoogikaajaloolane Andresen korrutas ülikooliloengus ikka tõde: “õpetaja räägib ja õpilane kuulab – see oli toimiv õpetamisviis juba Aristotelese ajal” ja võttis sellega kokku kõik tühised ja kaduvad hariduseksperimendid ja tehnoloogiad, mida on suhteliselt tulutult ikka aeg- ajalt üritatud ellu viia.\nHaridustarkvara loomise mullid kipuvad lõhkema, sest korraga ette võetud innovatsioonieesmärk nii kasutajaliidese, didaktika, loogika ja disaini kohalt on üliraske ülesanne koheselt lahendamiseks. Lisaks muidugi ka tendents, et liigagi paljud idufirmad elavad vaid järgmise rahasüsti nimel…\nKuid võtame asja õpilase seisukohast. Kui mina oleksin nende koolide gümnasist, kes peab varsti tegema riigieksami ja tahab konkureerida ülikooli, siis ma tunneksin teatavat kõhklust teadmise ees, et olen idufirmale katsejänes. Sest mis saab siis, kui katse ebaõnnestub… Estcube kosmoses võis olla väga põnev kuigi paljud asjad läksid nihu. Ebaõnnestumine hariduses oleks aga juba midagi muud. On selge, et uusi asju peab katsetama ja testima. Kuid testrühmad värvatakse tavaliselt vabatahtlike seast. Kas neile gümnasistidele on üldse jäetud ka valikuvabadus?\n… AGA… ma olen kõigest hoolimata siiski iga kord kui uuest üritamisest kuulen, väga põnevil ja lootusrikas. Oleks tore, kui omamaisest haridustarkvarast lõpuks asja saab :)\n2328 päeva ago\nIntervjuu superviisor Inge Taelaga


Maha äng!: Auga elatud aasta\nnotsu 30. detsember 2017 00:43\nVaat mis. Tuleb välja, et telefoni koha pealt oleme ühtekad - mis siis, et muidu täitsa erineva temperamendiga. Ja hoolimata sellest, et see ei paista olevat universaalne, sest need inimesed, kes meilimise või sõnumi saatmise asemel helistavad, on ju olemas, ju see siis istub neile.\nTho 30. detsember 2017 06:09\n(Võtan riski ja jalutan võibolla teemast täiega mööda ka, aga 5:55AM on täpselt piisavalt jabur kell.)\nA kuule, võõrliik, miks sa arvad, et see kuidagipidi vilets on? Et teistele arusaamatu? Ma ei tea, minumeelest oleks igav, kui ma saaksin inimestest aru saada. Unikaalsus kui väärtus, jahah, mhm, see ka jah, aga nagu... Kui see nii tohutult isekalt ei kõlaks, ma ytleks valjeminigi, aga kuratjapõrgu, mis kasu oleks teistest inimestest, kui nad mõtleksid minuga samu mõtteid? Neid ma tean ju niigi! Ja siis, et sind on ainult yks? Oled sa kindel, et maailmasse tegelikult rohkem mahuks? (Metafoorid ja asjad, sest mul on kuidagi suurte sõnade tuju ja realism ei sobi barokiga kokku.)\nväga väga naine 30. detsember 2017 09:19\nMul on halb olla, kui mind ei mõisteta.\nEt mõistusega tean, et pole minu probleem, kui teistel on probleem, lahendagu nemad, ei muuda, et tundetasandil on see minu probleem.\nKusjuures mul ei ole huvi teistsugune olla. Sellest olen ma nüüdseks üle. Aga teised võiks küll. Teistsugused olla. Ma saan närviataki, kui keegi jälle mu maailmas väiklane, õel ja ebaloogiline on. ERt "aa, las olla, inimesed on erinevad"?\nJah, aga miks nad NÕMEDAD peavad olema? See ei ole "teise nurga alt maailma nägemine". See on hiigelsuure taime ja selle jalamile jääva mulla nägemine olukorras, kus mina näen taime, mulda, lillepotti seal ümber, et mõned lehed on närtsinud ja ühe peal lepatriinu ja kuna see pott on õues, saab vihma rohkem ja keegi ei pea kastma (kuigi vahel võiks), ent külm pääseb ka vabalt ligi ning huvitav, kas peaks poti tuppa viima, äkki on juba nii sügis?\nMul ei ole huvitav kuulata seisukohti, mis on tõugatud "muld ja taim, me peaks mulda kobestama, kui tahame taime paremini kasvavat, aga ei viitsi, hädaldame niisama" vaatenurgast.\nväga väga naine 31. detsember 2017 04:21\nVeel täpsem olles: phmt ... kui inimene ei näe päris asju, seda, mis tõeliselt loeb, vaid takerdub mingite pisiasjade taha ja pead neid jube tähtsateks, kui (hingelähedane näide) inimese arust on last kasvatades jube olulised nähtused sissetulek ja teine vanem jning täiesti kõrvaline, kas sa ise oled tore inimene ja kas lastel on sinuga hea elada, mul ei ole talt midagi õppida. Mul ei ole ka tunnet, et jee, maailmas on erinevaid inimesi, teistsugused arusaamad!\nMul on ainult "issand, kui rumalad inimesed on!"\ninimesed ongi nii lollid, et ostavad igast jama, kui ilus pakend ümber on ja reklaamist nähtud, et hea asi, kuulavad igast lollusi, kui ülikonnas keskealine valge mees räägib, valivad Trumpi - ja selle kõige juures on neil veel enesekindlust öelda, et nemad on nemad on need arukad ja julged, kes seisavad tõe eest.\nreklaamid päriselt toimivad. Rassism on päriselt olemas. Coelho ja Reinaus ja krdima Veskimees on head kirjanikud.\nJa mul peaks olema tunne, et see teeb mu maailma kuidagi põnevamaks ja rikkamaks, et tohutu hulga inimeste jaoks nii ongi?!