Miks Eestist Schengeni riiki lennates peab esitama ID kaardi?\nOled siin:Home»ABC»LUGEJA KÜSIB»Lugeja küsib: miks peab Eestist Schengeni riiki lennates esitama isikutunnistuse?\nautor Ylle Tampere 25. nov. 2019 Kommentaare pole\nErinevalt mõnest teisest Euroopa Liidu riigist tuleb Eesti lennujaamadest Schengeni riiki reisival lennureisijal lisaks turvakontrolli läbimisele väravas koos pardakaardiga esitada ka isikut tõendav dokument. Miks nii, selgitab Tallinna Lennujaama lennundusjulgestuse juht Tarvi Pihlakas.\nKes Tallinnast lendavad, on harjunud et pärast turvakontrolli – mis teostatakse kiiresti ka tipptunnil, isegi kui satud lisakontrolli nagu minul sageli juhtub – tuleb lennuväravas esitada koos pardakaardiga isikut tõendav dokument, kas ID kaart või pass. Kui kehtivat dokumenti pole, võidakse reisija ka ukselt n-ö tagasi saata.\nSaksamaal, kus viimati Frankfurdi lennuväljal koguni 2 tundi turvakontrolli järjekorras seista tuli, passi ega ID kaarti keegi ei küsi. Pardakaardi piiksutad läbi ja astud lennukile.\nKa Hispaanias, Itaalias ja Prantsusmaal, kus pagas mõnikord algosakesteks võetakse, et piinliku täpsusega su küüneviili täpsust või maniküürkääride teravust kontrollida, enamasti isikutuvastust ei tehta. Schengeni ühtne viisaruum annab õiguse vabalt liikuda.\nTeisiti on lugu Schengenist väljapoole reisides, siis on lennujaamades eraldi väravad, kust saab läbi üksnes ID kaarti või kaugemate riikide puhul passi ette näidates. Ning nii minnes kui kohale jõudes on tavaline, et tuleb vastata ametnike lisaküsimustele, kuhu, kellega, mis eesmärgil ja kauaks sa reisid.\nSchengeni riikidesse reisides Tallinnas iga kord ID-kaarti lehvitades olen mõelnud, et võib-olla oleks protsess kiirem kui seda tegema ei peaks? Nagu suurtes lennujaamades, kus lennuvärav avaneb automaatselt, piletil olevat koodi masinale näidates? Lennundusjulgestuse juht Tarvi Pihlakas selgitab, miks me dokumenti Eestis siiski näitama peame.\nMillise korralduse alusel kontrollib Tallinna Lennujaam Schengeni ruumis liikuvate inimeste isikut ning miks seda tehakse?\nEesti Lennundusseaduse § 468 (4) alusel, mis ütleb, et reisija õhusõiduki pardale minekul veendub õhusõiduki käitaja või tema esindaja reisija pardalemineku õigsuses, kontrollides reisija isikut tõendavat dokumenti ning pardakaarti.\nMul õnnestub Tallinna Lennujaama turvakontrolli väga harva läbida lisatoiminguteta: naerangi, et olen ilmselt pommirühma õppevahend. Levib arvamus, et kui sa oled blond (nagu mina), kontrollitakse sind tihemini. Kas on veel mingeid parameetreid, mille põhjal on võimalus lisakontrolli sattuda?\nTallinna lennujaamas ei ole kasutusel seadmeid, mis oskavad vahet teha reisija juuksevärvil, nahavärvil, sool, kehakaalul jne.\nPistelisse kontrolli valitakse juhuslikkuse põhimõttel. Valik on juhuslik ja ei ole mõjutatav julgestustöötaja või kolmandate isikute poolt.\nMida lennujaama turvakontrollis täpsemalt kontrollitakse?\nLõhkeaine jälgede avastamise seadmega kontrollitakse, kas isikul on olnud kokkupuudet- või isiku pagasis on lõhkeaine jälgi.\nKuna lõhkeaine vedamine käsipagasiga ei ole lubatud, siis veendutakse seadme abil, et isiku küljes ja pagasis ei ole keelatud ainet.\nMilline on turvakontrolli jõudlus? Kui palju inimesi päevas kontrollitakse?\nKuna lennundusjulgestus tegeleb ohu ennetamisega, mis tsiviillennundust ohustavad, siis on julgestusmeetme detailid tundlikud ja ei kuulu avaldamisele. Lennujaam ei avalikusta, kui paljud suunatakse pistelisse kontrolli.\nMille vastu reisijad kõige rohkem eksivad? Ehk mis tõmbab turvatöötajate ja -masinate tähelepanu?\nKeelatud esemete pagasisse jätmine. Näiteks ei jälgita vedelike vedamisele käsipagasis kehtestatud piiranguid ja ei valmistata ennast korrektselt ette pagasi läbivaatuseks.\nKäsipagasisse pakitakse vedelikumahutid, mis on suuremad kui 100 ml ja mille vedamine käsipagasis ei ole üldse lubatud. Samuti ei pakendata vedelikke, mille mahuti suurus on alla või kui 100 ml, 1-liitrisesse kilekotti.\nKuni 100 ml mahutite vedamine on lubatud, kuid neid tuleb julgestustöötajale esitleda ja kilekott peab olema õiges mõõdus ja korrektselt suletud.\nKas vastab tõele, et äsja kreemitatud või kosmeetikaga kokku puutunud nahk või esemed võivad anda valeinfot ja sattuda lõhkeainetesti? Miks?\nIlmselt mõtlete oma küsimusega, kas äsja kreemitatud kätelt lõhkeaine avastamise seadmega proovi võttes võib seade kuvada häire.\nÄsja kreemitatud kätelt lõhkeaine avastamise seadmega proovi võttes võib üksikuid häireid esineda. Kreemid sisaldavad glütseriini (glütserool), glütserooli kasutatakse nitroglütseriini tootmisel, mis omakorda on erinevate lõhkeainete komponent. Seade reageerib antud komponendile.\nÜldjuhul on glütseriini kogus aga kosmeetikas nii väike, et kontrolli käigus on võimalik selgelt tuvastada, mis seadme häire täpselt põhjustas ja sellest tulenevalt häire ka lahendada.\nLoe siit, kuidas seljatada lennuhirm\nEelmine artikkel30. novembril toimub neljas maakonnas politsei suur evakuatsiooniõppus\nJärgmine artikkel Kas tead, kellelt küsida luba, kui tahad paigaldada konna- või teopildiga liiklusmärke?\nAmserv alustab tegevust Toyota Gazoo Racing töökojas


9 loomade kohta käivat vana ja kulunud müüti, mida me endiselt usume - Lemmikloom\n9 loomade kohta käivat vana ja kulunud müüti, mida me endiselt usume\nOn nii mitmeid müüte, mida võtame täiesti iseenesest mõistetavalt. Neid on lapsest saadik meile pähe taotud ja me arvame, et nii ongi. Tegelikult on paljud neist täielik väljamõeldis. Vaatame kümmet levinumat müüti, mida vanaema meile ikka räägib, kuid mis üldse paika ei pea.\nHiirte lemmikmaiuseks on juust.\nMultifilmidest, seriaalisest ja erinevatest lasteraamatutest võib jääda mulje, et hiirte lemmikmaiuseks on juust. Nad on ühe juustutükikese nimel valmis lausa surema, kuid tegelikult eelistavad hiired söögiks hoopis midagi muud. Looduses sööb hiir taimede rohelisi osi, seemneid, viljateri ja putukaid.\nKoerad näevad must-valgelt.\n5 hiljaaegu lahenduse leidnud loomariigi mõistatust, millest olime siiani täiesti valesti aru saanud (3) 06.12.2017\nMÜÜT: 7 ellujäämismüüti, mis võivad looduses sinu elu hoopis ohtu seada (2) 21.09.2016\nOlenemata sellest, et koerte nägemismeelest ja -võimest on palju räägitud, siis levib rahva seas endiselt arvamus, et koerad näevad vaid must-valgelt. Koeraomanikud on teadlikumad, kuid paljud inimesed, kes lemmikloomadega igapäevaselt kokku ei puutu ja kel endal lemmikut ei ole, arvavad endiselt, et koerad näevad vaid must-valgelt. Tegelikult näevad koerad ka värve, lihtsalt pisut teistsugust värvispektrit kui inimesed.\nPullid reageerivad agressiivselt just punasele värvile.\nJust härjavõitluses kasutusel oleva punase riide tõttu on levinud arvamus, et pull reageerib agressiivselt punasele värvile. Tegelikult ei erista pull punast värvi ja reageerib agressiivselt hoopis tema nina ees toimuvatele äkilistele liigutustele. Punane värv on lihtsalt efektne. Matadoori mantel on sageli punast värvi hoopis sellepärast, et sealt vereplekid välja ei paistaks.\nJaanalinnud peidavad ohuolukorras pea liiva alla.\nKindlasti oled oma lapsepõlves seda ütlust kuulnud: "Selle asemel, et olukorrale vastu seista nagu täiskasvanu, peidad sa oma pea liiva alla nagu jaanalind!" Tegelikult ei peida jaanalind ohtu tajudes kunagi oma pead liiva alla. Sellises situatsioonis ta põgeneb.\nKameeleon vahetab värvi selleks, et ümbruskonda sulanduda.\nKameeleon on hämmastav loom, kes suudab oma värvi vahetada nii oskuslikult, et teda ei pruugigi ümbruskonnast eristada. Levinud arusaam, et kameeleon kasutab oma erakordset võimet vaid vaenlaste eest peitmiseks, ei vasta tõele. Kameeleon võib värvi muuta ka vastavalt meeleolule.\nMutid on täiesti pimedad.\nMutid, kes aednike nuhtluseks ilusale aiamurule oma mullahunnikuid kaevama kipuvad, ei ole tegelikult pimedad, kuigi paljud seda usuvad. Mutt on võimeline nägema, kuid nende silmanägemine on siiski üsna halb. Nad ei näe selgelt.\nLOE VEEL: Kuidas on osad loomad võimelised pilkases pimeduses nägema?\nKalad ei tee mitte ühtegi piiksu.\nAkvaariumikalade elu eemalt jälgides, tundub nagu see oleks vaikne ja harmooniline. Levinud arusaam, et kalad ei tee häält ning elavad vaikides, ei vasta tõele. Tegelikult suhtlevad kalad omavahel aktiivselt ning elu vee all võib võrrelda kui igapäevase saginaga suures loomafarmis.\nNinasarviku sarv on tugev, väljaulatuv luustunud moodustis.\nNinasarviku hinnaline sarv on tegelikult väga tugev "kest". See koosneb keratiinist, samast materjalist, mis meie juuksed ja küüned. Sarv ei ole seest õõnes ning ei ole kinnitunud ka tema koljuluu külge. Ninasarviku sarv kasvab kogu elu.\nLOE VEEL: 15 põnevat ja ebatavalist fakti ninasarvikute kohta\nOsad loomad jäävad talveunne sellepärast, et neil hakkab kargete ilmadega õues külm.\nLoomad, kes talveunne jäävad, ei ole tegelikult võimelised külmade ja kargete ilmadega vajalikku toitu leidma. Nad ei saa talvel hakkama, sest neil puudub nii toidu- kui ka veeressurss.\nPurustame müüdid: Kas koer ikka võib peremehe õhtusöögi ülejääke süüa? 6 levinud müüti...\nMiks koerad uluvad? Vaatame, mis teadlastel selle kohta öelda on\n3 PÕHJUST: Miks koerad ära kaovad?\nKODULEIDJA | pärslaselaadne Antonina leidis end ihuüksinda tänavalt – meel nukker ja pisar silmas õppis ta iseseisvalt toime tulema


