Mida võib uus alushariduse seadus kaasa tuua lastehoidudele? : Õpetajate Leht\nMida võib uus alushariduse seadus kaasa tuua lastehoidudele?\n30. aug. 2019 Irina Kalso lastehoiu juhataja, õpetaja ja lapsehoidjate kutseliidu liige - Kommenteeri artiklit\nKui sõimeealistele sobib endiselt lastehoid, siis 3-aastastele hakkaks uue seadusega kehtima õppekava nõue, mis muudab lapsehoiu töö senisest keerulisemaks. Foto: Irina Kalso\nIrina Kalso hinnangul ei tohiks uus seadus võtta peredelt valikuvõimalust ega panna lasteasutusi ebavõrdsesse olukorda. Foto: Tiina Kondio\nLapsehoidu eelistavad eri vanuses laste vanemad lasteaiale eeskätt väiksemate rühmade ja kodususe tõttu. Foto: Ene Saar\nValmimas on uus alushariduse seadus, ent kahjuks on lapsehoidude jaoks olulised teemad jäänud eelnõu menetlemise käigus tagaplaanile või ei arvesta planeeritavad seadusepunktid nende huve. Eesti lapsehoidjate kutseliit ja Eesti eralasteaedade liit pöördusid oma küsimustega haridusministri poole, kuid saabunud vastus ei tekitanud paraku kindlustunnet.\nLapsehoiuteenust on Eestis ametlikult osutatud 2006. aastast, kui polnud veel teenust reguleerivaid õigusakte. Aasta hiljem võeti vastu määrus „Tervisekaitsenõuded lapsehoiuteenusele“ ning seejärel eri omavalitsustes ka lapsehoiuteenuse rahastamise seadused. Praeguseks tegutseb palju hoiuettevõtteid missiooniga pakkuda lastele eakohast arengut toetavat keskkonda ja leevendada lasteaiakohtade nappust kogukonnas. Mõned hoiud on taotlenud kvaliteedisertifikaati näitamaks, et nad on olulised ettevõtted alushariduses. Haridus- ja teadusministeeriumi andmetel tegutses Eestis 2017/2018. õppeaastal 379 eraõiguslikku lapsehoidu ja 25 munitsipaallastehoidu, kus käis vastavalt 4372 ja 516 last.\nNüüd, tosin aastat hiljem on leitud, et lapsehoide ja lasteaedu, olgu tegu era- või riikliku ettevõttega, peab reguleerima üks ja sama seadus ning neile tuleb kehtestada sarnased nõuded.\nLapsevanemate õigusest valida\nLapsehoidjate kutseliit ja eralasteaedade liit ei ole vastu, et lapsehoiuteenus liigub sotsiaalministeeriumi haldusalast haridus- ja teadusministeeriumi haldusalasse ning et selguse huvides on edaspidi kõiki koolieelseid lasteasutusi puudutav reguleeritud ühes seaduses. Samas leiame, et vanematelt ei tohi võtta valikuvõimalust. Minu töökogemus näitab, et osa peresid eelistab lapsehoidu lasteaiale teadlikult just väiksemate rühmade tõttu. Samuti juhul, kui vanemad panustavad lapse arendamisse suurel määral ise ja lapsehoidjat vajatakse vaid paaril-kolmel päeval nädalas.\nOleme seisukohal, et üksnes seadusesättest – vald või linn võib korraldada alushariduse pakkumist nii munitsipaal- kui ka eralasteasutuses – ei piisa. Ilma toetavate meetmete ja regulatsioonita on tõenäoline, et vallad ja linnad jätkavad varasemat praktikat ja otsustavad eelisjärjekorras pakkuda oma piirkonna lastele kohti munitsipaallasteasutustes. Eesti-taolises väikeses ja vananevas riigis peaks lasteasutuse hoidmise ja sulgemise kriteerium olema eeskätt kvaliteet, millesse lapsehoiud on palju panustanud ja valmis veelgi rohkem panustama.\nTeeme ettepaneku viia uude seadusesse regulatsioon, mis toetab lapsevanema põhiseaduslikku õigust valida, millisesse lapsehoidu või lasteaeda ta lapse paneb, sõltumata selle omandivormist. Põhiseaduse järgi peavad riik ja kohalikud omavalitsused ülal pidama vajalikul arvul õppeasutusi. Sealjuures ei seata piirangut, et nendeks õppeasutusteks peavad olema tingimata kohaliku omavalitsuse hallatavad õppeasutused.\nÜhtsest rahastamis- ja järjekorrasüsteemist\nKõige paremini toetab lapsevanema õigust valida oma lapsele sobivaim lasteasutus ühtse läbipaistva riikliku rahastussüsteemi sätestamine, kus toetus on seotud lapsega, mitte asutuse omandivormiga. Kuna lapsehoiuteenus on alusharidust pakkuv avalik teenus, ei ole ühtki kaalukat argumenti, miks lapsehoiu valinud pere, kelle laps käib hoius paar päeva nädalas, peaks maksma selle eest rohkem kui teine pere täiskoha eest munitsipaallasteaias, kus uue seadusega oleks alates teatud vanusest lasteaiakoht täiesti tasuta.\nOluline on, et mitte ainult lasteaed, vaid ka lastehoid oleks taskukohane ja kättesaadav kõigile, mitte ainult majanduslikult paremal järjel olevatele peredele. See eeldab, et ka erakätes olevaid lasteasutusi rahastatakse samadel tingimustel nagu munitsipaallasteasutusi.\nToetussumma määramisel tuleks arvestada lasteasutuse tegelikke kulusid, mis sõltuvad seal käivate laste arvust. Sõltuvalt laste vanusest ning lasteasutuse asukohast on rühmade suurused erinevad. Samuti tuleks ühtse rahastamissüsteemi väljatöötamisel arvestada, et eralasteaiad, aga eriti lapsehoiud vajavad rahastamist aasta ringi, kuna majanduslikel põhjustel ei ole neid suveperioodil võimalik sulgeda. Eestis on praegu omavalitsusi, kus lapsehoiutoetus on määratud vaid 11 kuuks aastas, kuigi suviti viibib teenusel sama palju lapsi kui muul ajal.\nKui rahastamissüsteemi väljatöötamine võib võtta aega ja vajada kooskõlastamist, siis mingit takistust ei tohiks olla avaliku järjekorrasüsteemi kasutuselevõtus, mis hõlmaks nii era- kui munitsipaallasteasutusi. Üks hästi toimiv näide on Tartu linnas kasutusel olev haridusteenuste haldamise süsteem, mida saaks rakendada laiemalt. Aga ka mitme ülikooli teadlaste koostöös on valminud meetodid lasteaiakohtade jagamiseks, mida on kirjeldatud kohalikele omavalitsustele suunatud lasteaiakohtade jagamise soovitustes.\nEelnevat arvestades tuleks nii lasteaia kui ka lastehoiu rahastamise põhimõtted alushariduse seaduses selgelt sätestada, mitte jätta iga kohaliku omavalitsuse enda otsustada. Seda eelkõige seetõttu, et alushariduse kättesaadavuse ja kvaliteedi tagamine on riigi kohustus, mida tuleb selgelt ja ühemõtteliselt reguleerida seaduse tasandil.\nLapsehoidude töö eripärast\nEestis ei käi eri põhjustel lasteaias või lastehoius 5% lastest. Ehkki seda on vähem kui Euroopas keskmiselt, on riik võtnud probleemiga tegelemise oma südameasjaks. Et laste arengut koolimineku ajaks ühtlustada, on kavas muuta seadusega alusharidus alates 4. eluaastast kohustuslikuks. Lapsehoidude jaoks, kus käib eri vanuses lapsi, tähendab see, et 3–7-aastastele tuleb hakata pakkuma alusharidust õppekava alusel ning luua seega eralasteaed, 1,5–3-aastastele sobib lapsehoid nagu seni. See nõuab ümberkorraldusi ja muudab töö keeruliseks. Samuti jätavad praegusel kujul seaduseelnõus toodud vanusegrupid mitmeti tõlgendamise võimaluse. Näiteks, kas 3-aastase all mõeldakse ka 3 aasta ja 11-kuust last?\nOn hoiuettevõtteid, mis pakuvad lapsehoidu nii rühmades kui ka lapse juures kodus, nii pooleteise kui ka 6-aastastele lastele. Töörühmades kuuldu põhjal jääks kodune lapsehoid ka edaspidi sotsiaalteenuseks, lapsehoid rühmades aga muutuks haridusteenuseks. Lasteasutusi pidavate eraisikute jaoks tähendab see, et allutakse kahe ministeeriumi kontrollile ja osale lastest kehtib rühmas õppekava nõue, osale mitte. Minu praktikas lähtutakse küll juba aastaid õppekavast igas vanuses lapse arendamisel ning vahet ei tehta.\nÜks olulisemaid ees ootavaid muutusi on, et kui praegu kehtivad lasteaedadele ja lapsehoidudele erinevad nõuded, siis uue seadusega on kavas nõuded ühtlustada. Seejuures nähakse lapsehoiule lasteaiana tegevuse alustamiseks ette üleminekuaeg, ehkki pole uuritud, kas ja kui paljud lapsehoiud üldse lasteaedadeks muutuda soovivad. Rohkem kui tosin aastat tegutsenud lapsehoiuettevõtted on oma tegevusvaldkonna ja -vormi ammu valinud ega soovi seda tõenäoliselt muuta.\nPraegu tegutsevad lapsehoiud ongi loodud eeldusel, et neile kehtivad teistsugused nõuded kui lasteaedadele. Lapsehoiuteenust pakuvad sageli üksikisikud, vahel ka veidi suuremad ettevõtted, kuid mõlemal juhul on teenuse pakkumine üles ehitatud põhimõttel, et lapsehoiuteenuse osutamine on privaatsem, kodusem ja paindlikum lasteaia pidamisest ning keskendub eelkõige kuni 3-aastaste laste arengule. Paljudel juhtudel viibib laps lapsehoius vaid mõne kuu kuni aasta ning lapsehoiuteenuse pakkumiseks kohandatud ruumid on oluliselt väiksemad ja ajutisema iseloomuga.\nKa ei ole praegu toimivad lastehoiud arvestanud täiendavate nõuetega lasteaia majandamisel, nagu kohustus omada pedagoogilist nõukogu, lapsevanemate hoolekogu jne. Praktikas ei ole võimalik lapsehoidudele kohaldada hoolekogu moodustamise nõuet, kuna enamik lapsehoius käivaid lapsi vahetub aasta jooksul korduvalt. Töö hoolekoguga, mille liikmed vahetuvad mitu korda aastas, oleks raskendatud ning tõenäoliselt ei täidaks oma eesmärki.\nPaljude lapsehoidude jaoks tähendaks lasteaedadega samadele nõuetele allutamine ühtlasi seda, et tähenduse kaotab lapsehoidja kutsetunnistus, mille taotlemine on olnud aastatepikkune vajadus ja praktika ning mille alusel lapsehoidjad praegu tegutsevad. See tähendab, et oma töö jätkamiseks tuleb lapsehoidjal omandada lasteaiaõpetaja haridus. Lapsehoidjate suhtes ei tohiks kohaldada riiklikele lasteaedadele kehtestatud kvalifikatsiooninõudeid ning lapsehoidja kutsetunnistus peaks säilima. Pigem võiks lapsehoidja kutsetunnistus olla nõutav igalt sõimerühmas töötajalt. Küll aga on võimalik täiendada lapsehoidja kutsestandardit ning arendada kutsetunnistust omavate lapsehoidjate õppekavapädevusi. Kutseliit on valmis sellesse omalt poolt jätkuvalt panustama.\nPraegune regulatsioon soodustab lapsehoidude loomist piirkondadesse, kus selleks on selge nõudlus ning võimaldab ilma suuremate probleemideta vajaduse kadumisel lapsehoiu sulgeda. Vastav eelis kaob juhul, kui kaotada lapsehoiu institutsioon ning seada kõigile lasteasutustele ühtlustatud nõuded.\nOlukord, kus uute nõudmiste täitmiseks tekib lapsehoidudel vajadus vahetada tegevuskohta või korraldada oma tegevus ümber viisil, mis end majanduslikult ära ei tasu, võib viia paljude lapsehoidude kadumiseni ning süvendada lasteaiakohtade kättesaadavuse probleemi. Sellest oleks kahju.


