Kalju Komissarov: Sinu ja minu õpilane - see on mõttetu vastandamine - Kultuur - Pärnu Postimees\n"Usun, et Priit Loogil on väga-väga lõbus “Doktor Dolittle'i” etenduses notsutki mängida."\nKalju Komissarov: Sinu ja minu õpilane - see on mõttetu vastandamine\nSilja Joon kultuuritoimetuse juht\n10. september 2011, 9:28\nTartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna professor Kalju Komissarov on põline pedagoog, tänavune sügis tähendab talle õpetajana 28. kooliaastat.\n“Üle õla tagasi vaadates olekski õigem öelda, et minu elu on möödunud pedagoogina töötades ning vahetevahel on sinna sattunud lavastusi ja muid kummalisi ettevõtmisi,” lausub ta.\nPärnu Endla teatri 100. hooaja juhatabki täna õhtul suures saalis sisse Kalju Komissarovi lavastatud, Helen Kelleri elulool põhinev draama „Imetegija“.\nTeatripedagoog peab olema pidevalt seotud reaalse teatriga, et vormis püsida, nendib Komissarov. Üliõpilastega töötades mängivad ajus ühed tsentrumid ja kriteeriumid.\nTeatris, ilma tudengiteta lavastades hakkavad mingid teised asjad tähtsaks muutuma. On võimalik tajuda teatris toimuvaid protsesse.\nKomissarov lisab, et tema elu ilusaim päev oli 60. sünnipäev, kui tal õnnestus enamik oma õpilastest Ugala teatrisse kokku korjata. “See oli see tore päev, kui kõigis Eesti teatrites kuulutati välja puhkepäev, et minu õpilased saaksid kokku sõita,” mainib ta.\nÄsja kirjutasime lehes, et senine Endla pealavastaja Tiit Palu lahkub teatrist uuel aastal. Lavastajad on loominguline ja liikuv seltskond, ilmselt on õhuvahetus neile vajalik.\nIsikliku kogemuse pealt võin öelda, et äraminemise mõtted omaaegse noorsooteatri peanäitejuhi ametist algasid ka 10. tööaasta ringis. Siis kulus veel kaks aastat, kui sai asjad niikaugele aetud, et sellele kohale oli väärikas järglane. Tollal tuli saada kõrgemalt poolt nõusolek, et see samm astuda.\nMaailmas kõik areneb, liigub ja voolab ja ma usun, et Tiidule on tulevikus kindlasti varuks mingid ülipõnevad väljakutsed.\nKuidas teatrikool väikelinna atmosfääri sobib?\nViljandi on ideaalne koht pühendumiseks. Seltsielu elamiseks ta võib-olla ei ole maailma kõige parem koht. Just pühendumiseks – koos linna parkide, looduse, folgi ja muusikaõpetusega. Tallinnas on igal õhtul kümme teatrietendust, Viljandis mitte.\nHea organiseerimisega saab tudengite teatriskäimise vajaduse rahuldada ja olla kursis sellega, mis Eestis toimub. Viljandi asub geograafiliselt väga heas kohas: Tartusse on tund aega sõita, niisama palju Pärnusse. Internet töötab, samuti suhtleme Põhjamaade teatrikoolidega. Minu meelest on keskkond inspireeriv.\nPärnu Endlasse tuli viimati hulk noori tööle just Viljandist, tegu oli ju teie juhendatud kursusega.\nVaadake, kui ma Viljandisse etenduskunstide juurde tööle sain, oli see esimene, mille ma sisulise asjana ära muutsin. Et sinu lend ja minu lend.\nOlen üritanud seda sättida nii, et see on meie kool ja kõik õpetavad kõiki ning iga õppejõud annab edasi teadmisi just neis valdkondades, mida kõige paremini oskab. Sinu ja minu õpilane – see on mõttetu vastandamine.\nKui alustasin õpetamist, siis muud ma ei kuulnud, kui et nüüd hakkab sealt karjade kaupa väikseid Komissaroveid tulema. No ma ei tea. Kas keegi oskab tuua mõne näitleja või lavastaja, kes on nagu väike Komissarov?\nÕpetaja esmane ülesanne on õpilases olemasoleva potentsiaali avamine, mitte enese teostamine teises inimeses.\nNäitlejaks pürginud räägivad alati lahedaid lugusid vastuvõtukatsete etüüdidest, kus palutakse mängida tapeedirulli või hapukapsast. Kas see on jätkuvalt nii?\nKõik need legendid hapupiima või taburetijala mängimisest moodustavad teatrikooli sisseastumiseksamite maratonist pisikese osa. Nende paradoksaalsete ülesannete ainus eesmärk on tegelikult selle üritaja ümberlülitusvõime hindamine.\nOn inimesi, kes keelduvad taburetijalga mängimast ja väidavad, et “ma ei ole taburet, vaid elav inimene”. Siis on vastuseks, et tore, mine õpi filosoofiat, füüsikat või aita emal jäätist müüa. See, kes innustub sellest ülesandest, kes teab kohe, mis puust see jalg peaks olema, et seda jalga on koerakutsikas purenud, et seal on värviplekk ja moosiplekk, vaat see on kunstnik.\nTestimegi seda ümberlülituse kiirust ja uskumise sügavust, millega ta etteantud olukorras tegutsema hakkab. Seda võimet saab arendada, aga mitte õpetada.\nMillised on praegused tudengid, kas usinaid-andekaid piigasid on alati rohkem kui noormehi?\nSeda muidugi. Paraku on maailma dramaturgia teistmoodi kirjutatud. Selleks, et kuus meest saaks oma asjad laval ära ajada, on neil sinna juurde vaja ainult ühte naist. Kursustel on poiste ülekaal. Ja ma ei usu, et väga andekad tüdrukud jäävad ukse taha põhjusel, et neid on liiga palju.\nAkadeemias on vastuvõtt iga kahe aasta tagant. Ääretult põnev on olnud jälgida, kuidas see seltskond on ajas muutunud.\nOn aegu, kus tudengite seas valitseb isegi uhke hoiak, et ma olen loll ega ole midagi lugenud. Siis tuleb peale laine, kus, üllatus-üllatus, noored oskavad lugeda. See nõuab õpetamismetoodika korrigeerimist.\nKui aastaid tagasi puudus vajadus tasanduskursuse järele, siis nüüd kipub tasanduskursuse aeg minema järjest pikemaks.\nVahel kulub isegi terve esimene kursus selleks, et lappida ja parandada aukusid gümnaasiumihariduses. Põnev on jälgida iga kursuse sünergia kujunemist ning osaleda noorte sotsialiseerumises.\nÜliõpilased on valdavalt inimesed, kes esimest korda elus saavad issi-emme selja tagant välja, elavad väikelinnas ja üüripinnal ning üritavad esimest korda elus hakkama saada rahaga, enda toitmisega. Pole harv, kui mõni tudeng hakkab keset tundi nutma ja ütleb siiralt, et tahab koju ema juurde.\nKui suur on konkurss riiklikule kohale?\nMeil on 12 riiklikku kohta, soovi korral ka tasulised kohad. Tänavu võtsime kokku 16–17 inimest. Eelvoorudega kokku kandideeris ühele kohale jätkuvalt mitukümmend soovijat.\nSee näitab, et ühiskonnas on säilinud jätkuvalt idealism näitlejatöö suhtes.\nÜks huvitav tähelepanek, mis silma torkab. Nimelt ei taha näitlejaks õppida enam rikaste vanemate lapsed. Vähemalt meie koolis on see nii. Tullakse vaestest peredest. Ilmselt õpivad rikaste lapsed erialasid, millega on võimalik rikkaks saada. Teatriga rikkaks ei saa.\nKui 20 aastat tagasi oli näitleja-lavastaja olla ühiskonnas ülimalt prestiižne, siis nüüd on need elukutsed taandunud kollase ajakirja kaanepildile pürgijate-sattunute staatuseks.\nÜhiskondlik kõlapind on kardinaalselt teine. Juba ammu ei ole teatrikoolide diplomietendused eriline kultuurisündmus, mida avalikkus ootab, ja kas peakski. Pole vajagi oodata mingit taevamannat. Tuleb uus aeg ning teatri tähendus ja kaal ühiskonna elu tunnetamises ja korraldamises liigub lainetena.\nKui praegu teatri külastatavus langeb ja kino külastatavus tõuseb, siis minagi olen sellesse oma panuse andnud ja tütrega Tartu 3D-kinno sõitnud. Näinud, mismoodi tonnide viisi popkorni näost sisse jahvatatakse.\nMa arvan, et teatrist saadav laks on oluliselt tõsisem ja emotsionaalselt suurem kui kinomats koos kokakoola ja popkorniga.\nViimati lavastasitegi Pärnus lasteloo röövlitütrest Ronjast. Kas teete lastetükke põhjusel, et teil on endal praegu väiksed lapsed?\nSeda kindlasti. Vähe sellest. Pärast Ronjat lavastasin Ugalas Karlssoni, siis tegin tudengitega kaks lasteaia- ja algklasside lastele mõeldud lauludega lavastust, “Doktor Valuson” ja “Eesti muinasjutud loomadest ja lindudest”, mida saab mängida kas koolivõimlas või klassinurgas. Peale selle tuli minu juurde tagasi Helen Kelleri lugu.\nSee oli aastakümneid tagasi Panso lavastuses üks minu kursuse diplomilavastusi, kus ma ise ei mänginud. Peaosades olid Mari Lill ja Mari Urbsoo. See oli omal ajal teatrisündmus. See teema võiks Eestis uuesti tulipunkti tõusta.\nOlin juba mõnda aega vaadanud ringi, kes võiksid selles lavaloos peategelasi mängida.\nMillest lavastus kõneleb?\nSee põhineb tõestisündinud lool. Näidendi kaks peategelast on reaalselt eksisteerinud inimesed Helen Keller ja Annie Sullivan.\nSullivan oli noor õpetaja, kes poolteiseaastaselt pimedaks, kurdiks ja tummaks jäänud lapsele suutis selgeks õpetada lugemise, kuni sinnamaani, et Helen Keller valdas hiljem kolme–nelja keelt.\nÕpetajanna suutis täiesti lootusetuna näiva juhtumi puhul saavutada selle, et neid võtsid vastu presidendid ja peaministrid kogu maailmast.\nEhk on meie ühiskonnas kätte jõudnud aeg käivitada toetuskampaania pimekurtide ning nägemis- ja kuulmispuudega laste kunstiliseks harimiseks.\nEestis pole õpetajaid, kes neile lastele võiksid õpetada muusikat, samuti on pimedatele lastele mõeldud noodid väga kallid. Ehk saab koos etendusega käivitada väikse heategevusprojekti.\nOlen küllalt vana, et tegelda oma elus kivide kokkukorjamise, mitte laialiloopimisega. Nooruses loobid ikka laiali.\nKes on peaosades?\nLiis Laigna on Helen ja Triin Lepik Annie.\nKas elate maal või linnas?\nElan kaheksa kilomeetrit Ugalast, Sinialliku külas. Kõpitsesin seal suve läbi oma majakest, kus me perega elame.\nOlen lapsena suvitanud mere ääres, hiljem oli tamp peal ja elasin linnas. Nüüd siis maal.\nSündinud 8. märtsil 1946 Võrus.\nLavastaja, näitleja, pedagoog.\nLõpetanud 1968. aastal Tallinna riikliku konservatooriumi lavakunstikateedri.\n1968–1974 Tallinnfilmi režissöör (“Valge laev”, 1970; “Metskapten”, 1971; “Tavatu Iugu”, 1973).\n1974–1986 ENSV riikliku noorsooteatri ja 1989–1991 Viljandi Ugala teatri peanäitejuht, 1986–1988 ja 1991. aastast Ugala lavastaja.\n1984–1996 ühtlasi Eesti teatri- ja muusikaakadeemia lavakunstikooli õppejõud: 1988. aastast dotsent, 1986–1995 kateedrijuhataja.\n1996. aastast Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia õppejõud: 1996. aastast professor, 1999. aastast teatrikateedri juhataja.\nFilmifestivalil linastub teos mässulistest noortest ja perestroikast Baltimaades Loe artiklit\nPärnu raekoja fassaadil näeb toomapäeval pimeduse ja valguse etendust Loe artiklit\nGalerii: Templis kõlas neozombipostfolk Loe artiklit Vaata galeriid