Jõulud välismaal: Kas Põhja-Iirimaa on tõesti nii hull pommiauk kui arvatakse? Mismoodi seal jõule peetakse? - NAISTEKAS\nJõulud välismaal: Kas Põhja-Iirimaa on tõesti nii hull pommiauk kui arvatakse? Mismoodi seal jõule peetakse?\n25.detsember 2017 20:00\nAastaid tagasi Eestist ära kolinud Viivika Timmer ei läinud välismaale suur raha taga ajama. "Põhjuseks oli ikkagi uudishimu," kinnitab ta. "Mind on alati lummanud välisriigid ja inimesed, nende elu võõrsil ja võõrad kultuurid. Ja loomulikult enese proovilepanek, et kas saan mujal hakkama." Viivika on olnud Jaapanis ja Itaalias, reisinud Iirimaal, Saksamaal ning Rootsis, aga Põhja-Iirimaale jäi kohe algul kauemaks.\n“Elu teeb omad korrektuurid, leiad armastuse ja tekib tööelu, jääd endalegi märkamatult paikseks ja mingi hetk avastad, et on tekkinud kohustused ning uue elu ülesehitamine on nii loomulikult läinud.” Aeg liigub kiirelt ning ühtäkki avastas naine, et on endalegi üllatuseks juba 12 aastat Põhja-Iirimaal, mis kuulub Ühendkuningriigi valdusse, elanud.\nPõhja-Iirimaa on pommiauk!\nKui Viivika oli kaks aastat juba Põhja-Iirimaal elanud, jäi talle silma postitus trip.ee foorumis. Sealt luges ta küsimust, et kas keegi Põhja-Iirimaast ka midagi teab. Küsimusele oli vaid üks vastus: “Põhja-Iirimaa on pommiauk!”\n“Tõepoolest, selleks ajaks polnud ma siin veel ühtegi eestlast kohanud, otsisin küll igalt poolt, ent tulutult,” tõdeb Viivika. Juhtumisi komistas ta siiski ühe rahvuskaaslase otsa. “Siiamaani on meil oma väike eestlaste ringkond, läbi mitme tuttava keegi ikka kedagi teab.” Paar aastat tagasi olevat ametlikult Põhja-Iirimaal lausa 260 eestlast kokku loetud, ent omavahel suheldakse vähe ning ühiseid eestlastest tuttavaid saab kokku lugeda vaid kahe käe sõrmedel.\n“Põhja-Iirimaa pole kindlasti olnud unistuste paik, kuhu minna ja jääda, ent elu tegi omad korrektuurid. Tütar läks siin kooli, sai hea hariduse ja mina ei tahtnud enam edasi rännata,” selgitab Viivika. Mingi hetk otsustas julge ning särav naine, et aitab kohvrite otsas elamisest ning aeg on võtta parim sellest elust. “Olen läbinud mitmeid kursuseid ning omandanud kolledźis ettevalmistava kraadi graafika kommunikatsiooni ning raamatupidamise alal. Hetkel õpin juurde finantsjuhtimist.” Ka eestlaslik töörügamine pole heaoluriigis kadunud. “Töörabaja olen alati olnud, nii pole ka imestada, et hetkel on mul kaks töökohta: pool päevast kulub kohvikus, kus olen juba 10 aastat töötanud. Teise poole veedan kontoris arvutigraafikuna.” Paindlikkus, mõnus töökeskkond ning head suhted kolleegidega on põhjused, miks Viivika kahel töökohal juba aastaid püsivalt olnud on.\nAsju, mis Põhja-Iirimaal teisiti on, leidub. “Eestlasele on raske harjuda kohaliku tööharjumuse ning üleüldse ümbritsevasse suhtumisega,” arvab Viivika. “Tundub, et inimesed ei võta elu nii tõsiselt, samuti töökultuuri. Tänu tugevale sotsiaalsüsteemile on kõigil kindlam tunne: kui midagi peaks juhtuma, siis on alati olemas (kuning)riik, mis appi ruttab. Mind hämmastavad uudised, et paljud inimesed kõigest hoolimata siin vaesuses elavad,” tõdeb Viivika. Praktiliselt iga probleemi korral saad toetusi taodelda, mis pole küll suured, aga vaesusest aitavad välja. Välismaalasena leidis Viivika kiirelt töökoha, seega pole see võimatu kohalikelegi. Miinimumpalk pole küll üüratult suur, ent peale maksude ja üüri tasumist jääb siiski pisut alles ja selle eest saab rohkem osta, kui Eestis.\nPõhja-Iirimaa on kurikuulus aastakümneid kestnud probleemide ning konfliktidega, mille on põhjustanud usk. “See riik on lõhestunud, protestandid ja katoliikased, nende omavaheline sõdimine ja kokkupõrked, üksteise vihkamine. Kohati meenutab see mulle Nõukogude aega, kus eestlane ja venelane ei olnud just parimad sõbrad,” kirjeldab Viivika. “Vahe on selles, et siin on asi hulga teravam ning selle lõputu usulise vastuseisu tulemusel on tugevalt puudu haritusest, kultuurist, elust arusaamadest. Põhja-iirlased on väga ühes ja samas põhimõttes kinni. Erinevus on märgata nende seas, kes on ringi rännanud. Nendega rääkides on tunda, et nad mõistavad sind, kui võõrast paremini.”\nKa on õhus Brexit, mille kohta kuuleb iga päev midagi uudistest. “Jah, Brexit tekitab ebamäärast tunnet ning ebakindlust. Keegi ju ei tea, mis saama hakkab ning sisimas on kahtlane tunne, et peaks igaks asjaks valmis olema.” Plaan B kuskil kuklas tiksumas meenutab olukord Viivikale veidi Eesti iseseisvumist ja Eesti passide saamist, kus osadest said hallipassimehed ja teised said uhketeks siniste passide omanikeks.\nKüll aga on miski, mida üksi usk või poliitika ei riku. “Mulle tohutult meeldib siinne loodus ja minu eluunistus oli elada ookeani ääres. Nüüd ongi mul oma kodu ookeani vaatega ning järgmise aasta lubadus on omale paat soetada.”\nKoduigatuse ravim on Vikerraadio\nRohi on ikka rohelisem seal, kus meid ei ole. Mis Eestis kindlasti parem on? “Oh, issand! Lumi muidugi!” hüüatab Viivika. “Hiljutine lumesadu tegi mind väga rõõmsaks ning hästi kodune tunne oli.” Teised Viivika lumevaimustust siiski ei jaganud, arvati, et lumi on tore vaid siis, kui seda jõulukaardilt vaadata saab. “Loomulikult aastaajad. Vähem vihma. Kui keegi kirub, et Eestis sajab liiga palju, siis neile ütlen, et elage üks aasta siin ja siis näete, Eestis pole midagi viga!” Suveriietega pole Viivika sõnul Põhja-Iirimaal midagi teha. Isegi kohalikud käivad iga aasta soojal maal puhkamas, et oma päikesedoosi kätte saada. “Naljaga pooleks võib öelda, et iga aasta vahetatakse suvegarderoob välja, et uusi asju siis puhkusel kanda.” Vihm kimbutab ka neid, kel oma aiamaa. Nii kurdab Viivika omast kogemusest, et oma aia tomatitel on raske kasvada: päikest on vähe ja pideva vihma tõttu on taimedel ülevettimise oht. “Eestis on parem aiapidamisega tegeleda, sest päikest on rohkem. Ja ujumas saab käia. See aasta käisin siin suvel ujumas ja kohalikud vaatasid mind, nagu ma oleks mõistuse kaotanud!”\nPäikesevaene suvi ning lõputud vihmahood toovad kaasa koduigatsuse. Kohe iga päev. “Viimasel ajal tõesti nii tihti, ei tea, kas see on vanusest või millest,” mõtiskleb Viivika. “Enne olin noor ja kogu aeg oli huvitav ning tormasin ringi, avastasin elu. Nüüd aga olen taibanud, et tahan elult midagi muud, teadvustan, mis on tegelikult tähtis. Võõras riigis sa oled alati võõras, sul ei ole eriti mäletsusi, isegi peale 12 aastat on tunne, et ikka pole sa omaks võetud.”\nMida siis koduigatuse puhul teha? “Vikerraadio aitab,” naerab Viivika laginal selle peale. “Söögi alla ja söögi peale. Soovitan seda soojalt kõigile!” Siinsed kohalikud Inimesed on näilisest superviisakusest siiski pealiskaudsed. Oma emakeele kuulamine ja kasutamine trumpab üle igsuguse (võlts) viisakuse ja small talki. Vähemalt kaks korda aastas käib Viivika Eestis. “Kui saaks, käiks rohkem,” kurdab ta. “Probleemiks on kahe töö tõttu vaba aja leidmine ja puhkusegraafikute klapitamine. Kui lõpuks hakkad plaanima, siis avastadki, et kuus kuud on juba eelmisest külaskäigust möödas. Ka teeb lendamise Eestisse keeruliseks asjaolu, et otselende pole ja Dublini lennud Ryanairiga on hooajalised.” Õnneks on olemas eestlastest sõbrad, kellega iga päev suhelda saab. “Ülimeeldiv tunne, sest saab oma emakeeles suhelda!” õhkab Viivika.\nKaubandushullus jõuluajal ei sobi\nJõulud veedab Viivika koos teiste eestlastega Põhja-Iirimaal. “Kohalikke inimesi on ka pundis, nii teemegi väikese koosviibimise ja jõululõuna. Ka tütar tuleb külla.” Britilikke jõulutraditsioone Viivika üle võtnud ei ole. “Absoluutselt mitte, mulle see ei sobi!” teatab ta resoluutselt. Üldse algab jõulutrall siinkandis liialt vara. Näiteks avatakse Põhja-Iirimaa pealinnas Belfastis City Halli ees jõulturg ja ühes sellega toimub ka ametlik jõulutulede sisselülitamine, sel aastal toimus see 18ndal novembril. Kaunistused tekstiga “Merry Christmas Belfast” on üleval üle terve linna juba novemberi algul.\n“Ühiselt jõululaupäeva õhtul kingituste avamine on palju ilusam ja armsam ning seda kavatsen ka edaspidi teha. Kohalikel käib siin jõuluvana öösel läbi korstna ja jätab siis kingitused kuuse alla. Nii joostakse 25nda hommikul, pidźaama alles seljas lugematu arv kingitusi rabama ning kinkepabereid puruks rebima. Ühendkuningriikides pole tavatu isegi kaks kaunistuste all lookas jõulupuud omal kodus üles seada.”\nKohalikul jõululaual on kindlasti traditsiooniline jõulukalkun jõhvikakastmega. Siiski peavad paljud kalkuniliha liiga kuivaks, nii on taibukamad asendanud selle jõuluhane või kanapraega. Laualt ei puudu brüsseli kapsad, küpsetatud kartulid ja porgandid, väikesed vorstikesed, mis on peekonisse mässitud (inglise keeles kutsutakse neid põrsaid teki sees ehk “pigs in blankets”) ning kõike nauditakse rohke kastmega. Enne pidulikku õhtusööki valitakse omale partner, kellega siis paukkompvekki ehk “crackerit” avatakse. Seal tuleb välja müts, väike mänguasi ning ei puudu ka nail, mis on taotluslikult kohutav. Kõik ikka selleks, et pühademeeleolu laes oleks. 26.detsember on Ühendkuningriigis tuntud kui “Boxing day”. Ajalooline nimetus tuleb sellest, et teisel jõulupühal said teenijad oma pererahvalt kingituseks jõulukarbi, mida võidi siis oma perega jagama minna. Tänapäeval on “Boxing day” pere ja sõprade keskel veetmiseks vaba päev.\nViivika jõululaual on kindlasti hapukapsad porgandiga. “Kuna verivorsti on võimatu siinkandis saada, oleme teiste eestlastega avastanud, et tüüpiliseks Iiri hommikusöögiks tehtav “black pudding” meenutab vägagi verivortsi. Nii kõlbab see ideaalselt asendama kodumaist verivorsti ning ongi tõeline jõulutunne ning -maitse tagatud.”\nMÄRKSÕNAD eestlased välismaal jõuluaeg jõulud jõulupühad jõuluvana kingitused pühad sugulane


Eelinformatsioon esmaspäevaks 13. märtsiks - Riigikogu\nEelinformatsioon esmaspäevaks 13. märtsiks\n13.03.2006 / Eelinfo\nPeaminister Andrus Ansip vastab Riigikogu liikme Mihhail Lotmani arupärimisele nr 197 kontrollimata informatsiooni avaldamise kohta. Arupärija soovib välja selgitada peaministri motiive 02. veebruaril toimunud valitsuse pressikonverentsil, kus peaminister väidetavalt ütles, et sai informatsiooni Eestit tabanud ulatusliku keskkonnareostuse oletatava allika kohta oma sõbra käest. Arupärija soovib teada, kes on see salapärane sõber ja miks peaminister tuli avalikkuse ette informatsiooniga, mida ta ei olnud väidetavalt kontrollinud. Samuti soovib arupärija teada, miks ta ei küsinud seda informatsiooni oma ministri käest.\nPeaminister vastab ka Urmas Reinsalu arupärimisele nr 198 Vabariigi Valitsuse tööplaani täitmise kohta. Arupärija tunneb muret selle üle, et valitsus on esitanud Riigikogu menetlusse liiga vähe eelnõusid ega ole täitnud erinevate ministeeriumite haldusalas olevaid strateegilisi eesmärke. Sellest tulenevalt soovib arupärija saada valitsuse tööplaanide kohta täpsemaid selgitusi.\nPeaminister vastab ka Riigikogu liikmete Eiki Nestori, Jarno Lauri ja Kadi Pärnitsa arupärimisele nr 203 riigitöötajate palkade kohta. Arupärijad soovivad teada, miks valitsus ei ole midagi teinud riigiteenistujate palgaastmestiku korrastamiseks.\nPeaminister vastab samuti Riigikogu liikmete Urmas Reinsalu, Trivimi Velliste, Katrin Saksa, Imre Sooääre, Juhan Partsi, Peeter Tulviste, Aivar Õuna, Ken-Marti Vaheri, Indrek Raudse, Jarno Lauri, Mart Nuti, Mart Laari ja Tiit Niilo arupärimisele nr 204 Vabadussõja Võidu samba rajamise kohta Tallinna Vabaduse väljakule. Arupärijad tunnevad huvi, kuidas kavatseb valitsus ellu viia Riigikogu sellekohase ettepaneku Võidu samba rajamiseks ja milline on valitsuse koostöö selles osas Tallinna linnavalitsusega.\nSotsiaalminister Jaak Aab vastab Riigikogu liikmete Eiki Nestori ja Kadi Pärnitsa arupärimisele nr 195 tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse kohta. Arupärijad tunnevad huvi, miks töö- ja kutsehaiguskindlustus on seadusandlikult reguleerimata ning valitsus ei ole midagi teinud töötajate kindlustunde suurendamiseks. Samas on valitsus kohtulikele töövaidlustele riigilõivu kehtestamisega töötajate õiguskindlust väidetavalt veelgi halvendanud, leiavad arupärijad.\nSiseminister Kalle Laanet vastab Riigikogu liikmete Andres Herkeli, Tõnis Lukase, Mart Nuti ja Mart Laari arupärimisele nr 196 loode-Eestit tabanud õlireostuse kohta. Aurpärijad osutavad väitele, nagu oleks Eesti ametivõimud võimaldanud naftatanker Flawlessi omanikfirma esindajatel võtta Loode-Eestit tabanud naftareostuse proove hoolimata sellest, et käimas on kriminaalmenetlus reostuse tekitaja selgitamiseks. Arupärijad tunnevad huvi, kes see väide vastab tõele ja kes sellisel juhul niisuguse loa andis ning kuidas tagatakse, et need proovid ei jõua teiste reostuse tekitamises kahtlustatavate laevaomanike valdusesse.\nMajanduskomisjonis – Euroopa Parlamendi (EP) ja nõukogu üleujutuste hindamist ja ohjamist käsitleva direktiivi eelnõu, samuti keskkonnasõbralike transpordivahendite edendamist käsitleva direktiivi eelnõu arutelu arvamuse andmiseks Euroopa Liidu asjade komisjonile. Postiseaduse eelnõu (815 SE); ülemaailmse postiliidu 23. kongressi lõppaktide ratifitseerimise seaduse eelnõu (849 SE).\nRiigikaitsekomisjonis – punase risti nimetuse ja embleemi seaduse eelnõu (795 SE). Suursaadik Mart Helme ettekanne „Eesti julgeoleku võti, ajalugu ja tänapäev”.\n* Riigikogu ENPA delegatsiooni liige Sergei Ivanov osaleb (kuni 14.03) Pariisis ENPA õigusasjade ja inimõiguste komitee töös.