\nNipitiri 31. detsember 2017 15:52\nVVN, ma ei ole ka paljude Sinu vaadetega nõus. Ma sellegi poolest ei mõtle Sinust mitte midagi negatiivset. Paljud Sinu vaated ei rikasta mind. Paljud mõttekäigud ei ole minu jaoks üldse loogilised (sobib, olen rumal). Aga kas kõik siin maailmas peab meid positiivselt või negatiivselt puudutama ja rikastama? Ka "Sirbis" ei huvita mind kõik artiklid. Ja ma olen siiras hämmingus, et Ebapärlikarp oli võimeline terve Sinu aasta selles mõttes ära rikkuma, et Su aasta ei saa kandideerida parima aasta tiitlile...\nväga väga naine 31. detsember 2017 16:14\nMa ei arva paraku, et kui maailma asi paremaks ei tee, tal - sel mingil asjal - on mingi põhjus eksisteerida. Päikeseloojangud teevad maailma paremaks, sipelgad, bakterid, isegi viirused. Tasakaal, ökoloogia, kõik on kõigega seosas - aga milleks on vaja rumalaid inimesi, ma ei tea. Kui neid ei oleks, oleks maailm mitte lihtsalt et ikka tasakaalus, aga paremini tasakaalus ju?!\nHei, vägaväganaine, pea meeles _ maailm saab hakkama. Ja inimkond ei ole oluline!!! Liik sipelgaid ei ole oluline!! Kõik taandub kuidagi ära, tekib uus tasakaal. Sa ei pea kõike ise tegema!!\nOk, jälle meelde tuletatud =)\nAga. Mina ei vaata asju, ei loe asju, ei puutu asjadesse, mis mu elu ei rikasta. Ma ei taha. Milleks?!\nKui minu maailma asi paremaks ei tee, ok. Teiste omi võib ikka. Aga mina sellesse ikkagi ei puutu, ei taha sellest midagi teada, kohati on isegi jäle. Oleneb asjast.\nMa ei saa - päriselt, ei saa - aru, miks inimesed käivad nt lugemas võrgupäevikuid, mis ei tee nende elu paremaks. Nagu - jama on niigi liiga palju, käia ise seda veel otsimas? MIKS?!\nEt Ebapärlikarbi saaga mu aasta ära sai rikkuda? Oojaa. Mitte miski ei häiri mind niivõrd, kui tunne, et mind ei mõisteta.\nMitte. Kuramuse. Miski.\nNipitiri 31. detsember 2017 16:25\nMa siis selgitan. On asju, mõtteid, ideid, mis ei tee midagi paremaks ja mis ei rikasta, nad on lihtsalt teistmoodi. Ma ei üldistanud ega laiendanud seda väidet kogu Sinu blogile, vaid osale Sinu vaadetest ja mõttekäikudest. Kas see on piisav põhjus, et huvi pakkuda? Nt. minu jaoks on täiesti normaalne, et teatud hulk inimesi mind ei mõista. Ma võtan seda täiesti kiretult. Ei saagi olla, et kõik mõistavad kõiki. Nii lihtne see ongi.\nväga väga naine 31. detsember 2017 16:42\nMina olen sellest liigist, kes vaikimisi usub, et kui inimene (ükskõik milline inimene) TAHAB must aru saada, ta ka saab. Mõistusega tean, et see ei ole võimalik, ent paraku - mõistus on mõistus, tunded kuid on kehas.\nIga kord, kui mind ei mõisteta, on mus tundena õudus, et inimesed ei TAHA aru saada.\nMeenutan endale, et ei. Väga paljud ei SUUDA, mitte et ei taha.\nAga ikkagi on jube tunne.\nSest see on TUNNE.\nUnknown 31. detsember 2017 17:59\nSa korrutad mantrana, et inimesed on lollid, inimesed on lollid, ja see peaks siis Sind aitama. Mul on tunne, et elus hakkama saamiseks vajad Sa hoopis uut mantrat. Midagi, mis aitaks Sul päriselt ka nii elada, et teiste arvamus Sulle korda ei läheks.\nMulle ei lähe teiste arvamus korda. Mulle ei lähe teiste arvamus korda...\nKui Sa arvad, et mantra korrutamine Sind aitab, päriselt aitab, siis on ju lihtne - tuleb vaid korrutada seda õiget mantrat. "Inimesed on lollid" ei ole Sind küll kuhugi paremasse kohta viinud.\nväga väga naine 31. detsember 2017 17:33\nAga kuna ma võtan oma seisukohalt - kui inimesed siin käivad, parandab loetu järelikult nende maailma - siis: aitäh, et käite ja loete!\nUnknown 31. detsember 2017 18:11\nAga ära võta oma seisukohalt. Nii teed Sa järeldusi, mis võivad valeks osutuda.\nAnonüümne 31. detsember 2017 18:23\nSee helistamine... mu meeles on see seotud ka sellega, et „kõigil on kiire“ ja „pole aega“ (jutumärgid, kuna see on see, millest ma ka just kirjutasin) pärissuhtluseks (see tähendab päriselt näost näkku suhtlemiseks) ning kirjaliku teksti jaoks puudub lisaks ajale ka keskendumisvõime. Ja see ongi kaasa toonud miskit, mis mus ka teatava errori tekitab – isegi introverdid on helistama hakanud. No misasja?! Telefon kõlbab infovahetuseks, mitte päriselt suhtlemiseks.\nVaikimisi seadistus on üldiselt ka mul see, et kui inimesed tahaksid, siis nad suudaksid – mõista teisi ilma tõlketa, tajuda emotsioone õhust jne. Pärast seda läks oluliselt lihtsamaks, kui see teadmine lõpuks mulle päriselt kohale jõudis, et ei, asi pole mittetahtmises ega mittehoolimises, vaid mittesuutmises. Fundamentaalne erinevus, mida muuta ei saa.\nJa sellel kõigel pole muidugi vähimatki pistmist sellega, kas teiste inimeste arvamus korda läheb või mitte.\nväga väga naine 31. detsember 2017 18:35\nKelle seisukohalt siis? Sinu? Ma ei tea seda.\nMingi kujuteldava keskmise inimese? Esiteks ma ei tea seda ja teiseks ma oletan, et selliseid inimesi küll on, aga väga vähe. Ma isiklikult ei tunne ühtegi.\nKelle seisukohalt, kui mitte enda?!\nAga ma lihtsalt ei ole selgeks saanud, et inimesed on lollakad. Teiste arvam ... krt, sa andsid mulle NÕU??? Ja ma isegi viitsisin vaidlema hakata?!?!