Vooremaa Põltsamaa lapitööd Jõgeval\nPõltsamaa lapitööd Jõgeval\nÜldjoontes on tegemist sama näitusega, mis oli väljas juulikuus Põltsamaa kiriklas.\n“Tõsi, täismahus meie näitus Jõgeva kultuurikeskusse ära ei mahtunud,” ütles Kiwwja seltsi eestvedaja Eve Oro. “Näiteks väiksemaid seinavaipu saime üsna vähe üles panna, kuna väiksemate seinaosade kohal, kuhu need sobinuks, polnud ülesriputamiseks siine. Selliseid töid, mis alustele sobivad ? kotte, patju jne ? saime see-eest aga rohkem välja panna kui Põltsamaal.”\nEve Oro sõnul oli Jõgeva kultuurikeskuse juhataja Airi Rütter juba ammu soovi avaldanud, et Põltsamaa lapimeistrid oma töid ka Jõgeval näitaksid: siinkandis ju organiseeritud käsitöötegevust praegu ei toimu ning seepärast on ka käsitöönäitused suhteliselt harvad nähtused. Kiwwja juubelinäitus on just selline, mida tasub ka maakonnakeskuse publikule näidata. Sellest annavad tunnistust ka esimesed sissekanded külalisteraamatusse, mis kiidavad näitust suisa uskumatult heaks.\nKiwwja lapimeistrite mõtted keerlesid kõnealust näitust ette valmistades mitte ainult oma seltsi, vaid ka Põltsamaa linna 85. sünnipäeva ümber. Ühe tunnistusena sellest võib näitusel näha üsna suurt hulka roosimotiividega töid: on ju Põltsamaa end muu hulgas ka roosilinnaks kuulutanud. Töödelt võib leida lappidest kokku õmmeldud ja kokku volditud roose, aga ka kangale trükitud roose.\nÜhe uhkema lapiteki ? Erika Nõgene “Vanaema veimevaka” ? tegemisel ongi autor kasutanud roosilise trükimustriga ning heledates pastelsetes toonides ühevärvilisi lappe ning lisaks sellele heegeldatud pitsmotiive. Tulemus on pulmavoodi vääriline. Kangale trükitud roosid ilmestavad ka Kaja Lieberti punast tekki “Roosipeenar".\nEve Oro seinavaiba “Unistus” teevad unikaalseks valgest kangast volditud roosid. Taust on vahvas lapipitsi tehnikas ja õrnades toonides. Lappidest kokku õmmeldud roosid ilmestavad Aino Linnase seinavaibast, seinataskust, patjadest ja kohvikannusoojendajast koosnevat komplekti ning Milvi Lojanderi seinavaipa “Roosiaed”.\nKõige otsesema vihje Põltsamaa juubelile teeb mõistagi Eve Oro seinavaip “Teeviit kodulinna”, millel kujutatud Põltsamaa kirikut. Selle kauni töö kinkis autor linna juubeli puhul linnavalitsusele. Kui näitus 8. septembril Jõgeva kultuurikeskusest maha võetakse, saab linnavalitsus oma kingituse lõpuks ka kätte.\nKahest osast koosnev seinavaip “Laulupuu” leiab pärast Jõgeva näitust koha Põltsamaa Ühisgümnaasiumi Lille tänava õppehoone muusikaklassis: Eve Oro meisterdas selle vahva temaatilise komplekti koos kahe õpilase, Krista Pedaniku ja Sigrid Saarega muusikaõpetaja Meeli Nõmme tellimusel selleks, et klassist kostvad laulu- ja muusikahelid naaberruumides õppijaid vähem segaksid.\nKiwwja naiste tänavune ühistöö ? lapivaip, millel kujutatud üht lapitöö klassikalisemat motiivi Sunbonnet Sued ehk suuresirmilise mütsiga väikest tüdrukut 12 eri kuule omases rõivastuses ja atribuutikaga ? on juba ära kingitud Sihtasutusele Põltsamaa Tervis. Nemadki saavad oma kingituse kätte pärast 8. septembrit.\nPõltsamaa ja Jõgeva näituse vahepeal käisid viisteist põltsamaalannade lapitööd Raplas üleriigilisel lapitöönäitusel. Näitus oli nii ajaliselt kui ka mõtteliselt ühitatud Rapla traditsioonilise kirikumuusika festivaliga. Kümme lapitööd, Eve Oro “Teeviit kodulinna” kaasa arvatud, pandi üles suisa Rapla kirikusse.\n“See, et meie naiste töid nii palju üleriigilisele näitusele pääses, andis neile palju enesekindlust ja innustust,” ütles Eve Oro. “Kui sügisel taas kokku tuleme, hakkamegi juba tasapisi tuleva-aastaseks üleriigiliseks näituseks valmistuma: näitusetöö võtab ju enam aega kui tavaline lapitekk. Järgmine näitus toimub Haapsalus Valge Daami päevade ajal. Seegi on inspireeriv teema: kes tahab, võib lähtuda värvist, kes tahab, otsida sobivaid mustreid.”\nJõgeva näitust saab, nagu öeldud, vaadata 8. septembrini. Ehk saavad Jõgeva naisedki näitusest innustust lapiseltsi loomiseks?


Tõuka endast ära ebaterve enesekesksus I - Sõna tänaseks päevaks - Raadio 7\nTõuka endast ära ebaterve enesekesksus I\n„Katsuge iseendid läbi, kas te olete usus!“ (2. Korintlastele 13,5)\nEnesekeskskus ei ole tingimata halb, kui see viib vaimse kasvuni. Ometi on inimesi, kes arvavad, et käsk enesekeskne olla on piibellik. Kas Jumal mitte ei käskinud meil iseendid äbi katsuda? Nii hakkamegi mõtlema, et kas me ikka oleme vaimselt väärilised, kas oleme kahetsenud, kas palvetame piisavalt ning kas Jumal ikka on meiega rahul. Enesele selliselt tähelepanu pööramine võib aga julguse viia ja tekitada kaotaja tunde. Mida Jumal siis tegelikult ütleb? Piiblis mainitakse enda läbikatsumist kahes kohas, kummaski ei õpetata meid enesekesksed olema. Esmalt kutsus Paulus korintlasi üles tähele panema suurt pattu nende kirikus. Ühel mehel oli oma kasuemaga suhe ning kedagi ei paistnud see häirivat. Ning kuna nad ei olnud „meelt parandanud oma rüvedusest ja hoorusest ja kõlvatusest, mida nad on teinud,“ (2 Kr 12,21) siis kirjutas Paulus „Katsuge iseendid läbi, kas te olete usus!“ (2 Kr 13,5) See üleskutse ei ole soovitus enesekeskne olla, vaid vaimse väärikuse mõõtmine. Teiseks kutsus Paulus korintlasi viimasel õhtusöömaajal korrale. Kuna inimesed jõid ennast veinist purju, siis ütles Paulus: „Inimene katsugu ennast läbi ja alles siis söögu sellest leivast ja joogu sellest karikast!“ (1 Kr 11,28) Paulus ei pane ette, et oma vigadele keskenduksid, vaid vaataksid hoopis Jeesuse patu eest makstud hinnale. Piiblis on kirjas: „Vaadakem üles Jeesusele, usu alustajale ja täidesaatjale, kes häbist hoolimata kannatas risti temale seatud rõõmu asemel ja on nüüd istunud Jumala trooni paremale käele.“ (Hb 12,2) Kasv, rõõm ja võit ootavad Sind ees, kui iseeenda asemal hoopis Kristusele keskendud.\n1Mo 17-19 Mt 17:14-27 Ps 40:9-17 Õp 6:6-8\n« Jumal on hea – kogu aeg!\nTõuka endast ära ebaterve enesekesksus II »


212 rasva poletamine - Kategooria - Fidgetid rasva vastu\nSelles detoksivees on kõik vitamiinid ja toitained, mida puuvili suudab pakkuda, ilma kogu suhkru ja magusaineteta. Pärast vanni või dušši,pigistage väike kogus üle oma peopesa.\nNeil on ka väike kogus mangaani, mis on oluline rasvade ja valkude ainevahetuses. Kui soovite, lisage mõni seltzer, et tuua lapsepõlve Fanta mälestused täiesti süütuna tagasi. Kuid see pole selle detoksijoogi ainus toitumistäht: apelsinid on täidetud C-vitamiiniga, et anda teile energiat ja kiividel on kaalulangetamiseks kasulikke toitaineid, nagu kaalium.\nBoonus: see sisaldab kopsakat portsjonit kaltsiumi, rauda ja lükopeeni põletikuvastane antioksüdant. Seda seetõttu, et on olemas teadusega tagatud eelised: Kentucky ülikool leidis, et see puu võib aidata vähendada rasvade kogunemist ja Hispaanias Cartagena polütehniline ülikool näitas, et arbuus aitab tegelikult vähendada lihasvalusid, et saaksite oma jõusaaliseanssi veidi kauem kesta. Kurk on madala kalorsusega ja värskendav lisand, milles on palju C- ja K-vitamiine.\nNad on suurepärane valik ainult kalorit ja maitsevad ka värskendavalt. Pärast veest välja võtmist sööge pirnid kindlasti; pirnid on täis kiudaineid, mis hoiab teid täiuslikumana, kauem. Võtke seda kui vihjet oma maitsete katsetamiseks. Need sisaldavad ainult 12 grammi süsivesikuid ja neil on looduslikud kemikaalid, mida nimetatakse polüfenoolideks ja mis võivad tegelikult peatada rasvarakkude tekke.\nTuhandeid aastaid kasutatud rahutute tummide leevendamiseks ja seedimise hõlbustamiseks leiate Hiina meditsiinilistest tekstidest alates neljandast sajandist eKr ingveri mainimisi! Ingver toimib lihasrelaksandina, mis võimaldab kehal gaase kergemini välja ajada Taimne ravim: biomolekulaarsed ja kliinilised aspektid.\nSaate oma ingveriparandusi mitmesugustes vormides, ehkki värske ingver sisaldab kõige rohkem ingverit - ühendit, mis aitab kaasa paljude vürtside tervisele.\nVõib-olla tõusevad nende ainevahetuse kiirused ja põletavad rohkem kaloreid või kulutavad nad toidu seedimiseks rohkem energiat.\nTeise võimalusena võivad nad spontaanselt liikudes rohkem energiat põletada - näiteks fidging, lihaste tõmblemine ja jalgadel püsimine. Nende ideede testimiseks arvutasid James Levine ja tema kolleegid Minnesotas Rochesteris asuvas Mayo kliinikus 12 mehe ja nelja naise normaalsed päevadoosi kulutused ja ainevahetuse kiiruse.\nOlles välja mõelnud, kui palju toitu vabatahtlikel kehakaalu säilitamiseks vaja oli, ületas meeskond neid 8 nädala jooksul päevas täiendava kilokalori võrra, tagades, et vabatahtlikel oli tahtlik treenimine pidevalt madalal tasemel.\nKõik vabatahtlikud võtsid kaalus juurde, kuid kogus varieerus enam kui kümnekordselt, ulatudes 0,36—4,23 kilogrammini. Ainevahetuse kiirus tõusis veidi, nagu ka energia seedimine toidu seedimisel.