Vitamiinide kohta kilpnäärme haigustes - Hüpotüreoidism May\nKilpnäärmeks on endokriinsüsteemi organ, mis vastutab keha põhifunktsioonide eest.\nKilpnäärme funktsiooni häire võib põhjustada tõsiseid terviseprobleeme.\nSelleks, et säilitada kehahooldus normis, soovitavad eksperdid võtta kilpnäärme vitamiine, mille abil saavutatakse keha täisväärtuslik töö, hormonaalse seisundi regulaarne värskendamine ja nende mõju inimesele kehale reguleerimine.\nMillised vitamiinid ja mineraalid teevad kilpnäärme vajadust?\nA-vitamiin, mis siseneb kehasse piisavas koguses, aitab parandada rakkude kasvu ja normaliseerida proteiini sünteesi kilpnäärmes.\nSee tähendab, et see vitamiin täidab vahendaja tööd: see aitab käivitada proteiini retseptorite mehhanismi, mis võtavad aktiivset vormi ja hakkavad toimima koos kilpnäärme stimuleerivate hormoonidega.\nA-vitamiini leidub porgandites ja spinatis, samuti ravimpreparaatides - Aevit, Axeroftol.\nAinult A-vitamiini võtmine ei ole soovitatav, sest see imendub halvasti eraldi vormis.\nE-vitamiini vaegus põhjustab jood seeditavuse, mis on kilpnääre peamiseks mikroelemendiks.\nJoodi puudumine kehas viib sisesekretsioonisüsteemi patoloogiasse, nagu nohu, hüpotüreoidism jne.\nKuid enamik sellest vitamiinist võib leida õlist - oliividest, maisist jne\nD-vitamiini puudumine organismis leitakse endokriinse organi vähenenud funktsionaalsusega - hüpotüreoidism.\nSelle diagnoosi kinnitamiseks piisab labori asjakohase analüüsi edastamisest.\nD-vitamiini puudus on tavaliselt maastikus elavate inimeste ja meie riigi põhjapoolsetes piirkondades elavate inimeste jaoks.\nApteekides saate osta kalaõli, Alfa D3 ja teisi analooge.\nVitamiin B6 ja vitamiin B12 on B-vitamiini rühm, mis on vajalik kilpnäärme töö lõpuleviimiseks.\nVitamiin B6 avaldab positiivset mõju endokriinsüsteemile, osaleb aktiivselt ainevahetusprotsessides.\nSeda võib leida pähklitest, tsitrustest, kalast ja munadest.\nVitamiin B12 koos foolhappega on dopamiini allikas, bioloogiliselt aktiivne aine, mis suudab võidelda ebapiisava kilpnäärme aktiivsusega põhjustatud depressiooni vastu.\nMuide, B12-vitamiin talub suurepäraselt kuumtöötlust, kuid seda saab toorelt lihast ja veest suhtlemisel kergesti hävitada.\nHüpotüreoidismi korral on täheldatud joodi puudust - tõsine haigus, mille peamine sümptom on goiter.\nSelle tulemusena on inimese heaolu häiritud ja tema tervis kannatab: kardiovaskulaarsed, uriini-, luu-ja muud süsteemid.\nSelle vältimiseks piisab joogisoola lisamisest toidule.\nLisaks on joodatud soolaga soovitatav süüa mereande, pruunvetikas, kala ja mune.\nKuid pidage meeles, et toiduained ei ole piisavalt rikastatud joodiga, mistõttu igapäevase vajaduse täitmiseks peate iga päev sööma piisavalt toitu.\nRaseduse, rinnaga toitmise, laste ja noorukite aktiivse kasvu ja arengu ning menopausi ajal ei ole piisav ainult meresoola söömine.\nTe peate pöörama tähelepanu ravimitele, mis moodustavad lühikese aja jooksul joodi puuduse, näiteks: jodomariin.\nHüpotüreoidismi ja teiste endokriinse süsteemi patoloogiatega ravimite väljakirjutamine peaks olema arst.\nSee mikroelement on vastutav spetsiifiliste ensüümide sünteesi eest, mis vastutavad kilpnäärmehormoonide aktiivsuse eest.\nSelenum leitakse suures koguses küüslaugu, maksa, oad ja mais.\nSeleniumi ravimvalmistised on Complivit Selenium, Selenobel.\nSeleni puudumine organismis põhjustab organismi kaltsiumi puudumist, kuna see rikub selle imendumist, samuti kaadmiumi ja arseeni kogunemist - aineid, mis kahjustavad inimeste tervist.\nSelenumi liig põhjustab maksa ebanormaalset kasvu, konvulsioonse sündroomi arengut, on hüpotüreoidismil ohtlik, provotseerib nohu.\nSee mikroelement on vajalik endokriinsüsteemi täielikuks toimimiseks.\nSee stimuleerib kilpnääret ja kontrollib tiroksiini kogust seerumis.\nVase kogust kehas saab täiendada mereande, oad ja teravilja.\nStimuleerib immuunsüsteemi, samal ajal vähendades kilpnäärme kudede antikehade arvu, tõhus hüpotüreoidism ja see avaldab kasulikku mõju goiterile.\nTsink esineb kõrvalsaadustes, kanaäris, pagaripärm ja maapähklid.\nKilpnäärme haigused, mis on põhjustatud puudulikkusest või vastupidi, vitamiinide ja mikroelementide liigist organismis (hajurgeiter, hüpertüreoidism), tuleb korrigeerida.\nMultivitamiini võtmine on vajalik näärmete ennetamiseks ja raviks, näiteks: seedeelund ja hüpotüreoidism.\nApteegi riiulitel on esitatud piisav valik bioloogilisi toidu lisaaineid ja multivitamiini kompleksid.\nJoodi sisaldavate ravimite seas tuleks tähelepanu pöörata toidulisanditele, mis koosnevad täieliku vitamiinide nimekirjast, mille arv vastab soovitatud päevadoosile ühes tabletis.\nMikroelementide päevane annus ei pruugi olla sama lastele, täiskasvanutele ja rasedatele naistele - need arvud on tavaliselt erinevad.\nSeetõttu, valides multivitamiini, peate kaaluma, kes selle ravimi ja millise haigusega võtab.\nKilpnäärme jaoks on vitamiine\nKõik probleemid, mis on seotud kilpnäärme talitlushäirega, algavad inimkeha toitainete puudusega. Niipea, kui sisesekretsioonisüsteem nõrgeneb, halveneb tervislik seisund, mille tulemusena väheneb tõhusus, tekib kroonilise väsimuse tunne. Sel põhjusel on äärmiselt tähtis hea toitumine, tervisliku eluviisi säilitamine ja kilpnäärme vitamiinide kasutamine.\nVitamiinide täiendamine kilpnäärme jaoks\nKui inimese hormoonide süsteemi toimimisel tekib rünnak, hakkavad nad kõigepealt rääkima vitamiinide puudumisest. Kõige sagedamini esineb kilpnäärmehaige, kui puuduvad B12, D-rühma komponendid, hormonaalsed ained T3, T4. On teada, et vitamiini-mineraalsete ainete puudumine tuvastatakse tavaliselt siis, kui inimene läheb üle "üle kolmekümne" vanusegrupi. Sel põhjusel on oluline võtta vitamiinide kompleksid, mis sisaldavad selliseid elemente nagu:\nD-vitamiin, kaltsium. Neid soovitatakse koos kasutada nende kiire seeduvuse tõttu;\nrühma B vitamiinid, vask, seleen, mangaan.\nOluline on meeles pidada, et alkohoolsete jookide, kohvi, unerohtute, antibiootikumide tarbimine avaldab negatiivset mõju vitamiinide komponentide imendumisele. Sel põhjusel on oluline piirata nende kasutamist või hävitavate harjumuste, sõltuvuste täielikku loobumist, mitte proovida alates esimesest haiguspäevast võtta immuunsüsteemi hävitavaid ravimeid seestpoolt. Narkootikumide kasutamine nende elementidega, õigete toitude valimine võib inimese tervist paremaks muuta.\nInimorganismi jaoks oluliste hormoonide tootmise eest vastutava organisatsiooni toimimise taastamiseks piisab sellest, kui "toitma" seda teatud vitamiinidega.\nSelle elemendi põhifunktsioonid on järgmised:\nproteiini süntees kilpnääre;\nluude ja hammaste seisundi parandamine;\nvisuaalsete organite toimimise stimuleerimine;\nhoolitseda juuste, küünte, naha seisundi eest.\nRühma A sisaldavast vitamiinist koosnev aine on soovitatav kombineerida asjaoluga, et nad kuuluvad gruppi E. Need tugevdavad ja täiendavad üksteise mõju patsiendi kehale.\nB-rühma on palju vitamiine. Kilpnäärme normaalseks funktsioneerimiseks on B6, B12 väga vajalikud. Nende peamised ülesanded on:\nNeed elemendid, kui valesti valmistatud, kiiresti halvenevad ja seega kaotavad oma väärtuslikud omadused. Sel põhjusel soovitatakse omandada ja kasutada vitamiinide komplekseid, et nende ainete reservid kehas täiendada.\nD-vitamiini toime kilpnäärmele on suurepärane. Selle defitsiiti täheldatakse sellistes haigustes nagu hüpotüreoidism. Selle diagnoosi saamiseks on õigus ainult kvalifitseeritud spetsialistile. Kuid tervetel inimestel ei ole haruldane, et nad märgiksid selle aine puudust sügis-talvisel perioodil. Siis on vaja lisada tooteid, mis sisaldavad seda dieeti, multivitamiinide ostmiseks.\nTeises nimetatakse seda ainet "ilu elemendiks". Kuid vähesed inimesed teavad, et inimkeha on vaja mineraalide nagu joodi paremini samastada. Ülejäänud funktsioonid on:\ngeneetilise materjali ringluse parandamine;\nkroonilise väsimussündroomi puudumine;\nSamuti on oluline tagada, et organismis näidatud koostisosa ei oleks ülemäärane ning selenium puudub. Vastasel korral võib tekkida ka nohu ja hüpotüreoidism.\nKeha maavara varude uuendamine on sama tähtis kui vitamiini võtmine. Seepärast on vaja pöörata tähelepanu nendele ja muudele komponentidele mõeldud toiduainetele ja vitamiinipreparaatidele.\nÜks tähtsamaid elemente, mida kilpnääre vajab. On juhtumeid, kui selle puudujääki saab kergesti kõrvaldada toitumise muutumisega, kuid on inimesi, kelle jaoks seda ei piisa. Need hõlmavad järgmist:\nSellistel juhtudel on soovitatav võtta multivitamiine, mis sisaldavad nimetatud mineraali.\nSelle mineraalide peamine ülesanne on osalemine ensümaatiliste protsesside käigus. Loodusliku päritolu toiduainetest leitakse kõige sagedamini ravimpreparaate.\nElement on vajalik mitte ainult kilpnäärme normaalseks toimimiseks. See on kehas oluline, kuna see tagab hapnikurelementide kiire transportimise elunditesse ja kudedesse. Sel põhjusel on oluline pidevalt süüa toitu, mis seda sisaldavad. Siiski on tähtis jälgida raua kogust inimkehas, kuna vitamiinide mineraalsete ainete liig võib põhjustada hüpertüreoidismi.\nTooted, mis toetavad kilpnääre toimimist\nProbleemid määratud organi töös on seotud teatud sümptomitega. Need, mis iseloomustavad hüpertüreoidismi, hõlmavad järgmist:\nmenstruatsiooni voolamise katkestused;\nkehatemperatuuri päevane tõus;\nKui isikul on hüpotüreoidism, täheldatakse järgmisi sümptomaatilisi manifestatsioone:\nnõrkuse tunne, elujõulisuse puudumine;\nrohke juuste väljalangemine, kuiv nahk;\nei soovi süüa.\nKui teil on vähemalt mõned sümptomid, peaksite sisaldama selliseid toiduaineid nagu:\nmerikarbi, mereannid, "želee", feijocha, tomatid, redis, peet - hoolitseme keha rikastamisega joodiga;\nteravili, rukkijahu küpsetatud leib, punane liha, kala, banaanid, avokaadod, oad, mandlid, maapähklid, tsitrusviljad, puuviljakoored ja sibulad - rikastavad keha vaske, seleeni, rauda, vitamiine A, E, D;\npähklipuud, kreeka pähklid - täita inimese keha koos E-vitamiiniga\nKui dieedi reguleerimisel ei kao kilpnääre häired, mis on iseloomulikud haigusnähtudele, pöörduge spetsialisti poole. Ta viib läbi uuringu, mis hõlmab ka teatud katseid, ja seejärel märkida, milliseid ravimeid võtta, et normaliseerida organismi ühe tähtsama organi tööd.\nPraegu müüvad apteegid kilpnäärme toimimiseks piisava hulga vahendeid. Mõned neist on mõeldud neile, kes on 60-aastased vanusegrupis, teised sobivad paremini meeste ja naiste, laste jaoks. Ja veel, ei ole nii raske koostada nimekirja nendest ravimitest, mida peetakse selles valdkonnas kõige paremaks. Joodi abil kasutatakse järgmisi vahendeid:\nNende tegevus on peamiselt suunatud joodiosakeste reservide täiustamisele organismis. Reetinooli sisaldavate ravimite hulka kuuluvad näiteks:\nRaua sisaldavad vitamiinikompleksid, mis toetavad näidustatud organi normaalset toimet, on:\nNeed ravimid kuuluvad vitamiinide kompleksidesse. Siiski on juhtumeid, kui inimene vajab olukorra normaliseerimiseks ravimeid. Sel põhjusel on äärmiselt oluline külastada arsti, testida, kuidas see aitab organismil haigusega toime tulla. Enesehooldus on rangelt keelatud, kuna see võib põhjustada negatiivseid tagajärgi.\nKilpnäärme eest vastutab joodi ladustamine (akumuleerimine) inimkehas ja joodi sisaldavate hormoonide tootmine. Selle tagajärjel säilib keha normaalne toimimine.