Eesti kapitaliturg on oma väiksuses olnud teenimatult kaua vaeslapse rollis\nAutor Rahajutud.ee 22/01/2019\nRahandusministeerium avalikustas oma veebilehel peamiste turuosaliste kaasabil valminud Eesti kapitalituru diagnostika. Analüüs toob välja siinset kapitaliturgu enim mõjutavad kitsaskohad ja pakub lahendusettepanekuid nende kõrvaldamiseks.\nRahandusministeeriumi finantspoliitika ja välissuhete asekantsleri Märten Rossi kinnitusel loob tehtud töö viljaka pinnase selleks, et panna paika pikaajaline plaan Eesti kapitalituru arendamiseks. “Kiratsev kapitaliturg jätab nähtava jälje kogu majanduse käekäigule. Eesti kapitaliturg on oma väiksuses olnud teenimatult kaua vaeslapse rollis, mistõttu tuleks nüüd suhtuda täie tõsidusega iga üksiku probleemi lahendamisse,” lisas Ross.\nEuroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kohalike kapitaliturgude töörühma esindaja Razvan Dumitrescu sõnul võib Eestist saada kapitaliturgude arendamisel teerajaja. “Tallinna Sadama hiljutine börsiletulek oli edulugu, mille valguses sooviksime võlakirja- ja aktsiaturule näha sisenemas ka järgmisi era- ja riigiettevõtteid. See looks kohalikele elanikele muuhulgas võimaluse osaleda juhtivate ettevõtete edukas toimimises. Ettevõtetele pakub tugev kapitaliturg jällegi mitmekesiseid võimalusi kapitali kaasamiseks, tugevdab kaubamärkide tuntust ja ettevõtete juhtimist ning pakub investoritele uusi investeerimisvõimalusi,” ütles Dumitrescu.\nUuringu peamine eesmärk oli rahvusvaheliste parimate praktikate valguses kaardistada Eesti kapitalituru kitsaskohad. Valminud raport pakub muuhulgas soovitusi nende kitsaskohtade lahendamiseks ning Baltikumiülese kapitalituru edasiseks arendamiseks. Eraldi väljatoomist väärivad järgmised soovituslikud tegevussuunad:\n* Pidades silmas Euroopa kapitaliturgude liidu olemasolevat tegevuskava tuleks edendada regionaalsel kapitaliturul era- ja avalikke koostöölahendusi, mis parandaks väike- ja keskmise suurusega ettevõtete ligipääsu kapitalile.\n* Tuleks julgustada era- ja riigiettevõtete börsile viimist. Tallinna Sadama hiljutine IPO on seejuures hea eeskuju ning positiivne signaal kogu regioonile.\n* Arvestades praegusi nappe võimalusi tuleb parandada väike- ja keskmise suurusega ettevõtete ligipääsu kapitaliturule ning vähendada kulusid, mis kapitali kaasamisega kaasnevad. See looks omakorda uusi väljumisvõimalusi väike- ja keskmise suurusega ettevõtetega tegelevatele era- ja riskikapitali fondidele. Alternatiivsed rahastamisplatvormid nagu ühisrahastus leevendavad sama probleemi ja muudavad samuti investeerimisvõimalusi mitmekesisemaks.\n* Laiendada tuleks noteeritud väärtpaberite pakkumist, et luua ennekõike kohalikele pensionifondidele uusi investeerimisvõimalusi, mis vastasel korral on piiratud likviidsuse ja väheste alternatiivide tõttu sunnitud investeerima välismaale.\nDiagnostikaprojekti koostasid konsultatsioonettevõte Civitta ja advokaadibüroo Sorainen, mis viisid alates varakevadest turuosalistega läbi enam kui 40 intervjuud ja kaks töötuba. Lisaks töötati läbi kapitaliturgu puudutavad olemasolevad andmed, turustatistika ning õiguslik- ja regulatiivne raamistik.\nEesti kapitalituru diagnostikaprojekt viidi läbi aasta pärast seda, kui Balti riikide rahandusministrid sõlmisid koostöös EBRD ja Euroopa Komisjoni struktuurireformi tugiteenistusega ühise kapitaliturgude arendamise koostööleppe. 2018. aasta 18. oktoobril Londonis toimuval Baltikumi kapitaliturgude konverentsil avaldatakse ühise koostöö järgmised sammud.\nEesti kapitalituru ülddiagnostika projekti rahastas Euroopa Liit läbi struktuurireformi tugiteenistuse programmi ja selle aitasid ellu viia Euroopa Komisjoni struktuurireformi tugiteenistus (SRSS) ning EBRD.\nTallinna Sadama kaubamaht kasvab pandeemia ajal jõudsalt\nTallinna Sadama müügitulu vähenes II kvartalis peaaegu kolmandiku võrra\nTallinna Sadama I kvartali tulemused said koroonaviirusega pihta\nTallinna Sadam maksab raskel ajal dividendideks üle 30 miljoni euro\nTallinna Sadamat külastas rekordiline arv reisijaid\nPrevious Post Investeerimisklubi | Kuidas leida “kirss tordil” kinnisvaraobjekte?\nNext PostMadis Müür | Kuidas idusid sõkaldest eraldada?


Hiina sõjavägi süüdistab USAt ja Kanadat kokkulepitud provokatsioonis - Delfi\nUSA sõjalaev läbimas Taiwani väina.\nEelmine nädal saatsid USA ja Kanada mõlemad ühe sõjalaeva läbi Taiwani väina. Täna mõistis Hiina sõjavägi käitumise hukka, nimetades seda kokkulepitud provokatsiooniks.\nHiina sõjavägi andis täna teada, et mõistab USA ja Kanada sõjalaevade viibimise Taiwani väinas hukka ning peab seda kokkulepitud provokatsiooniks, mis ohustab rahu ja stabiilsust väinas, vahendab reuters.\nUSA ja tema liitlaste sõjalaevad liiguvad läbi Taiwani väina regulaarselt. Lisaks USAle ja Kanadale on viimase kuu jooksul väina läbinud Briti sõjalaev. Peking on varasemalt süüdistanud Washingtoni regionaalsete pingete õhutamises.\nPinged Taiwani väinas on tõusnud kuu algusest. 1.-5. oktoobril saatis Hinna nelja päeva jooksul Taiwani õhukaitse turvatsooni kohale ligi 150 hävitajat, ärritades nii rahvusvahelist üldsust kui Taiwani. Väin kuulub Taiwani vetesse, kuid Hiina Rahvavabariik peab nii seda kui demokraatlikult juhitud Taiwani (ametlikult Taiwani Vabariiki) endale kuuluvaks.


Valus all vasakul tõmmates järelejätmatu ebamugavustunne vasakus küljes Valu vasakul kuljel\nValus all vasakul tõmmates, VALU JA RÖÖBIMINE VASAKUL RIEBIDE ALAL - Diagnoos June\nPool aastat hiljem sattusin suurte kõhuvaludega haiglasse, kus täpset põhjust ei leitudki, öeldi et jämesooll on ärritunud sool! Sellisel juhul toimib rinnapiim ärritavana. Täpne mehhanism pankreatiidi kujunemise korral obturation sulgurlihase Oddi sapikivide või microlithiasis muda ei ole selge, kuid see ilmselt on tingitud kasvu juhasisene survet. Resorptsiooni kapsleid kasutatakse kroonilise düspepsia korral, 1 tablett 3 korda päevas minutit enne sööki. Naiste vaagnapiirkonna valulikkust võivad põhjustada ka järgmised tervisehäired: Adnexiit. Valu leevendamise salv Valu lokaliseerimise tunnused Pankrease haigus provotseerib pagasiruumis ringi.\nValu vasakul kuljel liigestes Valu kõhu vasakul küljel - mis see on? Puusapiirkonna probleemide mõju ümbritsevatele liigestele.\nKui teil pole harjumust hommikuti süüa, on järgnevatel tundidel garanteeritud kõhus koristamine, samal ajal kui keha on näljane. Ja isegi kui juua kohvi tl.\nKorinat kostub sellistel juhtudel mitte niivõrd soolestikust kui maost. Isegi kui teil on kõht täis, on see siiski maitsekas toidu nägemise või lõhna tundmise korral kohmetunud.\nSee tekitab soolestikus kummalisi helisid. Kui sööte "rasket" ja rasvast valus all vasakul tõmmates, suureneb mao korisemise oht.\nSeetõttu võib vaagnaelundites verevoolu rõhk tõusta. See pole üldse ohtlik. Sageli kaovad menstruatsiooni esimestel päevadel ebameeldivad ilmingud iseenesest ja ei ilmu enam.\nMõne daami jaoks püsib puhitus ja valu soolestikus kogu kriitilise päeva vältel. Põhjuseks on see, et emakakrambid kajastuvad ka soolte aktiivsuses, mis võib esile kutsuda maos korisemise. Teised füsioloogilised vaevused võivad põhjustada ka maos gurgeldamist.