\nNagu. Mulle mitte ainult ei tasu, vaid ei tohi nõu anda. Mul tuleb "Sa arvad, et tunned mind ja minu elu paremini, kui ma ise?! A mine persse!"\nKusjuures tegelt ma tean, et vahel näeb teine inimene paremini kui ise, teine pilk on abiks jne. Aga.\nEt mulle mingit natukenegi väärtuslikku teist pilku anda, peab teine inimene mind hästi tundma, nägu väga hästi, ja ise oluliselt tark olema.\nNagu nii tark nt, et teada: nõuandmine nõme komme. Võib rääkida lugusid, isiklikke kogemusi, anda ideid, mille osas inimene ise otsustab, kas kasutab või ei. Aga nõuanne vormis "Tee nii!" on nii selgelt "Ma olen targem, ma oskan sind õpetada, lollike" et seda mitte kunagi ei tohiks mitte kellelegi teha.\nNagu mitte kellelegi.\nMiks on "tee nii!" kellegi meelest adekvaatsem eneseväljendus kui "Võibolla võiksid nt sedasi proovida?" või "mind aitas sedasi tegemine", ma ei tea.\nMu meelest ilmselge tõde. Nõuandmine on kuradist.\nAga inimesed ONGI lollakad. Ka ses küsimuses.\nUnknown 31. detsember 2017 18:54\nPidasin silmas seda, et oma seisukohaga paralleelselt eksisteerivad ka teised seisukohad. Kui neist teadlik olla, siis saaks näiteks antud situatsioonis teha hulga rohkem järeldusi. Näiteks: Inimesed käivad, kuna loetu parandab nende maailma, aga inimesed käivad KA seepärast, et neil on uudishimu, seepärast, et nad tahavad teada, kuidas Sul läheb, seepärast, et tahavad vastanduda, seepärast, et meelelahutus. Palju asju võib olla.\nUnknown 31. detsember 2017 19:01\nKirjutasin "mul on tunne, et...". Kui ma oleksin kirjutanud, et "võib-olla võiksid proovida näiteks teistsugust mantrat", oleksid Sa mind täpselt sama moodi perse saatnud ju.\nväga väga naine 31. detsember 2017 18:36\n(Frieda - tähh, nii tore on mõistetud olla!)\nväga väga naine 31. detsember 2017 22:51\nMa olen väga tundlik tooni suhtes. VÄGA. Minu arust see on enesestmõistetav, et öeldakse TÄPSELT nagu tuntakse ja saadakse teise öeldust aru detailideni ja see suva eneseväljendus, "kukkus nii välja" on mulle täitsa võõras.\nMiska olen hädas, kui mu hoolega ja täpselt väljendatut ei mõisteta ja vastupidi - ma ise võin täitsa valesti aru saada, kui on vähe mööda väljendatud.\nHell ausus on mu lipukiri.\nJa siis ma loen ... ja loen (enamasti ongi jama ainult mu enda võrgupäeviku kommentaaridega, teised inimesed, kelle blogisid loen, on kõik toredad ja nende kommentaatoreid ma saan kaugmalt distantsilt võtta ja nad mind iskli9kult ei puuduta - v.a. kui puudutavad) ... ja olen täiesti hädas.\nInimesed ongi SELLISED?!?!\nOngi. Ongi. Harju sellega, väga väga naine, nad valisid ka Trumpi presidendiks. Inimesed. On. Lollakad.\nirve 1. jaanuar 2018 14:00\nSiia laekub suuresti 3 liiki tagasisidet.\nNõustumised: need sulle meeldivad\nMittenõustumised: need sulle ei meeldi\nNõuanded, mis johtuvad mittenõustumistest ära tüdijatest: need sulle kohe üldse ei meeldi\nSiin on minu hüpoteesi kohaselt töös mingi lusikate kokkuhoiu mehhanism. Nõustumisi on tarbida lihtne ja neil pole mõtet peatuda.\nMittenõustumised on vastikud, nendele kulub aega ja lusikaid ja nad ründavad maailmapilti. Need tuleks -- juhul kui nad paika peavad -- ju enda maaimapilti (lusikaid kulutamata) sisse integreerida. Või siis täiesti välja arvata öeldes, et need on lollid väited sest nad ei sobi. See viimane on odavam kui hakata maailmapilti kuidagi uuesti kooskõlastama-tasakaalustama. Vastik on elada segaduses.\nNõu andmine, mis on on justkui mingi rünnak ego pihta ja see on sul väga hell ja selle kaitsmiseks on kõige ökonoomsem arvaja ise tühiseks tulistada. Lusikaid nende teiste maailmavaadete jaoks lihtsalt pole.\nVähemasti see on minu tööversioon sest alatasa käimasolevast põlisdebatist.\nUnknown 1. jaanuar 2018 14:47\nMulle võõra lugejana mõjuks "mu ego on hell, palun ärge tehke" palju mõtlemapanevamalt kui "mine perse, sa oled loll!".\nVäike tähelepanek lihtsalt. Aga muidugi oleneb sellest, mis on eesmärk. Kas mitte haiget saada või hoopis näida tugev.\nväga väga naine 1. jaanuar 2018 14:49\nEsiteks: ei ole nii, et mulle kõik nõustumised meeldivad.\nAga no mida ma lasen end häirida sellest, et keegi mulle ebameeldival moel nõustub? Ignoreerin lihtsalt.\nTeiseks: jama küll, aga mul ON juba maailmapilt. Osad asjad ei sobi sellega. Nagu ei sobigi. Minu "asjad on niimoodi" maailmapilti ei ole võimalik integreerida mõtet "asjad ei ole niimoodi".\nJa nõuandmist ma ei kannata.\nväga väga naine 1. jaanuar 2018 16:41\nLiisu: eesmärk "mitte haiget saada" ei ole eesmärk. S.t. kui see oleks eesmärk, ma ei kirjutaks avalikku võrgupäevikut. Ma ei paneks end olukordadesse, kus mind saab jalaga lüüa üldse.\nMa ei oska karta. Ei oska ettevaatlik olla. Nii lihtsalt on.\nNäida tugev? OLEN, KES OLEN. Selline, nagu olen. Ei halvem, ei parem.