Kasutatud Rockland tihendusmasinad müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Tihendusmasinad > Rockland\nKombineeritud rullid (1)\nINC CW 320 36 (1)\nKasutatud Rockland tihendusmasinad müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Rockland tihendusmasinad üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Rockland tihendusmasinad vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Rockland tihendusmasinad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Rockland tihendusmasinad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Paradiis - Vein & Pintsel\nKuupäev: Laupäev, 2 Märts, 2019\nKülalised peavad enne saabumist internetis registreerima. Makstab saab internetis või arvega. Kontrollige e-posti kinnitust. Kohapeal saab tasuda ainult sularahas. Samuti saate registreerida kui helistate meie stuudiosse. (Kohapeal registreerimata külaliste kohad on piiratud, seega registreeri ette)\nStart 2. Mar 2019 18:00\nEnd 2. Mar 2019 20:30


25. oktoobril 2001. aastal panid tollane haridusminister Tõnis Lukas ja vabariigi kolme juhtiva ülikooli rektorid: professorid Jaak Aaviksoo, Mati Heidmets ja Andres Keevallik neljapoolse „Heade kavatsuste protokolliga“ ettenägelikult aluse tehnikaõpetajate ja -õppejõudude koolitamisele Tallinna Tehnikaülikoolis.\nTiia Rüütmann, Eesti inseneripedagoogika keskuse juhataja\nSamas oli see inseneripedagoogika loomise ja arengu seisukohalt laiemas võttes juba tagajärg, kuna 1972. a oli loodud Austrias inseneripedagoogika suurkuju Adolf Melezineki algatusel Rahvusvaheline Inseneripedagoogika Ühing IGIP, mille põhimõtted jõudsid Eestisse alles 1992. a professor Jaak Umborgi vahendusel.\nMinistri ja rektorite ühise jõupingutuse tulemusena loodi 2001. a Tallinna Tehnikaülikoolis Eesti inseneripedagoogika keskus, mida asus juhtima Jüri Vanaveski. Oma tegevuse esimestest päevadest peale hakkas keskus korraldama ülikoolis tehnikaõpetajate ja -õppejõudude koolitamist erinevates õppevormides ning arendama inseneripedagoogikat rahvusvaheliste ja kaasaegsete suuniste alusel.\nKeskus on siiani jäänud ainsaks rahvusvaheliselt akrediteeritud inseneripedagoogika koolituskeskuseks kogu Baltikumis. IGIP-i poolt välja töötatud tehnikaõpetajate baasõppekava alusel, arvestades meie haridussüsteemi eripära ja nõudmisi, on Eestis koostatud oma õppekavad, mida erinevates õppevormides ja koolituse erinevate liikide nime all on tänaseks edukalt viljeletud juba 20 aastat. Õppekavad on olnud korduvalt ja on praegugi akrediteeritud rahvusvahelise komisjoni poolt kui rahvusvahelise insenerpedagoogi kvalifikatsiooni ING-PAED IGIP taotlemist võimaldav õppekava.\n2001-2006 toimus Tallinna Tehnikaülikoolil koostöös Tartu Ülikooliga ühine tehnikavaldkonna õpetajate koolitus, millega pandi alus selle valdkonna populaarsusele vabariigis ja loodi eeldused õpetajaskonna laialdaseks teadvustamiseks enda harimise võimalustest tehnikaõpetuses.\n2006-2012 oli Tallinna Tehnikaülikoolil oma, tehnikaõpetajate magistriõppekava, mille konkurss oli läbi aastate üks kõrgemaid ülikoolis. Samal perioodil (2009) alustas keskus koostööd Euroopa Sotsiaalfondi haridusteaduste ja õpetajakoolituse arenguprogrammiga Eduko, ülikoolis loodi õppejõu- ja õpetajakoolituse nõukoda professor Jakob Kübarsepa juhtimisel (2010).\nViimane aastakümme on olnud keskusel tihedalt seotud inseneripedagoogikaalase täienduskoolituse läbiviimisega, võimaldades tegevõpetajatel, õppejõududel ja doktorantidel omandada täiendavat lisaeriala ja ainedidaktilist pädevust ning kutsuda entusiaste muudelt elualadelt omandama pedagoogilise ettevalmistuse algtõdesid koos hilisema õpetajakutse omandamisega. Mõlemad sihtrühmad saavad edukalt leevendada olukorda meie põuasel õpetajaturul. Kokku on aastate jooksul erinevates õppevormides täiendanud ennast inseneripedagoogikaalaselt üle 500 õppuri, mis on oluline lisa tehnika- ja erialaõpetajate koolkonnale. Täna töötab tehnikaülikoolis üle 50 rahvusvahelise insenerpedagoogi kvalifikatsiooniga õppejõudu.\nAegapidi on kasvanud keskuse rahvusvaheline tuntus ja tunnustus. Keskuse juhataja on tänaseks valitud IGIP-i järgmiseks presidendiks. Keskus on kõrgelt hinnatud IGIP konverentside korraldaja (2006, 2015, 2020, 2024). Publitseeritud artiklid on jõudnud enimloetute hulka antud valdkonnas (Researchgate´i andmetel). Rahvusvahelised inseneripedagoogika töötoad on saavutanud suure nõudluse. Keskus on hinnatud partner rahvusvaheliste inseneripedagoogika-alaste projektide tegevuses (ENTER, APPLE, jpt). Nii kollektiivsete (IGIP akrediteeritud koolituskeskused) kui ka individuaalkorras taotletavate (rahvusvahelise taseme insenerpedagoogid) IGIP-i avalduste läbivaatamisel kasutatakse pidevalt keskuse töötajate abi.\nPidulik sünnipäevakonverents toimub 28. oktoobril Tallinna tehnikaülikoolis.\nTäname kõiki endisi ja praeguseid asjaosalisi nende pühendunud, põhjaliku panuse eest inseneripedagoogika viljelemise ja arendamise vallas!


Liina Metsküla, Los Angeles, 25. veebruar 2015 07:00\nÜKS KAHEST: «Mandariinide» produtsent Ivo Felt (paremal) oli ainuke eestlane, kes legendaarsele punasele vaibale pääses.Foto: AFP / Scanpix\n"See on nii hästi televisioonile orienteeritud," võrdleb "Mandariinide" produtsent Ivo Felt Oscarite galat muusikaliga. "Natuke pani kulmu kergitama masinavärgi töötamise mahedus. Õlitatult töötas!"\nKui eestlastel jäi filmiauhind saamata, nentis Ivo Felt, et päris seda ei saa väita, et pettumust üldse polnud, kuid üldiselt ollakse tulemusega rahul. Vähemalt pääseti maailma viie parima võõrkeelse filmi hulka.\n"Teadsime enda positsiooni ja võiduvõimalus ei olnud eriti suur. Aga väike pettumus on alati. See on nagu sport: võita tahavad kõik ja väikese adreka lõi küll üles," kommenteeris Felt vahetult pärast pühapäeva õhtul (meie aja järgi ööl vastu esmaspäeva – toim) Los Angelese Dolby Theatre’is toimunud Oscarite galat.\n"Zaza (filmi režissöör Zaza Urushadze – L. M.) oli võib-olla grammike rohkemgi pettunud kui mina, aga see on loogiline. Tema oli režissöör. Ja võib-olla oli emotsionaalsematel grusiinidel pettumus suurem," mõtiskles Felt.\n"Kuid ma väga loodan, et inimesed ei ole pettunud, sest selleks pole põhjust. Oleme välja valitud 83 filmi hulgast ja saanud viie parima hulka. Tänaseni on imelik seda välja öelda!"\nFilm "Mandariinid" pidi Oscarite galal parima võõrkeelse filmi kategoorias alla vanduma Poola linateosele "Ida". Peab tõdema, et pressikeskuses välisajakirjanike hulgas see kategooria erilist põnevust ei tekitanud, sest suurem osa neist oli süvenenud arvutitesse.\nKui selgus, et võitjaks on Poola film, ei kõlanud seal isegi aplausi, mille varasemate kategooriate võitjad olid ära teeninud. Küll aga elavnesid ajakirjanikud, kui Poola filmi režissöör Pawel Pawlikowski pikalt ja laialt jutustama jäi ja teda katkestada üritati – terve pressikeskus naeris ja plaksutas.\nPawlikowski lootis pärast Oscari saamist pidada pika tänukõne, kuid see katkestati muusikaga.\n"Ma mõtlesin oma lastele, kes seda vaatasid. Loodetavasti. Tahtsin öelda, et see on suurepärane ja lapsed on maailma parimad. Ma tean, et ameeriklased oleksid seda ütlust jumaldanud," selgitas režissöör hiljem pressikeskuses, kuhu ta intervjuud andma tuli.\nVõidust rääkides lisas Pawlikowski, et loodab julgustada inimesi Poola kino vaatama. "See ei ole holokaustifilm, nagu seda Ameerikas nimetatakse. Sellel on palju kihte," ütles režissöör.\nÕhtujuht jäädvustas end trussikustseeniga\nKuigi võitjaks osutus Poola film, leiab juba rohkem kui kümme aastat Los Angeleses elanud Eesti päritolu filmimees Brad (Priit) Jurjens, et "Mandariinide" peaosa täitnud näitlejal Lembit Ulfsakil oleks soovi korral ehk võimalus Hollywoodiski näitlejakarjääri teha, kui ta seda asja viitsiks tõsiselt võtta.\nTa ei välistaks, et keegi Hollywoodist ühel päeval Ulfsakile või režissöör Zaza Urushadzele helistab ja koostööd pakub. Jurjens usub, et "Mandariinid" jõudis nii kaugele, sest kaks väikest riiki panid oma jõu kokku.\nEesti tiim naaseb kodumaale täna pärastlõunal.


Rimi: litsentsi kaotamisel kasutame Prismaga sama käekirja - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 25. jaanuar 2008\nRimi: litsentsi kaotamisel kasutame Prismaga sama käekirja\nRimi Eesti Foodi hüpermarketite direktor Irina Raudsepp ütles täna aripaev.ee-le, et kui linn peaks kaupluselt alkoholimüügi litsentsi ära võtma, läheksid ka nemad Prisma eeskujul kohtusse.\n„Me ei ole otseselt veel tagasisidet linnalt saanud, kuid kui peaksime alkoholimüügi loa kaotama, kaebame otsuse kindlasti edasi,“ ütles Raudsepp. „Kasutame Prismaga sama käekirja, et end kaitsta. Seda, mis Prismaga juhtus, mäletavad kõik.“\nRaudsepa sõnul kaitseb kauplustekett müüjat väga just seetõttu, et tegu on uue töötajaga. „Kui vea oleks teinud kogenud müüja, kes on katseaja läbinud, siis oleks asi teine, aga antud juhul oli tegu müüjaga, kes oli alles jaanuari keskel tööle võetud ja kes oli sel päeval esimest korda õhtuses vahetuses,“ selgitas ta.\nKui Prismades ja Selverites kasutatakse juba praegu kassasüsteeme, mis rikkumisi juba eos takistab, siis Rimides vastavaid kassaaparaate veel ei ole. Raudsepa sõnul on kassade uuendus Rimi jaoks prioriteet ja need kavatsetakse kasutusele võtta lähema poole aasta jooksul.


Enolea Hydra 24h Niisutav Emulsioon 50ml - Mekelt\nEnolea Hydra 24h Niisutav Emulsioon sisaldab Enolea patenteeritud kompleksi, hüaluroonhapet ja lootoseõie ekstrakti.\nEnolea Hydra 24h Niisutav Emulsioon 50ml kogus\nSKU: 8034094013730 Kategooriad:Enolea, Näohooldus, Näokreemid Sildid:24h niisutav, Enolea, flavanoidid, hüaluroonhape, lootoseõis, niisutav emulsioon, polüfenool\nEnolea Hydra 24h Niisutav Emulsioon on kerge ja kergesti imenduv emulsioon erakordse 24h niisutava toimega. Sisaldab hüaluroonhapet ja lootoseõie ekstrakti.\nKandke hommikul ja õhtul puhastatud näole ja kaelale. Ideaalne kasutada meigipõhjana.\nAqua, Prunus amygdalus dulcis oil, Coco-caprylate, Glycerin, Glyceryl stearate citrate, Helianthus annuus seed oil*, Butyrospermum parkii butter*, Hydrolyzed olive fruit*, Hydrogenated palm kernel glycerides, Nelumbo nucifera root extract, Vitis vinifera seed extract, Olea europaea leaf extract, Hydrolyzed grape skin, Theobroma cacao seed butter*, Sodium hyaluronate, Potassium cetyl phosphate, Hydrogenated palm glycerides, Squalene°, Cetearyl alcohol, Cetearyl glucoside, Xanthan gum, Tocopherol, Lactic acid, Benzyl alcohol, Dehydroacetic acid, Beta-sitosterol, Parfum°, Linalool°, Limonene°, Citronellol°, Benzyl salicylate°, Eugenol°.


