Põllumajanduse otsetoetused 2015–2020 | Maaeluministeerium\nAvaleht Põllumajanduse otsetoetused 2015–2020\nPõllumajanduse otsetoetused 2015–2020\nEesti saatis 1. augustil 2014. a Euroopa Komisjonile riiklikud valikud EL ühise põllumajanduspoliitika raames makstavate otsetoetuste rakendamiseks. Toetuste sihtgrupp on aktiivsed põllumajandustootjad ja raskustes sektorid, eraldi toetused on ette nähtud alustavatele noortele põllumajandustootjatele ja väiketootjatele.\n2015. aastast muutuvad põllumajanduse otsetoetused mitmeosaliseks:\nkliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus ehk nn rohestamine\ntoetus alustavatele noortele põllumajandustootjatele\npõllumajandustootmisega seotud toetused: piimalehma, ammlehma, ute ja kitse ning puu- ja köögivilja kasvatamise toetus\nEesti otsused, mis tuli 1. augustiks Euroopa Komisjonile esitada, puudutavad nimetatud toetuste rakendamist, sh aktiivse tootja määratlemist ja toetuste piiramist (capping). Nõuded hakkavad kehtima alates 2015. aastast taotletavatele makstavatele toetustele.\nEuroopa Komisjonile esitatud otsused uue perioodi otsetoetuste süsteemi kujundamisel põhinevad põllumajandussektoriga arutatud ja kokku lepitud valikutel. Riiklikke valikuid on perioodi jooksul võimalik Euroopa õiguses sätestatud tähtaegadel ümber vaadata.\nPõllumajandustoetuste rakendamist Eestis reguleerib EL ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rakendamise seadus, mis võeti Riigikogus vastu 19. novembril 2014 ning on jõus alates 1. jaanuarist 2015.\nTäpsed otsetoetuste nõuded on sätestatud maaeluministri määrustega.\nPõllumajanduse otsetoetusi rahastatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF).\nNB! Otsetoetuste ja maaelu arengu toetuste infopäevad 2015 »\ntasuta infopäevad toimuvad 2015. a aprilli lõpus ja mais\n"2015: otsetoetused ja uus maaelu arengukava" »\n2014. a lõpus toimunud infopäevade materjalid\nPRIA: Pindalatoetused 2015 üldinfo »\nAbimaterjalid otsetoetuste ja maaelu arengukava toetuste taotlejale\nAktiivne tootja ja toetusõiguslikkuse kontroll\nMiks: Eesmärk on maksta toetusi aktiivsetele põllumajandustootjatele ja piirata perioodil 2015–2020 väljamakstavate pindalatoetuste puhul sellise põllumajandusmaa osakaalu, mille kohta taotlevad toetust isikud, kes ei tegele põllumajandusliku tootmisega üldse või tegelevad sellega väga vähesel määral oma põhitegevuse kõrval.\nKeda see puudutab: Otsetoetuse taotlejaid, kelle otsetoetuste summa eelneval aastal ületas 5000 eurot (hinnanguliselt üle 3000 tootja maakasutusega kokku üle 86% toetusõiguslikust põllumajandusmaa pindalast).\nKuidas: Täiendav toetusõiguslikkuse kontroll isiku majandustegevuse üle hakkab toimuma nende taotlejate osas, kelle otsetoetuste summa eelneval aastal ületas 5000 eurot. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) 1307/2013 artiklis 9 kehtestatud tegevuste loendi alusel välistatakse toetusõiguslikkus neil ettevõtteil, kelle majandustegevuses ei oma põllumajandus olulist osakaalu, nt alalisi puhkealasid või spordirajatisi haldavad ettevõtted või kinnisvarateenuseid osutavad ettevõtted.\nKontroll toimub osaliselt äriregistrisse ning Maksu- ja Tolliametile esitatud andmete alusel.\nKui tegevusloendi alusel välistatud tootja soovib jääda otsetoetuse taotlejate nimekirja, tuleb tal tõestada põllumajanduse olulist osakaalu oma majandustegevuses, arvestades saadud otsetoetusi, põllumajandusliku tulu osakaalu kogutulust või et tema põhitegevus on ikkagi põllumajanduslik (vt lisaks Euroopa Komisjoni delegeeritud määrus nr 639/2014 art 13 lõige 1). Põllumajandusliku müügitulu hulka ei saa seejuures arvata töödeldud põllumajandussaaduste müüki. Täpsemad nõuded andmete esitamiseks sätestatakse siseriikliku õigusaktiga.\nEuroopa Liidu ühise turukorralduse rakendamise seadus »\nKliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus (nn rohestamine)\nMiks: Rohestamise eesmärk on vähendada põllumajanduse mõju keskkonnale, aidates säilitada mulla kvaliteeti, püsirohumaid ja elurikkust.\nMilline eelarve on planeeritud: Rohestamise toetus moodustab 30% otsetoetuste kogueelarvest ja on kohustuslik kõigile ÜPT taotlejatele.\nKeda see puudutab: Põllumajandustootjad, kes ei osale väiketootjate skeemis, omavad vähemalt 10 hektarit põllumaad ja pole mahetootjad.\nKuidas: Nõuete täitmiseks tuleb põllumeestel vastavalt oma toetusaluste hektarite arvule kasvatada vähemalt kahte või kolme erinevat põllukultuuri (mitmekesistamine), säilitada olemasolev püsirohumaa ja määrata ökoloogilise kasutuseesmärgiga alad.\nPõllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõue:\nKui põllumaa suurus on 10–30 hektarit, siis peab sel maal kasvama vähemalt kaks eri põllumajanduskultuuri, kusjuures põhikultuur ei tohi enda alla võtta enam kui 75%.\nKui põllumaa suurus on üle 30 hektari, siis peab seal kasvama vähemalt kolm erinevat põllumajanduskultuuri. Lisaks 75% tingimusele ei tohi kaks peamist kultuuri hõlmata enam kui 95% põllumaast.\nTootjad, kelle toetusõiguslikest hektaritest 75% moodustavad püsirohumaad ja ülejäänud põllumajanduslik maa ei ületa 30 hektarit, on mitmekesistamise nõudest vabastatud.\nPüsirohumaade säilitamise nõue: Aastatel 2015–2020 nõutakse, et püsirohumaa osakaal säiliks kogu kasutuses oleval põllumajandusmaal ega väheneks kokku üle 5% riigis tervikuna selle perioodi jooksul. Tootja peab säilitama oma eelmisel aastal taotlusele märgitud püsirohumaa pindala ning riigi tasemel kohustuse ületamise korral tuleb nendel taotlejatel, kes on oma püsirohumaid üles harinud, etteantud pindala ulatuses need taas rajada. Sama põhimõte kehtis ka eelmisel perioodil.\nÖkoalade määramise nõue: Kui põllumaa on suurem kui 15 ha, tuleb 5% sellest aktiivsest kasutusest kõrvale jätta. Põllumajandusministeeriumis algatatud ja tootjaorganisatsioonidega peetud arutelude tulemusena määratletakse põllumaal asuvad ökoalad ehk maastikuelemendid ja maa-alad, mis lähevad selle 5% arvestamise alla. Nt on selleks põllumaal asuvad puu- ja põõsasalud, põlluäärsed hekid, traditsioonilised kiviaiad – elurikkuse säilitamist toetavad maastikuelemendid. Kui põllumajandustootjal oma kohustuse täitmiseks nendest ei piisa, annavad täiendava võimaluse põllumaa kesana hoidmine või liblikõieliste kasvatamine.\nKesa – arvestusse lähevad nii mustkesa kui ka haljaskesa. Ökoalana määratud kesa all oleval maal on põllumajanduslik tootmine keelatud. Erandina määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punktist h jääb maa, mida hoitakse ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala eesmärgil kesa all üle viie aasta, põllumaaks. Kesale määratud pindala ümberarvutuskoefitsient on 1.\nLühikese raieringiga madalmetsa alad – arvestusse lähevad vaid need alad, kus kasvatakse paju (Salix) ja kus ei kasutata mineraalväetisi ja/või taimekaitsevahendeid. Lühikese raieringiga madalmetsaga alade pindala ümberarvutuskoefitsient on 0,3.\nLämmastikku siduva kultuuridega alad – pindala ümberarvutuskoefitsient on 0,7. Lämmastikku siduvateks loetakse järgmisi kultuure:\nliblikõieliste sugukond (Fabaceae) – ristikud, lutsernid, mesikas, idakitsehernes, lupiin, nõiahammas, vikk (Vicia sativa), esparsett, herned, oad (sh sojauba);\nkõrvitsaliste sugukond (Cucurbitaceae);\nhõbepuuliste sugukond (Elaeagnaceae) – astelpaju.\nHeade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste hoidmise (HPK) raames määratletud maastikuelemendid, sh ökoalad peavad asuma põllumajandustootja poolt kasutuses oleval põllumajandusmaal ning peavad olema põllumajandustootja poolt säilitatavad alltoodud tingimuste korras. Maastikuelemendid arvestatakse toetusõigusliku põllumassiivi hulka.\nPõõsaste või puudega põllusaar on põllumaal asuv 0,01–0,5 hektari suurune maastikuelement, millel võivad esineda põõsastikud, puudesalud, muu looduslik taimkate või kivid; see maa-ala peab olema selgesti eristatav ümbritsevast põllumaast. Nimetatud ala peab olema säilitatud tervikuna, lubatud on teha hooldustöid üldilmet oluliselt kahjustamata. Hukkunud puid ei pea asendama.\nPuude rida on põllumaal või põllumajandusmaaga külgneval alal asuv selgesti eristatav maastikuelement minimaalse pikkusega 20 m ning iga 10 m kohta peab kasvama vähemalt 3 puud. Ökoalade kohustuse täitmiseks võetakse arvesse puuderida, mis asub põllumaal või külgneb põllumaaga. Puude reas tuleb hukkunud puud või põõsad asendada nii, et säiliks tervik vastavalt kehtestatud minimaalsetele nõuetele.\nHekk on põllumaal või põllumajandusmaaga külgneval alal asuv ja selgesti eristatav maastikuelement. Hekk on minimaalse pikkusega 20 m ja maksimaalse laiusega 10 m ning võib koosneda nii puudest kui põõsastest. Ökoalade kohustuse täitmiseks võetakse arvesse hekk, mis asub põllumaal või külgneb põllumaaga. Hekis tuleb hukkunud puud või põõsad asendada nii, et säiliks tervik vastavalt kehtestatud minimaalsetele nõuetele.\nMetsasiil on põllumaaga ümbritsetud maksimaalselt 30 m laiune, vähemalt 20 m pikkune puude ja põõsaste grupp. Erandina võib metsasiil olla maksimaalselt 30 m laiuselt põllumassiivi piiriga kokkupuutes. Ala peab olema säilitatud tervikuna ning lubatud on teha hooldustöid üldilmet oluliselt kahjustamata. Hukkunud puid ei pea asendama.\nKraav – põllumajandusmaal ja sellega külgneval alal tuleb säilitada alla 10 km2 valgalaga eesvoolud ja maaparandussüsteemi maa-alal paiknevad kuivenduskraavid. Säilitatuks loetakse eesvool ja kuivenduskraav, mis täidab maaparanduslikku eesmärki olenemata hooldustööde tegemise tasemest. Ökoalade kohustuse täitmiseks võetakse arvesse kraavid, mis asuvad põllumaal või külgnevad põllumaaga.\nKiviaed – põllumajandusmaal ja sellega külgneval alal tuleb säilitada Eesti maaelu arengukava 2007–2013 ja Eesti maaelu arengukava 2014–2020 kiviaia rajamise toetuse raames rajatud kiviaed ja pärandkultuuriobjektina kaardistatud kiviaed. Kiviaed on vähemalt 50 cm ja maksimaalselt 280 cm lai ning vähemalt 30 cm ja maksimaalselt 170 cm kõrge. Ökoalade kohustuse täitmiseks võetakse arvesse kiviaiad, mis asuvad põllumaal või külgnevad põllumaaga.\nPõllumajanduses algab rohestamine »\nMida tähendab põllumajanduse rohestamine? »\nPRIA trükis "Maastikuelementide deklareerimine" »\nToetuste piiramine (capping) ja palgakulude arvestamine\nMiks: EL tasandil soovitakse näha tasakaalustatumat toetuste jagunemist, et suurem osa otsetoetustest ei koonduks väikese hulga suurte toetussummade saajate kätte. Piiramise süsteemi rakendamisel on lubatud arvestada põllumajandusega seotud palgakulusid, et ebaproportsionaalselt suur negatiivne mõju ei saaks osaks suurtele tööandjatele maapiirkondades. Eesti arvestab piiramise kohaldamisel otseselt põllumajandustootmisega seotud tõendatud palgakulusid, mis on lubatud eelnevalt summast maha arvestada.\nKeda puudutab: Põllumajandustootjad, kelle otsetoetuste summa ületab 150 000 eurot – Eestis hinnanguliselt 50–60 ettevõtet.\nKuidas: Ühtse pindalatoetuse summalt (sinna hulka ei kuulu rohestamise toetus) arvestatakse maha põllumajandusega seotud tõendatud palgakulud. Kui saadud toetuste summa ületab endiselt 150 000 eurot, vähendatakse piirsummat ületavat osa 5% võrra. Põllumajandusega seotud tõendatud palgakulude mahaarvamisel vähendamisi Eestis Põllumajandusministeeriumi hinnangul tõenäoliselt teha ei tule.\nToetus alustavatele noortele põllumajandusettevõtjatele\nMis: 25-protsendiline lisatoetus esimese 39 hektari eest esimesel viiel tegutsemisaastal.\nMiks: Alustava noore tootja toetusega soodustatakse põlvkondade vahetust põllumajanduses, et tagada toidu tootmise järjepidevus Eestis.\nKeda puudutab: Kuni 40-aastased (k.a) alustavad põllumajandustootjad esimesel viiel tegutsemisaastal.\nKuidas: Alustavatele noortele põllumajandustootjatele on ette nähtud ühtsest pindalatoetusest 25% kõrgem hektarimakse esimese 39 hektari eest. Toetuse maksmiseks on planeeritud 0,3% kogu otsetoetuste eelarvest. Noorte alustavate põllumajandustootjate toetuse rakendamiseks kasutatavat protsenti võib muuta igal aastal järgneva aasta kohta.\nMillal täpsemat infot saab: Pärast ÜPP rakendamise seaduse vastuvõtmist Riigikogu poolt.\nNoortepuudus põllumajanduses saab leevendust »\nMis: Väiketootjate toetusskeem, mis asendab kõiki teisi otsetoetusi.\nMiks: Lihtsustada väiketootjatele otsetoetuse saamise nõudeid ja toetuse taotlemise bürokraatiat.\nKeda puudutab: Umbes 8100 väiketootjat.\nKuidas: Kavaga omal soovil liitunud väiketootjad on vabastatud uue perioodi nn rohestamise nõuete järgimisest, mis tähendab, et niigi väikestel põllumaadel võib kasvatada korraga ka ainult ühte kultuuri, ei pea säilitama olemasolevat püsirohumaad ega määratlema ökoalasid.\nMaksimaalne toetussumma ühe taotleja kohta on väiketootjate skeemi puhul 1250 eurot. Kui taotleja laiendab oma tootmist ja toetussumma võiks suureneda, tuleb tal valida, kas jätkata lihtsama, maksimaalselt 1250 euro suuruse toetusega või hakata täitma kõiki tavapäraseid otsetoetuse saamise nõudeid ja taotleda vastavaid toetusi.\nVäikestele põllumajandustootjatele lihtsustub pindalatoetuse taotlemine »\nToetused raskustes sektoritele (tootmiskohustusega seotud toetused)\nMiks: Eesti plaanib otsetoetuste raames maksta tootmiskohustusega seotud eritoetusi piima- ja ammlehmade, uttede ja kitsede ning puu- ja köögiviljade kasvatamise eest, et aidata kaasa peretalude ning raskustes sektorite säilimisele.\nKeda puudutab: Umbes 2000 väikeste piimakarjade pidajat (karjas kuni 100 piimalehma), umbes 2000 lihaveise- ja lambakarjade pidajat (karjas kuni 25 ammlehma ja vähemalt 8 kuu vanust lehmmullikat; 10–100 utte või emakitse), ning kõik üle 1 ha suuruse kasvupinnaga aiandustootjad (avamaa köögivilja, ravim- ja maitsetaimede, puuviljade ja marjade kasvupinnale kuni 390 ha ulatuses).\nKuidas: Toetust makstakse piimalehmadele ja ammlehmadele kuni 100 € looma kohta, uttedele ja emakitsedele kuni 15 € looma kohta, aiandussektorile 238 € hektari kohta. 2015. aastal peavad loomad olema registris taotleja nimel 2. mai seisuga ja alates 2016. aastast 2. märtsi seisuga.\nPiimalehma kasvatamise toetus: Kavandatud eelarve on 2 024 000 € aastas, mida makstakse toetusõiguslike piimalehmade arvu alusel. Eeldatav maksimaalne ühikumäär on 100 € lehma kohta.\nAmmlehma kasvatamise toetus: Kavandatud eelarve on 1,01 miljon eurot aastas, mida makstakse toetusõiguslike loomade arvu alusel (karjas kuni 25 ammlehma ja lehmmullikat kokku). Eeldatav maksimaalne ühikumäär on 100 € looma kohta.\nUte ja kitse kasvatamise toetus: Kavandatud eelarve on ligi 396 000 € aastas, mida makstakse toetusõiguslike loomade arvu alusel (karjas 10–100 utte või emakitse). Eeldatav maksimaalne ühikumäär on 15 € looma kohta.\nPuu- ja köögivilja kasvatamise toetus: Kavandatud eelarve on 807 000 € aastas, mida makstakse toetusõiguslike hektarite alusel, kui toetusõiguslike kultuuride kasvupind on vähemalt 1 hektar. Toetuse maksimaalne ühikumäär on 238 € 1 ha kohta.\nToetusõiguslikud on järgmiste kultuuride kasvupinnad: porgand, söögipeet, kaalikas, sibul, kurk, õunapuu, pirnipuu, kirsipuu, murelipuu, ploomipuu, kreegipuu, haraline ploomipuu (alõtša), punane sõstar, valge sõstar, must sõstar, karusmari, vaarikas, aroonia, ebaküdoonia, viinapuu, kultuurjõhvikas, kultuurmustikas.\nToetust ei maksta kartuli kasvupinnale ega puukoolidele.\nNimetatud kultuuridele kehtestatakse minimaalne istutustihedus:\nõunapuu tugeva kasvuga alusel – 100 istikut hektari kohta\nõunapuu keskmise kasvuga alusel – 300 istikut hektari kohta\nõunapuu nõrga kasvuga alusel – 500 istikut hektari kohta\npirnipuu, ploomipuu, kirsipuu, murelipuu, kreegipuu, haraline ploomipuu (alõtša) – 270 istikut hektari kohta\naroonia – 600 istikut hektari kohta\nsõstar, karusmari – 2000 istikut hektari kohta\nvaarikas – 3000 istikut hektari kohta\nviinapuu – 1300 istikut hektari kohta\nkultuurmustikas, ebaküdoonia – 1000 istikut hektari kohta\nkultuurjõhvikas – 30 000 istikut hektari kohta\nMillal täpsemat infot saab: Euroopa Komisjonil on liikmesriigi pakutud seotud toetuste skeemi heakskiitmiseks aega kuni 8 kuud.\nPeretalude säilimist aitab kindlustada ligi 18 miljonit toetuseurot »\nVäikekarjade toetamine kindlustab 4000 töökohta »\nOtsetoetuste rakendamise aluseks on Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus (nn ÜPP seadus), mis on jõus alates 1. jaanuarist 2015.\nViimati uuendatud: 21. mai 2015