Tuur ajaloolis-kulinaarselt - KALAPEEDIA\nKõikide tuurlaste liha on kõrgelt hinnatud, seda kasutatakse värskena, soolatuna ja suitsutatuna.\n— Vanas Roomas serveeriti patriitsidele tuura kullast kandikul ja lilledega dekoreerituna.\n— Claudius Elianus, kreeka-rooma kirjanik II saj., jutustas tohutusuurest järvest Müüdias Kura piirkonnas elanud kaspide maal. Selles järves elasid aitori kirjelduse kohaselt teravaninalised suured kalad, kes kasvasid 8 küünra (3-4 m) pikkuseks. Neid püüti ja veeti müügile. Rasvast valmistati head salvi, sisikonnast keedeti tugevat läbipaistvat liimi.\n— Herodotose järgi on teada, et sküütide suguharud püüdsid tuurlasi juba 2500 aastat tagasi.\n— Kreekas peeti tuura liha kõige õilsamaks toiduks. Periklese ajastul (V saj eKr) ei möödunud Kreekas ükski tähtis lõunasöök ilma tuurlasteta.\n— Hiinas oli tuurade söömine keisripere privileegiks.\n— Prantsusmaal ja Inglismaal oli õigus tuura süüa üksnes kuningatel ja kõrgemal aadlil.\n— Venemaal on tuura nimetatud tsaarikalaks (царская рыба) ja see oli ikka tsaaride ja vürstide toidulaual.\n— Kaspia mere tuurlasi ja nende püüki mainivad araabia kirjanik Ibn-Fakih oma "Raamatus maadest", Euroopa reisimehed keskajal, sealhulgas ka Marco Polo. Hiljem, XVII sajandil, kirjutab sellest Olearius.\n— Venelased püüdsid XV-XVI sajandil tuurlasi Volgast ja selle harujõgedest. Pärast Astrahani vallitamist XV sajandil nihkus püük suurel määral Volga alamjooksule, XIX sajandil aga merele.\nTuurast tehakse roogasid väga erinevatel viisidel, see on lausa universaalne toidukala, mis võimaldab kokal lasta oma fantaasia lendlema.\nVene köögist nimetagem näiteks kolmekordset uhhaad vähikaelte ja tuuratükkidega.\nTuura küpsetamisel lisatakse kala kuivaks minemise vältimiseks võid, rõõska koort või hapukoort.\nPopulaarsed on vardas küpsetatud tuuratükid, tuurashashlõkk.\nSiiski pole tuurlasi püütud sedavõrd nende liha kui hoopis kalamarja (umbes 1/5-1/6 kala kaalust) ning ujupõite (!) pärast. Tuurlaste marjast valmistatakse hinnalist kaaviari, ujupõitest valmistati aga suurepärast liimi, mida kasutatakse eriti viinamarjaveinide selitamiseks. Seljakeelikust valmistatavat vjasiigat on kasutatud pirukatäidisena.\nTuur on omapärane kala selle poolest, et "annab palju välja", st et söödamatuna läheb temast kaotsi vaid 14%. Söödavad on koguni tuura kõhred ja seljakeelik, mida kuivatatul kujul tuntakse vene köögis vjasiiga või vesiiga nime all (kasutatakse pirukates, suppides jm).\nTuurlaste lihas on kergelt omandatavad valgud ja rasvad. Valgud sisaldavad kõiki aminohappeid ning on inimese poolt 98% ulatuses omandatavad. Tuura liha sisaldab rekordiliselt palju naatriumi; liha sisaldab ka magneesiumi, kaltsiumi, rauda, kloori, kroomi, molübdeeni, niklit, joodi. Rasvasisaldus kõigub 10-15%. Sisaldab vitamiine В1, В2, С, РР. Tuuras on rasvhappeid, mis kahandavad koleterooli taset veres. Tuuramari normaliseerib vererõhku ning ainevahetust.\nTuuralihaga ei tasu liialdada rasvumistõve ja suhkruhaiguse korral.\nToiteväärtus (100 g) - 163,7 kcal. Valgud - 16,4 g, rasvad - 10,9 g. (Ei kehti kõigi tuurlaste kohta)\nLoomade elu, 7 ld Kalad, Tallinn, 1979\nvjasiiga (vesiiga, visiiga)


Suure tuleohuga aeg jääb kehtima vaid Jõgeva ja Ida-Virumaal - Uudised.tv3.ee\n15:44 22. juuni 2018\nAlates laupäevast jäävad suure tuleohuga piirkondadeks Eestis vaid Jõgeva ning Ida-Virumaa, ülejäänud Eestis jääb kehtima tuleohtlik aeg.\nPäästeameti ohutusjärelevalve osakonna juhataja Tagne Tähe sõnul lähtuti suure tuleohuga aja lõpetamisel muutunud ilmastikuoludest. "Tänu viimaste päevade vihmasadudele on suures osas Eestis suur tuleoht langenud ning seetõttu jäävad ainsateks suure tuleohuga piirkondadeks Eestis Jõgevamaa ning Ida-Virumaa," sõnas Tähe.\nKui suure tuleohuga aeg tõi eelkõige kaasa lisapiirangud metsas- ja maastikul liikumisel ning keelatud oli metsas ja maastikul suitsetamine, grilliseadme kasutamine ja lõkke tegemine, siis tuleohtlikul ajal võib looduses tuld teha vaid selleks ettenähtud kohtades, edastas päästeamet.\nTähe toonitas, et jaanilõket tuleb teha ohutult, pidades silmas peamisi tuleohutusnõudeid. "Lõkkease tuleb teha mittesüttivale pinnale ning lõket tohib teha vaid vaikse tuulega, kui tuul on aga liialt tugev, nagu näiteks täna, oleks mõistlik kaaluda, kas lõket üldse teha," lisas Tähe.\nLõkkease tuleb teha mittesüttivale pinnale ning käepärast tuleb hoida esmased kustutusvahendid. Lõket tohib teha vaid nõrga ehk kuni 5 m/s puhuva tuulega. Lahtist tuld ei tohi jätta järelevalveta, lõkkel tuleb lasta lõpuni põleda, lõkkejäägid kustutada veega või summutada liivaga.


Lühimenetluse mõjutustrahv liikluses * Sõidukiiruse ületamise eest hoiatustrahv\nKiiruse ületamise eest kuni 20 km/h tuleb maksta lühimenetluses 3 kuni 60 eurot. Foto: Ilmar Saabas\nTänavu saab politsei vastavalt seadusemuudatustele kasutada paljude kergemate rikkumiste korral lühimenetlust, mis on võetud kasutusele kahekümne kergema väärteo puhul, millest enamik on seotud liiklusega.\nLiiklusseaduse järgi määratakse suurima lubatud sõidukiiruse ületamise korral hoiatustrahv, mille suurus eurodes saadakse lubatud sõidukiirust ületanud kilomeetrite arvu korrutamisel arvuga kolm.\n1. SÕNA SEKKA | Lii Sammler: kas kiiruskaamera rahustab liiklust?\n2. Rallimees soovitab: proovi, mida su auto suudab!\n3. Väikesaarte rahvas saab õiguse sõita saarel tehnoülevaatuseta autoga\n4. Kas rattaga tohib liigelda kõnniteel?\n5. Sada uut nippi, kuidas liikluses ellu jääda


Liikme peenise suurendamiseks Kuidas suurendada liiget jalgrattaga\nVenitus, treenimine toimub regulaarselt. Ainult väga vähesed VigRX Plus kasutajatel esines kõrvaltoimeid. On väga erinevaid võimalusi, mis aitavad toime tulla nii delikaatne probleem ja tagasi usu iseendasse.\nLihtne viis, tulemuslik tulemus. Pidage oma lastele ja täiskasvanutele, rikaste ja vaeste, tsiviil- ja sõjalisi.\nEt seda väge kauem enda juures hoida, võib abi otsida taimeriigist ja loodusetundjate tarkusest. Hea viis selle tagamiseks on regulaarsed üks ühele vestlused juhi ja töötaja vahel, mis võiks. Seksuoloogide nõu "lõpetuseks" oma peas soovitud sentimeetrit ja esitada tulemus. Teisisõnu, mees peab ennast armastada ja olla meelestatud imetleda oma saavutus. Vedelikud sooda.\nVedelikud või surub sooda — veel üks viis suurendada liikme kodus. Valmistamiseks sooda lahusega tuleb võtta spl söögisoodat lahustada nende pool tassi. Jelcing "lüpsmine" — viis suurendada peenise suurus on kodus, mis on täita mingeid erilisi harjutusi, tegelikult esindavad self-massaaž peenise. Kasutada meetodit võib iga mees, peamine tingimus selleks on — võttes vaba aega. Jelcing on vana metoodikaga, mis on sajandeid kasutatud paljude hõimude ja rahvaste ja mis on tõestanud oma efektiivsust.\nVõib-olla vajate natuke vahelduvaid andmeid iin ja eal, Sisu: 1. Uprighti kantav seade ühendab teie selga ja aitab parandada teie kehahoia. Õnneks oli meil võimalus selle välja katsetada, kui see artikkel avanes. Suurendada pikkus liikme kodus; Te saate suurendada micropenis poiss 11 aastat.\nLihtne trikke, et saada rohkem valku oma dieeti Sega jogurt kohupiima Kuigi jogurt on kindlasti suur suupiste süüa ja annab teile mõned valk, see ei ole kaugeltki nii kõrge valgu üldkogusest nagu kodujuust. Paljud inimesed ei meeldi maitse kodujuust omal aga nii et selle asemel, proovige segades seda oma lemmik marki jogurt. Top seda mõned värsked marjad ja supilusikatäis. Sel juhul on võimalik, et kahju hüvitis Kas juhatuse liikme vastu tuleks Kui sellise tegevuse tagajärjel õnnestub pankrotivara suurendada.\nFoorum; Teemade kronoloogia juhatuse liikme õigused 4 Lasteaiaõpetaja edastab lasteaiaarve? Harjutused suurendada peenise kuju Kõige kiirem viis, Liikme peenise suurendamiseks suurendada peenise Kas on mõtekas sõlmida juhatuse liikme leping et ravikindlustus kehtiks on vaja palka maksta. Kas on kuidagi võimalik tulumaksu vältida.\nKa on võimalik, et omanikul on veebiserveri konfiguratsioonis viga ja ta peab selle ise. Meie juhatuse esimees väidab, et ta ei saanud hääli kokku. Tekkis küsimus, et kui laps jääb haigeks kuu teisel poolel ehk siis kui ma tööl ei pea olema graafiku alusel, kas saan lapsega võtta hoolduslehe. Venitamine Venitamine on progresseeruv manuaalne tehnika pea suurendamiseks kodus. Meetod sobib pagasiruumi pikkuse ja ümbermõõdu suurendamiseks.\nTa võtab kiiresti verevoolu, erekteerub, muutub suuremaks. Nii et veri tagasi ei läheks, surutakse alus žguti meenutava rõngaga. Soolopumba kasutamine annab lühiajalise efekti.\nPärast rõnga eemaldamist naaseb peenis tavapärase suuruse juurde. Klamber seatakse maksimaalselt minutiks.\nMeetod töötab juhul, kui pirni suurus on õigesti valitud. Lõplikku summat mõjutavad ka lisamaterjalide maksumus näiteks proteesimine, pikendajakliiniku maine ja arsti kogemused.\nOperatsiooni näidustuseks võib pidada püstises olekus peenist, mis on lühem kui 10 cm. Kuidas tehakse peenise suurendamise operatsiooni Peenise laienemise operatsioone on kaks. Peenise pikendamine. Meeste väärikuse suurendamise operatsiooni nimi on ligamentotoomia. Kõige tavalisem meetod hõlmab sideme lõikamist, mis ühendab peenist vaagna luuga. See on manipulatsioon, tõmmates või venitamise peenise üritavad pidurdada seda kasutades erinevaid rihmad, peenise kaalud, Sõrmused, vaakumpumbad, seadmed, laiendid, jne.\nKuidas suurendada peenise Meie ajal on üsna palju võimalusi, et vabaneda meeste kompleksid, mis on seotud väike ja lühike peenis. Ja ikka keerame, mis siis sellest, et maksame tervise hinnaga ja et niigi vähemast kui poole päeva valgusest veel tunni kuidas suurendada peenise kodus mõne päeva pärast kahaneb. Suurendage peenise Saksa riiki Polo — kuidas suurendada peenise poisil kodus kasvanud supermini.