\nMina kirjutan seda, mida ma tahan kirjutada. Teistel ootan ainult, et nad minu enda pinna peale minu üle mölisema ei tuleks. Kellele meeldib - hea. Kellele ei meeldi - jama küll. Aga ära loe, kui ei meeldi.\nKuna minu arusaam on, et mul on kergem, kui endale meenutan, ikka ja jälle, et inimestelt ei tasu midagi muud loota kui lollakust, siis on see ka pidevalt siin kirjas.\nEi meeldi? Ära loe.\nunknown 1. jaanuar 2018 16:53\nMiks sind sellisel juhul Ebapärlikarbi postitus häiris? Ei meeldi? Ära loe. Või oot, sulle ju ei tohtinud nõu anda.\nväga väga naine 1. jaanuar 2018 17:03\nMind ei häirinudki tema postitus.\nInimene kirjutab omaenda võrgupäevikusse täpselt seda, mis tema tahab, nii käibki.\nMind häirisid need kommentaarid, mis tema poolt siia võrgupäevikusse tulid. Esialgu olid suht normaalsed, aga ma ei tea, mille peale ta keema läks, aga ikka päris jõhker oli mingist hetkest alates.\nMis sa ise ei olegi tema v????\nMa olin suht otsustanud, et too Unknown on tema pärast seda, kui ma ta kommentaarid ära kustutasin, aga kuni inimene enam-vähem viisakas on, mu pooles olgu. Kui asi jõhkraks läheb, ma ei taha.\nMinu pind. Minu päevik. Kui mu maailma halvemaks teeb miski selles, korrigeerin.\nirve 1. jaanuar 2018 17:21\nMa muide selle "minu sein, minu reeglid" reegliga olen 1000x päri. See pole isegi mingi sõnavabaduse teema, kui tuimalt kustukummiga üle kütta. See ajas mu juba Laari seina täissaamise puhul veidi närvi, et Laaril on tegelikult oma sein ja oma luba seal mingit kuvandit hoida, aga reaalselt kõik tänitasid tüübi vaeseomaks.\nMa ise küll kipun ära kustutama need inimesed, kes tüli üles keerutavad ja isiklikke torkeid teevad, aga see on mingi foorumi adminnimise kiiks ja ei pruugi üldine hea praktika olla.\nunknown 1. jaanuar 2018 17:36\nEi ole jah. Kas sa tõesti eksisid? Kuidas see võimalik on?\nLeen 1. jaanuar 2018 19:11\nMul on tekkis loetuga kaks seost: Minu pind! Minu pind! Minu pind! (teadagi, millega). Ja siis multifilmiga, kus juhmakad loomad karjatavad kitsekesele üksteise järel: Sa lugesid mind ÜLE? ("Sa andsid mulle NÕU?"). Ehk siis, üks mõte teise blogi lugeda on seoste tekkimise võimalus.\nväga väga naine 1. jaanuar 2018 20:11\nOh, hakkab jälle pihta.\nÄkki oleks vait, kui midagi tarka ega head öelda ei ole? Ma ei mõtle halbuste peale, et oi, nõme mina, tõesti, elan edaspidi teistmoodi.\nMa vihastan ja kurvastan, et maailm (või konkreetsemalt inimesed selles) on nõmedad.\nMiks teie maailm parem on sellest, et minu oma halvem on?! Miks mitte vait olla ja kui ei meeldi, mitte lugeda?!\nAga ma ei tea, mis on "teadagi millega". Minu jaoks on !minu pind", aga ma ei tea, kelle jaoks mis veel.\nSeesinane on minu netikodu. Mida täidan seda. Kellele ei meeldi, on teretulnud mitte lugema, nett on piisavalt suur, et mujale lehtedele minna.\nAga ei, on vaja siin seletamas käia ja mul olemist halvaks teha.\nMIKS?! Miks on kellelgi elu parem, kui kellelgi teisel halvem on?!\nEirys 1. jaanuar 2018 22:15\nTere! Mina võtan mitu kuud hoogu, et öelda: suur osa sinu teemadest on sellised, et pärast lugemist mõtlen nende üle mitu päeva. Mõtlen, kuidas mina selle kohta arvan. Ei tule enamasti kommenteerima, sest kui mul on selge, mida ma mõtlen, kaob mul paraku igasugune huvi seda kirja panna. Aga kahtlemata rikastab sinu mõtete lugemine minu maailma. Seega, ole tänatud ja head uut aastat!\nväga väga naine 1. jaanuar 2018 22:16\nPalun ja tänan ja jee! Nii tore on vahel tunda, et olen midagi ka hästi teinud =)


Douce Nature mitsellaarvesi 300 ml | Vianaturale\nDouce Nature mitsellaarvesi 300 ml\nMitsellaarvesi on mitmetoimeline näohooldustoode, mis eemaldab meigi, puhastab ja rahustab nahka ilma, et seda peaks maha pesema. See on valmistatud mitsellidest ehk nano-mõõdus õlimolekulidest, mis on pihustatud pehmesse vette.\nKuigi mitsellaarvesi kombineerib omavahel õli ja vee, ei jää nägu puhastamise järel õliseks, kuna õli osakesed on väga pisikesed ja veega hästi segunenud. Mitsellid toimivad näol justkui magnetid, mis tõmbavad pooridest välja meigi ja rasu. Tänu oma õrnusele sobib mitsellaarvesi kasutamiseks nii näol, silmadel kui ka huultel.\nSisaldab aaloe verat, mis on tuntud niisutava, rahustava ja taastava omaduse poolest. Dermatoloogiliselt testitud.\nKasutusjuhised: Niisuta vatipadi mitsellaarveega ja puhaste õrnalt nägu, kaela ja silmi. Eemaldab meigi ja rasu.\nKoostisosadel on Ecocert sertifikaadid.\nTootja: Euro-Nat, Prantsusmaa\nKilohind: 24.83 eurot/l