Chrysler Club Foorum • Vaata teemat - Soov osta CHRYSLER PACIFICA kas keegi teab sellest autost\nTänane kuupäev Teisipäev 26 Mai, 2020 15:57\nFoorumi pealeht » Chrysler/Dodge/Jeep/Plymouth » Pacifica\nSoov osta CHRYSLER PACIFICA kas keegi teab sellest autost\nTeema pealkiri: Soov osta CHRYSLER PACIFICA kas keegi teab sellest autost\nPostitatud: Laupäev 28 Mär, 2020 23:59\nLiitunud: Laupäev 12 Dets, 2009 23:46\nkäisin täna tallinnas ühte CHRYSLER PACIFICA kas see nende vigakarbid tagan pool roostes ja augud,esiklaasis mõra,rehvi anduri tuli põleb.käigust kolksu ei tee aga mõtleb soojalt ennem kui liigub,külmalt nagu hakkas kohe vedama hind samas 550euri\nmis arvate nendest vigadest\nTeema pealkiri: Re: Soov osta CHRYSLER PACIFICA kas keegi teab sellest autos\nPostitatud: Pühapäev 29 Mär, 2020 12:31\neeldan, et siis jutt sellest maasturi-Pacificast.\nJaluta eemale. 550 euri ei tasu ära, et sinna veel mingi 2k sisse valada ja ikka ülevaatust mitte läbida.\nJa kumb - esi- või nelikveoline?\nPostitatud: Pühapäev 29 Mär, 2020 16:32\nmiks 2k uus klaas 100euri+ vahetus ja karbide tegemine ei ole 1000 ju.tõstekohad kõvad aga see ääre plekk läbi,sõiduautot ju ei ole pacificat:)\nPostitatud: Pühapäev 29 Mär, 2020 17:26\nPacifica on nüüd mahtuniversaal.\nJah, palju ei maksa, aga iga pisiasi saab kokku suureks summaks. Kuna ta ainult 550 maksab, siis selline, mida tahaks ehk vaatamagi minna, on u 3-4k. Seega mõtle ise, miks nii odav. Kui just tõesti ei ole raha kiirelt vaja.. Aga kui juba karbid läbi, siis on ilmselt ka vahekarbid läbi ja kui vaip üles tõsta, on ka augud toas. Maastur Pacifica toodeti tehases, kus galvaanika ei olnud just tipptase.\nMÕtlev käigukast võib ka millele iganes viidata. Kasti täisremont on u 1500 euri. Äkki joppab, saad õlivahetusega vea likvideeritud.. Need kastid on jonnakad, kui õlitase madal või õli kulunud. Parem hoida raha kokku ja osta auto, mis ei vaja kohe raha ja mis ei jäta ka kohe teepeale.\nPostitatud: Pühapäev 29 Mär, 2020 19:33\njah aga hetkel kui kokku lüüa sisi ca 500 juurde,alati ei tähendA SEE SEDA ET ROMU KUI ODAV ON.kuula sellel üks lihtsamaid kaste eriti esiveolisel,kui asi ei ole õlis siis on elektroniline probbleem,tartu texas ütles mulle kohe et siin kas el viga või õlis asi.kast kutu ei ole ja kasutatud kast ei maksa midagi sellele sest sellel ühe chrysleriga peasama kast.kas maksta 3000k või panna 500 alla ja saab ka 1000-1500 eest auto käte omale sõiduks.aga olgu eks ma vaatan,ei ütleks et jonnakas kast,omal tuttavatel on ja neil ei ole probleeme olnud ei esivedu ega ka nelivedu ehk oled ise omale kehva auto saanud kui sul just jonnakas kast\nPostitatud: Pühapäev 29 Mär, 2020 21:05\nma nimme ei vaata autot, mis kaalub 2t ja on vaid esiveoline.\neks igaüks vaatab asja oma mätta otsast. kui oled arvestanud juba asjadega, siis poleks mõtet olnud üldse enam küsida, sest näha on, et otsus on tehtud ammu juba.\nei ütleks, et see 41TE nii "lihtne" ja "probleemivaba" on... aga noh, mida mina ka tean, ma ainult remondin neid.


5 l roostevaba teras/klaas\nArtikli number: 102.567.50\nSuurus 5 l\nTänu klaasist kaanele on sul toiduvalmistamise ajal poti sisust hea ülevaade.\nMõõteskaala muudab vedeliku mõõtmise lihtsaks.\nPaks põhi koosneb kahest roostevabast terasest kihist, mille vahel on üks alumiiniumkiht. Tagab ühtlase ja energiatõhusa kuumutamise, mis vähendab riski, et toit läheb kõrbema või jääb kinni.\nTänu käepidemete nutikale disainile saad sama sarja väiksemaid potte suuremate sees hoida. Need võtavad väga vähe ruumi, mistõttu jääb sul kapis oma asjadele rohkem ruumi.\nVälispind on valmistatud harjatud terasest, mis tähendab, et plekid ei paista selle pealt nii hästi välja nagu kõrgläikega pinnalt.\nAuruventiil vähendab survet, toit ei kee nii lihtsalt üle.\nValmistatud roostevabast terasest, pann on vastupidav ja seda on lihtne puhastada.\nKüpsetusnõud võib kasutada ahjus, sest see on valmistatud metallist ja kaas on kuumakindlast klaasist.\nKui kasutad kaant, valmib toit kiiremini – nii säästad aega, energiat ja raha, vähendades samas negatiivset mõju keskkonnale.\nSobib STABIL 5-liitrise aurutaja ja pastasõelaga.\nPea meeles, et kasutades muutub poti käepide kuumaks. Potti liigutades või kaant tõstes kasuta alati pajalappe.\n„Inspiratsioon IKEA 365+ köögitarvete jaoks tuli nii meie enda kui ka teiste igapäevaeludest. Meie idee oli, et potte ja panne peaks olema lihtne ja lõbus kasutada tervel oma teekonnal – pliidist lauani, sealt pessu ja tagasi kappi. Nende disain on ajatu ja kvaliteet on kõrge, seega tahad ja saad neid igapäevaselt kasutada veel mitmeid aastaid. Ja kõige enam soovime, et need inspireeriksid inimesi head toitu valmistama.“\nIgapäevase kokkamise rõõmud\nIKEA 365+ köögiriistadel on mitmed hästi läbi mõeldud detailid, mistõttu tahad ja saad neid igapäevaselt kasutada. Ennekõike on nad sobilikud igat tüüpi pliitidega, kaasaarvatud induktsioonpliitidega. Ahjukindel auruventilatsiooniaukudega klaasist kaas lubab potte ka ahju panna, toitu valmistamise ajal paremini näha ja toit ei kee ka nii kergesti üle. Roostevaba teras teeb nad kergelt nõudepesumasinas puhastatavaks. Käepidemetel on nutikas disain, mis laseb sul väiksemaid potte suuremate sees hoiustada.\nKäepide/ Kate/ Korpus:\nIKEA 365+ kaanega pott 5 l roostevaba teras/klaas


Eelarvenõukogu esimees Eamets: makse laekub vähe ja tuleb ka teine lisaeelarve – Pealinn.ee\nEelarvenõukogu esimees Eamets: makse laekub vähe ja tuleb ka teine lisaeelarve (0)\nMakroökonoomika professor ja eelarvenõukogu esimees Raul Eamets ütles, et probleeme on maksulaekumistega. "Näeme Maksu-ja Tolliameti statistikas drastilisi langusnumbreid," sõnas ta. "Suure tõenäosusega ei jää see lisaeelarve viimaseks. Eksportnõudlus langeb ning ilmselt tuleb meetmed üle vaadata ja uus lisaeelarve teha."\nStruktuursest tasakaalust tema sõnul rääkida ei saa, eelarvereeglid on peatatud kogu Euroopa Liidus. “Oleme ebamäärases olukorras,” ütles ta.\nRiigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjon arutas täna avalikul istungil koroonaviiruse levikust põhjustatud kriisiga kaasnevat olukorda majanduses ja riigi rahanduses, kriisimeetmete rakendamist ning kriisist väljumise strateegiat.\nTöökohtade säilimine on esmatähtis\nEamets ütles, et nad ei anna meetmetele küll poliitilisi hinnanguid, kuid kuna esimene meede oli kiireloomuline ja sihitud abi, siis ta ei näe põhjust seda kritiseerida. “Tähtis on säilitada töökohti, tööturu olukord on kriitilise tähtsusega,” rõhutas ta.\nRahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna analüütik Margus Täht ütles, et valmistatakse pikaajaliste võlakirjade emissiooni, mis on 1,5 miljardit eurot. Samuti on välja antud lühiajalised võlakirjad.\nMaksulaekumiste vahe oodatuga on veebruarikuu seisuga 80 miljonit. Värskemaid andmeid praegu ei ole. Sotsiaalmaksu on laekunud vähem 45 miljonit. “Ootasime suuremat miinust, seis ei olegi nii hull,” sõnas Täht. Likviidsusreservi maht on hetkel 883 miljonit.\nRegistreeritud töötus on kasvanud 46 protsenti, kuid arvestada tuleb tema sõnul sellega, et kollektiivseid koondamisi veel pole tulnud, kuna riik hüvitab palku.\nSotsiaalministeeriumi asekantsler Andreas Ehrlich ütles, et tööhõives on suurim langus teenindussektoris, mis on seotud turismiga. Võrreldes jaanuariga on majutuse ja toitlustuse osas tööhõive langenud 10 protsenti. “Paljud otsused on ettevõttel alles ees. Märtsis soovitati töötajatel puhkused välja võtta. Aprillis ja mais küsitakse riigilt töötasu hüvitisi. Oodatakse, millised on viiruse hooajalised trendid ning piirangud. Oodatakse suurürituste taastumisi. Siiski pole pilt rõõmustav ning tuleb teha tööturu mõttes valusaid otsuseid,” rääkis ta.\nEhrlich tõi välja, et Töötukassa kulu on hetkel vaid 25 miljonit eurot. “Mai esimene pool on kriitiline selguskoht. Kulu saab ilmselt olema palju suurem, sest suurettevõtted pole veel hüvitist taotlenud. Seega suurendab mais meetme kulu,” prognoosis ta.\nEhrlich tõi ka välja, et kui töötasuhüvitist kasutavad ettevõtted, kes lõpuks siiski koondavad, on hüvitis Töötukassale koormav.\nEhrlich avaldas arvamust, et tuleb muuta tuleb töölepinguseadust, et näiteks hotellisektor saaks kasutada töötasuhüvitist pikema aja vältel. “Meedet pikendada saab vaid valitsuse otsusega ning täiendavat rahakasutamist kaalutakse,” ütles ta. “Eeldus oli, et 100 000 inimesele tuleb maksta töötasuhüvitist, hetkel on seda makstud 30 000 inimesele.”\nVäikeettevõtted saavad laenu\nTöötasuhüvitise prognoosi ei saa tema sõnul teha, sest kõik sõltub tööandjate käitumisest. “Küsimus pole selles, kas kulud suurenevad, vaid kui palju suurenevad. Ehkki netovara Töötukassal tänavu nulli ei lähe, seisavad Töötukassal ees väga pingelised ajad,” ütles ta.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi kantsler Ando Leppiman ütles, et laenu on taotletud KredExi käest usinalt. Juurutatakse uusi teenuseid, et käendada väikelaene väikeettevõtetel ja turismi- ning toitlustusettevõtetel. See toimuks läbi pankade.\nLeppiman selgitas, et sisuliselt töötatakse välja käendusmeetmed, mis toimuvad KredExi kaudu. Väike- ja mikroettevõtetele on ette nähtud otsetoetus, et oma äriplaan ümber töötada.\nTa selgitas, et käibekapitali laenutaotlusi on KredExil kokku 192 miljonit ja käendusi on 23 miljonit eurot. Kolmandik laenuressursist on seega taotlustega kaetud, kuid käenduste osas on maht veel väike.\nLeppiman ütles, et suure aktsionäride hulgaga ettevõttest, nagu Tallink on keeruline osaluse omandamine, pigem antakse neile laenu. “Lähtuda tuleb riigiabi reeglitest, riigiabi ülemmäärad on ees ning neid ei tohi ületada,” ütles ta. “Iga tehingu struktuur suuremahuliste laenude puhul käiakse üksipulgi läbi.”