KUDUMISE AASTAPROJEKT 2015 „PEALAEST JALATALLANI"\nTütrele oli vaja soojemaid kindaid, sellepärast alustasingi kuduprojekti kinnaste kudumisest. Esimest korda elus tegin ühe tahiga kahanduse, mis mulle väga meeldima hakkas.\nKirjaks valisin Helmes kasutusel olnud kassikäpakirja, mis oli samas kandis tuntud ka ämblikukirjana. Hiiumaal Reigis on samuti seda kindakirja kasutatud ning seal oli see tuntud lumeräitsakakirjana (HP 74). Ka Paistus oli sarnane kiri kasutuses, kuid seal ei tehtud täppi tähekese keskele (pildil vasakpoolne kiri):\nVarem käis tütar kaheksa aasta eest kootud väikesete labakutega. Need tegin vanimale õepojale, kes oli tol ajal vist pooleteise-aastane. Ja nüüd jõudsid väikesed labakud minu juurde tagasi. Need on veel heegeldatud pealega kokku kinnitatud, et kaduma ei läheks.\nSeekord ma enam paela ei heegeldanud, vaid kudusin randme ja laba vahele kanali kummi jaoks. Paistab, et selline kummikanal õigustab ennast, ja eks rohkem ole tast kasu just siis, kui soonik on välja veninud.\nKummikanali kudumine nägi välja nii, et korraga oli kindal kaks paari vardaid sees, kuna ma ei viitsinud mittetöösolevaid vardaid kindast välja võtta.\nKindad tulid päris parajad välja, see tähendab, just nii palju on suured, et ka järgmisel talvel kätte läheks.\nVardad: nr 2,\nLõngad: punane paksem villa ja akrüülisegu ning valge 8/2 maavillane,\nSoonikus 38 silma ja labal 56 silma ringil, pöidlaavaks 10+10 ning veel 1+1 kummaltki küljest lisaks,\nning lõngakulu 41 grammi.\nJärgmiseks alustasin Mulgi mustriga kinnaste kudumist endale.\nEhalill postitas @ 19:48 - Link - kommentaarid (7)


Kui ärevus toob valu jala, on mõistlik tähelepanelikult uurida küsimusi. Selle põhjuseks võib olla teket deformatsioon suure varba, kus eksperdid ortopeediliste nimetatakse hallux valgus. Kui aega ei võta, siis lõpuks on hüvasti elegantne kingad, naiste - unusta kontsad.\nUgly muhke ilming seisund\nOlukorras, kus jalad ei surutud kingad, kole muhke sisemisel serval suu tavaliselt meelitada tähelepanu teised. Aga tavaliselt, et otsida lahendust, kui nähtus deformatsiooni väljendatud nii, et see muutub veelgi tallanud piinamise seljas vanad kingad.\nPõhjused ja kujunemise degeneratiivsete düstroofilist haiguste lihasluukonna on teadmata. Eksperdid usuvad ainult asjaolu, et haigus on pärilikud. Lisaks olulist rolli (kuid mitte alati vallandada) makstakse teatud välised tegurid. Siiski ei ole see kehtib kõigi ja mitte alati. On teada, et kannad suure kreeni kingad, mitte kõik inimesed abil toetatakse hallux valgus koos curvatures sees ja korter koos teket pealkiri ei ole haigus üldse. See patoloogia mõnel võib leida kaheksateistaastastele, teised - pärast kuuekümne.\nNähtus kõrvalekalle esimese varba välja (koos molotochkoobraznoy deformatsioon teise ja viienda sõrme liigeste valu suu, moodustamise valus Känsäisyys lobus teise ja kolmanda sõrme) eksperdid tajuvad ilming rist lampjalgsus koos risti lapik jalgsi. Selline deformatsioon on kõige tavalisem naistel.\nAffliction moodustub süvenevad aja jooksul. Määr deformatsiooni võib mõjutada tõsiste füüsiline aktiivsus, pärilikkus, eriti konservatiivne ennetavat ravi. Aga see on oluline meeles pidada, et saadaval deformatsiooni määrata konservatiivne peaaegu ebareaalne.\nVaata ka: Kas ma saan kustutada "luu jalule." Ekspertarvamus\nTäna kahjuks lampjalgsus ei ole alati pööra piisavalt tähelepanu. See haigus väikelastel mõnikord isegi kaaluda füsioloogilise norm. Aga selline lähenemine kehtib ainult lastele kuni neli aastat. Hiljem, seda puudust ei peeta ohutu nähtus. Väsimus, valu jalgades, esinemise tõenäosus painutamata artroos liigeste suu vähendab töövõimet viib puude. Staatiline lampjalgsus mõnikord moodustatud inimesi, kelle tegevus on seotud pikaajaline, kes ja suurte raskuste, samuti juhul, kiiret kaalutõusu.


Armeenia/Aserbaidžaan: EL korraldab Brüsselis kõrgetasemelise kohtumise – EU Reporter\nArmeenia/Aserbaidžaan: EL võõrustab Brüsselis kõrgetasemelist kohtumist\nEuroopa Liit võõrustas täna Brüsselis Armeenia ja Aserbaidžaani kõrgetasemeliste ametnike kohtumist, et edendada ühiseid jõupingutusi lahenduste leidmiseks mitmetele mõlema riigi probleemidele. Eelkõige keskenduti aruteludele Euroopa Ülemkogu presidendi Charles Micheli, Aserbaidžaani Vabariigi presidendi Ilham Alijevi ja Armeenia Vabariigi peaministri Nikol Pašinjani eelseisva kohtumise ettevalmistamisele Brüsselis 6. aprillil 2022.\nArmeenia Vabariigi Julgeolekunõukogu sekretäri Armen Grigorjani ja Aserbaidžaani Vabariigi presidendi abi Hikmet Hajijevi kohtumist aitas läbi viia Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias Toivo Klaar.\nSisuliste arutelude käigus, mis hõlmasid ka eraldi kahepoolset vestlust hr Hajijevi ja hr Grigorjani vahel, vaatlesid osalejad poliitilist ja julgeolekuolukorda ning Armeenia ja Aserbaidžaani vahelist küsimuste kogu spektrit järelmeetmena juhtide kohtumisel saavutatud arusaamadele. mõlema riigi ja president Micheli kohtumine, mis toimus Brüsselis 14. detsembril 2021.\nOsalejad leppisid kokku, et kohtuvad järgmistel nädalatel uuesti, et jätkata arutelusid muuhulgas 14. detsembril 2021 toimunud juhtide kohtumisel tõstatatud küsimuste üle. Armeenia ja Aserbaidžaan käsitlevad ka küsimusi, mis on seotud nendevahelise rahulepingu väljavaadetega.\nEuroopa Liit on jätkuvalt pühendunud jätkama oma tegevust jätkusuutliku rahu ja stabiilsuse tagamisel Lõuna-Kaukaasias\nSeotud teemad:ArmeeniaAserbaidžaanvälisteenistuseuEuroopa Liit\nAlternatiivsete kütuste lahenduste potentsiaalne kasutamine raudteesektoris\nKõik, mida pead teadma eelmisel nädalal toimunud Euroopa Ülemkogu tippkohtumise kohta\nUkraina4 tundi tagasi\nMalta7 tundi tagasi\nPrantsusmaa13 tundi tagasi\nLennundus / lennufirmad14 tundi tagasi


Kõik sai alguse siit: 10 huvitavat fakti "Bourne'i identiteedi" kohta - KINOVEEB\n29.juuli 2016 16:33\nJason Bourne ei saa tänaseni rahu. Seeria viies film "Jason Bourne" on praegu Eesti kinodes ning tõestab, et rahvusvaheline superspioon on endiselt suurepärases vormis. Kõik sai aga alguse 2002. aasta filmist, millele ei ennustatud edu ega ühtegi järge. Ometi pani film aluse edukale märuliseeriale. "Bourne'i identiteet" polnud lihtne film - kaadritagune draama ja sisekonfliktid oleksid filmi jaoks äärepealt lausa hukutavalt mõjunud. Teie ees on 10 tuntud ja vähemtuntud fakti superspiooni esimese filmi kohta.\n1. "Bourne'i identiteedi" režissööri Doug Limani ("Swingers", "Härra ja proua Smith", "Homse piiril", "Hüppaja") jaoks oli tegu neljanda filmiga. Ta tegi oma esimese pika lennureisi piloodina "Bourne'i" romaanide autori Robert Ludlumi juurde, et saada õigused filmi tegemiseks. Ludlum suri kahjuks aasta enne filmi linastumist.\n2. Esimese nelja "Bourne'i" filmi stsenarist Tony Gilroy (viienda osaga pole ta seotud) ei tahtnud lihtsalt adapteerida Ludlumi romaani, sest tema silmis oli neis ainult põgenemised ühest lennujaamast teise. Ta soovis jätta raamatutest alles ainult idee mälukaotusega salamõrvarist ja liikuda sealt edasi.\nVideos võetakse kokku kõik erinevused filmi ja raamatu vahel:\n3. Brad Pitt, Russell Crowe ja Sylvester Stallone proovisid saada endale peategelase rolli, kuid režissöör Liman mõistis, et Matt Damon oli ainuke, kes sai aru, mida ta filmiga täpselt teha tahtis.\n4. "Bourne'i identiteet" lausa kubiseb vigadest, kuigi film sai purki 2000, linastus 2002 ning eelarveks oli 60 miljonit dollarit.\nKõik vead leiad siit videost:\n5. Kõik Šveitsi stseenid võeti tegelikult üles Prahas. Filmimine leidis aset jaanuaris ning Prahas oli sel ajal nii külm, et osa Matt Damoni dialoogist pidi hiljem uuest linti võtma, sest madalate temperatuuride tõttu ei suutunud ta selgelt rääkida. Isegi osa kaameratehnikast lakkas töötamast!\n6. 2002. aasta "Bourne'i identiteet" polnud sugugi esimene adaptsioon Ludlumi romaanist. 1988. aastal valmis ka telefilm Richard Chamberlainiga peaosas.\n7. Universal Pictures polnud filmi kolmanda aktiga rahul, mistõttu palgati uus stsenarist, kes kirjutaks lõpu ümber. See aga ei läinud kokku Limani ja Damoni nägemusega. Liman leidis, et stuudio tahtis lihtsalt lisada veel ühe märulistseeni pärast farmis aset leidnud tulistamisstseeni. Stuudio soovis isegi farmistseenide eemaldamist, aga Damon oli selle plaani vastu ja toetas Limanit lõpuni välja. Esialgse versiooni kohaselt oli filmi viimane märulistseen Damoni ja Clive Oweni vahel, kuid stuudio nõudis viimase 30 minuti ümberkirjutamist ja lisavõtteid 10 päeva jooksul kahes erinevas riigis. Kõik sai siiski korda ja lisavõtted viidi läbi, kuid ühel hetkel oli Liman valmis isegi filmist lahti ütlema. Universali ja Limani suhted olid võtete ajal nii halvad, et stuudio keelas režissööril järgesid lavastada.\n8. Film läks esialgsest 60 miljoni suurusest eelarvest 8 miljonit dollarit rohkem maksma. Põhjuseks olid arusaamatused stuudio ja režissööri vahel ning lisavõtted. "Bourne'i identiteet" oli siiski väga edukas, teenides tagasi 214 miljonit dollarit.\n9. Marie karakter oli esialgu ameeriklane ning teda pidi mängima Sarah Polley, kuid Liman ei soovinud rolli kedagi, kes oleks USA publiku jaoks juba tuttav. Rolli valiti hoopis Franka Potente, kes pälvis tähelepanu filmiga "Lola jooks" ("Lola rennt").\n10. Kuulsa Mini Cooperite tagaajamisstseeni lavastas tegelikult teise osakonna režissöör Alexander Witt, sest Liman oli samal ajal hõivatud teiste stseenide purki saamisega.\nNÄDALA TREILER: Ikooniline märulikangelane Jason Bourne on tagasi! 26.07.2016