Müofastsiaalne teraapia – Selgroo- ja Liigestehaiguste Ravikeskus "Goltsman Therapy"\nHome Müofastsiaalne teraapia\nMüofastsiaalne teraapia kujutab endast süvakudede massaaži. Protseduuri nimetust võib otsesõnu tõlkida kui lihaste vabastamist patoloogilisest pingest.\nKui lihase nn fastsiaalset ümbrist moodustav sidekude on deformeeritud, siis hakkab lihas nõrgenema ja kaotab võime normaalselt kokku tõmbuda. Müofastsiaalse teraapia aluseks on arusaam kudede elastsetest omadustest ja sidekoeliste struktuuride reflektoorsetest mehhanismidest. Teraapia ajal paraneb lihastes verevarustus, see aitab kaasa nende elastsuse taastumisele ja koos sellega nendega seotud liigeste liikumisvõime suurenemisele.\nTeraapiatehnika on pehme, sujuv ja valutu. See kujutab endast vajutamist, palpatsiooni ja kudede pehmet venitust. Müofastsiaalse teraapia võtted süvakudede mõjutamisel erinevad printsipiaalselt klassikalise massaaži võtetest. Need on kudede erilised venitused, mida tehakse sõrmeotstega. Töö ühe fastsia piirkonnaga võib kesta kuni 3–4 minutit.\nMüofastsiaalset teraapiat kasutatakse ravi kõrval edukalt ka esteetilises praktikas. Organism terveneb, selle organite ja süsteemide töö taastub, selle tulemusena korrigeerub kehakuju. Kaob isegi liigne kehakaal. Näidustusteks on:\nMüofastsiaalset teraapiat tehakse kuurina. Esimeste protseduuride ajal töötab spetsialist pehmemalt ja pinnapealselt, valmistades organismi järk-järgult ette suuremateks koormusteks. Protseduuride arv ja kestus määratakse individuaalselt ning pärast arsti konsultatsiooni. Protseduur kestab kuni tunni. Minimaalne kuur koosneb 3–5 protseduurist, mida tehakse 1–2 korda nädalas. Korduskuuri võib läbi viia 4–6 kuu pärast.\nMüofastsiaalse teraapia metoodikat kasutatakse nii iseseisva raviprotseduurina kui ka koos massaaži, füsioteraapia jt osteopaatilise teraapia liikidega. Lisaks kasutatakse seda kompleksses taastusravis ning kehakuju korrektsiooni individuaalsetes programmides.\nMüofastsiaalset teraapiat kasutatakse ravi kõrval edukalt ka esteetilises praktikas. Organism terveneb, selle organite ja süsteemide töö taastub, selle tulemusena korrigeerub kehakuju.


Vähese raha eest palju autot – Suzuki Liana - Proovisõidud - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Proovisõidud » Vähese raha eest palju autot – Suzuki Liana\nVähese raha eest palju autot – Suzuki Liana\t(3)\nka omanud\t• 16 oktoober 2011 15:00\tEbasobiv kommentaar\nJutt, et ülevaatuse piduristendis saab RBC (neliveo siduri) rikkuda, kuulub Topauto ebapädevuse arsenali. Lihtsalt kui üritada esirattaid stendis ringi ajada, sõidab auto momentaalselt sealt pealt minema.\nMuidu täitsa hea läbivusega auto.\nMarks\t• 17 oktoober 2011 23:00\tEbasobiv kommentaar\nMüra- ei tänan, ausalt enam ei jaksa. Istmed ka väsivad ära, kuid ei häiri. Sidur on vilistanud vahel. Vedrustuse koha pealt küll midagi halba ei ütleks- tundub norm. Kütuse kulu pole küll midagi hullu. Üldiselt ellpool olev jutt peab paika.\nMartti\t• 18 juuni 2012 13:11\tEbasobiv kommentaar\nSõidan esiveolisega ja manuaal käigukasti kohta päris hea, mootor peab ilusti vastu, väga ökonoomne kesk. u. - 5,5 l /100km . Autol olid ennem all NOKIAN-i rehvid ja need küll tekitasid suurt müra, nüüd all CONTINENTAL-id ja müra tase on tunduvalt madalam, vedrustus on küll normis. Auto kohta on päris korralik ja aus.


Avaleht → Projektid → Projekt “Eesti Puuetega Inimeste Koja sisemine sära\nProjekti eesmärk on tõsta Eesti Puuetega Inimeste Koja (EPIKoja) kui katusorganisatsiooni tegevmeeskonna ja EPIKoja liikmesorganisatsioonide eestvedajate motiveeritust ja omavahelist koosvõimekust saavutamaks kõrgemat tegevusvõimekust puuetega inimeste huvikaitsetöös.\n1. 2 rühmakoolitust „Enesemotiveerimise kunst” ja „Stress ja läbipõlemine“.\nKoolituspäev „Stress ja läbipõlemine“ annab teadmised stressist ja läbipõlemisest hoidumisest; nende sümptomitest ja tegevustest ning faktoritest, mis aitavad kaitsta ennast ja teisi stressi ja läbipõlemise eest; õppija õpib tundma stressi ja läbipõlemise tekkepõhjuseid organisatsioonis.\nKoolituspäeva „Enesemotiveerimise kunst” eesmärgiks on aidata osalejal oma töö juures üles tema jaoks olulised motivaatorid ja neid iseenda motiveerimiseks teadlikult kasutada. Koolitus aitab osalejal iseennast ja oma kolleege paremini mõista, oma tööle värskema ja innustavama tähenduse anda, meeskonna ühtsustunnet suurendada ja eneses optimistlikke ning elujaatavaid hoiakuid kujundada.\nKoolitused viiakse läbi 20-le osalejale. Ühe koolituse kestvus on 6 akadeemilist tundi.\n2. 4 liikmeklubi kohtumist\nLiikmeklubis käsitleme iga kord mõnd liikmete jaoks olulist teemat (nt. organisatsiooni juhtimisküsimused, liikmesühingute toetamine, teenuste osutamine sihtgrupile, huvikaitse, jne). Puudespetsiifilise alaliidu esindaja viib läbi 1,5 tundi pikkuse minikoolituse tutvustades konkreetset puuet (diabeet, vaimupuue, psüühikahäire, harvikhaigused) ning sellega seonduvaid väljakutseid ja takistusi. Lisaks teema käsitlemisele pühendame aega liikmete omavahelisele suhtlusele, kontaktide loomisele ja kogemuste vahetamisele. Liikmeklubi on 3 x 1,5 tundi kestev kohtumine, kus osaleb ligi 15 inimest EPIKoja liikmesorganisatsioonidest. Kohtumised toimuvad 4 erinevas Eesti piirkonnas.\nTöövarjutamise eesmärk on anda eeskätt uutele EPIKoja liikmesühingute esindajatele võimaluse tutvuda oma valdkonna kolleegide igapäevatööga, veetes päeva töövarjuna mõnes EPIKoja liikmesühingus. Töövarjutamisest huvitatute arv on vähemalt 10 EPIKoja liikmesühingu esindajat.\nProjekti kestvus: 01.09.2018- 30.04.2019\nRahastus: 9775.28 eurot


Ärilaen – Vikipeedia\nÄrilaen on laen, mis on mõeldud ettevõtetele näiteks investeerimiseks või ajutise rahavajaduse katteks. Ärilaene on väga mitmeid, näiteks investeerimislaen, arvelduslaen, pangagarantii, stardilaen aga ärilaenuks liigitub ka liising.\nÄrilaenude liigid[muuda | muuda lähteteksti]\nÄrilaenude liigid on järgmised:\nHüpoteeklaen ettevõttele - Eeldab kinnisvara olemasolu mille pandi vastu antakse laenu. Laenuliik, mis võimaldab ettevõtjal suuremaid krediidilimiite ning reeglina soodsamaid intresse, kui ilma tagatiseta laenude puhul.\nInvesteerimislaen ettevõttele - Investeerimiseks mõeldud ärilaen, mis võimaldab ettevõtjal teha suuremaid investeeringuid nt põhivarasse või käivitada uusi suuremaid äriprojekte, osta või renoveerida hooneid. Investeerimislaen reeglina antakse ettevõttele tagatise vastu.\nArvelduslaen ettevõttele – lühiajalise likviidsuse tõstmiseks mõeldud ärilaen, et tasandada hooajalisi rahavoogusid või ootamatut ebakorrapärast finantsolukorda, nt klientide makseviivitusest või muudest ettenägematutest olukordadest tulenevate kohustuste katmiseks.\nPangagarantii ettevõttele – laenufirma või panga poolt antav garantii, et ettevõte täidab kohustuse. Osaliselt on tegemist kindlustuslaadse tootega, kus krediidiasutus garanteerib võlausaldajatele või hankijatele ettevõttepoolse kohustusest kinnipidamise.\nStardilaen ettevõttele – on mõeldud alustavatele ettevõtetele tegevuse alustamiseks või mõne uue äriprojekti teostamiseks. Stardilaen on juhuks kui ettevõtjal on äriidee, kuid puudub algkapital, tagatis või muu võimalus äriidee teostamiseks. Stardilaenu puhul on väga oluline hea äriplaan, milles tõestatakse tulevased rahavood.\nVabamaksega Ärilaen ettevõttele - on laenuliik, mis võimaldab raha kasutada väiksema igakuise kuluga kuna tasuma peab igakuiselt vaid intressi ning põhiosa laenust peab tasuma, kas perioodi lõpus või osadena laenuperioodi vältel.\nKrediidiliin ettevõttele - on võimalus kasutada rahalisi vahendeid nii osaliselt kui täismahus ettenähtud ajaperioodi jooksul. Samuti on krediidi tagasimakseid võimalik teha endale sobivamate osadena. Intressi tuleb reeglina tasuda vaid kasutatud osa pealt.\nLiising ettevõttele - Laenutüüp on tagatis või pandiga kindlustatud laenu andmine (üldjuhul liisingu tagatiseks on ostetav seade, auto, laev, mootorratas, traktor jms).\nFaktooring ettevõttele - Arvete ennetähtaegne rahastamine. Faktooring on üldiselt kasutatav pikkade maksetähtaegadega arvete puhul. Minimaalne faktooring on reeglina 14 päeva.\n↑ Heaintress OÜ. "Ärilaen". Heaintress.ee, 13.12.2015. Vaadatud 4.10.2016. Eesti keel.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ärilaen&oldid=5313745"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:31, 8. mai 2019.