Valu liigestes ja lihastes kogu kehas, Millega vähendada põletikku ja pingeid kehas?\nValu liigestes ja lihastes kogu kehas.\nPõhjus on selles, et diagnoosimine on keeruline ja nõuab sageli palju uuringuid, sest ka mitmete teiste haiguste korral võib olla näiteks lihasevalusid ja unehäireid. Mõnikord on laps juba imikueas kaasasündinud lihashaiguse tõttu nõrk. Vahendatud S. Olulised on õige toitumine ja kehaline koormus, samuti ravivõimlemine, tegelusteraapia, hingamisabi ja kõneravi. Annustamine täiskasvanutele: g lahustada vees või C-vitamiini-rohkes mahlas, juua 2 kuni 3 korda päevas.\nLihasevalud üle kogu keha. 18 valuhella punkti | loovharidus.ee\nSeitse nippi rahvameditsiinist, mis aitavad liigesevalu peletada 1 Kui sul on haav, mis ei ole Sustava jet poletik puhastatud, on võimalik, et mingi haigustekitaja bakter sagedamini stafülokokk satub vere kaudu liigesesse või luusse, tekitades seal ägeda mädapõletikulise ehk septilise protsessi, kirjutab Prevention.\nDepressiooni valu liigestes\nArtriit voi Sustavi arthroos\nPodagra on kusihappe ainevahetuse häire, mille korral veres esinev liigne kusihape hakkab soolasid moodustama ja kristallidena verest välja sadenema, põhjustades liigestes turset ja tugevat valu. See on üks valusamaid artriidiliike. Podagrale viitavad sümptomid, nagu soojus, turse, punetus ja valu ilmneb suure tõenäosusega esmalt suures varbas ning siis levib teistesse liigestesse.\nReumatoidartriit on samuti autoimmuunhaigus, Valu liigestes ja lihastes kogu kehas korral liigesed on hommikuti paistes ja jäigad.\nOlaliigese diagonaalide poletik\nValutab uhist, kellele minna


Kiireim viis hip rasva poletamiseks 20 viisi puusade kaalust alla võtmiseks\nKiireim viis hip rasva poletamiseks. Kas kõik valgud on võrdsed?\nErineva kalorsuse ja valgukogusega suupistebaare on nii palju, et tõesti kulub etiketil lugemiseks, et teada saada, kumb neist teie jaoks on. See on õige. Rasva kaotamise reeglid Allpool on toodud kaheksa reeglit, mida tuleb järgida, et saavutada maksimaalne püsiv rasva kadu koos suurenenud lihastoonusega. Lisaks ainevahetuse kiirendamisele annab vesi täiskõhutunde ja hoiab ära ülesöömise. Hoidke igavus lahedal. Joogivee sellel ajal võtaks iha ära.\nJa 99,9 korda st on tegelik valguallikas teie keha Kiireim viis hip rasva poletamiseks parem nii seest kui väljast. Kuid see, kas tänapäeva professionaalil on aega ja võimalust lihtsalt kana või kodujuustu visata, võib osutuda ebareaalseks.\nSeetõttu loodetakse toidulisanditele nende mugavuse tõttu. Päris toiduallikad Kui rääkida tegelikest toiduvalguallikatest, on liha tavaliselt untsi kohta kõige valgem. Probleem võib olla selles, et liha sisaldab ka erinevat tüüpi rasvu.\nNiisiis on õige liha valimine võti ilma rasvata kaloreid sisaldava valgu saamiseks.\nPidage meeles, et grammis valku või süsivesikuid on ainult 4 kalorit, samas kui grammis rasvas on 9 kalorit! Kana on üldiselt madalaima rasvasisaldusega ja kalorsusega liha valguallikas. Kana hindade ja saadavalolekuga meie supermarketites on see lihtne alus lõunaeineks, õhtusöögiks või keskpäeva pärastlõunaseks suupisteks.\nNiisiis on kord nädalas selle omamine suurepärane viis liha monotoonsuse purustamiseks ja kehale lõhedest nende heade rasvhapete saamiseks. Veiseliha on veel üks suurepärane valguallikas. Kuid nagu paljud teist teavad, on selles ka kõrgem küllastunud rasvade sisaldus. Need võivad olla no-nos neile, kes jälgivad kolesterooli, nii et punase liha valimine kord nädalas on hea mõte. Inimesed valivad liha segada ka retseptis.\nFajitasid on lihtne valmistada punase liha või kana või mõlema Mida tahendab Fat Burn tsooni Fitbit tahendab. Segage see vähese riisi, mõne mandlilaki ja vähese avokaadoga ning olete valmis suurepäraseks, kõrge valgusisaldusega rohke maitsega eineks!\nTeine suurepärane, odav valguallikas on munad. Need on odavad ja neid saab süüa mitmel viisil. Saate neid keeta ja süüa järgmisel päeval suupistetena. Prae need ära ja söö neid mõne täistera röstsaiaga või sega riisiga, et sellele tärkliserikkale õhtusöögitoale lisada natuke valku.\nVõi võite nendega muna-salatit teha. Munal on kaks osa, munakollane ja valge. Kui otsite valku, lisage munavalget ja 1 terve muna. See annab teile umbes 22 grammi valku ja umbes 5 grammi rasva.\nMiks on Plyometrics treeningud kiirem ja tõhusam viis rasvade põletamiseks\nNiisiis, kui tegemist on valguga, on kõige parem saada seda päris toidust. Kui aeg on murettekitav, võivad toidulisandid olla see viis, kuidas hõivatud inimesi seal otsima minna. Valgu toidulisandid Kõik valgu toidulisandid pole võrdsed.\nTervisliku toidu kaupluses on nii palju pulbreid, kaubamärke ja baare, et FBI-l oleks vaja välja mõelda, mis on kumb. Nagu päris toiduvalgud, peab ka teie valima, milline valguallikas on ja mida veel tootes leidub. Esimene samm on välja selgitada, millised on teie vajadused. Mõni inimene vajab toidulisandit, et saada palju kaloreid, teised aga mitte.\nAga kuidas kogu seda valku saada? Viimases numbris hakkasime arutama valgu toidulisandeid. Milline neist sobib teile? Kuidas valida, milline neist sobib teie vajadustega? Kas peate kulutama varanduse kõrge dollari markidele? Vaatame lähemalt Täiendusbrändid Täna on turul mitmesuguseid sporditoitlusega tegelevaid ettevõtteid, kes valgutooteid müüvad.\nOlen kõigi eelnimetatud kaubamärkide tooteid Kiireim viis hip rasva poletamiseks proovinud ja tunnen, et neil kõigil on midagi pakkuda. EAS on praegu üks suuremaid toidulisandiettevõtteid ning oma toodete taga on suur teadus ja testimine. Sõltuvalt sellest, millist tüüpi toodet soovite, aitab teil valida, millist brändi kasutada.\nKõiki ülaltoodud kaubamärke saab osta sellise kvaliteediga nagu kulturismi.\nIstemol so'dasi ortiqcha vazindan xalos etadimi? Истемол содаси ортикча вазиндан халос этадими?\nSeda müüv ettevõte teeb tavaliselt halbade toodete või kaubamärkide umbrohutamist, nii et te ei pea seda tegema. Neil on ka töötajaid, kes osutavad teile pakutavate toodete või hindade osas õiges suunas. Jällegi, iga ettevõte pakub midagi erinevat, nii et see sõltub sellest, mida soovite, millise kaubamärgiga te lähete. Puhtad valgud on tavaliselt pulbri kujul ja neid võib tulla kühvelga purgis või kannis. Valguallikaks võib olla vadak, soja, muna või nende segu. Allikas, mida teie organism on kõige suurema bioloogilise väärtusega imendunud, on vadak.\nSee on piimast saadud valk, milles on üldiselt vähe laktoosi ja millel on väga kerge, kreemjas maitse. Soja on kehale pisut raskem laguneda ja imenduda. Sellel võib olla ka "ubade sarnane" maitse. Kuid see on fütoöstrogeenide sisalduse tõttu suurepärane valk naistele. See võib olla abiks hormooni kontrolli all hoidmisel või menopausijärgsetel naistel.\nSee on pisut kallis, kuid kindlasti seda väärt. Soovitan seda väga! Nüüd, kui otsite kõrge valgusisaldusega suupisteid, võiksite otsida toidukorra asendajaid või batoone. Ehkki neid nimetatakse "söögikordade asendajateks", soovitaksin neil kasutada ainult söögikordade vahepeal suupisteid, kui olete näljane ja otsite midagi lihtsat ja tervislikku.\nNeed maitsevad hästi enamikule inimestele ja neid on liikvel olles lihtne segada või haarata. METRX oli algselt söögikordade asendamise raputusettevõte, kuid neil on vähem maitseid, mille vahel valida, ja baarid on maitseosakonnas pisut puudu.\nErineva kalorsuse ja valgukogusega suupistebaare on nii palju, et tõesti kulub etiketil lugemiseks, et teada saada, kumb neist teie jaoks on.\nOk, nii et teil on idee, mida soovite osta. Olete otsustanud, et hakkate hommikuse smuutina kasutama mõne puuvilja ja veega segatud valguprodukti, nüüd peate lihtsalt seda ostma.\nVaadake enne mõne aasta pakkumise ostmist ringi mõnes tervisliku toidu kaupluses ja ostke väike kogus, et saada maitset, mida teile meeldib. Õnne ja saatke mulle lisaküsimusi valkude ja valgu toidulisandite kohta julgelt.