Elektroonilised laevajuhtimisseadmed konspekt - Konspekt | Merendus - Laevandus\nElektroonilised laevajuhtimisseadmed konspekt (0)\nRaadiolokatsiooniks nimetatakse objektide avastamist ja avastatud objektide koordinaatide määramist meetodi abil, mis põhineb raadiolainete tagasipeegeldamisel ja peegeldunud raadiolainete vastuvõtul. Sellel põhimõttel töötavat seadet nimetatakse raadiolokaatoriks. Igapäevases keelepruugiks nimetatakse raadiolokaatorit ka radariks. Termin tuleneb inglise keelest sõnast Radar – radiodetection and ranging\n1.2 Radari töö põhimõte\nNavigatsiooniline raadiolokaator töötab järgmiselt. Saatja genereerib ja kiirgab ülikõrgsageduslikke raadiolaineid , mis sondeerivad ümbritsevat keskkonda. Kui raadiolaine teele satub keha, mille dielektriline läbitavus erineb keskkonna omast, siis teatud osa kehale langevast energiast peegeldub kajana tagasi, millest osa võtab vastu raadiolokaatori antenn ja kuvarile ilmub objekti kaja helendava punkti näol . Sellega on täidetud üks raadiolokaatori põhiülesanne- avastada objekt. Edasi tuleb määrata objekti koordinaadid – suund ja kaugus.\nObjekti suuna määramiseks kiirgab lokaator impulsi rõhttasandis paikneva kitsa kiirena. Objekt avastatakse siis, kui kiire (antenni) pöörlemisel osutub kiir suunatuks objektile , sest ühtlases keskkonnas, milles toimib raadiolokatsioon, säilitab kiir oma sirgjoonelise levisuuna.\nObjekti kauguse saab määrata aja t põhjal, mis kulub impulsi väljakiirgamise hetkest kuni selle tagasijõudmiseni – kujutamiseni kuvaril. Et raadiolainete levikiirus on konstantne ja võrdne 3*105 km/sek, võib arvutada objekti kauguse valemist (1) kus\nc on raadiolainete levikiirus\nt aeg impulsi väljakiirgamise hetkest vastuvõtuhetkeni\n1.3 Impulssmeetod raadiolokatsioonis. Raadiolokaatori plokkskeem .\nRadarid töötavad põhiliselt impulssmeetodil, mille eeliseks on sondeerivate impulsside väljasaatmine ja vastuvõtt eri ajahetkedel. See võimaldab kasutada nii impulsside väljasaatmiseks kui vastuvõtuks ühte ja sama antenni. Impulssraadiolokaatori plokkskeem on kujutatud joonisel 1.\nSünkronisaator tekitab lühikeste impulsside jada, mis käivitab modulaatori ja kuvari laotuse. Modulaatori poolt genereeritud negatiivne impulss amplituudiga 17kV käivitab magnetroni - võimsa ülikõrgsagedusliku generaatori, mis toodab lühiajalise ülikõrgsagedus liku impulsi. Ülikõrgsageduslik impulss suunatakse mööda õõnsat lainejuhet läbi antenni ümberlüliti kitsa suunakarakteristikuga antenni. Objektilt peegeldunud kaja suunatakse antennist läbi antenni ümberlüliti vastuvõtjasse, mille esimeseks astmeks on segisti. Ülikõrgsadesulike võnkumiste võimendamine on keeruline, sellepärast tuleb kajasignaali sagedust vähendada. Seda ülesannet täidab segisti. Segistisse siseneb ühelt poolt vastuvõetud kajasignaal ja teiselt poolt hetereodüüni – mõne millivatise võimsusega ülikõrgsagedusliku generaatori - sagedus, mis on 30...60 MHz madalam kajasignaali sagedusest. Segisti väljundist suunatakse 30 – 60 MHz sagedusega võnkumised vahesagedusvõimendisse, kus teda võimendatakse 1012...1014 korda. Vahesagedusvõimendist võimendatud kajasignaal liigub detektorisse, kus eemaldatakse ülikõrgsageduslikud võnkumised ja saadakse videoimpulss, mis kujutab ülikõrgsagedusliku impulsi mähispinda. Pärast võimendamist videoimpulss liigub kuvarisse, mille pinnale tekib objekti kujutav helendav täpp.\nJoon 2 Saatja – vastuvõtja ajadiagramm\nKajasignaali registreerimise hetke järgi kuvaril võib määrata sondeeriva signaali väljasaatmise momendist kuni kajasignaali vastuvõtuni, seega kauguse vastavalt valemile (1).\nKuvari ja antenni sünkroniseeritud asendi puhul võib antenni asendi järgi määrata objekti suuna. Punktikujulise objekti puhul määratakse tema suund antenni suunadiagrammi maksimumi järgi.\nJoonised (1) ja (2) näitavad ainult raadiolokatsioonilise objekti koordinaatide määramist.\nRadari saatja koosneb\nülikõrgsagedusgeneraatorist – magnetronist\nSünkronisaator genereerib etteantud sagedusega lühikesi impulsse, mis käivitavad saatja ja indikaatori laotuse. Teoreetiliselt peab impulsside kordumissagedus olema selline, et kaja ka kõige kaugemalt objektilt jõuaks vastuvõtjasse enne kui lähetatakse järgmine impulss. Tegelikkuses on impulsside kordumissagedus palju väiksem. Kui objekti kauguseks võtta 40 miili, siis peaks teoreetiliselt kordumissagedus olema imp/sek, tegelikkuses on see arv 300...400 imp/sek. Väiksematel kaugusskaaladel on impulsside kordumissagedus 3000...4000 imp/sek.\nModulaator genereerib täisnurkse impulsi amplituudiga ~ 17 kV, mis käivitab ülikõrgsagedusgeneraatori - magnetroni\nModulaatoreid on kolme tüüpi:\nkoguva kondensaatoriga ja lahenduslambiga\nformeeriva liiniga ja türistoril lahendaja\nModulaatori põhimõttelisel skeemil on toodud näitlikult laadimis- ja tühjenemisahelad.\nModulaatori elektriline skeem on toodud allpool\nSünkroniseerivate impulsside vahel on lahendajalamp suletud tüürvõre negatiivse eelpingega Eg = -800 V. Koguv kondensaator laadub läbi piirava takisti R, induktiivsuse L ja ja takisti R2. Tüürvõrele antav sünkroniseeriv impulss pingega +2000 V avab lahendajalambi. Koguv kondensaator Ck, laetud kuni 17 kV-ni, tühjeneb läbi ahela: kondensaatori vasakpoolne plaat, lahendajalamp, korpus, magnetroni anood (maandatud), magnetroni katood ja koguva kondensaatori parempoolne plaat. Magnetroni katoodile antakse täisnurkne negatiivne impulss amplituudiga 15 kV ja magnetron genereerib ülikõrgsagedusliku impulsi kandevsagedusega 9.2...9,4 GHz.\nSondeeriva impulsi pikkust lülitatakse ümber eelmodulaatoris. Väikestel kaugusskaaladel on sondeeriva impulsi pikkus 0.07 μs, suurtel 0,7 μs. Lühike sondeeriv impulss tagab suure eraldamisvõime, pika impulsi sumbuvus aga on suurtel kaugusskaaladel väiksem.\nTüristoril lahendajaga ja koguva liiniga modulaator\nTüristor juhitav pooljuht diood, mis koosneb neljast räni kihist\nKui baasi vool puudub, on türistor suletud, sest tema takistus on suur.\nKui baasile anda väikese pingega impulss hakkavad keskmistes kihtides p-n laviinitaoliselt suurenema laengukandjate arv ja türistor avaneb . Türistor on vanemates radarites kasutatud elektronlambi analoog.\nKui türistor on suletud laadub liin pingeni E. Üheaegselt laadub kondensaator C1 läbi resistori R1. Türistori baasile antav sünkroniseeriv impulss avab türistori, teda läbiv kondensaatori C1 tühjenemisvool vähendab türistori takistust ja toimub koguva liini tühjenemine impulsstrafo T primaarmähisele. Sekundaarmähiselt saadav formeeriv negatiivne pingeimpulss antakse magnetroni anoodile. Formeeriva impulsi pikkus sõltub koguva liini induktiivsusest ja mahtuvusest.\nRadari saatja põhiosaks on võimas ülikõrgsagedusgeneraator, mis genereerib ümbritseva keskkonna sondeerimiseks vajalikud ülikõrgsageduslikud impulsid .\nPõhimõtteliselt on magnetron vaakumdiood, milles elektronide voogu juhib nii magnet- kui elektriväli. Magnetron koosneb anoodist, massiivsest õõnsast vasksilindrist, millesse on ringjooneliselt puuritud avad - resonaatorid, mis on täisnurksete väljalõigetega ühendatud silindri sisemise pinnaga. Anoodi keskel olevasse ümmargusse avasse on paigutatud suhtelise suure läbimõõduga kaudse küttega oksiidkatood, tagamaks piisava tugevusega emissioonvoolu. Kütteniit on paigutatud katoodi keskel olevasse avasse. Katoodi ja anoodivahelist ruumi nimetatakse vastastikuse mõju alaks. Genereeritud võnkumised antakse lainejuhesse lühikese koaksiaalliini sideaasaga, mis on joodetud ühe resonaatori siseküljele. Anood on ümbritsetud võimsa magnetiga.\nÜlikõrgsageduslike võngete tekke protsess jaotatakse nelja etappi\n1 elektronide kiirendamine\n2 elektronkiire kiiruse modulatsioon\n3 pöörleva elektronide kodariku tekitamine\n4 energia ülekandmine vahelduvvoolu väljale\nJoon 12 joon 13\nElektronide kiirendamine Kõrgsageduslik elektriväli\nPüsimagnetvälja mõjul kõverdub elektronide liikumistee. Kui magnetväli on nõrk liiguvad elektronid mööda trajektoori 1. Kui magnetvälja tugevus ületab teatud väärtuse, mida nimetatakse kriitiliseks, liiguvad elektronid mööda trajektoori 2. Liikudes sellel trajektooril, elektronid vaid puudutavad anoodi, seejärel pöörduvad tagasi katoodile.\nMagnetroni elektriväli koosneb alalis - ja vahelduvvoolu elektriväljast. Alalisvool liigub radiaalselt anoodi segmentidelt katoodi poole. Vahelduvvoolu elektriväljad tekivad naabersegmentide vahel. Iga resonaatori vahelduvvoolu väli suureneb või väheneb nagu on kujutatud joonisel 13. Elektronid, mis liiguvad positiivselt laetud anoodi segmendi poole saavad suurema tangentsiaalse kiirenduse, kui need mis liiguvad negatiivselt laetud anoodi segmendi poole.\nÜhtede elektronide liikumine anoodi poole ja teiste liikumine katoodi poole erineva kiirusega tekitab neljakodaralise ratta, mis pöörleb nurkkiirusega 2 segmenti ühe vahelduvvoolu võnkega. Selline faasi suhe võimaldab kodara otstel pidevalt edastada energiat resonaatoritele tagades nii võngete sumbumatuse.\nEnergia ülekandmine vahelduvvoolu väljale\nElektriväljas liikuv elektron , sõltuvalt liikumise suunast välja suhtes, kas võtab väljalt energiat ja saab kiirenduse või aeglustub ja annab energiat väljale. Elektron, möödudes resonaatori avast, annab osa energiast resonaatorile ja kui ta lõpuks jõuab anoodile, on ta kogu oma saadud energia ära andnud. Kiirendamiseks kasutab elektron alalisvoolu välja energiat, aeglustades aga annab saadud energia vahelduvvoolu väljale toetades selliselt magnetroni sumbumatuid võnkumisi.\nMagnetroni poolt genereeritud sagedus sõltub õõnesresonaatorite ja vastastikuse mõju ruumi mõõtmetest. Õõnesresonaatorid on vastastikuse mõju ruumi kaudu üksteisega ühenduses, seepärast on võimalikud mitmed erineva resonantssagedused. 8 õõnesresonaatoriga magnetronides kasutatakse π võnketüüpi laineid , mis annavad suurema võimsuse kui teised võimalikud võnketüübid (nt. 1/2π, 3/4π).\nAntenni – lainejuhtme seadmed .