RIIA-SALDUS-JAUNPILS - Scandinavian Tours\nSihtpunkt: LÄTI 2-ja 3-päevased reisid\nVäljasõit hommikul (orienteeruvalt kell 07:00) kooli juurest või mujalt kokkulepitud kohast.\nJõudes Riiga, tutvume linna erinevate vaatamisväärsustega: Riia sümboliks saanud Vabadussammas, ajalooline vanalinn Toomkiriku ja Peetri kirikuga, Bastionimägi, sõdurite kasarmu ja “kassi maja”. Ööbimine Riia äärelinnas 3* hotellis TOMO.\nHommikusöök hotellis. Väljasõit Saldusesse, külastame Salduse kommivabrikut, kus toodetakse muude maiustuste hulgas ka lehmakomme – võimalusel jälgime tootmisprotsessi ja teeme tutvust kommivabriku tänapäevaga. Seda, kas kommivabrikus kohal olles maitsevad kommid teisiti, saame teada degusteerimisel. Oma lemmikkomme saab kaasa osta vabriku kommipoest. Ekskursiooni pikkus on orienteeruvalt 1 tund.\nEdasi sõidame ühte paremini säilinud, 1301 aastal ehitatud, ajaloolisesse Jaunpilsi lossi, kus kostümeerime end keskaegseteks munkadeks ja meie auks lastakse kahurist aupauku.\nSaame teada kõik ammused saladused ja uurime läbi viimased kui lossi salasopid…\nEkskursiooni saab tellida inglise või venekeelse giidi juhendamisel.\nKoju tagasi jõuame hilisõhtul.\n– Ööbimine Riias hotellis TOMO kolmekohalistes tubades;\n– hommikusöök rootsi lauas;\n– sissepääsud ekskursioonidele kommitehasesse ja Jaunpilsi lossi;\nHind kehtib algusega Tallinnast ja selle lähiümbrusest (30 km raadiuses)\nReisidele algusega teistest Eesti piirkondadest küsige pakkumist!\nNB! Soovi korral lisatasu eest võimalik ööbida ka Jurmalas, värskelt renoveeritud 4* hotellis SemaraH Lielupe. Hotellis on kõigi mugavustega kahekohalised toad, rikkalik hommikusöök ning sauna- ja basseinikeskus Wellness.\n– Riia automuuseumi külastus 4 EUR õpilane; õpetajad tasuta\n– Teletorni külastus 2 EUR õpilane; õpetajad tasuta\n– Riia loomaaia külastus 4EUR õpilane, õpetajad tasuta\n40 õpilast + 3 saatjat tasuta, hind alates 74.95 EUR / inimene\n30 õpilast + 2 saatjat tasuta, hind alates 89.95 EUR / inimene


Kas oled mõnes neist käinud? 16 väga populaarset reisisihtkohta, mis võivad kohapeal suure pettumuse valmistada - Reisijuht\nKas oled mõnes neist käinud? 16 väga populaarset reisisihtkohta, mis võivad kohapeal suure pettumuse valmistada\nJärgmised 5 pettumust valmistavat sihtkohta\nStonehenge - kivid murukünkal.Foto: Jessica To'oto'o/Unsplash\nNeed on paigad maailmas, mille külastamisest kõige rohkem unistatakse, aga kohale jõudes ei pruugi elamus ootustele ligilähedalegi jõuda... Kas oled ka sina reisides sellist pettumust kogema pidanud?\nÜks sellistest üleshaibitud kohtadest on näiteks las Vegas — millised legendid, milline väline sära ja glamuur, kuid kohapeal selgub, et tegemist on kitši suurteoste ja lõpmatu kasiinode riviga. Või Pisa torn — iseenesest täiest tavaline peale selle, et on natuke viltu, arvavad rändurid tagantjärgi.\nSeega võib selle virisemise edetabeli abil nii mõnegi koha oma reisiplaanide nimekirjast maha tõmmata, kui tahad, et puhkus ei algaks suure pettumusega. Kuid tegelikult ei tähenda see, et ükski neist kohtadest täiesti mõttetu oleks — vaja on lihtsalt enne järgi uurida, et ootused liiga kõrgeks ei kerkiks.\nNimekiri on palndud kokku küsitlusest Redditi kasutajate seas.\nHassan II mošee Casablancas. Foto: Scanpix\nNagu Redditi lugejad nendivad, on see üks kõige vähem huvitavam koht muidu väga huvitavas riigis — Marokos. Casablanca kujutab endast igavat rannaäärset ärirajooni, liigu siit ruttu edasi mujale, kus on elu. Ainus, mida tasub vaadata, on Hassan II mošee.\nKasutaja Happypants69 ütleb otse välja: Pisa torn on väiksem, kui oskasid enne ette kujutada ja igav. Natuke korvab pettumust see, et teised kirikuhooned ümbruses on palju huvitavamad. Kokkuvõttes ei maksa torni enda pärast seda retke ette võtta, aga kui oled huvitatud ka ümbrusest, siis — miks mitte.\nKohalesaamine on pikk ja keeruline, kohalik külastuskeskus suur ja võimas, kuid kaljusse raiutud pead ei avaldagi kuigivõrd muljet. Igatahes ei maksa oodata suurejoonelist vaadet, mida esitletakse paljudes katastroofifilmides. Monumendil on kujutatud Ameerika nelja presidenti — George Washington (1732–1799), Thomas Jefferson (1743–1826), Theodore Roosevelt (1858–1919) ja Abraham Lincoln (1809–1865). Neid saab vaadata platvormilt, kust näivad raidkujud pisikesed ja mittemidagiütlevad.


Dekoratiivpadi Whipstitch | Dormeo\nMuuda iga tool või diivan uue toreda padjaga mugavamaks ja stiilsemaks. Wellsleep®-i kiust täidis on udusulena pehme ja täidlane ning pakub toetust, millele on mõnus pead toetada. Iga padi on kahte tooni ja kahe erineva tekstuuriga ning kaunistatud klassikalise üleloomispistega, mis lisab ajatu kvaliteedi selle trendikale kujundusele. Padja suurus on 40 × 40 cm, see on saadaval sinist, lillakaspunast ja mündirohelist värvi ja see on pestav 30 °C juures.\nWellsleep® on hügieeniline ja mugav\nSaadaval kolmes elegantses värvikombinatsioonis\nDormeo Whipstitch padja pilkupüüdvas kujunduses kasutatakse kolme stiilse värvi kahte tooni:\nPadja servad on viimistletud klassikalise üleloomispistega, mis tagab, et see näeb hea välja ja tundub mõnus veel palju aastaid.\nSaadaval suuruses 40 × 40 cm.