Vaba Eesti Sõna - KLENK-IEP Kariibi kruiis III, IV\nMeeskoor. Kõik fotod: Agu Ets\nKLENK-IEP kava jätkus 23. märtsil Eesti Galakontsertiga, milles osalesid Märt Agu tantsijad, ansambel „Võlukeeled” ning Eesti Meestelaulu Seltsi meeskoor. Kava koostaja ja tantsuseadete autor Märt Agu oli valmistanud hoogsa ja energilise programmi, millele publik elas kaasa.\nHiljem jätkusid loengud. Tove Mengel Harder esitas teadusliku loengu maiade tsivilisatsioonist Mehhikos, mis oli kruiisi järgmine peatus Cozumeli saarel.\nTove Mengel Harder.\nSissejuhatuseks oli slaidipõimik muusikaga, mis näitas maiade traditsioonilisi mustreid ja ehitusi. Loeng oli arhitektuuriline ülevaade maiade varemetest Mehhiko Yucatani poolsaarel. Maiade tsivilisatsioon algas umber 1600 aastat eKr ning nende haripunkt oli 800-400 eKr. Maiad olid edukas rahvas, kellel oli oma kirjakeel, matemaatika- ja astronoomiateadmised. Nende kalender on veel tänapäeval täpne. Vähe on teada maiadest, kes kadusid äkitselt umbes 200 aastat enne hispaanlaste tulekut Uude Maailma.\nSiseministeeriumi varade asekantsler Riho Kuppart andis ülevaate Eesti sisejulgeoleku olukorrast ja selle olulisematest väljakutsetest. Käsitles kolme teemat, mis mõjutavad oluliselt Eesti sisejulgeolekut: rändekriis, Euroopa julgeolek ja VeneFöderatsioon (VF). Eesti on nõus vastu võtma 500 pagulast, millest pooled on juba kohal. Oluline on tuvastamine, kes nad on ja milline on nende taust. Euroopas on märgata suuri põgenikelaineid, kuhu on peidetud ISISe võitlejad. ISIS on osav organisatsioon, mis kasutab tipptehnoloogiat propaganda tegemiseks ja meediakanalite mõjutamiseks. VFi iseloomustab kas sõda või sõja jaoks ettevalmistumine. Nad kasutavad oskuslikult meediat, et teha õõnestustööd ja lagundada Euroopa ühtsust. Nendele on see tõsiseltvõetav kultuuriline sõda. Eesti sisejulgeoleku eesmärgid ja põhimõtted on tagada turvaline elu Eestis, austada inimväärtusi ja kaitsta demokraatiat.\nJärgmises loengus käsitleti rahulikumat teemat: vaimse tasakaalu säilitamist, mille esitas kliiniline psühholoog ja kognitiiv-käitumisterapeut Kaia Kuppart. Ettekandes tutvustas ta tänapäevaseid tõenduspõhiseid eneseabimeetodeid, millega taastada ja säilitada oma vaimne tervis ja heaolu. Tervis on rohkem kui haiguse puudumine. Teadvuslikkus 5 meelega aitab saavutada vaimset rahu. Stress tuleb sellest, kuidas sa oma mõtteid ja olukorda hindad – võib olla kahjulik või kasulik. Kõneleja küsis kuulajatelt, milliseid vahendeid keegi stressi vähendamiseks kasutab. Vastuseid oli mitmeid, aga paljud leidsid, et tegevuse vahetus, eriti huviala või hobiga seotud tegevus, oli oluline. Kokkuvõttes rõhutas lektor, kui oled raskes olukorras, mõtle mida sa ütleksid oma sõbrale, kui tema oleks sama raskes olukorras.\nViimaseks “loenguks” oli Märt Agu interaktiivne rahvatantsu töötuba, kuhu kogunes oma 40-50 inimest. Osavõtjate ees seistes selgitas Märt, miks temal üks sokk on roheline ja teine oranž. Sellega õpilased näevad selgelt ja saavad aru, milline jalg on liikumas. Siis ta näitas lühikese ja lihtsa tantsu, mida kasutas rühma ülessoojendamiseks. Alul võeti lihtsad sammud läbi, siis tantsiti koos muusikaga. Mängima pandi eesti lugusid rocki tempoga, et sellega näidata, kuidas lihtsamaid samme saab mitme muusikastiiliga tantsida. Tehti ka mitme moodsa tantsu samme ja sellega oli soojendus läbi. Esimeseks tantsuks oli kolm tuuri Welcome to Estonia viisil, mida kasutati Galaprogrammis.\nMärt Agu juhatab rahvatantsu töötuba.\nTuurid olid iseenesest kerged, aga muusikaga läks asi sassi. Prooviti uuesti ja jälle, kuni hakkas kõigil paremini minema. Töötuba oli päriselt töötuba, aga kõigile meeldis see, kui energiliselt Märt tantsijaid kaasa haaras oma kirgliku õpetusstiiliga.\nNagu 20. märtsi õhtulgi, lõppes see päeva Salakõrtsis, kuhu eestlased kogunesid, et pidu pidada. Lokaal, kus mõni tund varem oli toimunud Märt Agu rahvatantsu töötuba, oli jälle rahvast täis. Sirje ja Rein Kurg esinesid mitme lauluga, mis meelitas rahva tantsupõrandale. Jälle löödi meeskoori eestvedamisel laulikud lahti ja rahvas laulis kaasa. Lõppes KLENK-IEP programmi teine päev.\n24. märtsil randus Allure of Sea Mehhikos Cozumeli saarel. Osa rahvast siirdus laevalt kohe parvele, mis viis neid mandrile, et minna vaatama maiade varemeid, millest Tove Mengel Harder oli eelmisel päeval rääkinud. Teised otsisid rahulikku kohta rannas lebamiseks, jutukat kõrtsiseltskonda või ostlemisvõimalusi. Oli kõige pikem päev sadamas ja kõik tulid päeva lõpul väsinult laeva tagasi.\nKLENK-IEP programm jätkus 25. märtsil teise Eesti Galakontserdiga Indrek Vijardi kunstilisel juhtimisel. Kontsert algas Teretusega meeskoori poolt, millele järgnesid Eesti vennad, laulgem rõõmsalt ja Eesti muld ja eesti süda. Siis mängis ansambli „Võlukeeled” kontsertmeister Maila Laidna klaveril Franz Liszti Libestraum’i. Siis astus lavale sopran Epp Sonin, lauldes soolo a capella Summertime and The Living is Easy.\n„Võlukeeled” olid taas laval ja avasid oma osa Walt Disney filmimuusika popurriiga Maila Laidna klaverisaatel. Solistina astus ette 10-aastane Karoliina Kuppart, kes esitas Variations on a theme by Pacini op. 89 no.1.\nMeeskoor esitas kolm laulu: Jahimeeste koor ooperist Nõidkütt, kantaat Uus isamaa ja Mõtisklus filmist Vallatud kurvid Tarmo Eespere klaverisaatel. Järgnes Meeste laul, millele kooriliikmed trampisid kaasa nagu metsapullid. Koos meesrahvatantsijatega lauldi Õlletegu ja siis kõigile tuntud Hakkame mehed minema.\nEtte astus 13-aastane Ingmar Kiviloo, kes esitas Camille Saint-Saens’i Danse macbre Maila Laidna saatel. Siis esines terve ansambel „Võlukeeled” ABBA laulude popurriiga, millele andis rütmi juurde Celia Kiviloo trummidel.\nMeeskoor laulis Rahu, mille järel Eesti Meestelaulu Seltsi esimees Arvi Karotam kutsus Anne ja Rein Luningu lavale. Arvi tänas Annet ja Reinu kõikide esinejate nimel, et nad teist korda korraldasid kruiisi ning andsid võimaluse meeskoorile ja tantsijatele esineda KLENKIEP programmis. Reinule kingiti sall, mille peal olid Miina Härma heliloomingu noodid. Annele kingiti ilus eesti motiividega pearätik. Arvi kutsus kõiki sellesuvisele noorte laulupeole ning 2019.a suurele laulupeole, mille kohta ta rõhutas, et seal pole laval ainult 25 lauljat nagu siin, vaid 25 tuhat lauljat!\nFinaaliks lauldi Ta lendab mesipuu poole ja Ärkamisaega koos ansambliga „Võlukeeled” ja rahvatantsijatega. Rahvas tänas esinejaid seistes tormilise aplausiga.\nPeale lõunavaheaega jätkusid viimased loengud. Firma „Solid Solutions” juht Karin Vagiste rääkis, kuidas saavutada sisemist rahu stressi ajal. Kasutades jooniseid oma raamatust Settle It!, ta näitas, kuidas saab lahkhelisid lahendada lihtsate küsimustega. Ta leidis, et sinisel merel seilamine on kõige parem lõbu ja lõõgastus.\nKultuuriministeeriumi nõunik Anne-Ly Reimaa rääkis Eesti Vabariigi 100. sünnipäevast ja tegevustest, mis sellega kaasnevad. Pidu kestab üle kolme aasta, mille jooksul tähistatakse Eesti Vabariigi sünniga seotud tähtsamaid sündmusi. Pidustused algasid 16. aprillil 2017, kui tähistati Eestimaa kubermangu ühendamist Liivimaa põhjaosaga, sellega määrates Eesti riigi kontuurid. Tähistamine lõpeb 2.veebruaril 2020 Tartu rahulepingu sõlmimise aastapäeva tähistamisega. Vahepeal on palju sündmusi nii Eestis kui ka välismaal, kingitusi, konkursse ja festivale. AnneLy kutsus kõiki eestlasi välismaal Eestisse 100. juubelit pidama ning viitas www.EV100.ee kodulehele, kus leidub palju rohkem informatsiooni.\nViimase loengu pidasid ERKÜ esimees Marju RinkAbel ja ERKÜ Washingtoni direktor Karin Shuey. Nad valgustasid ERKÜ tööd ja koostööd teiste eesti organisatsioonidega. Marju rääkis koostööst teiste rahvuslike organisatsioonidega – peamiselt Läti ja Leedu esindajatega, aga ka teistega. See koostöö on olnud pikaajaline ja suhted, mis loodi Baltikumi ikestatuse ajal, kannavad vilja tänapäevani. Karin rääkis igapäevasest tööst Kongressiga, Ameerika riigiasutustega ja valitsuse esindajatega. Eriti oluline nende kokkusaamistel on tagada toetust NATOle ning soovitada jätkuvalt Vene Föderatsiooni vastu sanktsioone.\nViimane KLENK-IEP päev lõppes Salakõrtsis, kus tuldi kokku reisimuljeid jagama, uute tuttavatega kontaktandmeid vahetama, vanade sõpradega juttu ajama. Laulikud toodi taas kohale ja varsti läks laul lahti. Inimestel oli viimane võimalus tänada Anne ja Rein Luningut suure töö eest võimsa KLENK-IEP Kariibi kruiisi korraldamisel.\nTeiste reisijatega rääkides jäi allkirjutanul mulje, et kõigile meeldis varsti lõppev üritus väga ning paljud küsisid, millal toimub järgmine kruiis.


Avatud uste päev MCDs – LNR TWT&BLG\nJalutasin lastega mõni aeg tagasi laupäevast sihitut jalutuskäiki ja jalge alla jäi Viru tänav. Loomulikult tunnevad nad MCD brändi juba eemalt ära, vaateaknal oli aga eriteade – Avatud Uste Päevad. Huvitav – MCD on niigi pidevalt avatud, kui sellest mööda satun ja nüüd siis peabb sellest kuidagi eriliselt teatama? Oli tegu Avatud Tagauste Päevadega – sai end registreerida ekskursioonile teispoolsesse MCD maailma, letitagusesse kokakunsti salailma.\nOli vaba venekeeelne grupp, kuid täisasiselt suutis hästikoolitatud grupijuht meile korraldada kahekeelse jalutuskäigu. Siit mõned meeldejäänud detailid:\n– MCD kasutab uhkusega oma ladudes FIFO meetodit. See tähendab First in First Out ehk kliendi perspektiivist vaaadatuna peaks see välistama selle, et teeie toit oleks värskeimast toormest tehtud.\n– Kogu kama tuuakse kohale Riia logistikalaost, kahe laoruumiga võrdset pindda võttis tootmise käigus tekkinud prahi rruum, kus ka prügi kokkupressimise masin. Prügi separatsioonist mingeid märke ei näinud.\n– igaa hamburgeri valmistammise protsessi juures kulub hulk ühekordse kasutammisega kilekindaid – hamburgerisaiakese kotist võtmmiseks ja soojendajassse asetamiseks, liha sügavkülmast võtmiseks ja küpsetajasse asetamiseks, liha väljavõtmmiseks, hamburgeri valmistammiseks ja pakendamiseks. Hügieeniline keskkonnasaaste?\n– pesunurk selline väike ja nunnu, kuna suurt midagi pesta pole.\n– letiteeenindajate selja taga oleval kaldkandikul kauem, kui 10 min lebanud hamburger visatakse minema – klient peab alati saama värskeima (vaneimast toormest) tehtud toidu.\n– töötajate kellkaardid olid rasked vaadata. On olemas ja kõnelevad ilmselt kasumi teenimisest läbi efektiivsuse, kontrolli ja kokkuhoiu.\n“Kust need mänguasjad tulevad?”, küsis mu vanem laps. “Meie sellega ei tegele, aga nad tulevad Hiinast”. Minu vittitsismid seoses lapstööjõuga ei jõudnud kohale. Kohapeal läbi viidud palgauuring sai erinevaid vastuseid – ekskursioonijuhi pakutud Eesti keskmine pani töötajad kulme kergitama.\nTäna tegime sõpradega Supersize Me ekskursiooni.\nEt peakangelase suhtes suuta empaatiat hoida sai enne kvaliteetsöögikohas meeleolu loodud ja maadilma lobisetud. Minul hakkas peakangelase MCD dieedi 13. päeva kohal, kusskil 32. minuti paiku juba veits paha olla. Sõnum oli kohale jõudnud ja asi sai ainnult hullemaks minna.\nAmeeriklaste kurva rasvumissaatuse üle ei muretse nii väga. See, et aastal 2000 sündinute eeldatav eluiga tänud fast foodile lüheneb kuskil 10 aastat, on muidugi kurb ja seotud ilmselgeelt valikute vähesusega. valikute vähesust omakorda taastoodab konsolideeritud reklaaamimaht, mis MCD puhul üle 15 miljardi krooni aastas. On, mille abil inimestele teadvusesse kinnistuda.\nOlulisimaks küsimuseks jäi mulle see, kuidas suuta oma laste ellu tuua arusaam, et MCD ega muu kiirsöögikas pole mitte preemia vaid see on hea alternatiiivi puudumine, lihtsama vastupanu teed minemine. Kuna seda pole sellises vanuses inimestele lihtne selgitada, tuleb leida muid kohti, mis oleksid lastesõbralikud ja tervisliku, rikkaliku valikuga ning paiindlikuma köögiga toidukohad. Hinnavahe kannataks kindlasti välja, kui saab kindel olla, et toit on värskem, tervislikum ja lastel on sama fun, kui MCD toitumissõltuvusmänguasjamaailmas.\nRämpstoiduteemalise ekskursi tegi arvustajate seltskond Priit Pulleritus eestvedamisel Postimehes, kuid ka sealt ei leidnud ma arutelu, mis suunduks alternatiivide loomisele. Järgmine kord, kui MCDssse satun, nõuan nende poolt pakutavate söökide/jookide toitainetabelit ning kui seda pole, korraldan häppeningi, mille kõrval Meelis Lao kunagine massiüritus “Vabandage, AVARII!” kahvatuma jääb.\nPreviousPrevious post:Miks ma söön Kata Kohvikus?NextNext post:Baltic Development Forum 2005