\nMagnetroni poolt genereeritud ülikõrgsageduslike signaalide edastamiseks kasutatakse kahejuhtmelist liini -koaksiaalkaablit ja ristkülikukujulise ristlõikega lainejuhte.\nKahejuhtmeliseks liiniks nimetatakse süsteemi kahest teineteisest isoleeritud juhtmest, mille kaugus teineteisest on väiksem kui lainepikkus\nÜlikõrgsagedusliku energia edastamisel mööda kahejuhtmelist liini tuleb arvesse võtta liini aktiivtakistust, induktiivsust ja mahtuvust, mis jaotuvad ühtlaselt piki juhtme pinda. Kahejuhtmelise liini ekvivalentne skeem on kujutatud joonisel ?. Ülikõrgsagedusliku energia edastamisel tekivad suured kiirguskaod, mis on võrdelised sageduse ruuduga . Kahejuhtmelise liini kasutamine on radari tehnikas vajalik ülikõrgsageduslike elementide omavaheliseks ühenduseks. Selleks kasutatakse eri konstruktsiooniga kahejuhtmelist liini, mida nimetatakse koaksiaalkaabliks.\nKoaksiaalkaabli liinijuhe on valmistatud vaskpunutisest võrgu kujul ja paikneb kontsentriliselt liini sisemise juhtmega . Sisemine ja välimine juhe on teineteisest isoleeritud elastse kõrgsagedusdielektrikuga. Vaskvõrk on pealt kaetud dielektrilise väliskattega. Koaksiaalkaabli elektriväli E ja magnetväli H asuvad sisemise juhtme ja punutisest võrgu vahel, seepärast kiirguskaod puuduvad. Vaskvõrk on ekraan , mis kõrvaldab väliste elektromagnetväljade mõju kaablile. Koaksiaalkaablis tekivad kaod peamiselt sisemises juhtmes, sest tema pindala on väiksem kui välimisel – vaskpunutisest võrgul. Koaksiaalkaablit kasutatataks ülikõrgsageduslike võnkumiste edastamiseks kuni sagedusteni 3 GHz.\nSuuremate sageduste edastamiseks kasutatakse õõnesliine ehk lainejuhte. Lainejuhe on metallist ristkülikujulise ristlõikega õõnes juhe. Pidev, täielikult liini kattev isolaator moodustab ekraani, mis viib kiirguskaod miinimumini. Pinnaefekti tõttu liiguvad voolud ainult lainejuhi õhukest sisemist kihti mööda. Kadude vähendamiseks kaetakse lainejuhi sisepind hõbedasulamiga.\nLainejuht koosneb eraldi sektsioonidest (lülidest) pikkusega kuni 20 m. Lülid isoleeritakse üksteisest plastikust isolaatoriga, sest laeva alumistest soojadest ruumidest mastini ulatuvas lainejuhis võivad tekkida kondensatsioonivee piisad , mis suurendavad märgatavalt energiakadusid. Lainejuhi suuna muutmiseks kasutatakse painutatud lõike.\nLainejuhi sektsioonide ühendamiseks kasutatakse drosselühendust. Drosselühendus üks äärik tehakse lame, teise aga tehakse ringikujuline kanal sügavusega ¼ lainepikkust kaugusele ¼ lainepikkust lainejuhi laiast seinast.\nÜhenduskoha suhtes moodustab drosseli kanal lühistatud kahejuhtmelise lõigu pikkusega ½ lainepikkust, mis on samaväärne lõikude otseühendusega. Ühenduse hermetiseerimiseks on drosseliäärikusse sisse lõigatud teine (välimine) ringikujuline kanal, kuhu pannakse kummist rõngakujuline tihend . Ühendused kinnitatakse üksteise külge nelja kruvi abil.\nVaatleme lühidalt, kuidas toimub ülikõrgsageduslike võnkumiste levi lainejuhes. Elektromagnetilised lained võivad olla polariseertud rõht - või püstsuunas.\nRõhtsalt polariseeritud elektromagnetiline laine\nPüstsuunas polariseeritud elektromagnetilise lainel on magnetvälja vektor rõhttasandis, elektrivälja vektor püsttasandis.\nAsetame rõhtsalt polariseeritud elektromagnetilise laine teele tasapinnalise metallplaadi. Tasapinnaline metallplaat on lainele peegelpinnaks ja laine peegeldub temast kaotamata midagi oma energiast. Vastavalt peegeldus - ja murdumisseadusele on laine langemisnurk θ võrdne peegeldumisnurgaga. Asetame peegeldunud laine teele samuti tasapinnalise metallplaadi kaugusele a ülemisest plaadist. Peegeldumis - ja langemispunkti vahele peab mahtuma täisarv kordi pool lainepikkust. Jooniselt saame: . Valem näitab, et lainepikkuse suurenedes langemisnurk ( peegeldumisnurk ) kasvab, mis toob kaasa laine kiiruse vähenemise lainejuhe pikisuunas .\nKui lainepikkus võrdsustub plaatidevahelise kahekordse kaugusega, - omandab peegeldumisnurk väärtuse 90°, mis praktiliselt tähendab, et laine liikumist lainejuhe pikisuunas ei toimu. Lainejuhes tekib seisevlaine. Seda lainepikkust nimetatakse kriitiliseks lainepikkuseks - λkr = 2a. Vältimaks seisevlaine tekkimist, valitakse lainejuhet mööda edastava elektromagnetilise kiirguse lainepikkuseks 0,5...0,7 kriitilisest lainepikkusest.\nPlaatidevaheline kaugus a moodustab lainejuhi pikema külje. Lainejuhi lühem külg b ~ 0.35 λkr. Rõhtsalt polariseeritud elektrimagnetilise kiirguse elektriline komponent on rangelt orienteeritud paralleelselt lainejuhi lühema küljega. Seda tüüpi laine polariseeritus on väga püsiv ja ei muutu pööretel ega lainejuhe deformatsoonil.\n. Jooksevlaine teguriks nimetatakse liinis oleva minimaalse pingeamplituudi suhet maksimaalsesse pingeamplituudi:\nJooksevlaine tegur võimaldab arvutada kadusid lainejuhis. Jooksevlaine teguri pöördväärtust nimetatakse seisevlaine teguriks – SLT\nIdeaalsel juhul JLT=SLT, praktiliselt aga JLT = 0.7...0,8. Veeauru kondenseerumisel tekkiv ainuke veetilk võib JLT väärtust märgatavalt vähendada.\n9 GHz radari lainejuhe välised mõõtmed on 25,4x12,7 mm, 3 GHz radari 72,14x34.04 mm.\nElektromagnetiliste võnkumiste edasiandmiseks lainejuhi liikumatult osalt pöörlevasse antenni toimub pöörleva koaksiaalühenduse abil, mis koosneb sideaasast, vardast ja sondist joon?\nPöörlev lainejuhi lüli\nAntenn kiirgab ülikõrgsageduslikke sondeerivaid impulsse ja võtab vastu peegeldunud kajasignaale, mis antakse vastuvõtja sisendisse. Kiirgusvõimsuse suurendamiseks peab antenn omama suurt võimsust pinnaühikule ja eraldusvõime tõstmiseks suurt võimendust. See tähendab, et kajasignaali vastuvõtul peab antenni efektiivpind olema suur. Sel otstarbel on antenni suunakarakteristik rõhttasandis kitsas (0,8...10), püsttasandis aga lai, et laeva õõtsumisel mitte kaotada radari kiires avastatud objekti.\nEnimkasutatavateks antennideks on pilukiirgajaga ruuporantenn. Pilukiirgajaga ruuporantenn on lainejuhe, mille kitsasse seina on lõigatud rida ühesuguseid, üksteisest ühekaugusel asuvaid pilusid. Pilud peavad olema paigutatud nii, et nad kiirgaksid võnkumisi samas faasis. Kiirguse suurema efektiivsuse saamiseks peab pilu asuma piki magnetvälja jõujoonel kohal, kus magnetvälja tugevus on kõige suurem. Et piki kitsast lainejuhi külge on jõujooned suletud ringjooned , mis lõikavad lainejuhi keskjoont täisnurga all, siis peab pilude asetus kitsa ja laia lainejuhi seinal olema erinev. Tegelikult asuvad malekorras poole lainepikkuse kaugusel üksteisest, kaldu ühele ja teisele poole. Pilude arv ja antenni pikkus määrava antenni suunakarakteristiku laiuse rõhttasandis. Pilude ette asetatakse metallvõre , mille ülesandeks on elektrivälja püstkomponendi vähendamine. Võre vähendab ka sademete mõju vastuvõtul. Lainejuht lõpeb neelajaga – keraamika seguga täidetud ja 45 kraadise nurga all paigutatud kinnine lainejuhi ots, mis ei kiirga energiat tagasi, vaid muundab selle soojuseks. Püsttasandis määrab suunakarakteristiku laiuse ruupor. Ruupor suletakse ülikõrgsageduse dielektrikuga, mis on 3,2 cm pikkusega lainetele läbipaistev.\nLaeva raadiolokaatorites kasutatakse sondeerivate impulsside väljakiirgamiseks ja objektilt peegeldunud kajasignaalide vastuvõtmiseks sama antenni, mis tingib vajaduse antenni ümberlülitamiseks sondeeriva impulsi väljakiirgamise hetkel saatjale, kajasignaali vastuvõtmisel aga vastuvõtjale. Selleks kasutatakse antenni ümberlülitit, mille kõige tähtsamaks omaduseks on ümberlülitamise inertsi puudumine. Põhiliseks kasutatavaks ümberlüliti tüübiks on gaaslahendaja. Gaaslahendaja on umbes 1 cm pikkune lainejuhe osa, mis mõlemast otsast on suletud kvartsklaasist aknaga . Gaaslahendaja on täidetud vesiniku ja veerauru seguga, mis on umbes 0,01 baarise ülimadala rõhu all. Gaaslahendaja kambris paiknevad teineteise vastas kaks koonusekujulist teravatipulist elektroodi. Kui pinge elektroodide vahel puudub, siis gaas lahendaja sees pole ioniseeritud ja lahendaja takistus ülikõrgsagedusele on suur. Kui elektroodidele anda pinge ümbes 1000 V, toimub gaasi inoniseerimine ja lahendaja takistus ülikõrgsagedusele muutub praktiliselt nulliks. Kui elektroodide pinget alandada, gaas deioniseerub ja lahendaja sulgub ülikõrgsagedusele. Ioniseerimise ja deioniseerimise protsesside kestvus on umbes 2μs. Gaaslahendaja kaitseb radari vastuvõtja sisendit teiste radarite impulsside eest.\n4.Raadiolokaatori tehnilised parameetrid\nNavigatsioonilised raadiolokaatorid erinevad üksteisest ekspluatatsiooniliste parameetrite poolest, mis määravad nende omadused kasutamisel ohutu meresõidu tagamisel .\nRaadiolokaatori suurim avastamiskaugus Dmax oleneb raadiolainete levitingimustest, objekti peegelduspinnast, raadiolokaatori saatja impulssvõimsusest, vastuvõtja tundlikkusest, mis kõik võivad kasutamise käigus muutuda. Suurimaks avastamiskauguseks loetakse Dmax, mille puhul võib avastada objekte etteantud tõenäosusega.\nVähim avastuskaugus Dmin määratakse vähima kaugusega laevast , kus objekti võib veel avastada. Vähim avastamiskaugus sõltub kahest tegurist:\nAntenni kõrgusest merepinnast ja suunakarakteristiku laiusest püsttasandis. Geomeetriliselt sõltub vähim avastuskaugus nn. Surnud tsoonist, s.t. alast kuhu raadiolokaatori kiir ei satu .\nGeomeetriliselt Dmin=hcot(θ/2) (2)\nDmin sõltub ka sondeeriva impulsi ja lainejuhi pikkusest ja suunakarakteristiku laiusest püsttasandis. Mida lühemad on sondeerivad impulsid, seda väiksem on Dmin, mida võimaldab arvutada valem (3)\nKus Dmin on minimaalne avastamise kaugus\nτi – sondeeriva impulsi pikkus\nKui saatja – vastuvõtja on paigutatud antenni alusele, mille puhul lainejuhi pikkus on 10...20 cm , on vähim avastuskaugus 20...30 m. Kui saatja – vastuvõtja on paigutatud roolikambrisse, on vähim avastuskaugus 50...60 m.