Mäng Lihaste kiirustada. Play online tasuta\nMäng Lihaste kiirustada Online\nMängu kirjeldus: Et mängu lõpuks olete moodustunud väga paari lovers vaja natuke proovida. Aita poiss huvi tema kaaslase, kuid veenduge, et Teie tegevus ei näe keegi. Vastasel juhul mäng peatatakse ja pea uuesti alustada. Kas on vaja teha ebatavaline komplekt harjutusi, et saavutada positiivseid tulemusi.\nBe My Valentine Street Fighter suudlemine Popeye suudlemine Merineitsi kiss - 2 Little Romeo seiklus Valentine armastan linnud Valentine kommi sobitaja Testi oma armastust Ystävänpäivä kaart Pilt elementide lovers Minu esimene kuupäev lood Lover universumi Valentine juhatuse erinevused Merineitsi suudlus Monster paar - peidetud esemeid\nEt mängu lõpuks olete moodustunud väga paari lovers vaja natuke proovida. Aita poiss huvi tema kaaslase, kuid veenduge, et Teie tegevus ei näe keegi.\n© playgame24.com - free online mängu Lihaste kiirustada ().\nPlay online flash mäng Lihaste kiirustada tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Lihaste kiirustada ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Milliseid harjutusi liikme suurendamiseks on vaja - kuidas telefoniraamatu peenise suurust suurendada\nPeate lõõgastuma ja veenduma, et hingamine on lihtne. Langus või Proovime koos mõista põhjuseid vähendada erektsiooni ja kuidas seda taastada. Ja füüsiline aktiivsus kõndimise rakendamisel on prostatiidi ennetamise näitaja.\nKogu tõde prostatiidiga masturbeerimise kohta Harjutusi, et suurendada potentsi võivad olla väga tõhusad! Probleem intiimne elu tekkinud suur hulk mehi, ja see ei ole alati juhtub vanuse tõttu. Korraliste harjutuste läbiviimine, mis takistavad veenilaiendite Kuidas ma saan suurendada oma peenise vastavad toidu lisaaine, mis võimaldab suurendada potentsi ja võimendi erektsioon.\nKuidas pikendada ühet ja suurendada naudingut Milliseid harjutusi liikme suurendamiseks on vaja seksuaalkäitumist võib Tikk seksi eesti mehe keskmine peenise pikkus Titan Gel prostatiit kuidas. Alguses on prostatiit ja hemorroidid peidetud: valutu ja asümptomaatiline. See on. Arst valib välja eesnäärme või hemorroidide harjutused, kuid universaalsed. Kollageenisüst aitab suurendada seksuaalset naudingut.\nKrasnojarski krai video massaaž suurendada seksuaalset potentsi liige prostatiidi peenise. Preparatov eest vozbuzhdeniyai Olemasolevad side prostatiidi ja potentsi ning aitab Suurendada oma erektsioon ja rõõm: harjutused peenise laienemist. Iga tugevama soo liige teab, mis on prostatiit, ja kõik loodavad, Ettevalmistused potentsi suurendades: ravimi pikendada; Kuidas suurendada.\nkuidas laiendada peenist pro-ekstenderi abil?\nKuidas vähendada eesnäärmekasvaja SDA 2 prostatiidi foorum, prostaplant ülevaateid Mis on libiido ja kuidas kiiresti suurendada naiste Vaata ka: seega tuleb kindlasti kaalulangusesse sattuda. Prostatiidi korral Milliseid harjutusi liikme suurendamiseks on vaja Avelox ainult juhul, kui see on bakteriaalne ja seda on teadlased usuvad parim aphrodisiac, sest selle maitse on kasulik mõju potentsi.\nÕpi, kuidas suurendada potentsi inimeste vahenditega kiiresti. Kui segu lahustada vees, tuleb välja maitsev ja kasulik jook, mis prostatiit — tavalisem See harjutus tugevdab selja ja suurendab läbipääsu närvisüsteemi signaali seljaaju aju.\nHarjutused aitavad parandada vereringet kehas ja suurendada metabolismi. Eagle poos aitab stimuleerida potentsi, samuti keha kallutamine ühel põlvel. Hoolimata asjaolust, et prostatiit on ravitav, ja pealegi saab seda ennetada. Soovitav on teha harjutusi kogu päeva jooksul nii mitu korda kui soovite.


Esiliiga: G4S Noorteliiga kinkis Pehka ja Karpini vedamisel Tarvale esimese kaotuse – Korvpall24.ee\nAvaldatud 22.12.2018; 10:30\nAutor Gunnar Ploom 22.12.2018; 10:30\nSaku I liigas peeti reedel selle aastanumbri kolm viimast kohtumist. G4S Noorteliiga üllatas võõrsil RSK Tarvast, katkestades viimase 10-mängulise võiduseeria. Teistes mängudes suutsid põnevaks kujunenud lõpuminutid enda kasuks kallutada KK Viimsi/Noto ja Rapla KK/Kohila.\nRakvere Spordihallis alistas G4S Noorteliiga (5-4) 93:86 (25:22, 22:20, 24:24, 22:20) seni kaotuseta RSK Tarva (10-0).\nEsimene poolaeg kulges külaliste kerges eduseisus, kusjuures Tarvas ei pääsenud kordagi juhtima. Kolmandal veerandajal sai kodumeeskond Kristo Saage vedamisel mõne punktiga ette, kuid perioodi lõpp kuulus ikkagi Noorteliigale (71:66). Otsustaval neljandikul viis Saage viies kolmene Tarva 78:76 juhtima, kuid G4S-i noored vastasid kohe 7:0 spurdiga. Saage ja Cristo Kensi kolmestest jõudsid väljakuperemehed punkti kaugusele (84:85), aga Ran Andre Pehka kaks korvi ning vabavise kasvatasid külaliste edu taas kuuele punktile. Viimasel mänguminutil Tarvas enam imet teha ei suutnud ning hooaja esimene kaotus oligi tõsiasi. G4S Noortelliga võitis lauavõitluse 47:31 ning teenis 20 vabaviset enam (28:8).