Casabella » . » Firmast\nSlaavi juustest juuksepikendused\nRacoon Xtend juuksepikenduse hooldusvahendid\nRacoon juuksepikenduste koolitus\nSalkhaaval kinnitatavate juuksepikenduste koolitus\nRacoon juuksepikenduse koolitus\nBALMAIN HAIR Catwalk Ponytail\nKäsitsi valmistatud parukad, juukseproteesid\nNaturaalsetest juustest parukad, Ellen Wille\nTeenused ja Kaubad\nClip In juuksepikendused\nHg Polishen ravilõikus\nNarva maantee 22 Tallinn\nAvatud: E-R 10-19 L 11-16\nTel: (+372) 661 5888\nCasabella Juuksestuudio Tartu\nVanemuise 8, Tartu (Selene salong)\nTel: 56 957322\nOÜ Casabella tegutseb alates 1994 aastast.Casabella Juuksestuudio on ametlik firmade Revlon Tressallure, Racoon, Ellen WiIle, Raquel Welsh, Jessica Simpson Collection, Arcos, Hairsupport ja Knotty Boy maaletooja Eestis.\nAlates 2001. aastast pakume Inglise firma Racoon juuksepikendussüsteemi. Racoon juuksepikendus süsteem omab rahvusvahelist ISO 9001 kvaliteedi serdifikaati,ning on heaks kiidetud Briti Tihatoloogia seltsi poolt. Racoon juuksepikendus süsteem on kõige turavalisem juuksepikendus süsteem maailmas. Pakume ka kvaliteetseid slaavi juuksepikendusi.\nCasabella on suurima valikuga parukasalong Eestis. Siit leiate kvaliteetseid parukaid igapäevaseks kandmiseks nii naistele ,meestele kui ka lastele.Meie salongis valmistatakse parukaid ka eritellimusel.Kõik eritellimusel valmistatud parukad on tehtud kõrgekvaliteetsetest Euroopa juustest. Meie salongis on ka privaatne kabinet, kus parukameister aitab parukat valida ja vajadusel paruka soengut korrigeerida.\nKliendi usaldus on meie jaoks oluline, seepärast püüame pakkuda parimat kvaliteeti nii töös kui vahendite osas.\nCasabella salongis töötavad diplomeeritud juuksurid, ja parukategijad, kes lisaks oma põhierialale on saanud eriväljaõppe USA-s, Inglismaal, Saksamaal ja Rootsis.\nMeie salongis valitseb sõbralik ja loominguline õhkkond.\nMeie salongis saab kasutada WIFI-t\nNB! Klientidele võimaldame tasuta parkimist ette helistamisel 661 5888\nAsume Tallinnas, Narva mnt 22\nNüüd on meie salongis võimalik saada juuksepikendusi, parukaid, soengulisandeid, juuksuriteenuseid ja koolitust järelmaksuga ning ilma lepingutasuta.\nTeenust pakub Holm Pank. Täpsemate tingimustega tutvumiseks vajutage pildile


Kuidas saada kasu nafta hinna tõusust? - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nKuidas saada kasu nafta hinna tõusust?\nMillise tegevusalaga ettevõtted võiksid nafta hinna tõusust kasu lõigata? Milliseid aktsiate väärtus võiks kõige rohkem kasvad nafta hinna tõusu tõttu?\nArvatavasti naftaga seotud ettevõtted oleksidki kõige parem valik. Kogu energia sektor peaks sellest kasu lõikama, et siis elekter ja gaas samuti.\nnaiteks osta Mazeiku Nafta )\nPrognoositakse ,et Lukoil võib omandada Yukose osaluse Mazeiku Nafta-s tänu selle arvan et hind kruvib lähima 2 kuu jooksul päris kõrgele. ( oman Mazeiku Nafta aktsiaid)\nFakt, et selline küsimus alles nüüd LHV foorumis esile kerkib, peaks hoitavaks märgiks olema.\nVanasti peeti ikka seda hoiatavaks märgiks kui juba taksojuhid asjast rääkisid... Nii et peaks rohkem taksoga sõitma, kui taksojuhid ka juba bensu hinna tõusust räägivad, vot siis tuleks kõik naftafirmad maha myya ja hunnikus put'e osta.\nHetkel bensiini aktsiis 4,5 krooni ja diislikütusel 3,84 krooni liitrilt.\nEestis tarbitakse ligi 400 miljonit liitrit bensiini ja sama palju diislikütust aastas.\nNeste Eesti AS kasum:\nNäitaja 2003 2004 (mln kr)\nKäive 998 1272\nPuhaskasum 69,5 46,2\n2004 käive 1700 ja kasum 17 miljonit.\n35 dollarilise barreli hinna juures saab sellele teemale jälle tagasi vaadates mõnusalt muheleda. "olid ajad" ja 100 dollari juures on sama jutt, mine võta kinni.\nOskad öelda ,kuidas on võimalik D 0,262 muuta euronormidele vastavaks diisliks ?\nMis on Mazeiku Nafta sümbol?\nMa˛eikiu Nafta (MNF1L)\nMõttelend tuli pähe.\nHiljuti langetati valitsustevaheline otsus lasta naftaresrvidest turule suur hulk naftat hindade stabiliseerimiseks kuni orkaanijärgne tootmine on taastunud. See stabiliseeris mõneti hinda.\nViimaste uudiste kohaselt on paljud tootjad hakanud jälle asja käima saama. Ehk siis siit järgmine mõte - mingil hetkel peavad reserve tuulutanud valitsused hakkama taas naftareserve kokku ostma. Mida see praegustes tingimustes nafta hinnale teeb...\nKiire küsimus naftaspetsialistidele:\nKas dollari nõrgenemine euro suhtes on Neste kasumile kasulik või kahjulik?\nSama küsimus Mazeikiu Nafta kohta\nKuna traditsiooniliselt on Neste ostnud oma toorme Vene turult (dollarites) ning müünud oma tooteid Euroopas (euros), seega mida rohkem dollareid ühe euro eest saab, seda olema peaks (on see nüüd nõrgenemine või kallinemine?).\nKui naftat ostetakse dollarites ja dollar nõrgeneb, siis nõrgeneb ka samavõrra nafta hind. Nii, et Nestele peaks kasulik olema, kuna saab odavamalt tooraine kätte.\npikas perspektiivis ei saa nafta hinna tõusust keegi kasu. kui nafta hind lakke tõuseb (loe: nafta otsa saab), ei suuda (loe: saa) seda keegi tarbida ja kogu kaasaegne majandusmudel vajub kolinal kokku. sellises maailmas ei tahaks elada ei rikka ega vaesena.\ninvestorid võiksid oma rahakotiga hääletada ja naftasektori asemel panustada alternatiivenergiatele.


Uus geograafia välistab mis tahes eluvormide välistamise — Sirp\nUus geograafia välistab mis tahes eluvormide välistamise\nHayden Lorimer: ELi teaduse ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ dokumente lugedes tuleb kõvasti silmi kissitada, et näha valgust.\nGlasgow ülikooli kultuurigeograafia professor Hayden Lorimer.\nHayden Lorimer on Glasgow ülikooli kultuurigeograafia professor. Lorimeri peamine uurimishuvi on geograafia sotsiaalne ja ideeline ajalugu, mida kitsamalt annab lahterdada maastiku, looduse, välitööde, mälu, mobiilsuse ja biograafia alla. Hayden Lorimer esineb 23. aprillil kultuuriteooria tippkeskuse kevadkonverentsil, kõneldes kohaspetsiifilistest kultuuriteooriatest.\nTraditsiooniliselt peetakse geograafiat, eriti Eestis, loodusteaduste haruks. Kuidas aitab geograafia kaasa kultuuri mõistmisele?\nHayden Lorimer: Minu arvates on geograafia inimestevaheliste suhtevõrgustike sasipundar, mis annab paikadele ja maastikele tekstuuri. Geograafiline teadlikkus on seega vahend, millega seletada meie assotsiatsioonipõhist maailma, mille moodustavad seoste ja lummuse, võõrandumise ja võõrdumuse, võimu ja eelarvamuste vormid. Ometi ei vii suhtevõrgustiku piiritlemine üksnes inimestevahelise suhtlusega kuigi kaugele. Geograafia peaks olema kõikehõlmav uurimisvaldkond, mille toimimise aluseks on liikide paljususe eetika ja liikidevaheline eetika ning mis tunnistab nii taimede ja loomade kui ka bakterite ja biokeemiliste protsesside omavahelist kooslust. Kui püüame välistada välistamise enda, nihutab selline arusaam geograafiast kosmopoliitsuse filosoofilise ideaali piire.\nTeadusliku termini „suhete ökoloogia“ omaksvõtmisest on kahekordselt kasu, sest see aitab meil suhtuda kahtlevalt kitsastesse raamidesse, millesse, olgu siis loodusteaduslikuna või koos inimnähtustega, geograafiat suruda püütakse. Mis juhtub, kui püüame tunnetada sotsiaalseid moodustisi, millest võrsuvad kõikvõimalikud atmosfäärid, kultuurid, ökosüsteemid, taristud, topograafia, mobiilsus, geoloogia, logistika ja kliima? Kas seda saab teha, allumata tavapärasele piiri tõmbamise harjumusele, selleks et lahterdada ja eraldada? Kas see on esimene samm uue lähenemise poole, kui oleme silmitsi XXI sajandi oluliste sotsiaalsete ja keskkonnaalaste väljakutsetega?\nSelle intellektuaalse traditsiooni mõni vaatenurk on, muide, ka Baltimaadega seotud. Pean siin esmalt silmas läti geograafi Edmunds Bunkšet („Geograafia ja elamise kunst“, Varrak, 2012 – toim), kes näitab, kuidas materiaalsed maastikud, mille keskel me elame, väljendavad meie sügavalt subjektiivseid ja fantaasiarikkaid sisemaastikke. Teisena meenuvad mulle Jakob von Uexkülli uuendusmeelsed mõtted, mis on, kui neid lugeda, endiselt värsked ja elujõulised, kuigi on ilmunud seitsekümmend viis aastat tagasi. Uexküll ärgitab meid tegema pealtnäha mõeldamatut: ühendama omavahel bioloogilised „tugevad faktid“ ja kultuurilised tajumuljed. Tema omailmateooria võimaldab kõikvõimalikele biosotsiaalsetele organismidele omistada tähenduslikku eluilma. Ka neile, kelle me liigagi kergekäeliselt määrame madalamate eluvormide hulka. Uexkülli heatahtlik suhtumine kõigi olendite loovusse on andnud panuse keskkonnaeetika kujunemisse ning sunnib meid küsima, mida veel võiks kultuur, see suur, kõikehaarav mõiste, hõlmata.\nKultuuriuurija töö on nii mõneski mõttes personaalne. Kuidas näitlikustab teie elukäik ja karjäär geograafia eripära ning kuidas on see seotud rahvusvahelise geograafia teooria arenguga?\nTunnistan ausalt, et mul on aina raskem hoida end lahus sellest, mida ma nimetan geograafiliseks kirjutuseks. Osaliselt peegeldub see viisis, kuidas ma eelistan oma uurimistööd stiliseerida, mu kiindumuses siirasse kirjutusviisi. Lugejatel on muidugi võimalus välja kujundada oma arvamus sellisest isiklikust, mõnikord isegi pihtimuslikust lähenemisest ja sellest, kui hästi ja kompleksselt suudan edasi anda eri maailmade ja kultuuride kokkupuuteid. Esimeses isikus või loo jutustamise laadis kirjutades ei ole minu eesmärk vajuda mingisse solipsistlikku vaadake-mind-mõtteharjutusse. Pigem soovin omandada meisterlikku kirjutamisviisi, mis minu meelest annab tõetruuna edasi saadud kogemust, kui asutakse keset sündmust või püütakse mõnd paika või maastikku sõnadega kujutada. Et seda saavutada, tuleb mõelda kirjanduse vahenditele – žanr, narratiiv, keel, kirjutamismaneer –, aga seni on see geograafide seas üpris vähe levinud. Õigupoolest olengi pikkamisi jõudnud tõdemuseni, et mulle sobib iseteadlikum, loominguline geograafilise kirjutuse viis. Klassikalises akadeemilises stiilis on mul alati olnud märksa raskem töötada. See tõde on alati, nii koolis kui ka ülikoolis, minu lugemisvalikutes ja kirjutamiseelistustes peidus olnud.\nOmaenda teadustöö uurimisvahendiks olek pakub veel muidki lisaväärtusi, muu hulgas võimalust osavalt ühendada kultuuriteooriat ja loomingulist tegevust. Näiteks minu püüet paremini selgitada meelteelu ja mõista liikuvat eluviisi on juhtinud pikamaajooksu kogemus – see harrastus on mul juba lapsepõlvest ja annab rütmi mu igapäevaelule. Neil päevil asun kirjutama raamatut jooksmisest, milles ühendan reisikirjad ja maastikukirjutuse, memuaarid ja kultuurireportaaži. Väljenduse on leidnud ka mu jätkuv huvi „looduse kultuuride“ vastu. Olen BBCle kirjutanud raadiosaateid ja neis ka esinenud, jutustanud lugusid sellest, kuidas inimelu põimub meeldejäävalt loomade, näiteks põhjapõtrade, hüljeste ja lindude, eluga.\nEuroopa Liidu kodanike tegemisi mõjutavad sellised nähtused nagu innovatsioon ja majanduskasv. Kuhupoole võivad need kallutada kultuurilisi protsesse?\nOn vaja tähele panna, milliseid sõnu me kasutame või otsustame mitte kasutada, sest sõnade taga on suured struktureerivad tähendussüsteemid. Meeleavaldused ja edumeelne sekkumine ei pea aset leidma ainult linnaväljakul. Selsamal eesmärgil võib kasutada ka sõnu. See on muidugi juba pikka aega kehtinud akadeemiline põhimõte ja südamelähedane käitumisreeglistik. Sedasorti retoorilist või kriitilist taktikat saab kindlasti rakendada ka riikideülese eurokeele, eelarveperioodide ja teemaprogrammide puhul. Saan aru, et kultuuriuurijal võib olla keeruline selliseid termineid nagu „majanduskasv“ või „innovatsioon“ endale mõistetavaks kohaldada. ELi teaduse ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ dokumente lugedes tuleb kõvasti silmi kissitada, et näha valgust. Teisalt on need institutsioonide raamistikud mõnikord paindlikumad, kui esmapilgul paistab. Vahetevahel osutub vajalikuks ja võimalikuks hiilida mööda sõnadest, mis on uute kultuuriliste algatuste ja kultuuriuurimise rahastamise üle domineerima hakanud.\nÜhendkuningriigi akadeemilise uurimistegevuse hetkeseisu kohta ütleksin, et olukorda võib kirjeldada äärmiselt dünaamilisena. Osa hiljuti algatatud muudatustest on head, teised aga tekitavad ohutunnet. Kõigepealt tuleb selguse huvides rõhutada, et suures osas tehakse Briti ülikoolides teadustööd endistviisi täiesti sõltumatult: ise saab valida uurimisteema, kontseptuaalse raamistu, rakendatava metodoloogia, kirjutamisstiili ja lõpuks ka väljaande, kus oma tulemused avaldada. Mul on väga vedanud, sest olen saanud tegeleda täpselt sellega, mis mind huvitab, ja sellisel viisil, nagu soovin. Enamik akadeemilistest töötajatest peab sellist olukorda traditsiooniliseks intellektuaalseks vabaduseks, kuid üha enam ärikorporatsiooni meenutavas XXI sajandi ülikoolis tegutseb jõuliselt ka uusbürokraatlik teaduskorraldajate seisus, kes sellist vabadust ei taha tunnistada. Teaduskorraldajate tähelepanematus uurijate huvide vastu viib välja kas või selleni, et mõni projekt eelistatakse teostada silma alt eemal ilma kasutu järelevalve ja kontrollita.\nTeiseks, ja siinkohal on vasturääkivus täiesti tahtlik, juhivad akadeemilise uurimistöö vormi, eesmärke ja praktikat üha enam väljastpoolt paika pandud prioriteedid. Teadustöö mõju hindamine teadusvälises maailmas on olnud Briti teadustöö kvaliteedihindamise raamprogrammi (Research Excellence Framework, REF – toim) osa. Selleks et näidata oma teadustöö kaalukust, pidi iga osakond, näiteks meie geograafia ja maateaduste instituut, oma REFi esildisega esitama toimiku koos lisamaterjaliga tõendamaks, et uurimuslik sekkumine või uurimistulemused on kaasa toonud „käitumuslikke muutusi“. Need muutused võivad olla ühiskondlikud, majanduslikud või teaduslikud. REFi aruande tulemused määravad, millises mahus ülikoolid ja nende osakonnad valitsuselt järgmisel viiel aastal otserahastusena eelarve saavad. Võite isegi ette kujutada, et paljude staažikate teaduskorraldajate valdav mõttesuund on tehtavale uurimistööle maksimaalse mõju kavandamine. On oht, et tekib ülikooli tööstuskompleks, kus mõju mõõdetakse teadusmeetriliselt, võtmata arvesse muutuste tähenduslikkust. Missugune teadlane ei tahaks oma teadustööga maailmas midagi muuta? Vastus on: mitte keegi neist.\nKolmandaks kahaneb pidevalt Ühendkuningriigi teadusnõukogude jagatav rahastus, mis sõltub valitsuse vastavast eelarvereast, mida kokkuhoiupoliitika on kõvasti kärpinud ja mistõttu asutuste juhid ergutavad teadlasi ELi rahastamisprogrammidest projekte taotlema. Kõige äärmuslikumal moel tähendab selline poliitika, et teadlased kulutavad aina rohkem oma ajast granditaotluste kirjutamisele, ja ainult väikest osa taotlustest saadab edu. Osalt on taotluste vähene edu tingitud tõsiasjast, et ka kõik teised võistlevad sama rahapoti nimel! Olen kindel, et ka Eestis, kõigis Euroopa ülikoolides ei ole säärane probleem enam uudiseks.\nTõlkinud Mirjam Parve ja Monika Tasa