Kommentaarid: Suri "Madisoni maakonna sildade" autor Robert James Waller\nSuri "Madisoni maakonna sildade" autor Robert James Waller\nÕhtuleht.ee, 12. märts 2017 08:46\ne./ 13. märts 2017 11:08\nAlati kui keegi saab Lotokolmapäeval üle 10 000 eurose võidu, mõtlen murega, milline tragöödia võib tabada ootamatult rikastunu peret. Walles'i väetanud rahasadu päädis nt. kauaaegsest abikaasast lahkumineku ning mehe põgenemisega kodumaakonnast. Kurb ju!\nkokkusattumus/ 12. märts 2017 17:43\nMulle meeldis tegelikult "Tuhat külateed" ("Sildade" n.ö. jätkulugu) rohkemgi veel. Tavaliselt kipuvad "järjed" lahjemad olema, aga mitte antud juhul. Just täna hommikul ostsin Osta.ee-st ja nüüd siis selline uudis... R.I.P.\n.../ 12. märts 2017 13:34\nSee on väga sügavalt psühholoogiline ja mõjuv lugu.\nKui elu viib kokku inimesega, kellega tunned ühel lainepikkusel võnkumist,\npikaliniitvat tunnet aga sa loobud sellest, sest sa ei saa teha haiget inimestele,kellega oled juba seotud...\nMM/ 14. märts 2017 10:06\nTegelikult oleks kõige õigem lahendus olnud siis jalgade kooshoidmine kuni lahutuseni oma mehest, ning alles pärast seda kooselu alustamine oma "hingesugulasega". Ma arvan, et sellel naisel oleks lainepikkused võnkuma hakanud ka siis, kui ukse taha oleks ilmunud suvaline vähe kobedam mees.\nMM/ 12. märts 2017 11:00\nSee on iseenesest nõme lugu, kus naise poolt oma abikaasa petmine luuletatakse millekski ilusaks ja romantiliseks.