Kristi Vabamäe, Author at Tartu Ülikooli Delta keskus | Tartu Ülikooli Delta keskus\nDelta X 2021 tudengite ja gümnasistide võistluse finaal\nToimumiskoht: Tartu Ülikooli Delta keskus/veeb (majja on oodatud vaid üliõpilased ja Delta töötajad)\nKellaaeg: 10:00 – 18:00\nDelta X 2021 on Tartu Ülikooli ja Tartu linna koostöös ellu kutsutud tudengite ja gümnasistide võistlus, mille eesmärgiks on edendada lahenduskeskset maailmavaadet ning anda noortele võimalus end proovile panna. Delta X finaalis selgitatakse välja parimad meeskonnad neljas võistlusvaldkonnas: robootika, digilahendused, ärimudelid ja matemaatika. Parimaid meeskondi autasustatakse rahaliste auhindadega või mentorlusega oma idee elluviimiseks.\nParimaid meeskondi ootavad robootika, digilahenduste ja matemaatika valdkondades rahalised auhinnad:\nI koht: 1 000 eurot\nII koht: 500 eurot\nIII koht: 250 eurot\nÄrimudelite valdkonna parimaid premeeritakse auhindadega:\nI koht: majandusteaduskond aitab avada ukse unistuste koostööpartnerite juurde enda kogemuste ja kontaktvõrgustikuga. Olgu selleks suur- või väikeettevõte, ministeerium, rahvusvahelise organisatsioon või muud põnevat\nII ja III koht: üllatusauhinnad\nDelta X võistluse finaal toimub osalejate ja pealtvaatajate ohutuse tagamisel hübriidüritusena Worksup keskkonnas. Täpsem info kõikide võistlusvaldkondade ajakava osas selgub peale registreerimisperioodi lõppu.\n10.30 – 14.00 Robotite korvpalli ja autonoomsete droonide võistluse finaal\nRobootika võistluse finaalis võtavad osalejad omavahel mõõtu robotite korvpallis ja autonoomsete droonide võistluses.\nKohvipaus kell 13.00 – 14.00.\nAutonoomsete droonide võistluse ajakava\n14.00 -14.20 Delta X võistluse finaali avamine\n14.00 – 17.30 Jätkub robotite korvpalli ja autonoomsete droonide võistluse finaal\n14.20 – 17.00 Digilahenduste võistluse finaal\nID-kaardi uued rakendused: milliseid uusi lahendusi saab luua Eesti ID-kaardi ökosüsteemi abil?\n14.20 – 16.40 Matemaatika võistluse finaal\n14.20 – 17.00 Ärimudelite võistluse finaal\nSotsiaalne innovatsioon ehk maailma muutvad mudelid:\nÜlemaailmne statistikapäev Deltas\nTartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituut kutsub kõiki huvilisi ülemaailmse statistikapäeva tähistamisele Delta keskuses.\nKoht: Tartu Ülikooli Delta keskuses ruum 1037 ja UTTV\nKuupäev: 20. oktoober 2020\nRegistreerimislink kohapeal osalemiseks: https://bit.ly/34jmd3d\nSel aastal tähistatakse ülemaailmset statistikapäeva Tartu Ülikoolis suuremalt kui varem. Päeva jooksul saab kuulata ettekandeid viimase saja aasta statistika suurkujude, aga ka nüüdisaja statistika päevateemade kohta. Ootame kõiki kaasa mõtlema ka arutelule, kus jagavad oma arvamusi arvude tõlgendamisest ja esitlemisest statistika-, majanduse-, informaatika- ja poliitikaasjatundjad. Statistikapäeva saab jälgida ka otseülekandes UTTV vahendusel. Üritust aitavad korraldada Statistikaamet, Eesti Teadusagentuur, Swedbank ja SEB.\nMajandusteaduskond käivitas Delta Posti\nDelta Post on füüsiline infostend Delta kohviku kõrval ning virtuaalne Facebooki grupp Delta keskuse lehe juures, mis ühendab inimesi, ideid ja teadusprojekte.\nDelta Post – infostend ja Facebooki grupp, mis võimaldab postitada eesti ja inglise keeles:\n„OTSIN INIMESI OMA PROJEKTIMEESKONDA” – postita oma projekti kirjeldus ja teave, missuguse profiiliga inimesi ootad. Ole võimalikult täpne: lisa kindlasti oma kontaktandmed ja projekti ajakava.\nPostitustes ole loominguline, kasuta vajadusel visuaale ning muidu kaasahaaravaid tehnikaid, et koostööni jõuda.\nKutsu ka kolleege ja kaasamõtlejaid erinevatest teadusvaldkondadest Delta Posti kasutama ning Facebooki grupiga liituma! “Me oleme ühe põneva tee alguses ja loodetavasti kujuneb Delta Posti algatusest lahendus, mis tihendab oluliselt akadeemiliselt uudishimulike inimeste vahelise koostööd nii Delta keskuses, Tartu Ülikoolis kui ka laiemalt”, sõnas majandusetaduskonna juhataja prof. Kadri Ukrainski Delta Posti avatuks kuulutades.\nsTARTUp Day on Baltikumi suurim ettevõtlusfestival, mis toimub viiendat korda augustis 2021, Tartus.\nKuupäev: 25. – 27. august 2021\nPange kuupäevad kalendrisse⚡ ja olge valmis inspireerivaks-harivaks lavaprogrammiks, praktilisteks seminarideks, lugematuteks väljakutsevõistlusteks, võrgustikuüritusteks, suureks demoalaks, tõeliseks festivalivaibiks ja õhtusteks pidudeks.\nsTARTUp Day viiakse ellu Tartu linna, Tartu Ülikooli, Tartu Teadusprgi, Contriberi, Tartu Biotehnoloogia Pargi, Tartu Ärinõuandla, Tartu Loomemajanduskeskuse, Ole Rohkem, ja Swedbanki koostöös.\nRohkem informatsiooni sTARTUp Day 2021 kohta: https://www.startupday.ee/\nRegistreerimine ja piletid: https://fienta.com/startupday\nFotokonkurss “Delta 2020”\nLoe lisa: https://www.cs.ut.ee/et/deltafoto\nTutvu võitjatega lähemalt SIIT.\nTartu Ülikool koos Tartu linnaga kuulutas välja uue võistluse Delta X\nTartu Ülikool koostöös Tartu linnaga kuulutab välja võistluse Delta X. Võistlusele on oodatud tudengite ja gümnasistide digilahendused, uued ärimudelid, robootika projektid ning matemaatikal ja statistikal põhinevad projektid.\nVõistluse reeglid avaldatakse 19. juunil Delta keskuse veebilehel delta.ut.ee ja võistluse finaal leiab aset 2021. aasta 29. jaanuaril Tartus sTARTUp Day raames.\nVõistluse eesmärk on innustada tudengeid ja abituriente end proovile panema, propageerida lahenduste keskset vaadet Tartu Ülikoolis, luua eeldusi teadussuundade üleseks koostööks ning pakkuda lahendusi päriselu probleemidele.\nOsale veebipõhisel noorte äriideede võistlusel Kaleidoskoop!\nVeebikeskkonnas toimuvale võistlusele on meeskonnad oodatud tutvustama nii algusjärgus projektiideid, prototüüpe kui ka valmistooteid. Eelvoorus osalemiseks tuleb enne 14. mai südaööd täita ära registreerimisvorm ja saata ülesfilmitud 3 minutiline esitlus oma ideest. Ideede seast valib sTARTUp Labi žürii kümme parimat finaalvõistlusele, mis toimub 21. mail.\nUus tudengite päikeseauto projekt @Solaride\n💥 Vau! 💥 Tartu Ülikooli uus tudengiprojekt @Solaride 🏎🌞\nTartu Ülikooli tudengid võtsid ette uskumatu ettevõtmise – disainida ja ehitada ainult päikeseenergial töötav auto, millega osaleda Austraalias #WorldSolarChallenge võistlusel.\nWorld Solar Challenge (WSC) on maailmas kõige tuntum päikeseenergial töötavate autode võistlus. Iga kahe aasta järel toimuv maanteesõit kulgeb 3 022 km läbi Austraalia 🇦🇺. Suur võidusõit on kutsutud ellu selleks, et soodustada ja innustada päikeseenergial töötavate sõidukite arendamist kogu maailmas.\nVõistlus meelitab meeskondi kogu maailmast, enamik neist on ülikoolide tudengiprojektid, mis teevad tihedat koostööd erinevate ettevõtete, partnerite ja toetajatega.\nTartu Ülikooli üliõpilased soovivad Eesti veelgi tugevamini päikeseenergia valdkonnas maailmakaardile tõsta, teha tööd parema tuleviku nimel ja otsivad sellele teekonnale partnereid, toetajaid ning mõttekaaslasi.\nVaata videot ja tutvu meeskonnaga: https://solarcar.ee/.\nDelta maja on uuesti avatud alates 18-ndast maist.\n18. mail avame taas Delta maja, sh üliõpilastele ja külastajatele, kuid hoones tuleb kindlasti endiselt järgida kõiki terviseameti nõudeid ning vältida lähikontakti – endiselt kehtib 2+2 reegel. Delta on avatud kella 08.00–20.00.\n18. mail avatakse uuesti Delta kohvik ja ilusa ilmaga ka selle Emajõe-poolne terrass. Kohvikus on samuti vaja järgida kõiki ettevaatusabinõusid. Õhtusel ajal tõkestatakse ligipääs kohvikust Delta majja.\nDelta keskuses asuva Startup Labi meeskonnad võitsid Ajujahi konkursil eriauhindu!\nParimaks sotsiaalseks ettevõtteks valiti Tartu Ülikooli majandusteaduskonna tudengite loodud vabatahtlike võrgustik CommuniCare. Lisaks võitis CommuniCare Ajujahil Tartu linna eriauhinna 5000 eurot ja Saue valla eriauhinna 4000 eurot. Kokku pälvis meeskond äri arendamiseks konkursilt 14 000 eurot. CommuniCare’i ideed hakati arendama 2019. aasta sügisel Startup Labi programmis Starter Tartu. Programmi mentorlusüritusel jäi see silma Ajujahi meeskonnale, kes valis CommuniCare’i oma programmi saja parima idee hulka. Lisaks paljudele teistele auhindadele on CommuniCare võitnud Startup Labis parima Starteri tiimi tiitli, piletid mainekale ärifestivalile „Arctic15“ ja Tartu Linnavalitsuse rahalise preemia.\nMeeskond A Story võitis Tartu Loomemajanduskeskuse eriauhinna – aastase inkubatsioonipaketi, mille väärtus on 3000 eurot. A Story arendab rakendust, mille abiga lapsed saavad omandada paremad lugude jutustamise oskused. Idee sai alguse 2019. aasta kevadel, kui meeskond osales Starter Tartu programmis ja võitis pääsme haridustehnoloogia konverentsile EXEX. Seekordne eriauhind tuli meeskonnale suure üllatusena.\nBalti Majandusteadlaste Assotsiatsiooni 3. aastakonverents\nKorraldaja: Tartu Ülikooli majandusteaduskond\nToimumiskoht: Tartu Ülikooli Delta keskus, Narva mnt 18, Tartu\nNB! Edasi lükatud 7.-8. juuni 2021\n28. veebruar: lühikokkuvõtete esitamise tähtaeg\n16. märts: otsused esitatud lühikokkuvõtete osas\n13. aprill: registreerimise tähtaeg\n8.-9. juuni: konverents\nRegistreerimine, lühikokkuvõtete esitamine ja programm: https://conf2020.balticecon.org/\n11. Tartu mitmemõõtmelise statistika konverents on pühendatud C.R. Rao 100. sünniaastapäevale\nNB! Edasi lükatud 15.-18. juuni 2021\nNarva mnt 18, Tartu, Eesti\nTartu mitmemõõtmelise statistika konverentside ajalugu ulatub tagasi 1977. aastasse.\nKonverentsi korraldab Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituut.\nLisainformatsioon ja registreerimine: https://tartumvs2020.ut.ee/\nReede, 17. aprill, 15.00-16.00\nTartu Ülikooli arvutiteaduse instituut, koostöös partneritega InnoCAPE’i projektist (https://innocape.eu/), viivad 2020. aasta jooksul läbi mitmeid veebiseminare digiinnovatsioonikeskustele, poliitikakujundajatele ja ettevõtetele (eriti tööstussektoris), kes on huvitatud digitaliseerimise võimalustest ja väljakutsetest.\nSel reedel, 17. aprillil toimub veebiseminar teemal “Process Mining and Predictive Process Monitoring – From Technology to Business Value”. Seminari esinejaks on arvutiteaduse instituudi infosüsteemide professor Marlon Dumas.\nLoe lähemalt ja registreeru siin: https://www.facebook.com/events/1052119745162128/\nDelta Sandbox on avatud!\nTartu Ülikooli Delta keskuses avati 27. veebruaril 2020 Sandbox – digitoodete ja -teenuste arendamise keskkond.\nDelta, Tartu Ülikool ja ettevõtlusmaastik on saanud endale praktilise digitoodete ja -teenuste arendamise koha, kus tudengid õpivad juhtima digitaalsete lahenduste loomist, seda läbi ettevõtete ja organisatsioonide päriselu projektide.\nUudista avamise fotogaleriid Sandboxi Facebookis: https://bit.ly/2uGMieX\nsTARTUp Lab esitleb: ärimudeli arenduse seminar\nTartu Ülikooli sTARTUp Lab esitleb: ärimudeli arenduse seminar\nKoht: Tartu Ülikooli Delta keskus, Narva 18, Tartu\nAeg: 5. märts 2020, kell 16.00 – 19.30, ruum 2040\nSTARTER programmi teises seminaris tutvutakse Business Model Canvas’ega ehk ärimudeli arenduse tööriistaga ning õpitakse, kuidas seda oma ärimudeli arendamiseks ning valideerimiseks kasutada saab. Lisaks on kõikidel osalejatel võimalik ürituse alguses enda ideid pitchida, et meeskonda liikmeid kaasata! Seega ootame ka needi, kes veel ühegi tiimiga liitunud ei ole.\nMentori, koolitaja ja ärimudeli eksperid Taavi Tamm tutvustab põhjalikult erinevaid ärimudelied ja tema juhendamisel saavad tiimid tegutseda oma ärimudeli valimise ja kujundamisega. Kujundamisel võetakse aluseks lean thinking‘u konseptsiooni, mille abiga saate oma ärimudeli kirja ühele lehele. Business Model Canvas aitab sul näha oma ideed ühel lehel ning tänu sellele tööriistale saad lihtsa vaevaga oma mudelis teha muudatusi ja arendusi! BMC on laialdaselt kasutuses ülemaailma ning on väga kasulik materjal, mida kasutada oma äriideega järgmistesse äriarendusprogrammidesse kandideerides!\nLoe lisa: https://bit.ly/38a5PlB\nÜritus on inglise keeles ja kõigile tasuta!\nPalume eelnevalt Facebookis registreerida: https://www.facebook.com/events/798316234022738/\nSündmust toetab Euroopa Sotsiaalfond\nÄri ja Aasia – kiirkursus teadlastelt\n“Äri ja Aasia – kiirkursus teadlastelt” toimub 4. märtsil 2020 Delta keskuses\nToimumiskoht: Tartu Ülikooli Delta keskus, ruum 1005\nToimumisaeg: 4. märts kl 11.00 – 12.00\nÜlevaatlik loeng ““Transfer of Japanese style management to the Czech Republic: the case of a Japanese manufacturing firm” tutvustab kuulajale Euroopa ettevõtete kogemust Jaapani juhtimisstiili ülevõtmisel.\nLoengut on oodatud kuulama üliõpilased ja ärindusega seotud inimesed, kelle huvid on seotud Aasiaga: laienemine Aasia turgudele, võtta üle Aasia riikides levinud tööviise või teha koostööd sealsete ettevõtetega.\nLoengu ettekandjad ja korraldajad: Kaoru Natsuda (PhD, Ritsumeikan Asia Pacific University), professor Urmas Varblane (Tartu Ülikool)\nKursust korraldab Tartu Ülikooli Aasia keskus heas koostöös majandusteaduskonna ja Delta Keskusega.\nSündmus Facebook: https://www.facebook.com/events/144085253414060/\nRohkem infot kodulehelt – https://aasiakeskus.ut.ee/et/uudised/ari-aasia-kiirkursus-teadlastelt-loengukursus-ootab-osalejaid\nEesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid külastas Tartu Ülikooli Delta keskust\nDelta meeskonnal oli rõõm ja au võõrustada 26. veebruaril 2020 president Kersti Kaljulaidi.\nRektori eestvedamisel ja Deltas paiknevate ülikooli instituutide ja üksuste kaasalöömisel tegime presidendile ning tema meeskonnale põhjaliku majatuuri.\nKersti Kaljulaid: “Delta majaga on mul ka üsna isiklik seos – paarkümmend aastat tagasi käisin minagi tudengina magistris just sealsamas Emajõe kaldal toona asunud Oeconomicumis. Tänased ja toonased tingimused erinevad muidugi kardinaalselt ja ei maksa arvata, et ruum ja hoone ise ei muuda kuidagi õpet ennast – rõõm on näha, kuidas tänastes õppehoonetes on võetud eesmärgiks kujundada ruumist koht, kus tudengid ka päriselt tahavad võimalikult palju aega veeta. Eks täienenud on ka maja sisu, sest lisaks majandusteaduskonnale on siin omale kodu leidnud ka arvutiteaduste instituut ning matemaatika ja statistika instituut. Vivat academia! Vivant professores!”\nAitäh külalistele ja kõigile, kes ringkäigu läbiviimisse panustasid! 👍\nFotogaleriid saab uudistada Delta keskuse facebookilehel: https://www.facebook.com/UniTartuDelta/\nSirp: Delta ehk Kuidas Tartu ülikool ühe tähe juurde sai\nKadri Asmer kirjutab Sirbis, kuidas Delta keskus on ehe näide võimalikkusest luua dialoogi minevikuga ning toetada ja täita seejuures nii linnaruumi ja ülikooli kui ka teadusasutuse vajadused.\n“Teadusarenduse mõttes on Delta hoone rajamine kesklinna ainuõige: sellega on astutud dialoogi üle jõe asuva ülikooli ajaloolise ansambliga ning tõusnud piirkonna ruumikvaliteet,” kirjutab Asmer.\n“Nüüdisaegne ülikoolilinnak peab näitama, et arhitektuur on palju enamat kui kord ja matemaatika, mass keset linnaliiklust. Selle konstruktsioon peab kandma maja ennast ja samavõrd selle sõnumit. Delta keskus on hea sellekohane näide. Pean ainuõigeks teadusarenduse seisukohalt niivõrd olulise hoone rajamist kesklinna, kus see astub dialoogi üle jõe asuva ülikooli ajaloolise arhitektuuriansambliga ning tõstab piirkonna elukvaliteeti. Nii linn kui ka ülikool on saanud juurde veel ühe sümboli.”\nLoe väärt lugu ajalehes SIRP: https://bit.ly/38yCVMV\nProfessor Mark Fisheri inauguratsiooniloeng keeletehnoloogiast\nMark Fišel rääkis inauguratsiooniloengul keeletehnoloogiast\nKolmapäeval, 22. jaanuaril rääkis Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi keeletehnoloogia professor Mark Fišel ülikooli aulas keeletehnoloogilistest lahendustest, mis ei nõua märgendatud näiteid ega lingvistilise teadmise kodeerimist. Fišel, kes võrdleb oma töövaldkonda tasuta lõuna otsimisega, on ka oma ingliskeelsele inauguratsiooniloengule pannud pealkirja „Tasuta lõuna“.\nLoe lisa: https://bit.ly/38HiMnD\nsTARTUp Night 2020 – sTARTUp Day 2020 ametlik pidu Delta keskuse garaažis!\nNeljapäeval, 30 jaanuaril 2020 alates 21.00 kuni 02.00\nOlete oodatud kaasa lööma legendaarsel sTARTUp Day peol “TARTUp Night 2020”. Võtame üheskoos kokku Baltimaade suurima ärifestivali esimese päeva, naudime talveööd ja paneme värskelt avatud Delta garaažipidudele väärika märgi maha ⚡\nEsmakordselt Delta keskuse garaažis toimuv afterparty toob kokku festivali kõige lahedamad osalejad, palju head muusikat ja üllatusi ⚡\nLaval asub kuumaks kütma The Motown Sound, kelle tuules astuvad lavale Robert Linna, Anna-Liisa Supp and Rita Ray. Kirsina tordi peal annab etteaste 10-liikmeline souliorkester. Hilisõhtul hoiavad tuju kõrgel Dr.PhilGood ja Estonian Funk Embassy ?\nPunase vaiba galerii: https://bit.ly/37Cbf8Q\nTartu Ülikooli Delta keskus pidulik avamine\nTartu Ülikooli Delta keskus avatakse 29. jaanuaril 2020 kell 12–16 Tartus Narva mnt 18.\nSuure huvi tõttu on avalik registreerimine nüüdseks lõppenud. Ülikooli koostööpartnerid, kes pole siiani jõudnud registreeruda, on endiselt üritusele oodatud. Avamise otseülekannet saab jälgida UTTV vahendusel ülikooli kodulehel https://www.ut.ee/et.\n11.30–11.50 kogunemine Delta keskuses\n12.00–13.30 pidulik osa – pidukõned, debatt, tänusõnad, etteasted\n13.40–16.00 ekskursioonid, töötoad ja põnevat avastamist Delta majas\nPunase vaiba galerii: https://bit.ly/2uG82rr\nJaanuaris 2020 tervitame teid sTARTUp linn ?\nTartu on ainus linn maailmas, mille nimes on sõna sTARTUp – kahtlemata õige paik, kus võõrustada Baltikumis ühte juhtivat ja suurimat startup-festivali sTARTUp Day 2020 29.-31. jaanuar 2020.\nKoostöös Tartu ülikooliga korraldatud sTARTUp Day toob lavale 120 maailmatasemel esinejat kogu maailmast, teiste seas:\nCarlos Espinal – Seedcampi juhtpartner\nMilda Mitkute – kaasasutaja, Vinted\nJohan Bergqvist – finantsdirektor, Bolt\nHermione Way – endine Euroopa kommunikatsiooni juht Tinder\nRick Tumlinson – SpaceFund Inc. & EarthLight Foundationi esimees\nPriit Alamäe – Nortali tegevjuht ja kaasasutaja\nTutvuge tervikprogrammi ja teiste esinejatega siin: https://bit.ly/2CPhJnP\nToimumiskoht: Tartu Ülikooli spordihoone, Ujula 4, Tartu, Eesti.\nAndmeteaduse seminar äri optimeerimiseks\nKolmapäeval, 11. detsembril 2019 kell 16.45 kuni 19.45\nDorpati Konverentsikeskuses, Turu 2, Tartu\nModeraator: Alexander Nolte (TÜ ATI)\nMarlon Dumas (TÜ ATI): Data science and AI for business process improvement\nSeminari salvestist saab järele vaadata siit.\nTark Tartu & Metallica: kuidas muuta 60 000 kontserdikülastajat väärtuslikeks andmeteks\nAndmeteaduse seminar: Tark Tartu & Metallica\nKolmapäeval, 23. oktoobril 2019\nTeaduskeskuses AHHAA, Sadama 1, Tartu\nModerator: Meelis Kull (UniTartuCS)\nArvutiteaduse instituut avab Eesti esimese andmeteaduse magistriõppekava\nTartu Ülikooli arvutiteaduse instituut avab järgmisel aastal Eesti esimese andmeteaduse magistriõppekava\nLoe õppimisest: https://www.ut.ee/et/andmeteadus\nVaata vastuvõtutingimusi: https://www.ut.ee/et/andmeteadus-0\nKandideerimine algab 1. veebruaril.\nMeil on rõõm teada anda, et Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituut tõusis Times Higher Educationi IT-valdkonna erialade edetabelis 201.–250. kohale.\nSeega on üks keskne Delta keskuse instituut Euroopa Liidu arvestuses tõusnud arvutiteaduse edetabelis kogu Ida- ja Kesk-Euroopa esimeseks! Tubli tunnustus ja hea põhjus, miks oma õpingu- või koostööplaane Delta multidistsiplinaarse õppe-, teadus- ja innovatsioonikeskusega siduda!\nLoe lisaks: https://bit.ly/2Bzvk1M\nTartu Ülikooli Delta keskuse turundusjuhi kohale asus Ott Pärna\nTartu Ülikooli Delta keskuse turundusjuhi kohale asus majandusekspert ja ettevõtja Ott Pärna\nOtt Pärna sõnul loob akadeemilise teadmuse ja rakendusliku arendustöö ühendamine Deltast ainulaadse ja elulähedase keskuse, mille sarnast on raske tervest Euroopastki leida.\n„Soovime tipptegijate kokkukoondamise kaudu saada veel tunnustatumaks ja väärtuslikumaks partneriks nii ettevõtjate kui ka ühiskonna jaoks. Märgiline on kasvõi see, et Delta keskuse õppe- ja teadushoone avatakse 29. jaanuaril, mil toimub konverents sTARTUp Day 2020 – Baltimaade suurim iduettevõtluse üritus, mille on ellu kutsunud Tartu Ülikool ja partnerid,“ sõnas Pärna.\nLoe lähemalt ? https://bit.ly/362k3oA