Magusalt rammus karamellikook – Vero's kitchen\nMagusalt rammus karamellikook\nin\tMagus\ton\t 27. mai 2019\t 27. mai 2019\nSeekord sai magusaisu peletamiseks valmistatud üks tõeline kaloripomm. Kuid nagu taoliste kookidega ikka on, piisas selleks vaid ühest tükikesest! Kook on kreemja täidise ja krõbeda küpsisepõhjaga, boonuseks on sisse peidetud iirisekomme, mida kasutasin ka kaunistuseks koogi kattena. Kes soovib tasakaalustamiseks midagi värsket lisada, soovitan kattena kasutada hoopis marju.\nEttevalmistusaeg20 minutitAeg kokku20 minutit\n150 g šokolaadiküpsiseid (eelistatult Selga)\n600 g kohupiimakreemi (võib asendada ka toorjuustuga, sel juhul želatiini kogust vähendada)\n2 pakki Jaani kondenspiimakaramelli (380 g)\nKoogipõhja valmistamiseks purusta küpsised ja sega sulatatud võiga. Soovi korral jäta üks küpsis koogile kaunistuseks. Suru 20 cm läbimõõduga koogivormi põhja ning hoia seda täidise valmistamise ajal külmikus.\nSeejärel pane želatiin vähese veega paisuma (1 spl želatiini jaoks kasuta 4 spl külma vett). Sega kohupiimakreem kondenspiimakaramelliga ühtlaseks. Tükelda vahepeal ka iirisekommid, mis viimasena täidisesse lisada (jäta osa tükeldatud kommidest kaunistuseks).\nSulata želatiin vesivannil, lisa vähehaaval täidisesse samal ajal täidist hoolikalt segades, et želatiin tükki ei läheks. Viimasena sega sisse tükeldatud iirisekommid, vala täidis koogipõhjale ja aseta külmikusse järgmise hommikuni tarduma (kui valmistad koogi hommikul, saab seda serveerida juba õhtul). Kaunista kook vastavalt maitsele, kas värskete marjadega magususe tasakaalustamiseks või purustatud küpsiste ja tükeldatud iiristega.\n← Moonikeeks sidruniglasuuriga\nKülluslik brownie kook →\nKülluslik brownie kook


Kristiina Kalberg: Kannatan kriitikat, kui see tuleb TARKADELT! |\n05 May, 2013 by Kristiina Kalberg\nOHMYGOSSIP – Kriitika, kui see tuleb inimestelt, kes teavad mida nad räägivad, on alati oodatud! Tarkade inimeste kriitika ja nõuandmised aitavad kaasa paksema naha kasvatamisel ja on kui suur õppetud sellest, et alati on võimalik õppida ja muutuda. Kuid lollide inimeste kriitika võiks olematu olla. Sellest pole miskit tolku, ajab vaid närvi ja kõik!\nMulle on palju kordi üteldud, et ma ei kannata absoluutselt kriitikat! Ei, see ei ole tõsi! Kui mind julgeb maha teha ja kritiseerida inimene, kes on mats ja ei saa asjadest mõhkugi aru, heh… loomulikult tahaks suu kinni panna sellisel ja ajab pingesse. Olgem ausad, kui kriitika on asjakohane ja ei ole asjatu lahminime, aga palun, laske tulla. Ma olen avatud absoluutselt ja üritan sellest midagi õppida.\nOn inimesi, kes lihtsalt istuvad silmad ekraanil ja otsivad igas liigutuses VIGU! Kinnised, mõtetud ja absoluutselt kahepalgelised inimesed. Nad on sinu ees kui imelised inimesed, keda peaksid ka enda heaks tuttavaks, kuid nii kui selja keerad, siis mõtlevad sinu kohta absoluutselt igasugust jama välja. Tooks enda kohta ühe näite “Kristiinal ei ole tegelikult midagi ja ta käib poodide kabiinides ennast riietega pildistamas!”. Kas ma olen ainuke, kellel tuleb isu suur kõhutäis naerda?\nJah… vot see ongi see, miks ma iga kord vastu hakkan rääkima, sest ma ei luba enda kohta lihtsalt sellist totaalselt prahti kellegil kirjutada. Asi ei ole otseselt selles kriitikas …asi on neis, kes midagi ütelda julgevad… Kõik sellised inimesed ajavad mind marru ja ma tahaks neilt küsida: MIKS? Mis paneb selliseid asju tegema? Minge tööle, tehke lapsi või niisama suguelu! GET A LIFE! Tegelege muuga kui teiste mustamisega ja võtke silmadelt klapid maha! Maailmas on palju muud kui teiste inimeste elu elamine. Ehk on aeg ennast avastada? Ravige oma “Haigust”!\nMa ise oled seda tüüpi inimene, et kritiseerin (kui seda nii saab nimetada) kui arvan, et inimene võiks sellest midagi “saada” ka. Ma ei ütle midagi kellegi solvamise eesmärgil! Kui mulle ei meeldi, hoian suu kinni. Mida see inimene peale hakkaks minu arvamusega temast? Mitte midagi! Pigem solgiks vaid vett ja tekitaks ajuvaba draamat. (Kuid ikka kipuvad inimesed mind valesti mõistma, ja draama tuleb ANYWAY!!! )\nKallid inimesed, vahel on targem suu kinni hoida. Pole vaja kõike mis sülg suhu toob, välja sülitada. Elagem ja laskem elada, lastes teha inimestel seda, mis neile meeldib ja südamelähedane on! Pole vaja ju kogu aeg kive kodaratesse visata või proovida neil kes head soovivad tuju ja mainet rikkuda!\nKuna mul täitus uus aastaring, võtsin ma endale ka uue MOTO: Otsi julgust olla üle kritiseerijatest, parastajatest, kriitikast. Ole tugevam! Proovin olla tugevam nende nimel, kes minu tegemistest tõesti hoolivad.\nKõike kaunist ja järgmise korrani!


Merehätta sattunud Norra kruiisilaev jõudis lõpuks sadamasse, inimesed kirjeldasid, et tunne oli nagu Titanicul - Lõunaeestlane\nEile, laupäeval, 23. märtsil Norra rannikul merehätta sattunud kruiisilaev Viking Sky jõudis täna pealelõunal lõpuks Molde sadamasse.\nLaevalt maha tulnud inimesed kirjeldasid, et tunne laeval oli sama jube nagu Titanicul.\nInimesed kirjeldasid, kuidas inimesed laevas koos mööbli ja muude asjadega ringi veeresid. Vaatepilt oli šokeeriv. Vaatamata hirmsale olukorrale jäid inimesed laevas rahulikuks ja see oli tänu laeva meeskonnale, vahendab VG.\nInimesed istusid laeva restoranis, kui järsku lõi laine puruks välisukse ja vesi tungis laeva. Näha olid inimeste käed, kalad, vesi ja söögilauad – umbes selline vaatepilt nagu Titanicu piltidelt. Inimesed olid üksteise otsas.\nIgal pool oli kuulda klaasi klirinat. Inimestel oli tunne, et nüüd on lõpp käes. Inimesed kiitsid Norra päästetöötajaid, kes tegutsesid väga professionaalselt.\nInimesed pandi ootama suurtesse ruumidesse, laeva kinno ja restorani. Paljud lähedased inimesed olid üksteisest eraldatud ja ei teadnud, mis teistest on saanud. Laeva aknast välja vaadates oli näha ainult vett.\nSigurd Mjelve on Twitter\nViking sky https://t.co/IdtMPkxRpU


Juhendatud koduõpe – Ole muutus, mida oled oodanud :)\nSelle aasta juhendatud koduõppe tähtsamad kuupäevad siin.\nTeeme koostööd Tartu Luterliku Peetri Kooliga, kus asutasime 2017.a koduõppeosakonna.\nVanema soovil koduõppes vastutab ja korraldab õppe perekond, järgides riiklikku õppekava. Loomulikult on aktsepteeritud erinevad usulised vms tõekspidamised, mida perekond kasvatuses ja õppes oluliseks peab (eeldame, et see on vastastikune st ei minda vastuollu kooli väärtustega).\nKoduõppel saab olla meie koolis olenemata asukohast, kokkuvõtvad hindamised e arenguvestlused toimuvad kaks korda aastas ja erandkorras võimalik osaleda veebikeskkonnast.\nNii A-kui B-võõrkeele valiku saab teha pere.\nTLPK koduõppeosakonnas saab valida kahe võimaluse vahel:\n1) koduõpe vanema läbiviimisel (tasuta);\n2) juhendatud koduõpe (alates 60.- kuus; sama pere iga järgnev koduõppija soodustus 50%).\nMis on juhendatud koduõpe?\n2020.a täiustasime oma juhendatud koduõppe teenust ja sündis VÕK –\nV nagu veebipõhine, Õ nagu õppeprogramm ja K nagu koduõppijale.\nTartu Luterliku Peetri Kooli (TLPK) koduõppeosakonna kogemused õppimist toetava tehnoloogia kasutamisel on olnud julgustavad. 2019/20 õa piloteerisime veebipõhist õppeprogrammi Seesaw keskkonnas (vaata näiteid siit) ja 2020/21 õa lisasime programmi videokõned juhendajaga – sündis VÕK. VÕK on veebipõhine õppeprogramm 4.-9. klassis käivale koduõppijale, kes on TLPK nimekirjas. Kokkuleppel on võimalik osaleda ka 3. klassi koduõppijal.\nKui selgub, et video kaudu rühmas osalemine ei sobi, siis saab a) jätkata ilma veebitundideta (60.- kuus), b) lisada individuaalsed veebitunnid (10.-/45min), c) jätkata iseseisva koduõppijana (tasuta).\nKa iseseisvale koduõppeperele pakume erinevat tuge, vt täpsemalt TLPK kodulehelt https://www.luterlik.edu.ee/koduope/.\nheasoovlikku juhendajat, kes mõistab, et õppija loob ise oma teadmised koostöös kaaslastega ning selline pärisõppimine võtab aega ja vajab vabadust, paindlikkust, loovust. Juhendaja aitab õppijatel veebitundides koostööd teha (2 tundi nädalas). Juhendaja hoolitseb selle eest, et õppija õpimapis oleks olemas vajalikud tööd. Juhendaja roll on suunata läbi 3-faasilise õpiprotsessi õppijaid nädalaülesandeid mõtestama, uurima, vormistama, reflekteerima. Juhendaja abistab ka vanemat individuaalse õppekava täitmisel, jagades infot, millist õpieesmärki iga nädalaülesanne täitis ja mida õppijale tagasiside andmisel silmas pidada. Olulisim roll hindamisel on vanemal, kes kodus vahetult näeb, kuidas õppija ülesandeid teeb ja mida seejuures mõtleb, tunneb, milles abi vajab.\n(vabatahtlik) võimalus osaleda rikastavatel kohtumistel perepäevadel (vaata loetelu planeeritud perepäevadest allpool) ja õppekäikudel (pered saavad teha omavahel koostööd soovi korral muude õppekäikude planeerimisel): kooliruumid, raamatukogud, kontserdisaalid, näitused, muuseumid, teater, kino, spordistaadionid, mänguväljakud jne.\naineõpetuse eratunde. Alustades ei pruugi õppijal olla iseseisva töö oskust ja ta vajab vanemate abi oma õpikeskkonna struktureerimisel, ajaplaneerimisel. Kui sellele lisaks on vaja abi tekstide mõistmisel, info leidmisel, spetsiifilistes osaoskustes (arvutamine, kirjutamine), siis õpetamine või eraõpetajate kasutamine on lapsevanemate korraldada. Koduõppeosakond teeb koostööd erinevate eraõpetajatega ning toetab sobiva kontakti leidmisel.\nkontrolltöid. Õppeprogrammis osaleja saab kontrollida oma teadmiste vastavust riikliku õppekava nõudmistele ilma kontrolltöödeta – ülesandeid sooritades märkab õppija juhendaja suunamisel, mis talle on jõukohane ja mis veel mitte. Soovi korral on vanemal sellele lisaks võimalik koduõppija taset kontrollida eelnevate õppeaastate tasemetöid ja eksameid, kontrolltööde kogumikke kasutades, kuid see ei ole tingimata vajalik.\nKüsi julgelt lisainfot, saada kiri!