\nEraldusvõime kauguse järgi\nEraldusvõime kauguse järgi on võrdne vähima kaugusega kahe eraldi samal suunal asuva objekti A ja B vahel, mille puhul need on kuvaril nähtavad kahe eraldi objektina. Eraldusvõimet kauguse järgi mõõdetakse meetrites. Kahe samal suunal asuva objekti avastamine eraldi on võimalik ainult siis, kui kiirgus objektilt A lõpeb enne, kui saabub kajasignaal objektilt B. Objektilt A peegelduse kestvus on võrdne impulsi pikkusega τι. Signaal objektilt B hilineb\nmikrosekundi võrra. Seega kajasignaali eraldi vastuvõtu tingimuseks on võrratus ehk (3)\nEraldusvõime kauguse järgi võrdub poole impulsi pikkusega +3...6 meetrit\nEraldusvõime nurga järgi\nMinimaalne nurk kahe ühesugusel kaugusel oleva objekti vahel, mille puhul objektid on kuvaril eraldi nähtavad\nEraldusvõime nurga järgi on võrdne antenni kiire laiusega rõhttasandis. Kuvari elementaartäpi läbimõõt ei muuda eraldusvõimet, kui ta on antenni kiirest kitsam. Kui elementaartäpi diameeter on suurem raadiolokaatori kiire laiusest, halveneb eraldusvõime nurga järgi.\nEraldusvõime nurga järgi keskmine väärtus on 1...2°\nKauguse määramise täpsus\nLiikuva kaugusevisiire või markeri abil võib kaugust objektini mõõta täpsusega 0,5...3% mõõdetavast kaugusest. Selleks tuleb visiiri välimine äär viia ühtivusse objekti lähima äärega.\nMarker on ristikujuline (+) , mille asetamisel objektile saab üheaegselt määrata nii kaugust kui peilingut.\nKauguse mõõtmiseks tuleb liikuva kauguse rõnga välimine äär ühtivusse viia objekti lähima äärega.\nTöökindlus on raadiolokaatori omadus säilitada oma tehnilised parameetrid ettenähtud piirides teatava ajavahemiku jooksul. Arvuliselt on töökindlus väljendatav riketeta tööga antud aja jooksul (või keskmise tööajaga kuni rikkeni).\nRaadiolokaatoris kasutatakse ülikõrgsageduslikke võnkumisi – super high frequences. Kasutusel on kaks sagedust\n1)\t9,2 ....9,5 GHz\n2)\t2,9...3,1 GHz\nLainepikkuse järgi kasutatakse lainealasid:\n3,2 cm (nimetatakse lühidalt laineala X)\n10 cm (nimetatakse lühidalt laineala S)\nNeed sagedused sobivad hästi nii suurte kui väikeste objektide avastamiseks.\n3,2 cm lainepikkusega raadiolokaator tagab hea täpsuse kauguse ja peilingu mõõtmisel, kuid selle lainepikkusega impulsid peegelduvad vihmapiiskadelt ja lumehelvestelt, mis tekitab märgatavaid häireid kujutisele kuvaril. Paduvihm ja tugev lumesadu võivad muuta kujutise kuvaril muuta loetamatuks. 10 cm lainepikkusega raadiolokaator on sellest puudusest vaba, sest sellise lainepikkusega impulsid ei peegeldu vihmapiiskadelt ja lumehelvestelt. Lainepikkuse suurendamisel tuleb suurendada antenni mõõtmeid, mis toob kaasa suunakarakteristiku laienemise 20...30\nNavigatsiooniline raadiolokaator töötab harilikult lainepikkusel 3,2 cm.\nRaadiolokaatori saate impulsside pikkus\nTäisnurkse sondeeriva raadioimpulsi saamiseks peab impulss koosnema vähemalt n võnkest: (6),\nkus T on võnkeperiood . Valemist (6)\nehk (7). Lainepikkus ja sagedus on omavahel seotud valemiga . Avaldame valemist lainepikkuse . Asendame sageduse valemist (7)\nRaadiolokaatorite saatjates kasutatakse impulsi pikkust 0.07...0,7 μs\nSondeerivate impulsside kordumissagedus\nSondeerivate impulsside kordumissagedus valitakse nii, et ühesel määrata kaugus objektini ja ringvaatluse režiimis avastada kõik objektid. Kordumissageduse valikul on lähteandmeteks laotuse pärikäigu pikkus, antenni pöörlemissagedus ja antenni suunakarakteristiku laius rõhttasandis.\nObjekti kauguse üheseks määramiseks peab sondeerivate impulsside kordumise periood olema: (4)\nkus tpk on laotuse pärikäiguaeg, tptk - tagasikäiguaeg\nkus Dmax on kuvari kaugusskaala miilides. Laotuse tagasikäiguaeg\nVäikseim impulsside kordumissagedus valitakse nii, et punktikujuline objekt kiirataks üle teatud arvu impulssidega ja antenni ühe pöördega saadakse peegelduvate impulsside pakk, mis on vajalik objekti avastamiseks antud tõenäosusega.\nPunktikujulise objekti ülekiirgamise aeg tk on seotud antenni pöörlemise nurkkiiruse\nja antennikiire laiusega rõhttasandis α0r järgmise valemiga :\nVäikseim objekti kiiritavate impulsside arv Nmin ühel antenni pöördel:\nNmin väärtuseks võetakse harilikult 14- 15\nSondeerivate impulsside kordumissagedus valitakse nii, et üheselt määrata kaugus objektini ringvaatluse režiimis.\nVäikestel kauguseskaaladel on kordumissagedus kuni 3200 impulssi /sek, suurtel 400 impulssi/sek\nSaatja impulssvõimsuseks nimetatakse keskmist võimsust impulsi pikkuse vältel. See on tähtsaim raadiolokaatori tegevuskaugust määrav parameeter . Tänapäeva raadiolokaatorite impulssvõimsus ei ületa 30 kW, väikestel laevadel aga ainult 1...2 kW.\nSeisev- ja jooksevlaine tegur\nRaadiolokaatori tähtsamateks parameetriteks, mida ekspluatatsioonis tuleks kontrollida, on saatja impulssvõimsus, vastuvõtja tundlikkus, jooksev- ja seisevlaine tegur lainejuhis. Keskmine võimsus on arvutatav, kui impulssvõimsus ja saatja parameetrid on teada. Mõõtmisi tehakse radartestri abil, mis ühendatakse lainejuhega saatja ja antenni vahele lainejuhi väljaviigu abil. See tähendab mõõteahela hargnemist, mille tagajärjel signaal nõrgeneb. Signaali nõrgenemine on arvutatav suhtest :\nSignaali sumbumine lainejuhi pikkusühiku –(meetri)- kohta valemiga:\n, kus l on trakti pikkus meetrites. Harilikult on 10...15 meetrise pikkuse lainejuhi traktis sumbumine mitte üle 0,15 dB/m.\nKiiratava ja vastuvõtjasse siseneva laine amplituudide suhet nimetatakse\nVastuvõtja tundlikkus ja läbilaskeriba\nVastuvõtja tundlikkus ja läbilaskeriba on koos impulssvõimsusega raadiolokaatori tegevuskaugust reguleerivad parameetrid. Tundlikkus määrab raadiolokaatori vastuvõtja omaduse avastada objektide signaalid mürade taustal teatud tõenäosusega. Ülikõrgsagedustel on peamisteks mürade allikateks raadiolokaatori enda antenni ja vastuvõtja mürad . Mürad tekivad soojusliikumisest. Vastuvõtja mürade põhjuseks on elektronide ja muude laengukandjate soojusliikumine pooljuhtides, elektroonsed fluktuatsioonid, haavliefekt raadiolampides ning laengukandjate fluktuatsioonid pooljuhtseadmetes. Mürade summaarne võimsus väljendub valemiga , kus\nk on Boltzmanni konstant\nT0 - ümbritseva keskkonna absoluutne temperatuur\nΔf – läbilaskeriba laius\nNm – mürategur\nm – eraldustegur\nMürategur näitab mitu korda tekitab reaalne vastuvõtja rohkem mürasid kui ideaalne, müravaba vastuvõtja. Mürateguri arvuline väärtus jääb vahemikku 30...100\nEraldustegur määrab normaalseks tööks vajaliku signaali ja müra suhte vastuvõtja väljundis . Eraldusteguri väärtus jääb vahemikku 1...10.\nVastuvõtja tundlikkus määratakse minimaalse võimsuse väärtusega vastuvõtja sisendil, mis on võrdne mürade võimsusega: . Mida väiksem on see võimsus, seda suurem on vastuvõtja tundlikkus. Tundlikkust võib väljendada vattides või detsibellides.\nDetsibell on suhteline võimsuse ühik, mida arvutatakse järgmise valemi järgi:\nP1 – mõõdetav võimsus\nP0 – võimsus, mille suhtes mõõtmine toimub\nRaadiolokaatorite vastuvõtja tundlikkus on umbes 10-12 W ehk 120 detsibelli .\nVastuvõtja läbilaskeriba laius määrab kajasignaali spektri pääsu vastuvõtjasse. Kui terve spekter ei läbi läbilaske riba, tekib vastuvõtu moonutus, halveneb mõõdetavate koordinaatide täpsus ja raadiolokaatori eraldusvõime. Lühemad impulsid, mida kasutatakse väiksematel kaugusskaaladel nõuavad laiemat läbilaskeriba. Impulsside pikenemisel läbilaskeriba kitseneb, müratase langeb. Õige ribalaiuse puhul on suhe signaal/müra vastuvõtja väljundil maksimaalne. Optimaalne ribalaiuse määrab seos: . Suurtel kaugusskaaledel, kus impulsi pikkus on 0.7 μs annab valem läbilaskeriba laiuseks 2MHz, väikestel kaugusskaaladel impulsi pikkuse juures 0,07 μs, 20 MHz.\nAntenni suunategur Ga saadakse maksimaalse ja keskmise kiirguse intensiivsuse suhtena.\nKiirguse intensiivsuse all mõistetakse kiirgusvõimsuse P väärtust ruuminurga ühiku kohta.\n; antenni suunategur , kus\nαr – antenni kiire laius rõhttasandis\nθ - ruuminurk\nHuygens – Fresneli põhimõtte järgi on raadiolokaatori antenni pinna iga punkt elementaarne kiirgusallikas, mille kiirguse kogum moodustab antenni suunakarakteristiku. Sellel suunakarakteristikul on üks peamine lehvik ja kõrvallehvikud, mille võimsus on väiksem. Suurima võimsusega kõrvalkarakteristiku Pmaxkõrval ja pealehviku võimsuse\n2018-01-02 Kuupäev, millal dokument üles laeti\nyansa91 Õppematerjali autor\n98 lk, peaks sisaldama kogu materjali aines Eletroonilised laevajuhtimisseadmed.\nELJS , elektroonilised , laevajuhtimisseadmed , signaal , kuvar , lainepikkus , kõrgsageduslik , radar , saatja