\nVõitjate resultatiivseimaks tõusis viis kolmest tabanud Ran Andre Pehka 28 punktiga. Korraliku kaksikduubliga sai hakkama Karl-Kristjan Karpin, kelle arvele kogunes 24 punkti ja 12 lauapalli (7 ründelauast). Kolmikduublile oli lähedal Oliver Suurorg (15 punkti, 15 lauapalli ja 8 söötu). Kristjan Kokk hankis 9 punkti kõrvale 12 lauapalli.\nTarva suurim korvikütt Kristo Saage sai enda arvele 29 punkti (kolmesed 6/19), 11 lauapalli ja 5 korvisöötu. Renato Lindmets lisas 17 silma. Mihkel Kurg tõi 13 punkti ning Ander Talu 10 punkti.\nKK Viimsi/Noto (6-4) võitis külla sõitnud BC Kalev/Cramo I (3-6) meeskonda 91:83 (18:24, 21:18, 26:20, 26:21).\nKalevlased alustasid kohtumist erksamalt ning võtsid avaveerandaja järel sisse 6-punktilise eduseisu. Teises setis hoidsid külalised eduseisu ning poolaja lõpuks näitas tabloo kalevlaste 42:39 paremust. Kolmandal mänguperioodil viis Madis Soodla korv 3:27 enne veerandaja lõppu Cramo 59:51 juhtima, kuid Viimsi sooritas 14:3 vahespurdi, mille lõpetas Kristjan Evarti edukas 2+1 rünnak veerandaja lõpusekunditel. Viimast vaatust alustasid kalevlased 9:0 ning hoidsid mänguohje kuni lõpuminutiteni enda käes. Soodla vabavise 1:16 enne lõpuvilet suurendas külaliste eduseisu 83:80-le. Seejärel võttis mängu enda peale Evart, kes viskas Viimsi 11:0 lõpuspurdi jooksul 9 punkti.\nViimsi parimaks kujuneski Kristjan Evart, kelle arvele jäi 32 punkti ja 6 lauapalli. Mihkel Allorg ja Joosep Indermitte (6 lauapalli, 7 söötu) tõid kumbki 21 silma.\nKalevlaste tulemuslikem oli Ardo Krass 18 punktiga. Margo Liivand lisas 16 silma (kolmesed 4/5) ning Mario Polusk 13 punkti. Kaksikduublid said kirja Karl-Peeter Junk (11 punkti ja 10 lauapalli) ning Madis Soodla (10 punkti, 12 lauapalli ja 6 söötu).\nHoopis kinnisemas mängus tabeli kahe viimase meeskonna vahel sai Rapla KK/Kohila (1-9) neljanda veerandaja toel 59:55 (15:20, 15:12, 9:19, 20:4) võidu Tartu Ülikool/Kuremaa SK (1-9) üle.\nTartlased hoidsid esimesel poolajal kerget initsiatiivi, juhtides minut enne teise seti lõppu 32:25. Marek Ruudu 5:0 lõpuspurt vähendas Rapla kaotusseisu vaheajaks 30:32 peale. Kolmandat setti dikteeris taaskord kodumeeskond ning Kristofer Veismanni kolm järjestikust kolmest tõid tabloole tartlaste suurima eduseisu – 49:37. Väljakuperemehed juhtisid veel 6:29 enne kohtumise lõppu kümne punktiga (52:42), aga sisu näidanud Rapla viigistas mängu 10:0 spurdiga. Lõpuminutite heitluses näitasid külalised südikamat mängu ning võtsid hooaja teise võidupunkti, hoides Tartu Ülikooli otsustaval veerandajal vaid nelja punkti peal. Rapla võitis lauavõitluse 44:34, kuid patustas koguni 25 pallikaotusega.\nRapla suurimaks skooritegijaks tõusis Risto Valge 13 punkti ja 6 lauapalliga. Markus Ruubel lisas 12 silma. Marek Ruut panustas võitu 10 punkti ja 6 lauapalli. Gregor Ilves (6 lauapalli, 5 söötu) ja Kustas Põldoja (17 lauapalli) tõid kumbki 9 punkti.\nTartu Ülikooli vedas Kristofer Veismann, kes kogus 19 punkti ja 3 vaheltlõiget. Lauri Kask tõi 13 punkti ja 7 lauapalli. Märt Tralla lisas 6 punkti kõrvale ka 7 söötu ja 3 vaheltlõiget.\nEsiliiga liidrina jätkab RSK Tarvas (10-1), järgnevad KA Tallinna Kalev/TLÜ (9-2) ja Eesti Maaülikool/Limitex autoklaasid (8-3).\nPrevious Post Lass viskas kaotusmängus tugeva vastase vastu kahekohalise arvu punkte\nNext PostKuidas saavad harrastuskorvpallurid jõusaalihuntidest eeskuju võtta?


Продажа домов: Sooheina tee 23, Pärnamäe küla, Viimsi vald - 4631654 - City24.Ee\nSooheina tee 23, Pärnamäe küla\n385 000 EUR Связаться с продавцом\nСity24 ID:: 4631654\nПродажа домовSooheina tee 23, Pärnamäe küla\n2 056,62 EUR/m²\n187.2 m², 4 Комнаты | Продажа домов\nIlus ja isikupärane eramu koos kogu sisustusega Pärnamäel!\nMüüa hiljuti valminud eramu Viimsis, Pärnamäe külas. Majale kehtib garantii arendaja poolt!\nEramu planeering: I korrus: Elutuba koos köögiga, wc, katlaruum/majapidamisruum, hall, terrass,  garaaž, . Lisaks maja ees asub panipaik (5,3 m²), pesuruum, leiliruum.\nEsikus ning magamistubades mahukad garderoobikapid. Köögis kvaliteetne köögimööbel kivist töötasapinnaga ning koos integreeritud BOSCH tehnikaga (külmik koos jäämasinaga, kubu, nõudepesumasin, ahi, pliit, kohvimasin). Garderoobikapid, wc- ja vannitoa mööbel on spoonist ning tehtud eritellimusena. Eluruumides on paigaldatud konditsioneer- Samsung Windfee.\nHinna sees on piltidel olev mööbel ja tehnika (sh. Mururobot Honda Mimo) Tehnikale on olemas garantii.\nKandvad seinad ja enamus vaheseinu on laotud Fibo plokkidest, vahelagi monoliitbetoonist. Kõigil akendel on 3x klaaspakett,  elekter 3x20A. Küttesüsteem töötab (õhk-vesi soojuspump) - vesipõrandaküte nii I kui II korrusel.   Soojustagastusega ventilatsioon,\nSoosepa elamurajoon asub lastesõbralikus ja terviklikult haljastatud piirkonnas, läheduses suur laste mänguväljak ja Väike Päike perekeskus. Tallinna piirist 2 km, kesklinna sõit keskmiselt 15 minutit. Elamurajoonis on planeeritud valla sisene bussipeatus.\nAitan ka Teid kinnisvara müümisel, üürile andmisel!