Ema ja lapse võimlemine 2-12k – Väike Päike\nAvalehtHuvikoolEma ja lapse võimlemine 2-12k\nEma ja lapse võimlemine 2-12k\nLastele vanuses: 2-12k\nJuhendaja: Kristin Tammeoks\nTund, mis põhineb liikumisel, mängul, koostööl, avastamisel ning uuesti ja uuesti proovimisel. Tundi tuleb laps koos vanemaga ja mõlemad on terve aja aktiivselt kaasatud, mis muidugi ei tähenda, et laps alati ja kõike kohe kaasa teeb. Küll aga teevad vanemad ja suurte eeskujudena inspireerivad selle käigus lapsi. Mängud ja tegevused, mis välja pakutakse on põnevad kõigile osapooltele. Hea tuju, vaba õhkkond ja ohutu tehnika on peamised, et juba omandatule lisaks ka uut õppida.\nBeebide gruppi on oodatud need lapsed, kes veel ringi ei kõnni. Läbi puudutuste, silituste, võimlemisliigutuste, niisama kiigutuste ja muu stimulatsiooni keskendume ennekõike kontakti loomisele. Aitame neil turvaliselt seda maailma ja enda tegemis selles tunnetada. Kinnitame, et see on üks tore koht, mida rahulikult omas tempos koos oma kõige lähemate ja ka uute sõpradega avastada. Terve tunni jooksul anname vanemale juhiseid, kuidas oma kehatunnetust parandada: kuidas toetuvad jalad, mis asendis on selg, kuidas jälgida hingamist ja kaasata see siselihaste harjutustele. Paneme tähele kus ja millal tekivad ülekoormusest pinged meie kehas ja sellest tulenevad valud (selg, turi, randmed jne). Teeme toonust tõstvaid harjutusi koos ja ilma lapseta. Anname sobivatel hetkedel lastele vaba mängu aja ja teeme venitusi, mis on suunatud tasakaalustama sundasendeid, milles viibime väikelapsega tegelemisel. Avame rindkere, parandame selja liikuvust ja toonust.


Kuusevaik loodusravis - Nokitse.ee\nMeie esivanemad hindasid tõhusa loodusliku ravivahendina kuusevaiku.\nOrgaanilistest ühenditest langeb kuusevaigus enamus (50...70%) vaikainetele, tunduvalt vähem leidub tärpentini, alkohole ja eeterlikke õlisid, mineraalühenditest on vaigus rohkesti vett ning mitmesuguseid sooli. Puiduvaikude värvus muutub helekollasest tumepruunini, olekult on nad kas kleepjad vedelikud või tahked ained. Vaikudel puudub kindel sulamistemperatuur. Näiteks kuusevaigud sulavad temperatuurivahemikus 90...100 o C. See on igati loogiline, sest isegi erinevatelt puudelt kogutud vaigud on erineva keemilise koostisega. Vaikude üks laialt tuntud omadus on hea nakkumine pindadega ja sellele tugeva kihi tekitamine. Selle tõega on kokku puutunud kõik inimesed, kel käed või riided on kunagi vaigused olnud. Vees vaigud ei lahustu, nii et veega pole mõtet vaiguseid käsi pesta. Veidi parema tulemuse saaks seebiga pesemisel. Et vaikudes on seebistuvaid rasvhappeid, siis võib seep vaigu mõjul hoopis paremini vahutama hakata. Kõige paremini saab vaiku eemaldada erinevate orgaaniliste lahustitega.\nElavates puudes moodustub vaik näärmerakkudega ümbritsetud vaigukäikudes. Näärmerakud sünteesivad ja eritavad vedelat vaikmahla, mis koguneb vaigukäiku. See on omapärase lõhnaga vedelik, mis vedelate osiste lendumisel muutub õhu käes seistes tahkeks vaiguks. Vaik on vaigukäikudes pidevas liikumises ja see tagatakse võimsa rõhusurvega. Kuusevaigu sünteesivõime on tavatingimustes üsna tagasihoidlik. Puu vigastamisel moodustub aga lisaks hulgaliselt põisjaid, tihedalt asetsevaid vaigukäike. Vaigu eritumist saab vaadelda kuuse kaitsekohastumisena. Vaik valgub puidu vigastustesse, katab need ja takistab sellega haigustekitajate ning kahjurite sissetungi. Vaik suudab otseselt hävitada teatud baktereid, hallitusseeni ning isegi putukaid. Ja lõpuks, vaigused taimeosad pole just kuigi suupärased ja nii piirab vaigu süntees paljude taimtoiduliste loomade aplust.\nKuusevaiku on põhjamaade elanikud kasutanud loodusraviks sajandeid!\nVaiguraviks eelistati aastate vältel kõvastunud vaiku värskele. Naha lõhenemiste, umbsete või mädaste haavandite raviks ei teatud eelmistel sajanditel paremat rohtu kui kuusevaik. Sageli segati kuusevaiku pehmendamise eesmärgil veel kas searasva, või, mee, hapukoore, vaha, tarupigi, rukkijahu või muude koostisosadega ning saadud segust keedeti haavavõiet. Igas maakohas kasutati veidi erinevaid segusid, kuid kuusevaik oli alati sellise haavarohu põhikomponent. Vaigus on ohtralt bioaktiivseid ühendeid, mis kas surmavad erinevaid mikroobe või pidurdavad oluliselt nende arengut.\nKuusevaiku saab lugeda närimiskummide kaugeks eelkäijaks, mis teati juba enne meie ajaarvamist. Põhjamaades säilis vaigu närimine kohati isegi eelmise sajandini. Närimisvaiguks sobis kuiv, läbipaistev, kõvastunud vaik, millel vanust mitu aastat. Vaigutükid pandi suhu ja neid hakati aeglaselt mäluma. Et vaikained oma kibeda maitsega ärritasid süljenäärmeid, siis nõristus vaigunärimisel suuõõnde ohtralt sülge, mis täiendavalt puhastuas nii hambaid kui ka suuõõnt. Mälumise ja sülje koosmõjul kujunes vaigutükkidest lõpuks sitke, aromaatne ja punane mass. Seda võis kaua närida, kusjuures see maitses meeldivalt ning põhjustas piisavalt sülje eritumist. Lõpuks lagunes vaigukämp suus pudedaks jahuks ja selle mälumisest loobuti. Selline kuusevaigu närimine puhastas suuõõnt mikroobidest, hoidis hambad valgete ja tervetena ning vältis igemete haigusi. Isegi mitmete kurguhaiguste korral aitasid sülge lahustunud vaikained tõvestavaid mikroobe hävitada.


Needles & Pins: Sviiter Lasuurtihane.\nIsetegija aastaprojekti Käsitöö läbi aastaaegade talvetööks on mul sviiter Lasuurtihane. Lõng on Sublime Yarns Angora Merino, mida kulus 8,5 tokki. Lõng on mõnus ja pehme. On ainult üks suur viga, see lõng ajab hirmsasti karvu! Kogu aeg on süli udupeeneid karvu täis, nagu oleks angoorakass süles istunud! Ja need karvad hõljuvad suhu ja silma, isegi plastikust prilliklaasid on karvased! Kuna ei olnud aega teist lõnga muretseda, sai kamps siiski valmis kootud. Loodan, et ehk kandes veidi vanub ja ei aja enam nii palju karva. Või kes teab?\nVardad nr. 4, varrukaotsetes, allääres ja kaelusekandil nr. 3.\nKoekiri nr. 082, Hitomi Shida, Knitting Pattern Book.\nKuna mulle meeldib kokkuõmblemist vältida, siis sai seegi kord kootud ülalt alla ühes tükis. Varrukad samuti kohe otsa kootud lühendatud ridade abil. Vot neid lühendatud ridu on veel vaja harjutada või leida mõni uus moodus nende tegemiseks, ei kuku eriti hästi välja mul need keeramise kohad.\nMidagi uut õppisin ikka ka, nimelt pikkade ringvarrastega nn maagilise silmuse meetodil varrukaid ja kaelusekanti kuduma. Kampsun venis küll blokkides veidi pikemaks, aga pole vist hullu.\nTänud Tumevalgele projekti vedamast! Mina kui kauaaegne foorumi liige sain ka lõpuks esimese linnukese kirja!. Polegi varem projektidest osa võtnud.\nKevadine roosa lõng juba ootab :)\nMeeli 24 March 2010 at 19:27\nKaunis! Sellest lühendatud ridadega varrukate otsa kudumisest tahaks kohe lähemalt teada. Kas kuskil raamatutes on seda seletatud? Praegu tundub see mu jaoks tõeline raketiteadus.\nArella 24 March 2010 at 19:35\nAitäh, Meeli! Minul oli abiks Wendy Bernard'i raamat Custom knits. Seal on kirjaldatud palju erinevaid võimalusi õmblusteta kudumiseks. Kuid raamatuid on teisigi.\nMuhv 24 March 2010 at 20:12\nVäga ilus kampsun ja pikkusel pole ka nii häda midagi.\nMeelile: lisaks Custom Knitsile on seda varrukameetodit hästi kirjeldatud Gibson-Robertsi raamatus Knitting in the Old Way.\nÜlle 24 March 2010 at 20:49\nVäga ilus! Ühinen Meeliga...minu jaoks ka raketiteadus:) Ootan huviga, mis järgmiseks tuleb.\nAnna 25 March 2010 at 19:20\nIlus sviiter. Ah siin see karvaajav lông oligi! Nüüd on minu kord kaasa tunda! Muide, teine müüja ütles, et külma veega pesemine pidi aitama, aga ma ei hakkanud praegu proovima.\n"Varrukateadusest": ka mina koon varrukaid niiviisi (kui pole just raglaani vôi ümmarguse passega sviiter), pole kunagi eraldi kudunud. Minu jaoks on jällegi eraldi osade kudumine ja kokkuômblemine täielik raketiteadus:)\nArella 25 March 2010 at 19:29\nJärgmiseks tuleb suvine dźemper, mille koon "regivärsilise" õpetuse järgi. Tahan ikka oma rida ajada ja õmblusteta hakkama saada. Kahjuks ei saa ülalt alla kududa mustri tõttu.\nSokike Sahtlist 2 May 2010 at 08:16\nVäga kena kamps! Eriti võluvad on need pisikesed küljesiilud. :)\nHüatsint 5, loo lõpp.\nLinnuvaatlus ja kalapüük Gambia jõel.