Vooremaa Liblikapüüdjad õppisid professionaalidelt nippe\nLiblikapüüdjad õppisid professionaalidelt nippe\nMöödunud reedel ja laupäeval õpetasid professionaalsed näitlejad Hele Kõrve Tallinna Linnateatrist, Meelis Põdersoo VAT Teatrist ja Martin Kõiv Vanemuise teatrist Jõgeva Gümnaasiumi kooliteatri Liblikapüüdja liikmetele näitekunstinippe.\nReede õhtul harjutas kakskümmend kuus trupi liiget Vanemuise teatri näitleja ja Liblikapüüdja vilistlase Martin Kõivu juhendamisel sõnadeta atmosfääri loomist. Proovile pandi ka oma ruumitaju. Põhirõhu asetas Kõiv harjutuste tegemisel eneseanalüüsile.\n“Harjutuste juures ongi kõige olulisem analüüsimine: mida teha paremini, kuidas muuta näitemängu huvitavaks,” rääkis Kõiv, kelle sõnul pole teatriproovis sageli võimalik oma tegevust analüüsida, vaid kõik peab tulema iseenesest. “Teater on mõnus, tahan seda noortele selgitada, tehes harjutusi nii, et neil mängimiseisu ära ei kaoks,” kinnitas juhendaja.\n“Ma ei valmista neid siin ette lavakunstikooli astumiseks. Seda vastustust ma praegu oma õlule võtta ei taha, annan lihtsalt nõu ega soovi noortes seda mängulisust ära tappa,” rääkis Kõiv, kes õpetas, kuidas objekti näitemängus sündmuseks muuta. Kooliteatri näitlejad pidasid seda töötuba koolituse ajal üheks põnevamaks ning kasulikumaks, aga ka keerulisemaks.\nTatarimaaga keel sõlme\nLaupäeval tegelesid kooliteatri näitlejatega Hele Kõrve ja Meelis Põdersoo.\nHele Kõrve tunnistas, kursus andis võimaluse ka oma lavakunstikooli aega meelde tuletada ja kunagi läbi tehtud harjutusi korrata. Ta rääkis, et otsis kursuse jaoks välja isegi oma lavakunstikooli aegse erialapäeviku ning noppis välja põnevamad ja huvitavamad harjutused.\nÜheks huvitavamaks harjutuseks oli lugeda võimalikult kiiresti ja selgelt: “Tataritarideta, tatari taradeta, tarudeta, tatari turuta, toredate tatra teradeta ei oleks Tatarimaa kellegi Tatarimaa. Tataritataa!“. Tekst oli Hele Kõrvel endal veatult peas ning ta luges seda ette umbes sama kiiresti, kui loetakse ravimireklaami lõpus hoiatusteksti “Tegemist on ravimiga…” jne. Ka Liblikapüüdja rahvas sai teksti lugemisega üsna hästi hakkama, pähe seda siiski seekord ei õpitud. Liblikapüüdja juhendaja Lianne Saage-Vahur lubas naljatledes, et hakkab edaspidi selle teksti peale tunnikontrolli korraldama.\nVäga meeldis Martin Kõiv\nHele Kõrve ise sai kursusest enda sõnul ka ise palju juurde. “Tänu noortele näen ma ka ennast näitlejana ja saan ennastki analüüsida. Siin proovides ma näen, millised mõtted ja ideed toimivad ja millised mitte,” tunnistas ta. Eriliselt heaks pedagoogiks Hele Kõrve ennast ei pea. “Tahan noortele anda nippe ja nendega mängida, mitte valmistada neid ette lavakunstikooliks,” rääkis ta.\nSelleks, et noori näitlejaid juhendada, peab olema ka mingis mõttes lavastaja. Hele Kõrve sõnul temal selline ambitsioon puudub. “Mina tahan olla see vaha lavastaja käes, mitte ise näitlejat vormida,” tõdes näitlejanna, kes õpetas noortele muu hulgas ka näitlemist kujuteldavate objektidega ning üksteise mõistmist sõnadeta.\nÜhe ülesande käigus pidi rühm noori näitlejaid kujutama üht või teist nähtust või objekti. Ülesanne ei olnud kergete killast, näiteks tuli kujutada küüneseent ja fotosünteesi.\nPäeva kokku võttes jäi Hele Kõrve praeguste Liblikapüüdja näitlejatega vägagi rahule. “Meie omal ajal taolisi õppepäevi ei saanud,” meenutas kunagine Liblikapüüdja liige. Liblikapüüdjad ise jäid koolitusega vägagi rahule. Enim meeldis noortele emotsionaalne ja lausa hüperaktiivne Martin Kõiv, kelle õpetussõnad jäid neile ka enim meelde.


loterii: pilu-kelluke 13-14-15 imelehv – laste-lühis (1999)\n“kui lapsed hommikul\nüles pilvederiiki ärgates näevad,\net keegi on sidunud nende pähe lehvid\nja ema-isa ei tea taeva kingitusest midagi,\nsiis on lapsed\nsaanud endale sõbraks ingli.” (lk 19)\nKümne aasta tagune süüdimatult avangardne nähe, tõeline eesti outsider-kirjandus. Kui raamat on pühendatud lastele, siis paratamatult kaasneb sellega lugejale väheke pahatahtlik fiiling; aga noh, siin raamatus on vast tegemist süüdimatu vaimustusega lapsemeelsuse üle (kuigi no tõesti, jane rinnanibud (lk 12) on pisut liiast). Selline tunne nagu peale eelmise kogu kirjastamist langes Pilu-Kelluke tõelisse eufooriasse ja lõi ühe raksuga käesoleva kogu tekstid. Siin on taas autoripoolne pikk sissejuhatus, nö täiendatud variant eelmise raamatu omast (pluss veel värsked fotod jne).\nluule on see,\nkui me juhuslikult ja kogemata\nkukume armastavate laste kaevu.” (lk 29)\nEnesekindlust kogunud autor möllab laial rindel, mastaabid on elust suuremad ja enesekriitika on vaid väikekodanlikele nannipunnidele. Kui eelmine raamat oli võrdlemisi religioosne, siis nüüd paiskutakse natuke olmelisemate küsimuste kallale. Või noh, lihtsalt maailmaparandamine Pilu-Kellukese juhendamisel. Ausalt öeldes oli enne lugemist raamatut lehitsedes huvi või põnevus palju suurem (nagu algul tituleeritud – süüdimatult avangardne) kui tekstid seda ise tegelikult väärt on.\nluulekunst on väljavalitutele,\nmitte rahvale, sest ainult välja-\nvalitud elavad pilvedes.\ntõesti, luulekunst ei kuulu\nrahvale. luulekunst saab alguse\ntaevariigist ja läheb taevariiki\ntagasi. kunst on selleks, et\nmeelitada rahvast taevariiki\njärgi minema. alla maa peale ei\njää järele muud, kui mõned\ntiivasuled ja paberist\ntähelaternad. üksnes väga vähesed\nluuletajad suudavad oma nime\nüles taevatähisse kirjutada.\nenamik luuletajaid teeb ainult\nkolm rist, et oleks näha,\nkuhu neid matta.” (lk 43)\nPeale autori soovitatud eesti nimede reformi leiab siit ka teleseriaali “Hei, pöialpoisid” kiitva arvustuse. Raamatul oli üks hea külg – nii esimesel kui teisel lugemisel tabas mind ootamatult tugev unisus, teistkordse lugemise järel saigi vajutud ööunne. Kas tegemist on tekstiga, mis ei paku ajule mingit tööd? Või mõjubki öine luulelugemine hästi uinumisele?\nja eelmine raamat\nkirjutas kolm umbes 17:30


Iluduskuningannale määratud surmanuhtlus on tekitanud laialdast protesti - Persoon - sõbranna.ee\nIluduskuningannale määratud surmanuhtlus on tekitanud laialdast protesti\n25. juuli 2018, 11:38\n30. augustil 2016 krooniti Ruth Miss Lang'ataks.\nKirjutasime nädalavahetusel, et möödunud nädalal mõisteti Keenias surma 24-aastane Ruth Kamande. Kamande ründas noaga oma poiss-sõpra, kes haavadesse suri. Kohtuotsus on aga tekitanud laialdast diskussiooni.\nMSN kirjutab, et osad inimesed nõuavad surmanuhtluse eluaegseks vanglakaristuseks ümber muutmist; teised aga kinnitavad, et tegemist on õiglase karistusega, arvestades Kamande kuriteo tõsidust.\nKohtudokumentidest selgub, et Kamande pussitas kööginoaga oma kallimat Farid Mohamedi 25 korda, ignoreerides tema appikarjeid ning mitte lastes tal majast põgeneda – ka siis, kui naabrid ukse taga olid ja appi püüdsid tulla. «Tema iga löök oli kaalutletud, mitte tehtud enesekaitse olukorras,» ütles kohtunik Jessie Lesiit surmanuhtlust määrates. «See on kindel tõend pahatahtlikkusest, põlgusest ja vihast.»\nRuth 19. juulil ootamas Nairobis kohtuotsust\nFOTO: - / AFP /Scanpix\nInimõigusteorganisatsioon Amnesty International on aga samuti palunud, et surmanuhtlus asendataks eluaegse vanglakaristusega. AI direktor Irungu Houghtoni sõnul pole mingeid tõendeid, et surmanuhtlus aitaks vägivalda vähendada paremini kui teised karistused. Ka teine Keenia inimõigusteorganisatsioon KNHCR on teada andnud, et surmanuhtlus rikub põhilist õigust elule, on ebainimlik, õel ja alandav kohtlemine. Samuti pole võimalik seda karistust ümber pöörata ja eriti ohus on vaesemad inimesed, kes ei saa lubada endale head advokaati.\nKuriteod, mille eest Keenias võib praegu surmanuhtlust määrata, on muuhulgas mõrvad, vägivaldsed röövimised, röövimiskatsed ja reetmine. Viimane surmanuhtlus viidi Keenias täide 1987. aastal ning hetkel ei ole riigis timukat.


Ilmub kaheköiteline ooperileksikon\nKirjastuselt Kunst ilmub märtsis esimene köide Tiit Made poolt koostatud ooperileksikonist Ooperimaailm. Teine köide ilmub aprillis.\nMajandusteadlane, poliitik, publitsist ja väliskommentaator Made on andunud ooperihuviline olnud varajasest noorusest. Ooperipisik ja huvi selle vastu on aastate jooksul vaid süvenenud. Oma paljudel reisidel ei olegi Made kunagi jätnud kasutamata võimalust tutvuda kohalike ooperimajade, lavastuste, talentidega.\nRaamatu ühe köite hind saab olema 35 eurot.


TALLINN, 2. juuni — Sputnik. Eesti Turismifirmade Liidu sõnul on eksitav rahandusministri Sven Sesteri väide, nagu oleks Eesti majutusasutustes ööbivate inimeste arv on kõigi aegade kõrgeim, kuna kolme esimese kuu pealt ei saa kaugeleulatuvaid järeldusi teha.\n"Kuigi esimese kvartali statistikat vaadates võib turismi olukord Eestis tunduda paranevat, pole kolme esimese kuu pealt paslik kaugeleulatuvaid järeldusi teha. Kui terve eelmise aasta statistika kohaselt kasvas Eestis turistide arv ühe protsendi võrra, siis välisturistide arv vähenes terve aasta lõikes 3 protsenti," ütles Eesti Turismifirmade Liidu president Külli Karing, teatab BNS.\n"Näeme tendentsi, et 2017. aastal turistide arvu tõus võib peatuda ning väheneb välisturistide Eestis veedetud ööde arv, põhjuseks Eesti kui sihtkoha konurentsivõime langus võrreldes lähinaabritega. Lätis ja Leedus tekib järgneva kahe aasta jooksul juurde 1000 uut hotellikohta, sealne hinnatase on oluliselt parem ning seetõttu muutub Eesti suurte rahvusvaheliste reisikorraldajate jaoks vähem atraktiivseks sihtkohaks, samal ajal meie lähinaabrite populaarsus kasvab meie arvelt," märkis Karing.\n"Kombinatsioon Eesti hotellitubade vähesest saadavusest turismi kõrghooajal ja käibemaksu tõttu tõusvast hinnast tingib selle, et välisturistide külastusaeg siia jääb lühemaks ning kasvab parema pakkumiste ja hinna suhte tõttu Lätis ja Leedus. Selle tulemusena kannatab aga Eesti turismieksport ning väheneb turismitulu. Juba täna on näha, et kokkulepete sõlmimine rahvusvaheliste reisikorraldajatega 2017. aastaks on hinnatõusu tõttu raskendatud," lisas ta.\nSester ütles kolmapäeval BNS-ile, et tänavu aasta kolme esimese kuuga on Eesti majutusasutustes igal kuul ööbinud rohkem inimesi kui ühelgi varasemal aastal. "Näiteks märtsis peatus statistikaameti andmetel majutusettevõtetes 212 400 sise- ja välisturisti, mida oli 13 protsenti enam kui aasta varem. Sealjuures suurenes nii sise- kui ka välisturistide arv," lisas Sester.