[ Tänane kuupäev 27 Jaan 2021, 00:31 ]\nPostitatud: 28 Juun 2010, 00:53\nKuidagi mölaks on läinud siin teema all teil..\nKui keegi vanematele läpakatele Vistat või Sevenit peale üritab ajada ja videot käima ei saa, siis http://www.laptopvideo2go.com/ lehelt leiab moditud draiverid mis vanemad kaardid uutele os'idele söödavaks teevad. Endal on probleeme olnud just nVidia Go 6000 ja 7000 seeria asjadega. Masinad ise on võimelised seitset tõmbama aga ametlikku video tuge lihtsalt ei ole olemas.\nPostitatud: 08 Okt 2010, 18:18\nKui palju muutmälu teie arvuti vajab?\nKui tüüpiliselt arvutiasjatundjalt küsida, palju arvutis võiks muutmälu (RAM) olla, vastab ta tõenäoliselt - 4 GB, see on tänapäeval väga odav ja vähem võtta pole mõtet.\nSee on mõistlik vastus. Mida vähem muutmälu teil on, seda tõenäolisemalt hakkab Windows mälu saalima (programme kiirest ehk muutmälust aeglasesse mällu ehk kõvakettale viima ja vastupidi), mis vähendab märgatavalt teie süsteemi jõudlust.\nJa kui te vajate ainult kõige tavalisemat DDR2 muutmälu, maksaks 2 GB lisamine ilmselt ainult 500 krooni või isegi vähem. Kui süsteem nõuab aga uusimat DDR3 RAMi, peate maksma ilmselt kaks korda rohkem. See on juba arvestatavam väljaminek, eriti rahapuuduse korral. Koguni hullem, et 32bitise Windowsi operatsioonisüsteemi piirangud võimaldavad 4 GB'st ilmselt ainult 3,1 GB ära kasutada.\nNii et palju kindlasti vajate? Uurime lähemalt.\nMicrosoft väidab, et Vista küsib Home Basici väljalaskes vähemalt 512 MB muutmälu, teistes väljalasetes vähemalt 1 GB.\nSee on tõsi. Vista Home Premiumi süsteem ja põhilised taustaprogrammid sõid testides 1 GB'st umbes pool ära, jättes ülejäänu muuks kasutuseks.\nProbleem on selles, et pool gigabaiti pole eriti palju. Kui tahate vaid e-kirjadega tegeleda, veebi kasutada, muusikat kuulata või lihtsaid rakendusi jooksutada, piisab sellest põhimõtteliselt küll. 2 GB annab aga palju rohkem manööverdamisruumi, näiteks lihtsate mängude, video, fototöötluse jaoks jms.\nNii et Vistas on mõistlik omada vähemalt 2 GB muutmälu.\nMicrosoft ütleb, et 32bitine Windows 7 vajab vähemalt 1 GB muutmälu ja 64bitine vähemalt 2 GB.\nSee on Vistale pakutust mõnevõrra realistlikum, sest Windows 7 autorid optimeerisid seda tõhusamalt mälu ära kasutama. Nii et kui teil on 2 GB muutmäluga Vista süsteem, võib Win7-le kolida lisakulutusi tegemata ja üldine jõudlus peaks tõusma.\nNii et Microsofti soovitus on vastuvõetav, kui vaid lihtsaid programme kasutate. Keerukama tarkvara ja/või korraga mitme rakenduse jooksutamise korral kasutage korraliku jõudluse saavutamiseks kaks korda suuremat hulka (32bitisel 2 GB, 64bitisel 4 GB).\nProgrammide puhul tasub alati kodukaid uurida, kus on tavaliselt kirjas süsteeminõuded (ehk allalaadimislehel). Küll autor teab, mida soovitada.\nArvutimängud seavad graafikakaardile, kõvakettale ja protsessorile suure koormuse, aga ei vaja üllataval kombel alati palju RAMi.\nLugesime praegustest müügihittidest ja leidsime, et "The Sims 3" sugused lihtsamad teosed seavad XP süsteemis alampiiriks 1 GB, Vistas või uuemas 1,5 GB. Peaaegu kõik muu ("Mafia II", "R.U.S.E.", "Battlefield: Bad Company 2", "Mass Effect 2", "Pro Evolution Soccer 2011") soovitab 2 GB.\nSee on osaliselt turundustrikk. Keegi ei taha sellega silma paista, et nende mäng nõuab tõesti 4 GB, mis peletaks osad ostjad eemale. Küll aga näitab see, et isegi uusimad mängud peaks 2 GB muutmäluga toime tulema, nii et soovitame seda absoluutseks miinimumiks.\nKui süsteemis on ainult 1 GB, uurige veidi vanemat kraami. 2004. aasta hitt "Doom 3" küsib näiteks ainult 384 MB ja peaks põhimõtteliselt igal vähegi tänapäevasel masinal jooksma.\nPaljud mängud küsivad XP operatsioonisüsteemi all vähem muutmälu kui Vistas või Windows 7's; "WoW: Wrath of the Lich King" samuti.\nXP kasutajad vajavad ainult 512 MB ja soovituslik on 1 GB. Vista või 7 puhul on arvud vastavalt 1 ja 2 GB.\nVideotöötlus on väga keerukas protsess, mis paneb proovile arvuti iga osa. Sarnaselt mängimisega pole muutmälu siiski elutähtsaim.\nAdobe Premiere Elements 8 seab näiteks XP all alampiiriks 512 MB, Vista või Win7 puhul 1 GB. Mõlemas on vajalik 2 GB, kui tahate kõrglahutusega videoga tegeleda (näiteks AVCHD või Blu-ray).\nSama kehtib Sony Vegas Movie Studio HD Platinumi, Nero Multimedia Suite 10 ja muu redigeerimistarkvara puhul: vähemalt 1 GB, kõrglahutusega materjalile 2 GB.\nSee on muidugi alampiir, nii et RAMi lisamine peaks jõudlust märgatavalt tõstma. Aga kui ootamine ei häiri, võimaldab 1 GB kõige algelisema töö ära teha; 2 GB juba ka kõik muu.\nLäpakas ainult kõige algelisemat tarkvara kasutades võite hakkama saada operatsioonisüsteemi küsitud miinimumiga.\nMõnel vanemal sülearvutil ei ole aga iseseisvat graafikamälu, nii et see tuleb süsteemi-muutmälu arvelt. See pole tingimata probleemiks, aga kui muutmälu hulk on niigi väike, ei mõju see kindlasti meeldivalt.\nÄrge unustage: kui muutmälu napib ja Windows tegeleb alatasa saalimisega, vähendab see akukestvust. Nii et 2 GB oleks alampiir, mida meie soovitame.\nPostitatud: 27 Okt 2010, 19:20\nKuidas sülearvutit televiisoriga ühendada?\nSülearvuti ühendamine televiisoriga, et sellel leiduvaid videosid ja filme suuremal ekraanil nautida huvitab vast paljusid läpakaomanikke. Siin on kirjas, mida vajate.\nSpetsiaalset viie jalaga pistikut kasutav S-Video port on enamikes TV-väljundiga sülearvutites ning võimaldab seda ühendada nii analoog- kui digiteleriga.\nSee ei paku kõrglahutust (HD-kvaliteeti) ja kannab ainult videosignaali, nii et peate lisaks ühendama teleriga helijuhtme, tavaliselt sülearvuti 3,5 mm kõrvaklapi pesa kaudu.\nSobival teleril on kas eraldi S-Video ja phono audio pordid (tavaliselt ees) või SCART taga. Soetage sobiva pikkusega S-Video ja helijuhe, vajadusel ka SCART-adapter nende teleriga ühendamiseks.\nEnamikel sülearvutitel on VGA-väljund, mille eesmärk paistab olevat monitoriga ühenduse loomine, aga seda saab ka osade telerite puhul rakendada. Mõnel lameekraaniga televiisoril on vajalik VGA pesa, mis tähendab, et vajate tavalist VGA juhet ja helijuhet. Heal juhul saate sel viisil isegi kõrglahutusega kraami nautida.\nKui teleril puudub VGA-sisend, peate ostma konverterkarbi, mis muundab VGA signaali S-Videole sobivaks. See on kulukas valik (näiteks 1570 kroonine), mille kvaliteet pole samas kuigi kõrge, a la S-Video tasemel.\nKui nii läpakal kui televiisoril on HDMI pordid, on see lahendus vast mugavaim ja toodab parimat kvaliteeti. HDMI toetab kõrglahutusi ning kannab nii heli- kui videosignaale ühes juhtmes.\nJuhtmehinnad on väga erinevad, aga 120-150 krooniga peaks sobiva küll kätte saama. Kui teleril on ainult DVI-D port, ostke kallim variant, millel on HDMIst DVI-Dsse üleminek.\nMõnel juhul peate vanema sülearvuti puhul kasutama HDMI-juhtme kõrval 3,5 mm helijuhet, et heli tööle saada, eriti kui teleril on ainult DVI-D port.\nWindows 7 kaudu\nSülearvuti ja teleri ühendamiseks sobiva juhtme leidmine on tihti vaid pool lahingut. Lisaks peate telekanali lülitama kasutatud sisendile ja läpaka konfigureerima ekraanile jõudvat läbi teleri suunama. See võib toimuda kasutaja sekkumiseta, aga kui ei toimu, proovige kaht asja.\nEsmalt otsige F-klahvide (F1, F2 jne) reas monitorimärki - selle vajutamine esitab kättesaadavad displeivalikud. Kui sellest pole abi, tehke Windowsi töölaual tühjal kohal paremklõps ja valige Screen Resolution, et leida ja valida teleriekraan.\nJuhtmeta ühenduse loomiseks on mitu varianti. Esiteks võib sülearvutist signaali USB-pordi kaudu telerisse kanda. Selleks sobib näiteks umbes 1320 krooni maksev Q-Waves Wireless USB AV Kit. Vastuvõtja tuleb torgata televiisori HDMI või VGA porti. Selle ulatus on kümme meetrit, kuid saatja ja ressiiver peavad üksteise vaateväljas olema, mis tähendab, et ka sülearvuti ja teler peavad ilmselt ühes ruumis viibima.\nTeine variant on osta mingisugune meediapleier, mis istub teleri peal. Kui raha napib ja teid ei sega video, heli ja fotode kandmine USB-pulgale või välisele kõvakettale, on hea valik näiteks Western Digital Mini Media Player, mis maksab umbes 500 krooni.\nUmbes 1500 krooniga saab WD TV HD Live Media Playeri, mis oskab Etherneti pordi kaudu ka interneti või teie võrguga suhelda, aga juhtmeta variant nõuab lisaadapterit.\nPostitatud: 12 Dets 2010, 19:17\nKuidas Windowsi töölauamenüüle rakendusi lisada\nKui tahate tihti kasutatud rakendusele kiiret ligipääsu, aga ei taha töölauda lisaikoonidega risustada, võite selle lisada ka Windowsi menüüle, mis avaneb, kui töölaual hiirega paremklõps teha.\nSelles näites kasutame Notepadi, aga lisada võib millise rakenduse iganes tahate.\nEsmalt peate Windowsi registrisse sisenema (see on ohtlik, nii et kes ei oska, ärgu ise näppigu).\nLeidke sealt võti HKEY_CLASSES_ROOT\_Directory\_Background\_shell.\nSelle alla peab looma uue võtme, mille nimi ilmubki edu korral töölaual menüüs. Tehke shellil hiirega paremklõps ja valige New \_ Key. Antud juhul nimetasime selle Notepadiks.\nKui tahate, et menüü avades saaks Notepadi ka kiirklahviga avada, peate esiteks värske võtme paremal aknas Defaulti kaudu avama ja Value data lahtrisse lisada kõige ette &-märgi.\nSeejärel tehke uuel Notepadi võtmel hiirega paremklõps ning valige taas New \_ Key. Andke sellele nimeks command. (Punkti ärge pange.)\nJärgmiseks peate välja selgitama raja rakenduseni arvuti andmekandjal. Notepadi puhul siis "C:\_Windows\_System32\_notepad.exe", lisaks saab selle kergesti kopeerida Shifti ja parema hiireklõpsuga, mis pakub käsku Copy as path.\nKui on kopeeritud, avage võti command ja tehke (Defaultil) paremklõps, et sisu täiendada.\nJa ongi kõik. Lisage, mida soovite.\nKasutaja teeb seda omal riskil\nPostitatud: 12 Dets 2010, 19:20\nValik Windowsi kiirklahve, mis teevad elu lihtsamaks\nWindowsi kiirklahvide tundmine ei muuda arvutikasutamist ainult kiiremaks-mugavamaks, vaid aitab ka silmade ning randmete väsimust peletada. Siin on valik kiirklahve, mida te ehk ei tea, aga võiks tunda.\nWin + 1, 2, 3, 4 jne käivitab vastava rakenduse tegumiribal. See muudab mõtekaks hoida oma enim kasutatud programmid tegumiriba alguses, et neid oleks kerge paari klahvivajutusega kiiresti avada.\nWin + T peatub iga T-vajutusega järgmisel rakendusel tegumiribal. Sama, mis hiirekursoriga vastaval ikoonil pidama jääda. Tühikuklahv ja Enter võimaldavad rakenduse avada, kui see pole veel käivitatud.\nWin + B valib süsteemisalve, mida läheb vaja eelkõige siis, kui hiir enam ei tööta.\nWin + Pause/Break avab süsteemiomaduste akna. Kasulik, kui vaja kiiresti arvuti nime teada või mingeid näitajaid kontrollida.\nCtrl + Esc võimaldab Start-menüüd avada.\nCtrl+Shift+Esc avab tegumihalduri (Task Manager), ilma et peaks esmalt Ctrl + Alt + Del näppima.\nAlt + tühikuklahv avab süsteemimenüü, mis võimaldab praegu avatud akent järgmiseks maksimeerida (klahv x), minimeerida (n), sulgeda (c) või liigutada (m).\nSellest on palju kasu, kui aken on miskipärast ekraanilt välja liikunud või seda ei saa Alt + F4 abil sulgeda nagu käsuaken.\nWindows Exploreri kiirklahvid\nNeed võivad kehtida ka teistes rakendustes, võite ise proovida, ent siin puudutame ainult Explorerit.\nAlt + nool üles viib ühe kausta võrra kõrgemale.\nShift + F10 avab hiire paremklõpsu kombel faili/kausta kontekstimenüü. See võib tööd kiirendada, kui teate, mida tahate. Uurige valikutes alla joonitud tähti, et teada, mis klahviga seda kohe käivitada.\nShift + Del kustutab faili ega saada seda vahepeatuseks prügikasti.\nCtrl + Shift + N loob avatud kausta uue tühja kausta.\nAlt + Enter avab faili omaduste akna, et näha suurust, jagamissätteid ja loomiskuupäeva.\nF2 võimaldab faili või kausta ümber nimetada.\nF3 avab Exploreri ja/või valib otsinguriba. Mõnes rakenduses avab kohe ka otsidialoogi.\nF6 valib iga vajutusega kordamööda aadressiriba, valikuriba, akna vasaku ja parema paani.\nPostitatud: 12 Dets 2010, 20:08\nPealkirjas olev omadussõna "lihtsamaks" on väga täpselt valitud, sest Ctrl + Alt + Del ei tee elu mitte lihtsamaks, vaid päästab elusid.\nPostitatud: 13 Jaan 2011, 12:54\nRegistrite ja infosüsteemide register -> http://www.rik.ee/ Üsnagi kasulik leht.\nAga selle kohta ei saa aru, kas http://www.ametlikudteadaanded.ee/ lehel olevad võlateated kustutatakse, kui võlg on tasutud? Või jääb igavesti andmebaasi infot, et firma ees on olnud kohustused, kuid jääb teadmata, kas see on täidetud või mitte.\nPostitatud: 17 Jaan 2011, 08:56\nLiitunud: 13 Jaan 2011, 02:58\nHõlbustab kuulutuste otsingut suurematest eesti kuulutuste portaalidest.\nSama asi Facebooki rakendusena:\nhttp://www.facebook.com/apps/applicatio ... 1302204152\nPostitatud: 26 Mär 2011, 13:25\nNetis kolades juhtus selline link ninaette\nPostitatud: 20 Veebr 2012, 11:09\nSeoses sellega, et umbes kuu aega tagasi võitsid Hinnavaatlus.ee foorumi kasutajad kambapeale üle 190 000$ ehk ligi kolm miljonit krooni (tabamus 5+1), siis tekkis endal väike huvi vaadata, millised võidud oleksin saanud, kui oleksin pidevalt oma lemmiknumbritega mänginud. Tegelikult oli see juba ammune idee, kuid nüüd tegin ära -> http://liivanelord.planet.ee/viking/\nHinnavaatluses on teema http://foorum.hinnavaatlus.ee/viewtopic ... highlight=\nNad jäid krdi napilt ilma 18 miljoni euri võitmisest. Tuli veel seitsmeski tabamus, aga see läks lisanumbrite hulka.\nPostitatud: 19 Jaan 2013, 14:39\nKõik teavad, kus netis toodete hindu võrrelda -> http://www.hinnavaatlus.ee/ Mainin vaid, et kui märkate mõne tootega seoses silma kriipivat viga, siis võite mulle ka PS teel teada anda. Loomulikult saab seda ka Hinnavaatluse foorumi kaudu teha.\nPostitatud: 29 Mär 2013, 10:37\nKõvaketas on seade, kuhu salvestuvad jäädavalt teie failid ja andmed.\nKõvaketta kvaliteedist ja tehnilistest näitajatest oleneb, kui hästi teie andmed kõvakettal püsivad, kirjutab ajaveeb Thetechnorat.\nKui kõvaketas läheb katki, siis sellel olevaid andmeid taastada on peaaegu võimatu. Seepärast tuleb kõvaketta valikusse suhtuda väga tõsiselt.\nMaht näitab, kui palju andmeid saab kõvakettale salvestada. Praegu on raske leida kõvaketast, mis mahutaks vähem kui 100 GB, suuremal osal mudelitest on maht 500-700 GB või isegi mitmeid terabaite.\nPöörlemiskiirus näitab seda, kui kiiresti toimub andmete salvestamine kõvakettale ja sellelt info mahalugemine. Kiirust mõõdetakse ühikuga pööret/minutis: mida rohkem pöördeid teeb ühe minuti jooksul, seda kiiremini toimub info otsing ning seda võimsam ja kallim on kõvaketas. Tänapäeval on keskmiseks pöörlemiskiiruseks 4500-7200 pööret/minutis.\nÜhilduvus näitab seda, kas kõvaketas sobib emaplaadiga kokku. Praegu on standardühenduseks SATA (Serial ATA), mis on täiustatud versioon tänaseks vananud ATAst või teise nimega IDEst. Andmevahetus kõvaketta ja emaplaadi vahel on kiirem SATA ühendusega.\nVahemälu mahutavus määrab kõvaketta puhvermälu või vahemälu mahutavuse. Tavarežiimis ei mõjuta eriti kõvaketta võimsust, kuid andmete ülekandmisel ühelt andmekandjalt teisele mängib olulist rolli ja temast oleneb ülekande kiirus. Mida suurem vahemälu, seda kallim ketas, levinumatel mudelitel on see 8, 16 või 32 MB.\nKõvaketta valikul tehke kindlaks, mille jaoks te seda ostate. Kui te ei planeeri hoida arvutis suurtes kogustes andmeid või mängida mänge, mis nõuavad palju ruumi kõvakettal, siis suure mahuga kõvaketast osta ei tasu.\nSamuti ei tasu osta tööarvuti jaoks kiiret ja suure vahemälu mahutavusega ketast, kuna igapäevases vähenõudlikus töös nende eelised ei paista välja.\nPostitatud: 29 Mär 2013, 10:45\nKuidas valida graafikakaarti?\nVideokaart ehk graafikakaart on kõige tähtsam arvuti osa gameri jaoks, kuna vastutab pildi ilmumise eest ekraanile.\nMida võimsam on videokaart, seda suuremate ja põnevamate mänguasjadega saab arvutil mängida. Seepärast peaksite videokaardi valikul kindlaks tegema, kas teile on seda üldse vaja ning mille jaoks, kirjutab ajaveeb Thetechnorat.\nKui teie jaoks on arvuti vaid "trükimasinaks", esitluste ja aruannete valmistamiseks, Internetis surfamiseks ja te ei kavatse mängida või modelleerida 3D-mudeleid, siis sobib teile üks kõik milline videokaart, isegi emaplaadile integreeritud variant.\nKuid kui te olete hard-core gamer või inimene, kes töötab graafiliste objektidega, siis on teile vaja korraliku videokaarti.\nVideokaardi valikul tuleks arvestada järgmiste parameetritega:\nGraafiline protsessor (GPU) vastutab kujutise ekraanile ilmumise eest. Tähtsamaks näitajaks on taktsagedus: mida suurem taktsagedus, seda kiiremini kujutis ilmub ekraanile ja seda kõrgem on ka videokaardi hind. Tänapäeval on graafiliste protsessorite taktsagedused 300-1000 MHz.\nMälu ehk operatiivmälu, milles salvestub kogu vajalik info videokaardi töö jaoks. Selles mälus püsivad vajalikud tekstuurid ja parameetrid, mis määravad, kui ilus on ekraanil olev pilt. Tähtsat rolli videokaardi valikul mängivad mälu tüüp, selle taktsagedus ja mälumaht.\n* Tüübid: DDR, DDR2 (mida kasutatakse ka teistes arvuti osades, näiteks RAMis), GDDR3, GDDR4 ja GDDR5, mida kasutatakse ainult videokaartides. Kehtib reegel: mida suurem number, seda parem.\n* Taktsagedus näitab kui palju ülesandeid tehakse, täpsemalt kui palju transistoreid lülitatakse sisse ja välja ühe sekundi jooksul mälukiipides. Meie aja videokaartides on mälu taktsageduseks umbes 1 GHz, olenevalt tootjast ja mudelist.\n* Mälu maht näitab kõigi kiipide summaarset mahtu videokaardis. Mälumaht on seotud GPU töövõimega. Mida võimsam graafiline protsessor, seda rohkem ruumi on vaja andmete säilitamiseks, nii et suure võimsa protsessoriga videokaardile on vaja suurt mälumahtu. Mänguarvutite jaoks on vaja kaarti mälumahuga üle 512 MB, töömasinatele piisab ka 128-256 MB mälust.\nMälusiini laius Mälusiin vastutab andmete ülekande eest mälukiipidelt graafilisele protsessorile. Mida laiem on mälusiin, seda rohkem infot kandub ajaühikus üle, millest tuleneb ka kogu videokaardi võimsus.\nSiini tüüp Praegusel ajal on videokaardid varustatud PCI Express x16 tüüpi siiniga, vanematel mudelitel on aga AGP tüüpi siin. Need kaks tüüpi ei sobi kokku, seepärast ei saa omavahel ühendada PCI-E tüüpi siiniga videokaarti ja AGP pesaga emaplaati ning vastupidi. AGP-videokaardi infovahetus ülejäänud arvutiga on keskpärane, sobib täiesti tööarvutite jaoks, kuid selliseid videokaarte esineb tänapäeval suhteliselt harva. PCI-E on moodsam ja kiirem kui tema eelkäijad ning sellise siiniga videokaart sobib ka nõudlikule arvutikasutajale.\nJahutussüsteem Videokaartidel on kahte tüüpi jahutussüsteeme: aktiivne ja passiivne. Passiivse korral eraldub soojus ümbritsevasse keskkonda alumiiniumist või vasest radiaatori abil. Aktiivne koosneb ventilaatorist ja radiaatorist. Ventilaator suunab eralduva soojuse radiaatorile, mille arvel toimub jahutamine intensiivsemalt. Uuematel videokaartidel kasutatakse jahutussüsteemis vedelikke. Vedelik, liikudes suletud torustikus, kannab soojuse videokaardilt väliskeskkonda. Mänguarvutite videokaartidele oleks vaja vedelik-jahutussüsteemi, kuna mängimise ajal kuumeneb videokaart päris korralikult üle. Tavakasutajate jaoks piisab, kui videokaardil on passiivne jahutussüsteem.\nVideokaardi tootja Praeguse aja suurimad tootjad on ATi ja\nVäljund Videokaarte varustatakse selliste väljunditega nagu VGA, DVI ja HDMI. VGA on analoogmonitoride jaoks. DVId kasutatakse LCD ekraaniga monitoride jaoks. Kõige uuem on HDMI, mis on mõeldud HD resolutsiooniga ekraanide jaoks.\nVideokaarti valides ärge häbenege küsida müüjalt videokaardi tehniliste andmete kohta. Võite ka küsida erinevate videokaartide võrdlusi. Uurige Internetis, mida ühe või teise videokaardi kohta räägitakse.\nValides tuleb meeles pidada, milleks teile videokaarti on üldse vaja. Ülivõimsa videokaardi ostmine ainult ühe mängu mängimiseks või lihtsalt Internetis surfamiseks on mõttetu raharaiskamine.\nPostitatud: 24 Okt 2018, 13:20\nKäsurea nipid ja trikid https://www.techspot.com/guides/1724-co ... you-can-do\nTeema pealkiri: File extensions how to open or view this file\nPostitatud: 10 Nov 2018, 09:21\nLiitunud: 10 Nov 2018, 09:09\nIf you are struggling to know the type of file, its extension and how to open or view this file.then you can visit here to know about the file in brief : http://www.whatisfile.com/\nPostitatud: 13 Dets 2019, 13:12\nArvuti turvalisusele viitavad artiklid, õpetused ja ülevaated https://arvutiturve.wordpress.com.\nArvutiturve sai loodud eesmärgiga, et kirjutada sellistel teemadel, mis mingil põhjusel Arvutikaitsesse ei sobi. Põhjalikumad artiklid registri korrashoiust või arvuti kiiruse tõstmisest, levinumate süsteemivigade parandamisest, huvitavamate programmide ülevaadetest igast valdkonnast ja erinevate programmiarendajate eripakkumistest.