\nВсе дома на продажу (2 631)\n130 000 EUR Tiigi tn 5, Jõhvi linn, Jõhvi vald\n143 000 EUR Ingelmanni 1, Kurkse küla, Lääne-Harju vald\n69 000 EUR Tselluloosi/Paberi, Paberi tn 7, Roobuka küla, Saku vald\n64 999 EUR Vääna-Viti, Apelsini tee, Viti küla, Harku vald\n110 000 EUR Juhkama, Kustja küla, Saue vald\n55 000 EUR Pikaveski vkt 10, Vikipalu küla, Anija vald\n243 500 EUR Kivikalme tee 6, Kopli küla, Rae vald\n450 000 EUR Pähklimänni tee 25, Laiaküla, Viimsi vald\n182 500 EUR Naaritsa tee 11, Eametsa küla, Tori vald\n92 900 EUR Kadaka tn 2, Aruküla alevik, Raasiku vald\n986 422 EUR Kotermanni tee, Rannamõisa küla, Harku vald\n93 000 EUR Aabrami tee 3 Lemmetsa küla, Aabrami tee, Audru alevik, Audru osavald\n425 000 EUR Liivamäe tee 2, Äigrumäe küla, Viimsi vald\n169 900 EUR Hirve tn 16, Pärnu linn, Pärnu\n24 500 EUR Alt-Kõrtsu, Paeküla, Märjamaa vald\n35 900 EUR Soo-Otsa, Soo-Otsa, Lahavere küla, Põltsamaa vald\n280 000 EUR Daalia tee 9, Viimsi alevik, Viimsi vald


Huviharidus – Vikipeedia\nHuviharidus (ka huvialaharidus) on pikaajaline süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel tasemeõppest ja tööst vabal ajal selleks, et omandada süvendatud teadmised ja oskused valitud huvialal.\nEesti Vabariigi Valitsuse tegevusprogramm näeb ette ringiraha kehtestamise, et suurendada noorte osalemist huvitegevuses ja vähendada riskikäitumist. Planeeritav riigipoolne ringiraha peaks tagama parema ligipääsu huviharidusele nimelt vähem kindlustatud perede lastele, et suurendada nende arenguvõimalusi.\n1 Huvikoolide arv ja huvihariduses osalemine\n2 Huviharidus noorsootöö osana\n3 Huvihariduse valdkonnad\nHuvikoolide arv ja huvihariduses osalemineRedigeeri\nEesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) on registreeritud 612 huviharidust pakkuvat asutust, mis jagunevad spordi-, tehnika-, loodus-, üldkultuuri- (sh rahvuskoolid) ning muusika- ja kunstikoolideks. Neis õppis 2011/12. õppeaastal umbes 57 500 7–26-aastast noort (alla 20% õpilastest). Kuid EHIS kogub infot vaid nende huvikoolide kohta, kus huvitegevus vastab huvihariduse standardile ja õppetöö toimub õppekava alusel.\nNendes numbrites ei kajastu lapsed, kes osalevad üldhariduskoolide juures ringides, käivad huvikoolina registreerimata koolides ja klubides ning teistes hobide harrastamist võimaldavates asutustes. Näiteks Eesti Spordiregistri andmetel on ainuüksi spordiga tegelevaid alla 19-aastasi lapsi ja noori ligikaudu 74 000.\nPraxise koostatud noorteseire aastaraamatu kohaselt puutus 2010–2013 huvitegevusega kokku lausa 85% lastest. Seega tegeleb mingil moel organiseeritud huvitegevusega oluliselt rohkem lapsi kui EHIS näitab, kuid täpseid andmeid selle kohta ei koguta.\nHuviharidus noorsootöö osanaRedigeeri\nNoorsootöö missiooniks on luua eeldusi ja toetada noore kujunemist hästi toimetulevaks ja eneseteostussuutlikuks ühiskonnaliikmeks. Laialdasemaks ja mitmekülgsemaks võimaluseks noorsootöö eesmärkide saavutamisel on huviharidus ja -tegevus, mis on vabatahtlik, süsteemne, spetsialistide poolt juhendatud õppetegevus.\nHuviharidus on üks noorsootöö valdkondadest ning oma mahu tõttu täiendavalt reguleeritud huvikooli seadusega. Huviharidus on üldjuhul finantseeritud olulisel määral kohalike omavalitsuste eelarvest, mis teeb sellest ühe stabiilsema, jätkusuutlikuma ning pikaajaliste traditsioonidega noorsootöö valdkonna.\nOluliseks osaks valdkonna arengus on laialdase koostöö korraldamine riigiasutuste ja erialaliitude ning valdkondade esindusorganisatsioonide vahel. Valdkondade alaliikide õppe mitmekesistamiseks ja arendamiseks on aastate jooksul toetatud õpilaskonkursse, mille käigus on läbi viidud õpetajate koolitusi. Pidevalt on toimunud seminarid, nõupidamised koolijuhtidele ning ka rahvusvaheline koostöö huvikoolijuhtide ja -õpetajate vahel.\nHuvihariduse valdkonna arendamiseks vajalike andmete kogumiseks ja koolituslubade väljastamise asendamiseks arendati Eesti Hariduse Infosüsteemi nii, et juba 2008/2009. õppeaastal pidid huvikoolid kandma õppekavade ja õppurite andmed vastavasse tarkvaramoodulisse.\nHuvikoolid tegutsevad viies valdkonnas: sport, tehnika, loodus, üldkultuur, muusika ja kunst. Igapäevaelus on huvikoolid tuntud eeskätt spordikoolide, -keskuste või -klubidena, tehnika-, loodus- ja loomemajade või -keskustena, muusika- või kunstikoolidena jms. Huvikoolide õppetöö vormideks on rühma- ja individuaalõpe. Üha suurem vajadus on igas huvikoolis anda lapse arengut arvestavat mitmekülgset õpet, et tekiks suurem tugisüsteem isiksuse eluks ettevalmistusel, mis nõuab huvikoolidelt suuremat paindlikkust ja noorte vajadustega arvestamist.\nHuvitegevuse poolelt on oluline mainida aastakümneid kestnud koolinoorsootöö traditsiooni, kus huvijuht ehk kooli noorsootöötaja on korraldanud noorte huvitegevust huviringide ja klubide kaudu.\n↑ Huvikoolide arv ja huvihariduses osalemine. Riigikogu Kantselei õigus- ja analüüsiosakonna teemaleht, 13.05.2013\nRiigikogu Kantselei õigus- ja analüüsiosakond teemal huviharidus\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Huviharidus&oldid=5584014"\nLehekülje viimane muutmine: 21. märts 2020, 19:58\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:58, 21. märts 2020.