Gsx-r 600 k2 - poob gaasi järsult pöhja keerates - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 23 Jaan 2021, 03:31\nGsx-r 600 k2 - poob gaasi järsult pöhja keerates\nLiitunud: 01 Juun 2014, 22:52\nTsikkel: Suzuki GSX-R600 K2\nLugemata postitus Postitas Dina » 23 Juul 2014, 00:39\nProbleem nimelt selles et tsikkel 2 aastat seisnud\nNüüd otsustasin käima panna,aku peale ja starterit ja käis..tanklast värske bensiin peale ja töötas , kuid paarisaja km pärast hakkas pihta : kiirendamise pealt poob,nagu ei saaks kätte,vöi ei saaks õhku...töötaks nagu 3 silindriga.Koguaeg nii ei tee,kui sujuvalt kiirendada siis läheb puhtalt aga kui pöhja keerata siis tunned kuidas hakkab pooma ja pöördesse ka ei lähe,ka sidur all olles mitte,körgel pöördel hakkab pooma\nErinevaid bensiine proovinud,kuna algul arvasin et sain halba kütust\nEt mis seda põhjustada vöib,vaatasin self diagnostiga et TPS märk on üleval mitte keskel\nKüünlad vanad iridiumid (tunduvad vähemalt korralikud),õhufilter vana,kuid ilma õhukopsikuta ta ka ei töötand.\nbensupaak on seest puhas,ilma rooste puruta jne. Väike filter ka ära puhastatud\nIse arvasin ehk mingi lisaõhu,vaegõhu,vaakumi teema ?\nFI koode ei anna ehk siis andurid vöib vast välistada\nEhk leidub soovitusi?\nLugemata postitus Postitas kristjan128 » 23 Juul 2014, 11:15\nAlustuseks võikski tps-i paika keerata. Kütusepumba korpuses on peenfilter, äkki too ka umbes?\nLugemata postitus Postitas Dina » 23 Juul 2014, 15:14\nVötsin pumba ja korpuse laiali...ei vöta mu pea kuidas seda puhastada...tean kus filter on aga kuidas puhastada seda ei tea\nLugemata postitus Postitas DiMs » 23 Juul 2014, 15:53\nLugemata postitus Postitas wild » 28 Juul 2014, 00:06\npole seal puhastamises keerulist midagi.täna just endaomal tegin.mul kah K2 600.soovitan netist remondijuhise alla tõmmatta.saab palju lihtsamalt ei pea midagi leiutama.endaoma veel ei poonud aga jõnksutas stab kiirusega sõites.filter oli tõsi umbes.värvipuru,roostet,karvu ja paar kanasulge.suruõhuga filter puhtaks ja sai väga hea.u 1h tööd ja asi korras.laksust läheb käima ja väänet madalatel pööretel tuli kõvasti juurde.suzuki remondijuhis mis tahes aasta ja kubatuuriga rattale täiesti vabalt saada.\nLugemata postitus Postitas jyrxxx » 28 Juul 2014, 21:19\nMinu kasutatud "tehnoloogia" oli järgmine: Võtsin pumba paagiküljest ära koos kogu kupatusega, siis kiskusin selle laiali, jämefilter kyljest, pump ise kogu süsteemilt küljest, sis jäi kätte see plastik kobakas kus peenfilter sees on. Ühendasin pumbale voolikujupi kylge, ning teise otsa panin selle mustale kobakale(filtrile) külge (mitte sinna auku kuhu pump ise muidu käis, vaid sinna kust kytus pärast filtrit väljub, vastasel korral suruksid saasta lihtsalt filtrisse kinni mitte sealt välja). Valasin topsikusse benssu, torkasin sinna pumba sisse ning aku pealt pumbale vool peale, pumpas ilusti sellest filtrist läbi, ja no see bena mis sealt alguses välja tuli oli ikka konkreetselt musta värvi... Jätkasin tegevust kuni tuli ainult puhas bensiin (yhe suraka lasin veel lahustit ka läbi sealt). Voolikuks kasutasin veneaegse rehvipumba voolikut, mille kuskilt garaažinurgast leidsin, sobis väga hästi


Ultima Thule marathon\nVI Ultima Thule maraton toimub 23. aprillil 2022.\nUltima Thule maraton 2022\nVI Ultima Thule maraton (kavas on maraton ja poolmaraton ning oodatud on ka kõndijad/kepikõndijad) toimub 23. aprillil 2022 Saaremaal Kuressaares ja linna lähiümbruses.\nRegistreerimine VI Ultima Thule maratonile on alanud.\nMaraton (42,195 km) ja poolmaraton (21,1 km). Samuti on oodatud kõndijad ja kepikõndijad.\nVaata Ultima Thule maratoni tulemusi.\n2022. aasta rajakaardid on valmis\nRajakaardid koos kilomeetritähiste, toitlustuspunktide ja tualettide asukohaga: Maraton Poolmaraton\nUltima Thule maratoni rada on mõõdistatud\n2022. aastal on Ultima Thule maratoni rada rahvusvahelistele nõuetele vastavalt mõõdistatud, nii et kõik tulemused on edetabelikõlbulikud. Asjatundjate hinnangul on tegemist väga kiire rajaga. Vaata rada: maraton ja poolmaraton.\nVI Ultima Thule maraton toimub 23. aprillil 2022\nVI Ultima Thule maraton toimub laupäeval, 23. aprillil 2022. Kindlasti on kavas maraton ja poolmaraton ning 21,1 km distantsile on oodatud ka kõndijad. 10 km jooksu toimumine sõltub koroonaviiruse levikust ja olukorras Eestis ning selles osas langetatakse otsused uuel aastal. Täpsema info koos juhendiga avaldame kodulehel 2022. aasta alguses. Ultima Thule maratoni korraldajad tänavad veelkord […]\nV Ultima Thule maraton toimub 22. mail 2021\nV Ultima Thule maraton toimub laupäeval, 22. mail. Kavas on maraton ja poolmaraton ning 21,1 km distantsile on oodatud ka kõndijad. Start antakse Kuressaare lossihoovist kell 11 ja starditakse kuni 25-liikmelistes gruppides. Maratonijooksjatele antakse start kell 11.00. Poolmaratoni A-grupi stardiaeg on kell 11.15, B-grupil kell 11.20 ja C-grupil kell 11.25. Vaata: osalejad ja tulemused, fotod. Vaata: reklaam, võistluste […]\nV Ultima Thule maraton on edasi lükatud 2021. aastaks\nV Ultima Thule maraton on edasi lükatud 2021. aastaks. Täpsema info avaldame esimesel võimalusel.\nAitäh IV Ultima Thule maratoni toetajatele ja vabatahtlikele!\nSuur-suur aitäh kõigile, kes andsid oma panuse IV Ultima Thule maratoni läbiviimisesse: Coop Saaremaa, Stroller24, Thule Koda, Saaremaa DeliFood, Saaremaa Piimatööstus, Saaremaa Lihatööstus, BabyCool, Karja Pagar, Rademar, Javicar, S-Link, Sporrong Eesti, ABC Kompuuter, Saaremaa Muuseum, Saaremaa Spaa Hotellid, Kuressaare politseijaoskond, Saaremaa vald, üle 100 vabatahtliku lossihoovis, teeninduspunktides ja rajal.\nIV Ultima Thule maratoni tulemused\nIV Ultima Thule maratoni tulemusi näeb siit.\nBabyCooli loosiauhind 10 km kärudistantsil osalejatele\nBabyCool (Saaremaal tegutsev ettevõte OÜ Saaregurmee), kes toodab kohalikust mahedast toorainest sügavkülmutatud beebipüreekuubikuid, on IV Ultima Thule maratoni 10 km kärudistantsil osalejatele välja pannud oma loosiauhinna. BabyCooli auhind on mahepudrukomplekt, mis koosneb kuuest pakist mahepüreekuubikutest: kaks pakki pirni-, kaks pakki õuna- ja kaks pakki õuna-mustikapüreekuubikuid. Eriline on see, et õuna-mustikapüreekuubikud on BabyCooli uhiuus toode, mis […]\nUus medal on valmis\nValminud on Ultima Thule maratoni uus medal. Medali kujundas Raul Vinni ja valmistas Saaremaal tegutsev Sporrong Eesti. Uue kujundusega medali saavad IV Ultima Thule maratoni lõpetajad kõigil distantsidel. Ainsaks erandiks on 10 km kärudega, mille lõpetajad saavad eelmise kujundusega medali, millele on lisatud midagi uut.\nKülakohvik Nöges ootab jooksusõpru õhtusöögile\nPihtla külas (umbes 15 kilomeetrit Kuressaarest) asuv kohvik Nöges ootab kõiki jooksjaid, kõndijaid ja kärutajaid õhtusöögile. Menüüs on Saaremaa kohalik toit ja kodused küpsetised. Ultima Thule maratonist osavõtjatele ja nende pereliikmetele pakutakse kolmekäigulist saare õhtusööki hinnaga 15 eurot/inimene. Pakkumine kehtib 13.–15. septembril ettetellimisel ja vähemalt viieliikmelisele grupile. Rohkem infot: facebook.com/kohviknoges.\n+372 509 4103\n+372 5559 0282\n+372 506 7383


Tallinna Mööblimaja teenis kuue kuuga pool miljonit krooni kasumit\nMööblimaja juhataja Uno Kallas ütles eile, et võrreldes eelmise aastaga langes firma käive 18 protsenti. Samuti vähenes kuue kuu kasum, mis mullu oli 1,2 miljonit krooni.\nKallase sõnul on languse taga asutuste tellimuste vähenemine, mis on ilmselt tingitud riigieelarve kärpimisest. Eraisikutest ostjate arv pole vähenenud.\n«Tavaliselt müüsime 20--22 protsenti ülekannete kaudu asutustele, seekord on kuue kuuga müüdud asutustele 8 protsenti,» tõdes Kallas.\nSamuti jääb Kallase sõnul Mööblimaja läbimüügist tavapäraselt 60 protsenti aasta teise poolde. «Alati on alt vedanud esimene kvartal,» märkis ta.\nKallase hinnangul omab Mööblimaja mööbliturust 15 protsenti, ettevõtte sortimendist moodustab kuni 65 protsenti Eesti toodang.