Populaarsemad Artiklid peavalu - migreen | June 2021 | Tervis Teavet. Arstlikule Soovitusele\npeavalu - migreen - June 16,2021\nKobarpeavalu on äkiline, piinav peavalu, mis tavaliselt mõjutab pea ühte külge ja silmaümbrust. Need kestavad piiratud aja, kuid esinevad mitu korda päevas. See seisund on haruldane ja seda pole võimalik ravida, kuid on olemas ravimeetodeid, mis võivad vähendada rünnakute esinemissagedust ja raskust. Lisateavet leiate siit.\npeavalu - migreen - 2021\n19 looduslikku ravimit peavalu vastu\nPeavalud on tavaline kaebus. Õnneks on palju looduslikke ja koduseid ravimeid, mida inimene saab leevenduse saamiseks kasutada. Lisateavet nende kohta leiate siit.\nKas daithi augustamine võib aidata migreeni korral?\nÜkski migreeniravi ei toimi kõigile, kuid paljud inimesed leiavad leevendust alternatiivsetele meetoditele, näiteks nõelravi. Mõned inimesed väidavad, et kõrva sisemise voldi augustamine, mida nimetatakse daithi augustamiseks, võib simuleerida nõelravi mõjusid. Siit leiate teavet riskide, tulemuste ja tõhusate abinõude kohta.\nSelles artiklis vaatleme peavalu põhjuseid vasakul küljel, sealhulgas põhitingimusi, sümptomeid, ravi ja millal pöörduda arsti poole.\nMida peaks teadma eesmise laba peavalude kohta\nMitut tüüpi peavalu võib põhjustada valu pea ees. Loe edasi, et saada lisateavet põhjuste, leevenduse leidmise viiside ja arsti poole pöördumise kohta.\nMiks teil menstruatsiooni ajal peavalu on?\nMõnel inimesel võivad menstruatsiooni ajal tekkida peavalud. Sellest artiklist saate teada, miks perioodi peavalud tekivad ja kuidas neid ravida.\nUus uuring leiab seose migreeni ja varajase puberteedi tunnuste vahel. Teadlased kahtlustavad, et östrogeenil on migreeni tekkimisel võtmeroll.\nKas CBD õli võib aidata migreeni korral?\nUuringud näitavad, et kannabidiooli (CBD) õli võib valu aidata. Selles artiklis käsitletakse CBD õli ja migreeni, sealhulgas selle tõhusust, ohutust ja seaduslikkust.\nMida tähendab parempoolne peavalu?\nInimene võib peavalu tunda paljudes pea piirkondades, sealhulgas paremal küljel. Põhjusteks võivad olla migreen või kobarpeavalud, kuid on ka muid põhjuseid, sealhulgas allergia. Ravi sõltub põhjusest. Artiklis on mõned näpunäited kiireks leevendamiseks, näiteks külmkompressid ja joogivesi.\nKõik, mida peate teadma migreeni kohta\nMigreen hõlmab mõõdukat kuni tugevat peavalu ja muid sümptomeid. Siit saate teada, kuidas migreeni ära tunda ja mida sellega teha.\nNaprokseen on tavaline ravim, mida inimesed kasutavad valu ja turse raviks. See artikkel annab ülevaate naprokseenist, sealhulgas selle toimimisest, kasutamisest, annustest ning võimalikest riskidest ja kõrvaltoimetest.\nMis vahe on peavalul ja migreenil?\nKuigi enamikul inimestel tekib peavalu aeg-ajalt, on migreen seisund, mis põhjustab tugevat peavalu ja muid sümptomeid. Lisateavet erinevuste kohta leiate siit.\nMigreenirakendused on suurepärane vahend, mis aitab inimestel oma migreeniepisoode ja päästikuid jälgida ja hallata. Selles artiklis vaadeldakse 10 parimat alates 2020. aastast.\nMis seda peavalu põhjustab?\nPeavalu on mitut tüüpi. Mõned on kerged ja mööduvad kiiresti, teised võivad viidata tõsisemale seisundile. Siit saate teada peavalu levinumatest tüüpidest.\nMis on staatus migrainosus?\nStatus migrainosus on raske migreeni episood, mis kestab kauem kui 3 päeva. Siit saate teada, kuidas seda ära tunda ja mida teha, kui see juhtub.\nMida peate teadma kuklaluu neuralgia kohta\nKuklaluu neuralgia on teatud tüüpi närvivalu, mis võib põhjustada peavalu. Kuklaluu närvid algavad kaelast ja kulgevad pea külgedelt ülespoole. Lisateavet leiate siit.\nMida peaksite teadma õhurõhu ja peavalude kohta\nMõnel inimesel on peavalu suurema tõenäosusega suurel kõrgusel või teatud ilmastikutingimuste korral. Siit saate teada, miks see juhtub ja kuidas seda hallata.\nMida peaks teadma positsiooniliste peavalude kohta\nAsendipeavalud tekivad istudes või seistes ning need kipuvad mööduma varsti pärast lamamist. Need on sageli seotud tserebrospinaalvedeliku lekkimisega. Lisateavet leiate siit.\nKofeiinist loobumise peavalud tekivad siis, kui keegi, kes tarbib regulaarselt kofeiini, vähendab äkki kofeiini tarbimist või lõpetab selle tarbimise. Lisateave kofeiinist loobumise peavalude põhjuste ja nende ravimise kohta.\nPärast treeningut on peavalul palju põhjuseid, alates lihtsatest asjadest nagu dehüdratsioon kuni keerukamate meditsiiniliste probleemideni. Lugege seda artiklit, et saada teada võimalike põhjuste, ravi ja ennetamise kohta.\nCopyright 2021 https://1in4mentalhealth.com peavalu - migreen


Kõige hullemad asjad, millega tänapäeval inimesed esmakohtingutel hakkama saavad - Suhted & seks - sõbranna.ee\nKõige hullemad asjad, millega tänapäeval inimesed esmakohtingutel hakkama saavad\n18. juuni 2019, 20:34\nKohtingutel käimine on üsna noor komme, vaevu sada aastat vana, Eestis on see aga ehk nooremgi veel. Seega ei tea paljud meist, mida üldse kohtingutel oodatakse, kuid asjatundjad on märganud, et just tänapäeva inimesed kipuvad tegema romantilisel deidil paari tüüpviga.\nEsimesed kohtingud on alati teadupoolest närvesöövad. Mis siis, kui ta ei meeldi mulle? Mis siis, kui mina ei meeldi talle? Aga kui mu nali on rumal? Kui ta on valinud halva restorani? Ebakindlusi võivad põhjustada miljonid pisiasjad.\nTänapäevane tehnikaareng on võibolla teinud meil kohtingukaaslaste leidmise lihtsamaks, kuid on juurde toonud rea uusi probleeme. Andmeanalüüsifirma YouGov küsitles hiljuti 1000 Ameerika täiskasvanut ning leidis, et nii mehed kui naised nõustuvad: kõige hullem asi, mida kohtingul teha, on veeta see ninapidi oma telefonis.\nKüsitluse tulemused näitasid, et see oli võrdselt eemaletõukav nii meeste (69 protsenti) kui naiste (70 protsenti) jaoks. Ning see on mõistetav: kellelegi ei meeldi, kui sinuga aja veetmise asemel saadetakse sõpradele sõnumeid ja rullitakse mööda Facebooki.\nBestLife kirjutab, et ka muud uuringud on näidanud – tehnosegajad mõjutavad ka pikaajalisi suhteid. Pärisinimese asemel telefoni eelistamisel on suhtele sügavalt negatiivne mõju. Lisaks näitavad mitmed uuringud, et tehnoloogia mõjub halvasti ka meie suguelule.\nYouGovi küsitlusest tuli välja, et lisaks ei meeldi inimestele, kui endast postitatakse eksitavaid pilte (52 protsenti meestest, 43 protsenti naistest). Kolmandale kohale platseerus järgmine eksimus: toidu liiga vali mälumine.\nErisusi leidus ka sugudes. Veerandile naistest oli eemaletõukav, kui mees ei paku esmakohtingul arve maksmist (versus 5 protsenti mehi). Üks mees neljast ütles ka, et ei talu, kui kohtingukaaslane teeb toidust sotsiaalmeedia jaoks pilte, samas see häiris vaid 15 protsenti naisi.


Budapesti linnapuhkus - Mainor Travel reisibüroo\nBudapestis võib kitsastes koopakäikudes roomata, ooperit kuulata ja kohaliku muusika järgi tantsu vihtuda või turgutada end juba Türgi ajast pärit kuumaveeallikatele loodud ravispaades.\nSiin asub maailma suurim termaalveebassein (Széchenyi) , esimene maa-alune raudtee kontinendil, suuruselt kolmas parlamendihoone maailmas ja suurim sünagoog Euroopas.\nJalutuskäik mööda Budapesti tähtsamaid turismiobjekte võib võtta tunde. Üks ilusamaid kohti on Kalameeste Bastion, mille õhulised tornid meenutavad eemalt muinasjutulossi. Bastioni müürilt avaneb imeilus vaade linnale, Pesti linnaosale ja hiiglaslikule parlamendihoonele ning Doonaule. Budapest on kuulus linn oma koobaste poolest. Linna ümbritsevad mäed on täis uuristatud arvukaid käike ja sammassaale, mis algselt olid tekitatud looduse poolt.\nLiiklus Buda ja Pesti vahel toimub arvukatel sildadel. Üks neist on 19. sajandist pärit Széchnenyi Kettsild, mis oli esimeseks sillaks kahe linna vahel. Doonaule jääb ka Margiti saar, millel laiub Budapesti ilusamaid parke ja mis on tuntud kui mõnus pikniku- ja sportimiskoht. Kui ronida kõrge mäe otsa Buda linnaosas, siis kroonib seda vaeva vapustav vaade üle Budapesti. Ette on võimalik võtta ka mõnus laevasõit piki Doonaud. Päris kindlasti saab Budapestis nautida suurepäraseid sööke ja kuulsaid kohalikke veine. Budapest on kõigenautleja paradiis!\nREISI SIHTKOHT Budapest, Ungari\nEdasi-tagasi lennupiletit Tallinn-Budapest-Tallinn\n3* hotellis (Gloria,Papillon, Silver või sarnane) alates 395 eurost\n4*hotellis (Carlton, Atrium Fashion, Marmara või sarnane) alates 450 eurost