U3 KONTSERTKLUBI LÕPETAS PÄRAST POOLT AASTAT TEGEVUSE - MuusikaPlaneet\nU3 KONTSERTKLUBI LÕPETAS PÄRAST POOLT AASTAT TEGEVUSE\n11. juuli 2019 @ 14:14\nThe Queens of Spades U3 Kontsertklubis\nTallinna vanalinnas 8. detsembril avatud U3 Kontsertklubi lõpetas tegevuse.\n“Kontsertklubi (hiljem lihtsalt klubi U3) lõpetab poolte kokkuleppel tegevuse ning sügisest enam ei jätka. Tunnistan isegi, et see sõit jäi lühikeseks, kuid nii on. Kas tuleb midagi uut kuhugi mujale, ei tea, eks näeb,” kommenteeris klubi omanik ja tegevjuht Richard Mägar sotsiaalmeedias.\nAlles eelmise aasta kevadel lõpetas samas paigas, aadressil Uus tänav 3 tegevuse peokoht Sinilind.\n“Ühe põhjusena võib kindlasti välja tuua juba teiste korraldajate avalikult väljaöeldud tõdemust – sündmusi/kontserte jms on liiga palju ning inimesi ei jagu igale poole kui võiks. Samuti, palju on meil Eestis kollektiive, muusikuid, kes 300-400 inimest järjepanu saali toovad,” küsis Mägar, selgitade sulgemise põhjust. Mägar lisas, et temal isiklikult on ka muid põhjuseid, miks klubi sulgeda otsustas.\nU3 viimaseks ürituseks jäi 14. juunil toimunud Sip€lga 14 kontsert, kus esinesid ka YunglilMarps ja JUNG ABSO. U3 järgmiseks ametlikuks ürituseks oli 31. oktoobriks märgitud Comedy Estonia komöödiaõhtu, novembris pidi ruumides esinema koomik Jim Gaffigan.\nSildid: Richard Mägar\nJärgmine uudis ALLAN KASUK AVALIKUSTAS INSTAGRAMIST INSPIREERITUD LAULU\nEelmine uudis VÕRUMAA BÄND HILISED ÄRKAJAD AVALDAS UUE SINGLI “DÉJÀ VU”


Väikevolvo ei jää suurtele alla\nVäliselt on uue ja vana 40 vahel üsna raske vahet teha isegi neil, kes autodest üht-teist taipavad. Pamperitel asuvad kollased külgrefleksid on venitatud pikemaks, esitulede klaasid on ilma triipudeta ja esimesel põrkeraual asuvalt kummiliistult on keskel tükk välja lõigatud. Kõik! Ka salongis peab muudatusi lausa otsima, kuid tähelepanelikumal jälgimisel selgub, et keskkonsool on muutunud S80 ja V70 sarnaselt soliidsemaks ja juhtnupud mugavamateks, samuti on paranenud armatuurlaua materjal.\nPeamised uuendused on toimunud aga auto sisemuses, ühtekokku vahetati välja 1500 detaili. Ja see annab ka tunda sõiduomadustest. Ehkki rool on linnasõidul veidi liiga kerge ja proovisõiduautol all olevad laiad rehvid kipuvad rööbastes veidi rooli käes loksutama, hoiab kiirustundlik rool auto maanteel suuremal kiirusel väga hästi teel.\nEriti nauditavaks teeb sõidu võimsust juurde saanud kaheliitrine turbomootor, millel võimsust 165 hobujõudu. Igatahes võib autoga rahulikult sõita mistahes käiguga mistahes kiirusel, kui gaasi anda, vajub selg ikka istmesse.\nTehniliste andmete järgi on uutel mootoritel vähenenud ka kütusekulu, kuid proovisõit seda otseselt ei kinnitanud. Igatahes õnnestus maanteel 90 km tunnikiiruse juures viia pardakompuutri näit 6,2 liitrini 100 km kohta vaid hetkeks allamäge sõidul, keskmine jäi ikka 7 liitri piiresse. Keskmist kütusekulu 8,3 liitrini viia samuti ei õnnestunud, see jäi rahuliku sõidu puhul 9 liitri piiresse, veidi enam pedaali tallates aga üle 10 l/100 km. Ainsaks lohutuseks jäi see, et mootor on veel liiga uus. Kui see ei meeldi, tasub osta 1,9-liitrine diiselauto, mille keskmine kütusekulu maanteel on vaid 4,2 l/100 km.\nMuus osas pole Volvo V40-le aga midagi ette heita. Praktiline nagu universaalauto ikka ja eriti Volvo puhul on praktilisus väga tähtsal kohal.\nKüll aga on uuel V40-l palju varjatud omadusi, mis proovisõidul välja ei paista, kuid mis autole olulist lisaväärtust annavad. Eeskätt puudutab see turvalisust. Kõigil 40-seeria mudelitel on külgturvakardinad ja kahesüsteemne juhi turvapadi standardvarustuses, nagu ka esiistmete lülisambavigastuste vältimise süsteem WHIPS. Samuti on toodud 40-seeriasse Volvo IC-külgturvakardinad, mis varem olid üksnes Volvo S80 ja V70 mudelitel.\nErinevalt tavalistest turvapatjadest, mis pärast avanemist kohe tühjenevad, püsib külgturvakardin kolme sekundi jooksul täitununa, kaitstes reisijaid aknast välja paiskumise eest õnnetustes, kus löögi saanud auto üle katuse rullub.


Matkafoorum on uuendatud. - Matkafoorum\nPostitus Postitas Kama » 22 Apr 2017, 00:54\noleme uuendanud matkafoorumi tarkvara viimasele versioonile, mis on siis phpBB 3.2.\nSee kaua edasilükatud ettevõtmine on siis läbitud ning nüüd peaks me foorum olema turvariskide osas vähem ohustatud.\nParaku, vana harjumuspärast, kujundust ei saa uuele foorumile rakendada, seega peame mõnda aega olemasolevat lahendust kasutama. Kasutatavas kujunduses on ka ka kasutajanime ja -pildi kast valel pool postitust ,ehk paremal. Seda saab üksnes kujundust ümber tehes muuta.\nSeega mõnda aega peame leppima olukorraga, kuni valmib uus kujundus.\nSeni saab valida kolme värvilahenduse vahel. Kujunduse muutmiseks:\nJuhtpaneel > Foorumi valikud > Minu stiilid: Teed valiku ja seejärel Sisesta\nKui leiad mõne probleemi siis palun sellest siin teada anda!\nHead avastamisrõõmu seniks,\nPostitus Postitas margusl » 22 Apr 2017, 09:36\nMuidu Tapatalk ei võta hetkel pilti ette, seda on märkamas max 38 kasutajat, tegelik arv ilmselt väiksem.\nSellest ka pigem küsimus kui hala - kas on plaanis tapatalk sisse lülida või läheb lisade poolest pigem võimalikult puhta installiga edasi, lihtsama uuendamise nimel?\nPostitus Postitas Kama » 22 Apr 2017, 09:48\n22 Apr 2017, 09:36\nEks uurime asja kuidas selle tapatalkiga lood. Aga tõsi on ,et igasugused modifikatsioonid võivad edaspidisi uuendusi keerulisemaks teha. Kui poleks olnud spetsiaalset tööriista 3.0.x andmebaaside puhastamiseks siis oleks päris jama majas olnud.\nPostitus Postitas Nohik » 22 Apr 2017, 14:06\nkas uute postituste nupp oli ka eelmises käsitöö või lihtsalt ei satu silma?\nPostitus Postitas uuspoiss » 22 Apr 2017, 14:29\n22 Apr 2017, 14:06\nKui oled sisse loginud, siis paremal nurgas kiirlinkide all on olemas.\nPostitus Postitas Piiber » 22 Apr 2017, 18:31\nOn olemas, aga võiks ka olla kohe olemas. Eriti mugav oli see telefoniga külastades.\nSee on lihtsalt minu kui kroonilise foorumilugeja arvamus\nPostitus Postitas polarbear » 01 Mai 2017, 10:02\nMillest see tingitud on, et niisama vaadates on eestikeelne ja sisselogides ingliskeelne?\nVõi on see mingites oma seadetes kinni?\nPostitus Postitas margusl » 01 Mai 2017, 10:34\n01 Mai 2017, 10:02\nPostitus Postitas Nohik » 24 Mai 2017, 15:02\nVõtsin kasutusele Chrome laienduse "Suur kontrast" pöördvärviga, muidu ei suutnud silm kuidagi aru saada, kus üks postitus lõpeb ja teine algab ning mida keegi ütles.\nTänane kuupäev on 19 Mai 2019, 16:31