Arutelu:Andorra – Vikipeedia\nMul katavad pildid tabeli ülaosa kinni. Andres 21:36, 9 Apr 2005 (UTC)\nPidasid silmas et need lisatud pildid läksid Andorra infotabeli peale? Mul endal näitas küll "korralikult", siis ei olnud seda peale minekut, kuid kui tegin brouseri akent kitsamaks siis "sõitsid" need pildid küll "ilusasti" sinna peale. Sul on nähtavasti väiksema resolutsiooniga ekraan, 1024x768px juures see "seganud".\nVaatamate sellele eemaldasin sellise "kunstiteose", kuna sel, vähemalt minu silmis, ei ole sellisena otstarvet. Lisasin asendikaardi sinna kuu ta kuulub ja muid pilte võivad huvilised vaadata, lisada Commonsist, kui neile otstarve on olemas.\nSee Manchesteri Ülikoolist tegutseva tegelase teisedki "tööd" (siis piltide lisamised) on ennegi siin segadust tekitanud (vaata või Helsingi ajalugu), muidu ütleks et mingu liivakasti harjutama, aga jälle üks tegelane kes ei viitsi kasutajaks end teha. --TarmoK 06:53, 10 Apr 2005 (UTC)\nKuidas teha ümbersuunamine? Samanimeline linn on Hispaanias, Aragónis, Zaragoza provintsis. Egon 13. veebruar 2007, kell 15:49 (UTC)\nPealkirjaks Andorra (Hispaania). Aga ta on Terueli provintsis. Andres 13. veebruar 2007, kell 23:53 (UTC)\nKuidasa kurat saab ühes riigis elanike olla 127,1% ??? (36% on andorralased, 58,5% hispaanlased, 22,5% portugallased ja 10,1% prantslased) Täpselt suke nagu eestikeelse viki tase ongi. Mina enam ei ´viitsi parandada muide, kui kohe moni muudab tagasi endiseks!\nCIA world factbook annab sellised tulemused - Spanish 43%, Andorran 33%, Portuguese 11%, French 7%, other 6% (1998), aga need on vist üsna vanad andmed juba - WooteleF 18. november 2007, kell 07:44 (UTC)\nSaksa vikis on sellised andmed Katalanen (Andorraner) 29.535 = 36,4 %, Spanier 27.638 = 34,0 %, Portugiesen 15.789 = 15,7 %, Franzosen 5.104 = 6,3 %, Sonstige (etwa 70 verschiedene Nationalitäten, darunter nur noch wenige Basken) 6.156 = 7,6 %. – WooteleF 18. november 2007, kell 07:50 (UTC)\nMinu arvates on otstarbekam kasutada prantsuse viki. Population : 81 222 habitants (2006) dont 29 535 nationaux andorrans, 26 638 nationaux espagnols, 5 104 nationaux français, 12 789 nationaux portugais. Geonarva 18. november 2007, kell 08:17 (UTC)\nRiigi ametlik nimetus on Andorra Orud (ja mitte vürstiriik) - Ahsoous 16. juuli 2008, kell 17:38 (UTC)\nKNAB mainib mõlemat nime ametlikuna ("Andorra Orud" ametliku rööpnimena). Katalaani viki ega Andorra põhiseadus nime "Andorra Orud" ei maini. Andres 16. juuli 2008, kell 18:03 (UTC)\nRahvastiku tihedus67 313\n147,8 in/km² Andres 23. november 2009, kell 01:05 (UTC)\nMuide seda kah et iseseisvusaasta on siin artiklis vale. Andorra on iseseisev juba Karl Suure aegadest. -- Ahsoous 13. detsember 2009, kell 20:31 (UTC)\nLegendi järgi sai Andorra iseseisvuse 8. sajandil Karl Suurelt. Siin on märgitud praegu kehtiva riigilepingu sõlmimise aasta. Mis tuleks tollesse lahtrisse kirjutada? Andres 13. detsember 2009, kell 22:02 (UTC)\nvata hea küsimus. Arvatavalt andis Karl Suur piirkonnale nime piibli koha Endori (Eendor) järgi. Vürstiriigi alguseks loetakse aastat 805 (ja mitte seda aastat mis on artiklis - Louis I kinnitas harta) 1278 siis said valitsema piiskop ja Foix' krahv. Hiljem sai Navarra kuningast Henri III-st, kes oli ka Foix'krahv, Prantsuse kuningas Henri IV ja sealt siis edasi on üheks riigivalitsejaks Prantsuse riigipea -- Ahsoous 13. detsember 2009, kell 23:29 (UTC)\nKas "kaas-vürsti" asemel poleks sobivam "kaasvürst"? "Kataloonia kaas-vürsti" asemel kasutaks ma pigem "Piiskoplikku kaasvürsti" või "Urgelli kaasvürsti".--WooteleF 16. detsember 2009, kell 00:15 (UTC)\nMa pole küll üldse asjatundja, aga kaasvürst tundub õigem küll. --Epp 16. detsember 2009, kell 00:30 (UTC)\nTolle linna nimi on La Seu d'Urgell, ja sellel kujul La Seu d'Urgelli piiskop on see nii Eesti Entsüklopeedia kirjastuse väljaannetes ja ka TEA entsüklopeedias, niisiis paluks seda mitte torkida - Ahsoous 16. detsember 2009, kell 01:18 (UTC)\nLinna nimi on tõesti La Seu d'Urgell, kuid piiskopkond on Urgelli piiskopkond. Nt. ca:Bisbat d'Urgell ja es:Diócesis de Urgel.--WooteleF 16. detsember 2009, kell 06:21 (UTC)\nPiiskopkonna veebisait.--WooteleF 16. detsember 2009, kell 06:22 (UTC)\nIgatahes, vihjan sellele, et linn on ka katalaani keeles la Seu d'Urgell, kuid piiskopkond on ikka Bisbat d'Urgell, mitte Bisbat la Seu d'Urgell. Sama loogika ka hispaania keeles (Seo de Urgel ja Diócesis de Urgel). See, et eestikeelsetes teatmesteostes on kasutatud "Seo de Urgeli piiskopkonda" ei ole minu arust veenev argument.--WooteleF 16. detsember 2009, kell 06:37 (UTC)\nWooteleF-il tundub õigus olevat. Võiks ju ka vaadata katoliku kiriku saiti. Andres 16. detsember 2009, kell 07:54 (UTC)\nLinna nime on muudetud just sellepärast, et sellest oli saanud piiskopi residents. Seu on piiskopitool. Piiskopkonna nime aga sellepärast ei muudetud. Andres 16. detsember 2009, kell 07:59 (UTC)\nSuurim kääbusriik? Mina nimetaksin ka Luksemburgi kääbusriigiks. Andres 19. detsember 2009, kell 07:57 (UTC)\nRahvastikupüramiid tuleks tõlkida. Andres 19. detsember 2009, kell 09:53 (UTC)\nArvan, et rahvusliku koosseisu all on ka esimeses lauses tegelikult juttu kodakondsusest. Andres 20. detsember 2009, kell 19:00 (UTC)\nAsendasin vana tabeli riigi infokastiga, aga mingid kalad on sees, millest ma ei saa aru ja malli kasutamisõpetus polnud ka üldse abivalmis. Palun aidake korda teha. Adeliine 1. detsember 2010, kell 22:43 (EET)\nInfokast läks valeks, sest teine riigipea kadus ära. Ja üks ülearune kriips on riigipea juures. Andres 1. detsember 2010, kell 23:02 (EET)\nPrantsusmaa presidenti ei saa lihtsalt välja võtta, ta peab ka seal olema. Lihtsalt mingid lingid ja malli asjandused ei tööta omavahel, ma ei saa aru. Adeliine 1. detsember 2010, kell 23:07 (EET)\nTeet Tibarit ei olnud 6. sajandil olemas. --IFrank (arutelu) 1. november 2013, kell 20:27 (EET)\nIn Andorra on 2013-05-25 13:56:44, 404 Not Found\nIn Andorra on 2013-06-24 00:53:53, 404 Not Found\n--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:54 (EEST)\nAndorra Peanõukogu hääletas üksmeelselt monarhia poolt ja riigis moodustati uus valitsus.\nSee on välja võetud.\nVichy valitsus on asendatud Prantsusmaaga. See on minu meelest eksitav. Andres (arutelu) 28. aprill 2017, kell 09:48 (EEST)\nKui tekstis mitte mainida presidendi nime, siis ei tuleks ka piiskopi nime mainida. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 14:45 (EEST)\nTäpsustuslausest: Hispaanias on linn Andorra ja comarca Andorra-Sierra de Arcos. Seega, kas täpsustus Hispaania on ikka üheselt arusaadav. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. detsember 2017, kell 13:39 (EET)\nVana elanike arv: 78 264 (2016) Velirand (arutelu) 23. aprill 2019, kell 15:00 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Andorra&oldid=5302205"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:22, 30. aprill 2019.


Õueeksperiment: Muthesiuse Kunstikõrgkooli üliõpilaste installatsioonid Kumu sisehoovis — Kumu kunstimuuseum\nMax Weisthoff “mass”\nTänapäeva ühiskonnas kerkib järjest rohkem esile küsimus kunstniku identiteedi kohta. Mida kunstnikud tahavad? Mis neid liikuma paneb? Mida tähendab loominguline töö? Millised on ootused nii iseendale kui kunstile? Need küsimused on tingitud muutustest nii kunstikäsitluses kui ka -hariduses. Senine autonoomse kunstiteose idee, mis peab oluliseks originaali ja selgelt eristuvat kunstnikupositsiooni, on vahetumas pideva katsetamise vastu.\nNelja noore kunstniku sooviks ongi mängida nn vaba ruumiga, pannes end võimalikult mitmekülgselt proovile. Kunstnikud otsivad ja avastavad vorme, mida saab mänguliselt lahti mõtestada. Erilist huvi tuntakse seejuures ruumi erinevate kasutusvõimaluste ning valitud materjalidest tekkinud koosmõjude vastu.\nÕueeksperimendis osalevad Torben Laib, Hendrik Lörper, Jenny Reißmann ja Max Weißthoff oma installatsioonidega, mis on kohandatud just Kumu arhitektuursesse keskkonda. Näitus, mille kuraatoriteks on prof Elisabeth Wagner koos skulptor Hendrik Lörperiga, avaneb 24. aprillil üritustesarja Saksa Kevad 2014 raames, mis toimub koostöös Goethe Instituudiga Eestis, Muthesiuse Kunstikõrgkooli ja Kumu kunstimuuseumiga.\nTorben Laib (1991)\nPass. 2013. Heliinstallatsioon\nKumu asukoht, merelähedus koos laevaviledega teeb sisehoovist ideaalse installatsioonipaiga. Kord päevas tekib helide abil muuseumi sisehoovi alpimaastik, kus alpisarvede üksikud signaalid muutuvad korraga traditsiooniliseks meloodiaks.\nHendrik Lörper (1977)\nLipud Kumule. 2014. Kineetiline skulptuur\nHoovi arhitektuursesse keskkonda sobitatuna loob skulptuuri tehniline teostus stereotüüpsete ja loomuomaste liigutuste jada, mis püüab analüüsida nii iseennast kui ka kõnetada valitud asukohta. Skulptuuri toimekas monotoonsuses avab ruum end tragöödiale, huumorile ja luulelisusele.\nJenny Reißmann (1974)\nAsunikud. 2014. Skulptuur\nOrgaaniliselt laialivalguv konstruktsioon seotakse muuseumi arhitektuuriga, mis tekitab tunde, et see on hoonega sümbioosis või siis parasiit.\nNimetu – pliiga kaetud karkass imiteerib voodialust tühimikku. Selle hermeetiliselt suletud vorm meenutab sarkofaagi ning viitab isoleeritusele.\nMax Weißthoff (1988)\nmass. 2013. Ruumiinstallatsioon\nPikuti lahti lõigatud ning seejärel üksteisega kokku õmmeldud jalgratta sisekummid moodustavad tasapinnalise struktuuri. Tekkinud raskepärane „mass” sekkub sisehoovi lahendusse, jättes osa sellest enda varju.\nGoethe Instituut toob Saksa kevadele muusikat, kunsti ja kino: 08.04.2014, ERR Uudised\nKevade esimesed kultuuriliblikad: 11.04.2014, Äripäev\nSaksa Kevad stardib koos partnermaa Schleswig-Holsteiniga: 22.04.2014, Postimees Uudisvoog\nSchleswig-Holstein toob Eestisse kevadist kultuuri: 24.04.2014, Postimees\nToidublogi Eva Marquaidt: 24.04.2014, Eesti Ekspress\nÕueeksperiment Kumus – Muthesiuse Kunstikõrgkooli üliõpilaste installatsioonid sisehoovis: 24.04.2014, Postimees Uudisvoog\nSaksa kultuurifestival “Saksa kevad”: 24.04.2014, Vikerraadio#Kultuuriuudised\nKumu sisehoovis imetleti kunstikõrgkooli üliõpilaste installatsioone: 25.04.2014, Elu24


Mis loomad elavad Alaska? - Millised on loomade liikme suurused\nMillised on loomade liikme suurused.\nELSi kohus on anda oma panus turvalise, tasakaalustatud ja hooliva ühiskonna kujundamisse. Otsus loetakse vastuvõetuks, kui selle poolt hääletab üle poole üldkoosolekul osalevatest Ühingu liikmetest.\nKuid Hundid jäid elama ainult mägedesse ja Ida-Euroopasse. Tänapäeval nende levila Euroopas ei vähene, vaid koguni suureneb, kui neile selleks võimalus antakse. Hundi levila ulatub tundratest poolkõrbeteni. Ta on levinud peaaegu kogu põhjapoolkeralv. Hunt on peaaegu kõikjal Eestis tavaline. Eestis elas Kolm hunti kütiti eriloaga väljaspool jahiaega. Küttimise mahtu arvestati varasema küttimismahu asemel 18 ohjamisalaga. Kõige rohkem hunte kütiti Võrumaal — kätte saadi lubatud st hundist Läänemaal kütiti 15 hunti.\nIda-Virumaal ei kütitud ühtki hunti küttimise piirangu puudumise tõttu. Jahindusperioodi ajal jahitakse hunte enamjaolt aladel, kus Millised on loomade liikme suurused ründavad kodu- ja kariloomi. Jahindusperioodi välisel ajal jahitakse eriloaga ainult suuri kahjusid põhjustavaid hunte. Huntide tekitatud kahjusid aitab leevendada riik. Välimus[ muuda muuda lähteteksti ] Hunt on — cm pikk ja 85 cm kõrge.\nHunt kaalub 30—50 kg Eesti rekord on 62 kg maailmarekord 78 kg. Saba on 35—50 cm pikk.\nHundile iseloomulikud välistunnused on enamasti hallikas karvkikkis kõrvadviltused kollakad silmad ja hüppeliigeseni ulatuv kohev saba, mis pole kunagi rõngas. Hundil on terav haistmine ning kuulmine. Hundid ka näevad paremini kui teised koerlased.\nLoomakaitse põhimõtted, millest ELS lähtub[ muuda muuda lähteteksti ] Eesti Loomakaitse Seltsi eesmärkideks on loomakaitse- ja halastuse põhimõtete propageerimine, arendamine ja levitamine elanikkonna hulgas ning loomasõprade ühtekoondamine.\nAlaska metsloomad on Kirde-Ameerika, Alaska lõunaosas asuva looduskaitseala tunnusjoon.\nTavaliselt on Eestis elava karja suurus 2—11 hunti. Vahel on karjas ka juhtpaari õed-vennad, mõnikord ka võõrad. Tavaliselt on karjas kuni 3-aastased noorloomad, just selles vanuses saavad nad täiskasvanuks ja kui nad pole haiged või nõrgad, lahkuvad nad karjast. Hundikari liigub täpses reas. Tavaliselt on reas esimene üks juhtpaarist, kuid kui lumi on väga sügav ja huntidel on raske liikuda, siis vahel osutub "teemeistriks" ka mõni nn tavahunt. Võimuredel mängib huntide juures tähtsat rolli ja iga looma positsioon karjas tehakse selgeks juba kutsikapõlves.\nPesaks valitakse võimalusel veekogu Millised on loomade liikme suurused vana rebase - või kährikuurg. Hunt võib urgu vajadusel süvendada. Pärast 62—päevast tiinust sünnivad aprillis kaetud kõrvadega pimedad kutsikad. Tavaliselt on pesakonnas 5—7 tillukest tumedat karva kutsikat, kuid nende arv võib ulatuda ka üle kümne.\nMis loomad elavad Alaska? -\nInimesi ründavad ainult marutaudi põdevad hundid. Muinasjuttudes on kuri hunt näiteks " Punamütsikese ", " Kolme põrsakese " ja " Seitsme kitsetalle " loos. Rooma valitsejate legendaarne esiisa oli Romuluskelle koos ta kaksikvenna Remusega kasvatas üles emahunt.\nRudyard Kiplingi " Mowgli " jutustab poisist, kelle hundid üles kasvatasid. Hundi nime on peetud tabuksmistõttu vanarahvas on hunti mitmeti nimetanud: kriimsilm, võsavillem, hallivatimees, püha Jüri kutsikas jne. Hundi eestikeelne nimetus ongi laenatud saksa keelest ; omanimetus oli susi nagu soome keeleski. Vanasti loodeti huntidest lahti saada sõnumise abil.