Sünnitus Ameerika moodi | Elust kirju: Epp Petrone ajaveeb\n← Tulevikumõtisklus “Minu Soome” ja minu seeneraamat →\n47 mõtet “Sünnitus Ameerika moodi”\nmarju 9 august 2009, 08:18\nmaris 9 august 2009, 19:57\njõudu jah. see on vist see filmidest nähtud sünnitamine, suguvõsa koridoris. huvitav oleks lugeda küll. kuigi ma tean juba ette, et ma vihastan.\nMari 10 august 2009, 13:37\nheh, Itaalias käib see ka nii. Tegelikult polegi nii kole, kui kogu pere kaasa elab, ega nad halvaga ju… ( olgugi, et enda famigliale lubasin teatada vaid siis kui beebi oli juba käes)\ncatalina 10 august 2009, 13:56\nNo mina ei tea…ega Eestis ju elatakse kah kaasa. Ja eks ta on mingis mõttes lihtsam kambaga haiglas oodata, kui pidevalt telefonikõnesid vastu võtta/eemale peletada et kas ja kuidas ja millal ometi. Eks siis peagi vist meeles pidama, et egas nad halva pärsat, ikka vastupidi 🙂\nEppppp 10 august 2009, 14:27\nJuba eelmisel 6htul oli otsustatud arsti poolt, et teeb keisril6ike. P]hjus? Sest v2rske ultraheli pilt n2itas “liiga palju lootevedelikku ja lapse pea polnud synnikanalisse laskunud, seega oli risk platsenta eemaldumiseks ja risk, et naban66r l2heb ymber kaela) – minu meelest tehti see keiser liiga kergek2liselt, kaks p2eva enne m22ratud synnitust2htaega, aga nii nad siin vist teevadki, synnitustel riske ei v6eta.\nEdasi. lapsel tekkisid probleemid, vedelikku j2i kopsu ja nii on ta oma esimesed kaks p2eva veetnud emast eraldi hapnikku vahepeal juurde saades, n6elaga kehasse toitaineid saades ja vist ka preventiivseid antibiootikume saades, et ennetada v6imalikku kopsup6letikku… Kohalikud v2ga ei muretse, ytlevad, et keisril6ike/beebidel on respiratoorprobleemid tavalised, nad peavad ju ise vedeliku kopsust v2lja suruma, samas kui vaginaalselt syndivatel beebidel aitab synnitus ise kopsud kokku pigistada… kui ma 6igesti asjast aru olen saanud.\nIgatahes: yks, mis kindel, ema ja laps on eraldi ja nii kahju on seda vaadata… Maris, v6id kurvastada, mina juba kurvastan. Ja mul on hea meel, et ma oma lastega olen esimesed t2htsad tunnid (p2evad, aastad) ninapidi koos veeta saanud.\nT2psemalt kirjutan raamatus.\nPS vabandan trykivigade p2rast..\ninga 10 august 2009, 15:07\nmina kurvastan vahel senimaani, et minu pisipoja pidi keisriga sündima ja peale sündi nägin teda vaid hetkeks isa süles – järgmine kohtumine oli alles 12 tunni möödudes hommikul. Kui ma sellele mõtlen, et mu pisike rebiti ootamatult välja ja sellele järgnes 12 tundi kusagil võõraste inimeste silma all, siis mu süda tõmbub kokku ja nutt on kurgus – veel nüüd 2 aastat hiljem. Siis pean endale samal ajal meenutama, et ma ise pidin taastuma toksikoosist ja suurest verekaotusest, et mu pisikesel üldse oleks mind edaspidi võtta.\nkõik see on üks põhjusi, miks mu kaheaastane mees veel rinda saab – tahan kompenseerida kuidagigi talle seda tragöödiat, millega ta siia ilma sündima pidi.\nhead kosumist nii beebile, kui emale!\nmaris 10 august 2009, 23:04\npalju õnne! kurb jah. aga mis seal enam targutada, nüüd tuleb kosuda. aga see kõik, mida sa epp kirjutasid, on ameerikas igapäevane asi. arstid seal lausa eelistavad keisrilõiget.\ninga, kui keisrilõige on ainus võimalus, siis tuleb sellele tänulik olla. siis on see ju õigustatud, sest on parim variant.\nEppppp 11 august 2009, 00:56\nTänased uudised, beebile tehti igaks juhuks aju- ja südameskänn. Miks? Igaks juhuks. Et oleks kindel, et ta terve on.\nMina oma vastsündinut küll “igaks juhuks” skäneerida ei laseks… Aga see ongi taas üks kultuuriline erinevus.\nNagu Justini ema spekuleerib, haiglatel on vaja õigustada kallist aparatuuri ja siis nad kasutavad seda, sest siis saavad födelaarfondidest uue aparatuuri ostmiseks raha. Ja lisaks saavad nad, nagu Justini isa lisas, suuremaid arveid teha kindlustusfirmadele.\nNeed siis meie kaks kohaliku elu eksperti..\nEppppp 11 august 2009, 00:57\nMa loobusin ka ühest ultraheliuuringust (kaks lasin teha siiski), ka sellel põhjusel, et ega see liigne uurimine ilmakodanikule mugav ja ohutu pruugi olla… Rääkimata siis skännimisest, see vist tähendab lapsele väikeses koguses radiatsiooni.\nMa olen tegelikult siiani sisimas šokis sellest.\nmarju 11 august 2009, 08:19\nAga kes siis sündis – poiss või tüdruk?\nluize 11 august 2009, 09:10\nJa siis see ja et kas poiss või tüdruk 🙂\ncatalina 11 august 2009, 11:41\nEks seda “igaks juhuks” skaneerimist võib õigustada sellega, et kui hapnikuvaegus on tekkinud, võivad tõesti mitmed olulised organid kahjustada saada.\nKui on nii, nagu sa oled kirjutanud, et arstide vastu on palju kohtukaasusi, siis küllap nad pelgavad, et jätavad mõne probleemi tähelepanuta.\nEnda lapsele mõeldes – midagi pole teha, tuleb nn moodsale meditsiinile tänulik olla. Vahel on sellest ikka häbemata palju abi ja kasu.\nEppppp 11 august 2009, 15:05\nAa, poiss sündis! Liam on nimeks.\nMari 11 august 2009, 17:38\nVaene väike Liam!\nPalju häid mõtteid talle teele…\n…. ja siis kindlasti on see ka tavaline, et keisriemmel ei tule piima ja saab ruttu lihtsamat teed minna ja pudel suhu toppida….\nKrentu 12 august 2009, 01:10\nPalju õnne ja kiiret kosumist emale-pojale. Uuringute koha pealt ma arvan ka, et parem karta kui kahetseda ja et need kiirguskogused on ikka üsna väikesed, mis tänapäeva tehnikaga uurides inimene saab. Samas annab väga paljusid probleeme lahendada, kui neile piisavalt vara jälile jõutakse. Tänapäeva meditsiinile tuleks ikkagi tänulik olla, eriti kui käia vanadel kalmistutel ja näha, kui palju on hauakive noortele naistele ja lastele.\nAga aru ma sellest ei saa, et kuidas on pudeliga kergem last toita, kui rinnaga? Mina olen mõlemaid lapsi aasta rinnaga toitnud ja no küll oli mugav. Värske toit oli kogu aeg olemas, ainult tiss lapsele suhu toppida. Samas kui last pudeliga toitvatel emmedel tuli mässata pudelite puhastamise, vee keetmise, jahutamise jm sellisega. Kindlasti on ka naisi, kellel on rinnaga toitmisega probleeme (piima pole või laps ei saa kätte vms) ja loomulikult on ju siis parem pudelit anda, kui last poolnäljas hoida.\nSee oli siis reaktsioon viimasele kommentaarile.\nKrisTi 12 august 2009, 10:26\nJätsin teate oma küsimusega Sinu Hiina (keeleõppe) loo kohta blogis. Palun kui leiad aega, siis kirjuta mulle meilile.\nmia 12 august 2009, 10:47\nOlen kuulnud arstide ringist , et Eestis on sama jama, et haiglad pelgavad kaebusi ja kohtuasju ning seega tehakse kergekäeliselt keisrilõikeid. On jäänud mõned arstid, kes püüavad veenda eriti noori emasid, et keisrilõige pole see pilvitu võimalus kergelt sünnitada, aga enamus sellega enam ennast ei vaeva.\nkaire 12 august 2009, 11:11\nMeie laps (nüüdseks kohe kahene) oli samal põhjusel peale sünnitust lisaks mõned päevad haiglas vastsündinute intensiivis (Norras). Oli ka vesi kopsu jäänud, kuigi sünnitus oli loomulik. Aru saadi, et midagi viga, kuna hapnikuomastamine oli normaalsest väiksem ja pulss liiga kiire. Kuna samu sümptomeid võivad anda ka infektsioonid, anti ka laiaspektrilist antibiotsi. Lisaks näitas vererõhk (?) randmelt ja jalalt erinevat, ning see võib (aga ei pea) viidata südamekahjustusele, seega tehti samuti südame UH. Proovid näitasid, et kõik korras, aga pulsi ja hapnikuomastamise normalisserumiseni hoiti meid haiglas (kokku 5 päeva). Samas on meeles see närvitsemine ja kurbus, et ei saa lapsega tavalises mõttes koos olla, kuigi Norras vähemalt sellises seisus lapsi imetama ärgitatakse iga 3 tunni tagant ja tegelikult sa võid enam-vähem ööpäev läbi seal intensiivis istuda (välja arvatud arstivisiidiajad, kui arst jagab infi teiste laste kohta nende vanematele). Mina olin rahul, et uuringud tehti, kuigi need olid negatiivsed. Pisinõbule jõudu paranemiseks – õnneks vesi kopsus (arstide järelvalve all) ei ole kõige hullem seisund!\ncatalina 12 august 2009, 11:28\nTahaks küll teada, mida see “arstide ring” tähendab? Kas ühte-kahte-kolme arsti või siiki midagi enamat? Iseendal vastupidine kogemus ja mitmel tuttaval kah – ikka viimase hetkeni üritasime tita loomulikul viisil ilmale aidata ja keegi ei sundinud lauale, enne kui tõesti lapse elu võis ohtu sattuda (ja ma ei räägi kujundlikult). Ja pärast utsitasid kõik arstid-õed-hooldajad nii Toomel kui lastehaiglas ikka loomulikul viisil toitma. Nii et päris hirmutada nüüd haiglatega ka ei maksa – ei ole seal ikka päris kollid ega jõhkardid ametis 🙂\nPealegi – ka keisriga võivad kaasneda tüsistused ja samahästi võivad arstid neid (pluss kohtuasju) karta.\nluize 12 august 2009, 13:01\nPigem olen ma ka kuulnud vastupidist tuttavate naiste käest, et pigem lastakse-kästakse punnitada kui keisrit tehakse. Ja mitte ainult maarjamõisas, erakates ka. Seal muidugi on viimane protseduur eraldi hinnas, nii et küllap need sünnitajad ise ka üritavad, kui vähegi võimalik, ise.\nAurora 13 august 2009, 10:33\nMa olen olnud kunstiterapeut puuetega noorte päevakeskuses. Ikka väga rasked liitpuuded olid, osad ei olnud võimelised isegi rääkima. Vigased inimesed ning nende õnnetud emad. Paljudel põhjuseks sünnitrauma — sest varem ei olnud selliseid diagnostilisi võimalusi. Olles neid traagilise saatusega inimesi näinud, nii emasid kui lapsi, tundub mulle suhtumine, et sünnitusel riske ei võeta, igati õigustatud. Inimesed muretsevad skaneerimise võimaliku väikse radiatsiooniannuse ja muu taolise pärast, aga kui on aju-või südamekahjustuse risk, isegi väike, tuleb see loomulikult kindlaks teha. Töötasin seal keskuses aastaid tagasi ning mitte kaua aega, aga kerge hirm vigaste laste saamise ees on jäänud. Ja see on üks põhjustest, miks ma pole kindel, kas tahan lapsi.\nmaris 13 august 2009, 22:23\nsünnitrauma tekib siis, kui liiga palju torgitakse ja uuritkse ja puuritakse ja ei lasta rahulikult sünnitada.\nAurora 13 august 2009, 22:32\nNoh, see on kõigest üks vaatenurk. Nagu ka see, et vaktsineerimisel ja sellel, et klassikalised rasked nakkushaigused on kadunud, puudub igasugune seos.\ntinz 14 august 2009, 18:15\nMinu kaks last (1,5 ja 4,5) oleks ilma meditsiinilise abita surnud. Üks neist vajas kohe verevahetust ntx.\nMind te ei veena, ilma torkimise ja puurimiseta oleks ta lihtsalt mu kätel vaikselt ära kustunud.\nanna 14 august 2009, 21:16\nMaris, sa ei saa seda ju tõsiselt mõelda, et sünnitrauma tekib sellest, kui rahulikult sünnitada ei lasta? Kui lapsel on nabanöör mitu korda ümber kaela ja loomuliku sünnituse puhul oleks oht, et ta saab hapnikupuudusest ajukahjustuse, kas see on siis kuidagi arstide süü? Arstid ju ei käi seda nabanööri ümber kaela kruttimas.\nAurora 14 august 2009, 22:27\nJumal tänatud, et siin on need viimased kaks kommentaari. Muidu läheks see ökohullus ikka päris creepyks kätte.\nbest wishes 18 august 2009, 04:01\n“Teie lapsed pole mitte teie lapsed\nNad on Elu enese igatsuse pojad ja tütred.\nNad sünnivad läbi teie,aga mitte teist,\nSest neil on eneste mõtted.\nNende kehasid te võite varjata oma katuse all, aga mitte nende hingi,\nSest just niisamuti, nagu ta armastab lendavat noolt,\narmastab ta ka vibu, mis püsib paigal.”\nEppppp 18 august 2009, 07:54\nbest wishes tsiteerib mu lemmikraamatut 🙂\nja tänan teid, et te sünnituse teemal rohkem vaidlusse ei asunud. see on tõesti nii delikaatne teema. Lõppeks läks ju kõik hästi – laps on nüüd haiglast väljas, paraneb ka oma noku ümberlõikamisest (ja kes olen mina, et seda kritiseerida, eks? igal pool on oma traditsioonid…)\ntips 18 august 2009, 17:50\nMis raamat see on? Piibel?\nAngela 18 august 2009, 19:26\nUsun, et see on Kahlil Gibrani “Prohvet”\nEppppp 18 august 2009, 19:34\nJah, see raamat. Eesti keeles heas Doris Kareva tõlkes.\nanna 19 august 2009, 23:48\nmiks sünnitus delikaatne teema on? see on üks kõige loomulikumaid asju üldse mu meelest.\nAnonüümne 20 august 2009, 01:24\nSeda mõtlen delikaatsuse all, et kõik need oleks-poleksid, kui tegu on Suzie ja Liami jaoks nende ELUGA. Ma arvan siiani, et poleks ilmselt vaja olnud keistrilõiget teha, aga sedasi mõeldes hakkab samas piinlik.\nEppppp 20 august 2009, 05:11\nsee anonüümne hajameelne olin mina.\nkairit 21 august 2009, 01:49\nSee, et vesi kopsu jääb, on keisri puhul üks enamlevinud tüsistusi. Kahjuks Eestis ei räägita keisri riskidest eriti, loomuliku sünnituse riskid on aga kõigil hambus. Vahe minu jaosk on suur- keisri puhul ei saa ema midagi teha oma lapse aitamiseks, loomuliku sünnituse puhul on tal selleks võimalused.\nNabanööri ümber kaela ei loeta üldse patoloogiaks ja ämmaemandate jaoks on see igapäevane. Muidugi võib sellest tüsistus tekkida, kui ema ei saa asendit valida näiteks…\nAmeerika sünnituse puhul muidugi ei saa väita, justkui oleks üks variant parem teisest. Lambist võttes on keiser parem mistahes juhitud sünnitusest. Kahjuks Liami puhul ei pruukinud olla.\nSoovin palju õnne ja jaksu ja kosumist ja andestage mu terav toon, olen ise väga pikka teed käinud, et loomuliku sünnituseni jõuda.\nelytSaruaG 22 august 2009, 08:07\nскажем лежит флешка на народе …. и публикуется в разных местах …. знает ли кто-нибудь как и как …. можно поставить счётчик, чтобы он считал количество загрузок этой флешки для просмотров….? и вообще любого файла….. плиз ….\nРедизайнинг Раскрутка сайта, Продвижение.\nKratt 25 august 2009, 13:53\nAmeerikas soovitatakse vähemalt kolm kuud enne rasedaks jäämist vähemalt 400 µg foolhapet päevas süüa (kusagilt lugesin et ka juba aasta enne lapse saamise peale mõtlemist võiks neid nosima hakata). Huvitav kas Eesti arstid ka seda vähemalt 3 kuud enne rasestumist süüa soovitavad?\ns 25 august 2009, 18:00\nmeditsiin on raseduse ja sünnituse juures jah see kurja juur. eriti nende naiste jaoks, kes kogu hingest lapsi soovivad, aga loomulikul teel pole rasestuda suutnud. või äkki peaksid sellised naised teie meelest oma saatusega leppima? siis oleks ju kõik väga loomulik, ei mingit meditsiinilist sekkumist. mõni kommenteerija teeb oma pimesi lahmimisega ja arstide mahategemise ja loomulikkuse propageerimisega teistele väga haiget. mõni ei saa loomulikult. ei jää rasedaks ega saa sünnitada. aga kes seda ise kogenud pole ega tea, kui keeruline ja raske see on, see võib muidugi kilgata, kuidas arstid on täiesti ebavajalikud.\nEppppp 26 august 2009, 00:10\nSiin pole ju keegi lausa nõnda kilganud. Küsimus, mille näiteks Kairit tõstatas (kui palju räägitakse keisrilõike tüsistustest lastele) on ju rahulikult esitatud. Mina näiteks ka ei teadnud varem, et keisrilõike puhul on suurem tõnäosus, et lapsel jääb vedelik kopsu.\nbaginshi 26 august 2009, 08:07\nsellest ökomammindusest oli hiljuti taas juttu Meditsiiniuudistes. Põhimõtteliselt on ökomammide tõttu vaktsineeritavus langenud 99 protsendilt 96 protsendini ja kui see veel samavõrra langeb, siis on väga suur oht, et tõsised haigused hakkavad kõvasti rohkem levima. Jah, pole just kõige toredam vaadata kui su last nõelaga torgitakse, aga see on vastutustundlik – kunagi ei ole miski päris kindel, aga nö statistikat vaadates on see kõige õigem asi teha. Või siis need kodused tünnisünnitajad jms – jah, kodus võib sünnitada küll, aga seda saab endale lubada ainult äärmiselt terve ja enesekindel inimene. Kui peaks vähegi mingi probleem tekkima, on ju ikkagi vaja haiglasse saada. Nii et üks asi on midagi ise uskuda (oma vabadus), aga ÄRGE RISKIGE OMA LASTEGA! (krt!)\nMann 27 august 2009, 05:07\nepp, sa said kaja tampere “minu soomet” kirjutama! jipidi-jipidi-jee!\nmillal ilmub? millal lugeda saab? tahan-tahan-tahan-tahan-tahan! =)\nkaja kirjutamisstiilist täiesti sillas\nkaire 27 august 2009, 13:07\nJah soovitatakse ka Eestis juba rasedust planeerides foolhapet võtta. Ja võib jah teha seda juba aasta enne rasedaks jäämist, kuigi neid, kes nii pikalt planeerivad, pole ju palju. Enamus hakkab foolhapet votma siiski alles siis, kui rasedusest juba teadlikuks saadakse – nii esimese kuu pealt. Mulle just Eesti arst ütles, et vitamiine jm toidulisandeid võite süüa kui tahate, kuid ainus tõestatud mõjuga aine neutraaltoru väärarengute vastu on just foolhape (see jutt oli aastal 2006).\nMari-Ann 28 august 2009, 16:23\nMiks on vaja iga hinna eest hirmutada keisrilõike riskidega? Eestis nagunii tehakse keiser vaid meditsiiniliste näidustustega (ja ka siis mõnikord mitte). Ise olen kuulnud ühest juhtumist, kus lapsel vesi kopsu jäi, ja tegemist oli loomuliku sünnitusega. Väga kurvaks tegi siin eespool see kommentaar lapsinvaliidide kohta, kelle sündimise juures midagi “untsu läks”.\nMinu meelest on keisri ohtudest rääkimisega just üle pingutatud, foorumites kirjutavad paanikas noored emad, kellele nt tuharseisu pärast on keiser määratud, et “appi, ainult seda mitte”.\nAga eks igaühel ole õigus oma arvamusele.\nEppppp Postituse autor 30 august 2009, 23:13\nMann, “Minu Soome” peaks ilmuma HOMME!\nMari-Ann, tead, kogu see sünnitamise ja hirmude ja ettevaatuse teema on nii delikaatne… Mina näiteks ei tahagi seda hetkel ise rohkem puutuda.\nkairit 31 august 2009, 23:33\nMinu arvates vaevlevad need emad lihtsalt infopuuduses. Keegi ei räägi neile isegi seda, kuidas keisrilõige toimub ja nad peavad selle info foorumitest saama. Ja kui me räägime veel lisaks tuharseisust, siis ema vajaks sedagi infot, et kas ja kuidas on tal võimalik laps ise sünnitada.\nMuide kui selline küsimus kuskil on, siis ma ei rutta sellist ema keisrilõike riskidega hirmutama. Tuharseisust turvaliselt sünnitada Eestis ei ole lihtne. Ma olen keisriemade toetaja, seda eriti Eesti kontekstis, nagu ka Mari-Ann kirjutas, siin tehakse keiser vaid näidustusel. Aga osa neist näidustustest on suhtelised ja kui on võimalus ise sünnitada, siis ema peaks natuke mõtlema mu arust… Ma võin öelda, et olen isegi ema poolt valitud keisrite pooldaja- kui ema ei suuda ise sünnitada… aga see ongi see moment, kus ema peaks teadma riske.\nTeine enamlevinud keisri tüsistus on emakapõletik.\nJa nüüd tuleb statistika. Tegelikult juhtub keisrijärgseid tüsistusi üsna harva. Nagu ka emakarebendit pärast 2. keisri järgset loomulikku sünnitust. Aga millegipärast mõistab Eesti meditsiin mind sünnitamise otsuse pärast rohkem hukka, keiser oleks olnud OK.\nökomammi? 14 september 2009, 04:54\nvastuseks baginshi – 26 august 2009 08:07\nehk pole minus piisavalt elutahet või alalhoidu aga filosofeeriks selliselt, et äkki on elu ülehinnatud? need lapsed kes tänapäeval surmalt välja võideldakse – kas nende elud on õnnelikud?\nökomammi – ilmselt ei vakstineeri ja kunagi sünnitan tünni. ei muretse ja tunnen elust rõõmu 😉


10597 Linnus • Mälestised\nInspekteerimise kuupäev: 21.07.15\nMälestise kirjeldus (22.07.2015)\nMälestise ajalugu (22.07.2015)\nKaitsevööndi ulatus (27.01.2012)\nLinnamägi 10597 ehk Toolse linnamägi asub endises Viru-Nigula Kihelkonnas, Kundast u 6 km lääne pool Toolse jõe idakaldal jõesuudmest ja mererannikust mõnesaja meetri kaugusel. Linnusealana on kasutatud Põhja-Eesti pankrannikust esileulatuvat loode-kagu-suunalist neemikut, mis loodest ja kirdest on kaitstud 15 m kõrguste järskude nõlvadega. Läänepoolsel küljel lõikub neemikusse kitsas sälkorg, mistõttu ka siin on linnamägi looduslikult suhteliselt hästi kaitstud. Toolses on sisuliselt tegemist nimetatud sälkoruga pooleks jagatud kaksikneemikuga. Kagu poole, kus linnusel looduslikud tõkked puudusid, on rajatud võimas otsavall, mille kõrgus linnuseõue poolt vaadatuna on 5-6 m. Valli läänepoolne otspöördub neemiku lääneserva jälgides poolkaares loodesse vastu sälkorgu, kuna siin on ka neemiku nõlv kõige madalam ja laugem.\nIlmselt kulges tee linnamäele linnuse edelanurgast. Valli ees on paari meetri sügavune ja 2-3 m laiune kraav, mille välisküljele on kuhjatud madal kuni meetrikõrgune vallitaoline moodustis. Sellele järgneb 7-8 m laiune tasane astang, mille ees on säilinud veel ühe suhteliselt madala (kõrgus 1,5 m) valli jäänused. Viimane ulatub üle sälkoru lõunaotsa ka lääne poole kuni Toolse jõe ürgoru järsu kaldani. Madalama valliga kaitstud linnuseala hõlmab kogu neemiku (pindala u 2900 m2); tugeva otsavalliga on eraldatud vaid kaksikneemiku idapoolne haru (pindala veidi üle 1000 m2).\n1955. aastal toimunud proovikaevamiste käigus selgus, et kõrge sisemise valli materjaliks oli valliharjast kuni 1,3 m sügavuseni (sügavamale ei kaevatud) suhteliselt peen savikas kruus, kuid vallinõlvadest väljaulatuvate pae- ja raudkivinukkide põhjal on tõenäoline, et sügavamal leidub ka kive. Välimine madal vall sälkorust lääne pool oli kuhjatud liivast, selle idapoolses osas paistab läbi rohukamara ka kive.\nKuna dateerivaid leide ei ole sellelt linnamäelt leitud, on linnuse ehitamise ja kasutamise aeg ebaselge. Võimas otsavall võiks viidata muinasaja lõpu linnamäele, madalamat valli on peetud varasemaks, kuid Varbola ja Pada I kahekordse kaitseliiniga väravakäike silmas pidades võib ka siin välimine vall olla suurema valliga samaaegse kaitsesüsteemi osa.\n(Ülaltoodud info pärineb E.Tõnissoni 2008. aastal ilmunud teosest ''Eesti muinaslinnad'')\nMälestist ei ole märgitud J.Jungi kihelkonnakirjeldustes, kuid vana linnamägi on märgitud linnamäe ümbruse üldplaanil 1938. aastal.\nLinnamäge kaevas 1955. aastal H. Moora. Ta avas neli väiksemat kaevandit ning uuris nii sisemist kui ka välimist valli ja linnuse õueala. Dateerivad leiud puudusid, kuid leiti mitmeid põlenud savitihendite katkeid, millega oli tihendatud vitstest punutud seinasid.\n(Ülaltoodud info pärineb E.Tõnissoni 2008. aastal ilmunud teosest ''Eesti muinaslinnad'' ja mälestise passist)\nKinnismälestise kaitsevööndi moodustab 50 meetri laiune maa-ala mälestise väliskontuurist või piirist arvates (MukS § 25 lg 3).


Daimler kutsub Euroopas tagasi kolm miljonit diiselautot - AutoNet.ee\nDaimler kutsub Euroopas tagasi kolm miljonit diiselautot\nDaimler teatas, et nende juhtkond kiitis heaks meetmed, mille abil vähendada kolme miljoni diiselmootoriga Mercedes-Benzide heitgaaside kogust. See kõik läheb tootjale maksma 220 miljonit eurot.\nNende sammudega vähendatakse hingamisteede haigusi põhjustava lämmastikoksiidide õhku paiskamist. “Avalik debatt diiselmootorite üle põhjustab inimestes ebakindlust,” ütles Daimleri tegevjuht Dieter Zetsche. “Ärevuse vähendamiseks võtsime kasutusele lisameetmed, millega suurendada diiselautosid omavatele inimestele usku nendesse ja sellesse tehnoloogiasse,” rääkis Zetsche.\nDaimler ei küsi autode uuendamise eest klientidelt raha ning nende tagasi kutsumisega alustatakse järgmisel nädalal. Tootja täiustab kõiki Euro 5 ja 6 normidele vastavaid sõidukeid koostöös Saksa ametkondadega.\nTagasi kutsumine tuleb huvitaval ajal. Saksa võimud kutsusid möödunud nädalal vaibale Mercedese juhtivtöötajad ning küsitlesid neid heitgaasitestide ja -koguste teemal. Selle aasta 23. mail otsis politsei läbi Daimleri kontorid ja tehased, otsides tõendeid heitgaasikogustega manipuleerimisest.


Ana Johnsson | Allstarz.ee\nAna elas vahepealse perioodi USA-s Californias ning naases Rootsi 2010 aastal. Ana abiellus ning elab Stockholmis, 1.juunil 2011 sündis talle poeg.\nTõnu - tonu@allstarz.ee 15.11.2004 - 22:31\nTõnu - tonu@allstarz.ee 04.10.2012 - 00:57\nAna Johnsson on Rootsi rocklauljatar, kes sai massidele tuntuks 2004.aastal oma debüütlooga "We Are" kassahiti “Spiderman 2” soundtrack´il.\nAna sündis 4. oktoobril 1977. aastal Rootsis Göteborgis. Olles muusik tol ajal, nõudis oma kohustusi – muusikamaailm vajas teatud äärmust pop-lauljate kõrval. Noorest blondist Anast oleks võinud saada samasugune “tehasestehtud” artist, aga temal olid teistsugused ambitsioonid, kuna kerge R&B ei olnud lihtsalt tema stiil. Ana töötas poolekohaga plaadipoes ja olles vahetusõpilasena Ameerika Ühendriikides sai temast poolprofessionaalne lumelaua artist Rocky mägedes. Tagasi Rootsis oli ta poolekohaga krupjee kasiinos ja mõlgutas mõtteid alustada oma graafilise kunsti kursus.\nTalle meeldib aus, käsitsitehtud muusika. Ana väidab, et ükski arvuti ei suuda võistelda õigete instrumentidega ja selle idee järgi valmis ka “The Way I Am”. Ei võtnud kaua, et edu tuleks – varsti sõlmiti leping plaadifirmaga ja lugu anti välja singlina. “The Way I Am” kujunes raadiohitiks Rootsis ning sai ka nominatsiooni NRJ Awards’il 2004 Stockholmis.\nAna 24.septembril 2004 ilmunud kauamängival plaadil “The Way I Am” võib kuulda teda kui lummavat võrgutajat, vahel küps ja täis elutarkust. Seevastu teine kord ta laulab nagu kogeks ta muusikat esimest korda. Enamus laule kirjutas ta koos Marcus Bleak ja Leif Larssoniga. Produtseerimismeeskond “The Ghost” (koosnedes Johan Ekhé ja Robyn Fame’st) sobis realiseerimaks tema nägemust energiarikkast rock-popist. Album on segu rockist, crossover’ist ja R&B’st, mis ütleb selgelt lahti vanamoodsatest soorollidest ning esindab üleüldist naiste enesekindlust. Ana jaoks on sõnad väga tähtsad. Osad jutustavad juba seikadest, mis tal on olnud selles hullus meelelahutusmaailmas, osa aga puhas väljamõeldis. Enamus tema lugudest kajastab tänapäevast pinnapealset elustiili, kus noored tüdrukud arvavad, et nad peavad välja nägema kui Barbie-nukud oma paljastatud kehaga.\nAna singel on pälvinud teatud kuulsust, milles võib tähendada olulist edasiarengut tema rahvusvahelises karjääris. “We Are” oli esimene singel, mis tuli välja “Spider Man 2” soundtrack’ilt. Kui esimesel OST-l leidus taolisi artiste nagu Nickelbacki solist Chad Kroeger, Aerosmith, Sum 41 ja The Strokes, siis nüüd oli aeg Ana Johnssonil saada osa taolisest kuulsusest. “We Are” videos võib näha ka hingetõmbavaid hetki filmist.\n25. oktoobril ilmus singel “Don’t Cry For Pain” . Ana kirjutas selle koos rootsi legendaarse produtsendi ja laulukirjutaja Max Martiniga, kes on töötanud ka taoliste artistidega nagu Britney Spears ja Justin Timberlake. Märtsis 2005 ilmus Analt singel "Coz I Can" koos selle videoga.\n2006 aasta oktoobris esilinastunud filmis Jade Warrior's on teemaloo muusikavideo loonud Teemu Niukkanen. Lugu kannab nime "Fate" ning seda esitavad Bleak featuring Ana Johnsson and Kimmo Pohjonen ja filmi soundtrack ilmus plaadina 11.oktoobril 2006.\nBonnier Music Sweden väljutas 18.oktoobril 2006 Rotsis Ana Johnssoni teise albumi "Little Angel", millelt sealmail ilmus juba 12.juulil esimese singlina "Days of Summer". Plaadi teine singel "Exception" oli Rootsi thriller movie "Exit" teemalooks.\nPlaadi kolmas singel "Catch Me If You Can", mis ilmus 17.jaanuaril 2007, oli veebruaris Rootsis toimunud FIS 2007 Alpine World Ski Championships teemalooks.\nLavanimi: Ana Johnsson\nPärisnimi: Anna Lovisa Johnsson\nSünniaeg: 04. Oktober 1977\nSünnikoht: Göteborg, Rootsi\nVanemad: Rolph ja Carina\nVend: Petter, kolm aastat vanem\nHuvid: muusika, lumelauaga hüppamine, disain, kaljuronimine\nMeeldib: sh�okolaad (eriti Gefleortens – Gräddkola)\nEi meeldi: kiirtoit\nLemmikloom: puudub, aga tahaks koera\nEsimene kirjutatud laul plaadilt „The Way I Am“ - „The Way I Am“\nKirjutab laule alates: väga noorena, tõsisemalt alustas 17-aastaselt\nLaulab alates: „kui ma olin väike laps…põhimõtteliselt siis kui rääkima hakkasin“\nKeeled, mida räägib: inglise, rootsi, norra ja saksa keel\nEsimene plaat: Michael Jackson – Bad\nLemmikbändid: Foo Fighters, The Mars Vilta, The Roots ja teised\nLemmiklaul tema albumilt: „We Are“\nLemmikvärvid: sinine, valge ja must


iPadi jõulumüüki võib pidurdada iPad 2\n19. november 2010 kell 18:10\nApple'il seisab ees tõeline katsumus: kuidas edukalt müüa esimese generatsiooni iPad’e pühade perioodil, kui tarbijad on teadlikud, et uus ja parem versioon tahvelarvutist on tulekul?\nApple tahvelarvuti on turuliider ning tänavusel pühadeperioodil on iPadile oodata vähe konkurentsi. Samsungi Galaxy Tab on hea, kuid kallis, RIMM’i PlayBooki pole oodata enne 2011. aastat, Delli Streak pole osutunud just kuigi menukaks. Seega võib väita, et ainuke seade mis võib iPadi jõulumüüki märgatavalt vähendada on iPad 2, seda juhul kui inimesed selle ära jõuavad oodata .\nApple’i teatel on mudeliuuendusel mõlemad GSM ja CDMA võrguühendused, esi- ja tagakaamera, parem protsessor ja enam mäluruumi. Kõikide ootuste kohaselt läheb iPad tootmisesse järgmise aasta jaanuaris ja debüüti on oodata märtsi lõpus.\nApple tahvelarvutil on turul suur edumaa konkurentide ees ning järgmisel aastal plaanib ettevõte müüa üle 50 miljoni iPadi.