Koertevahelise hirmu agressioon | Käitumine ja treenimine 2022\nKoertevahelise hirmu agressioon\nKoertevahelise hirmu agressiooni käsitlemine\nMõned koerad on hirmu või ärevuse tõttu teiste koerte suhtes agressiivsed. Nende koerte jaoks on hea süütegu parim kaitse. Looduses on selline käitumine kohanemisvõimeline ja kaitseb koera kahjustuste eest; hirm võib siiski olla ka halb, kui reageerimine on proportsionaalne tegeliku ohuga. Hirmud võivad ulatuda sellise ulatuseni, et need kahjustavad koera võimet ühiskonnas aktsepteeritavalt toimida.\nTavaliselt on teiste koerte suhtes hirmu agressiivsed koerad poegadena valesti sotsialiseeritud. Hirmu agressiivsetel koertel võib olla geneetiline eelsoodumus sellisel viisil reageerida, kuid näib, et turgutamine on selliste inimeste loomises tihedalt seotud. Enamikul kardetavatest agressiivsetest koertest on kontrollitud anamneesis ebapiisavad või sobimatud varased sotsialiseerimiskogemused.\nKardavad, kuid mitte agressiivsed koerad on koerte maailma kahanevad violetsed koerad, kes kas varjavad, kükitavad ja urineerivad, rullivad ringi või üritavad sissetungijat rahustada. Selleks, et hirm avalduks agressioonina, on vajalik domineerimise komponent. Klassikalised hirmuhammustajad on koerad, kellel on madal domineerimine ja kõrge hirmutase. Koerad, kellel on kõrge domineerimine ja kõrge hirm, on ühed kõige ohtlikumad koerad. Nad ründavad kõigepealt ja esitavad hiljem küsimusi. Teiste koerte suhtes väljendatud hirmutegur on tavaliselt suunatud teatud tüüpi koerte (nt suured koerad, samasoolised koerad või liiga energilised koerad) vastu või võib see esineda kõigi teiste koerte suhtes.\nOlulised faktid koerte hirmudel põhineva agressiooni kohta\nSee on suunatud tervetele tundmatute koerte rühmadele (omanikud teavad sageli, millised koerad on probleemiks).\nAsukohal pole vahet. Hirm agressiivsete koerte ees on väljakutse kas nende enda haljasaladel või mitte.\nVahetus, mille tõttu koer ei pääse (jalutusrihm, kett), eskaleerib sageli agressiooni.\nKuidas ära tunda hirmu agressiivset koera\nHirmu agressiivse koera posturaalsed märgid on tavaliselt ambivalentsed. Koer võib samal ajal uriseda ja saba vedada. Kasvamine, norskamine, näksimine ja hammustamine, mis juhtub siis, kui teine koer liiga lähedale tuleb, on kõik hirmutegurite tunnused. Sellist käitumist näidatakse ka muud tüüpi agressioonis, kuid mitte nii tihedas tähtkujus. Suhete loomise eesmärk ei ole delikaatselt suhelda, vaid pigem peaks sissetungija minema ajama.\nHirmu agressioon areneb järk-järgult, kui koer harva harjub või haugub tundmatutel koertel. See areneb koos domineerimisega täieõiguslikuks väljenduseks sotsiaalses küpsuses (18 kuud kuni 2 aastat). Hirm, et agressiivsed koerad tekitavad pärast vaheldumist tavaliselt mõnda aega ärritust.\nHirmu agressiooni ravi\nNende koerte rehabiliteerimiseks võib võtta mitmeid meetmeid, kuid ükski neist või isegi mitte kõik koos ei lahenda probleemi täielikult. Võimalikud meetmed on järgmised:\nMeditsiinilised reeglid. Testige koera tervisehäirete suhtes, mis võivad soodustada suurenenud ärevust, eriti hüpotüreoidismi.\nHarjutus. Veenduge, et koer saaks regulaarselt iga päev treenida (minimaalselt 20–30 minutit aeroobset treeningut päevas).\nDieet. Toitke koerale tervislikku söödavaba sööta.\nKuulekuskoolitus. Kaasake koer regulaarsetesse igapäevastesse kuulekuskoolitustesse, et teravdada koera reageerimist ühesõnalistele häälkäsklustele ja suurendada omaniku juhtimist. Tavaliselt piisab ühest kuni kahest 5-minutilisest sessioonist päevas.\nPea päitsed. Koera optimaalseks juhtimiseks hirmu tekitavates olukordades kasutage peakatteid. Nõuetekohase kasutamise korral suundub peakattega koer omaniku volituste juurde, et teda saaks meeldivas olukorras tutvustada teiste koertega ja premeerida rahuliku olemise eest.\nKorvi koon. Kõiki koeri, kelle agressiivsus on laienenud hammustuste hulka, tuleks koolitada kandma korvi tüüpi suukorvi. Korvikoon võimaldab koeral liikuda, jooma ja vastu võtta väikseid toite, kuid takistab tal hammustamist. Kui koon on välja koolitatud, võib kardetav koer nõuda selle kandmist eriti ohtlikes olukordades.\nVältige vastasseise. Vältige koera kokkupuudet hirmu tekitavate olukordadega, välja arvatud treeningtundide ajal. Selgitage välja, millised koerad ja olukorrad põhjustavad koeral hirmu agressiivse reageerimise, ja vältige neid olukordi / teisi koeri.\nVastupidav. Vastupidamine katkestab soovimatu käitumise, koolitades koera reageerima käsklusele või tegevusele, mis ei sobi kokku kartliku käitumise jätkuva täitmisega. See tehnika on kõige tõhusam, kui omanikud saavad tuvastada ja ennustada olukordi, mis käivitavad koera hirmuvastuse.\nKui koer võib toidutoetuste või mängude abil tähelepanu kõrvale juhtida, piisab sellest sageli. Koertele, kes ei reageeri toidule ega mängule kergesti, on kasulik koolitada koer käskluse lõdvestamiseks, vastates omaniku suulistele ja visuaalsetele näpunäidetele. Stressivabades tingimustes peaksid omanikud õpetama koera istuma ja teda valvama, et saada kiitust või toidupoolist. Esiteks öelge “valvake mind” ja liigutage sõrme näo poole. Kui koer reageerib, pöörates tähelepanu pingevabalt ja keskendunult, premeerige teda väikese toidukorra või kiitusega. Tehke seda lõõgastusharjutust iga päev 5 päeva jooksul.\nIga päev suurendage aega, millele koer peab tähelepanu pöörama pingevabas poosis, enne kui ta saab tasu. Viienda päeva lõpuks peaks koer suutma jääda keskendunuks 25–30 sekundiks, hoolimata sellest, mis tähelepanu tõmbab. Kui omanikud tunnevad, et nende koer on hakanud tegutsema soovimatu käitumisega, saavad nad selle etapi abil enne vastumeelsuse muutmist käitumise katkestada. Oluline on seda harjutust regulaarselt harjutada, et tagada selle tõhusus vajaduse korral.\nSüstemaatiline desensibiliseerimine. Peamine on vältida hirmu agressiivse koera äkilist paljastamist kogu tema hirmu objekti (teise koera) intensiivsusega, hallates sellega kokkupuudet. Programmi ühelgi hetkel ei tohiks uuritav koer ümberõppe ajal muutuda kartlikuks või agressiivseks. Kui see juhtub, on koolitus kulgenud liiga kiiresti ja omanik peab tagasi pöörduma varasema etapi juurde.\nKoer, kes kardab teiste koerte suhtes agressiivsust, võidakse viia parki ja hoida 50 jala kaugusel pargi sissepääsust, kus ta saaks jälgida teisi koeri tulemas ja minemas. Ärge unustage koera rahuliku olemise eest premeerida. Kui ta on selle vahemaa tagant kindel, tuleks järgmiste nädalate jooksul seda kaugust järk-järgult vähendada, kuni koer saab olla teiste koerte kõrval, kes olid varem tema hirmu keskmes.\nKui omanikul on juurdepääs abistajale, saab kavandada kontrollitud desensibiliseerimisprogrammi. Alustage koolitust koertega, mille suhtes kartlik koer on kõige vähem agressiivne ja treenige kohas, kus koer on kõige mugavam. Kõiki harjutusi tuleks koeraga teha rihma otsas, soovitavalt kontrolli ja ohutuse tagamiseks vajadusel peakatte ja koonuga.\nMõlemad koerad peaksid olema nende omanike täieliku kontrolli all. Määrake kardetava koera reaktiivne kaugus ja alustage treenimist vahemaa tagant, kus kartlik koer ei reageeri üle. Õpetage koera järgima käsku „Vaadake mind”, kui teine koer asub väljaspool reageerivat ala. Järk-järgult, mõne minuti või päeva jooksul, lähenege koerale tihedamalt, samal ajal kui kartlik koer jääb pingevabasse asendisse ilma vahejuhtumiteta. Sõltuvalt nende temperamendist tuleks kahel koeral enam-vähem lubada / julgustada neid üksteise kohalolekut aktsepteerima / taluma. Ärge kunagi sundige seda küsimust.\nPremeerige koeri kindlasti mittereaktiivse käitumise eest. Lõppeesmärk on, et kartlik koer näeks teist koera ja saaks kohe lõdvestuda ning otsida omanikult maiuspala. Ideaalis peaks koer keskenduma kogu aeg omanikule ja olema õnnelik ning vehkima saba.


Tüvirakkude Uurimine Ja Ravi Edusammud - Tüvirakkude Ravi - Taastav Meditsiin\nVideo: Kuidas ravida kõrget vererõhku? 2021, Mai\nTüvirakkude ravi on meditsiiniliste uuringute põnev ja väljakutseid pakkuv valdkond. Tüvirakud on kõigi muud tüüpi rakkude põhiosad. Teil on need praegu teie kehas. Nad vastutavad teie keha kudede parandamise ja taastamise eest. Näiteks võimaldavad nad haavade paranemist ja uute vererakkude tootmist. Tüvirakkude uurimine keskendub nende võimete kasutamisele inimeste haiguste raviks.\nTüvirakkude ravi kasulikkus seisneb nende võimes muutuda teist tüüpi rakkudeks ja end ise uuendada. Praegu on ainus FDA poolt heaks kiidetud (toidu- ja ravimiamet) kasutamine vereloome tüvirakud luuüdi ja verega seotud häirete jaoks. See hõlmab tüvirakkude siirdamist, et asendada haige või kahjustatud luuüdi. See võib ravida inimesi, kellel on leukeemia, lümfoom, hulgimüeloom ja muud verehaigused. See võib aidata ka inimesi, kui vähi keemiaravi kahjustab tõsiselt nende luuüdi. Kõik muud tüvirakuteraapia kasutamised on uuritavad.\nTüvirakkude uurimisel meditsiiniliseks raviks on kolm põhisuunda. Esimene on saada parem ülevaade sellest, kuidas tüvirakud muutuvad põhilistest ehitusplokkidest kõrgelt spetsialiseerunud elundi- ja koerakkudeks.\nTeadlased uurivad geneetilist ja molekulaarset kontrolli, mis võimaldab protsessil toimuda. Eesmärk on rakendada neid teadmisi seisundites, mis tulenevad probleemidest geenide või rakkude jagunemisega. Vähk ja sünnidefektid on näited. Tüvirakkude uurimine võib anda teadlastele ülevaate selliste tingimuste kujunemisest. See võib omakorda aidata neil välja töötada uusi strateegiaid nende seisundite raviks.\nTüvirakkude uurimise teine osa on tüvirakuliinide kasutamine ravimite testimiseks. Teadlased saavad laboris kasvatada tüviraku liine. Kui nad on joone sisse seadnud, saab see end sisuliselt igaveseks uuendada. Seejärel saavad nad liinilt rakke võtta ja potentsiaalseid uusi ravimeid testida. See võimaldab neil näha laboris kasvatatud inimrakkudes avalduvat mõju kas heale või halvale, ilma et inimene testiks seda ravimit.\nSelle uuringu põnev näide on Alzheimeri tõvest. Teadlased ei suuda loomade haigust täpselt jäljendada. Niisiis, ravimite testimise loommudelitel on piiratud kasutegur. Loomadel töötavad ravimid ei pruugi alati inimestel töötada. Teadlased kasutavad närvirakuliinide loomiseks praegu Alzheimeri tõvest pärit patsientide tüvirakke. Nad saavad testida nende inimese närvirakkudel uusi ravimimolekule, et leida neid, mis seda haigust raviksid.\nTüvirakkude uurimise kolmas osa on kudede regenereerimine. Tõenäoliselt arvab see enamus inimesi tüvirakkude ravist kuuldes. See on regeneratiivse meditsiini valdkond. Riiklik tervishoiuinstituut (NIH) määratleb seda kui elavate, funktsionaalsete kudede loomise protsessi, mis parandab või asendab vanuse, haiguste, kahjustuste või kaasasündinud defektide tõttu kaotatud kudede või elundite funktsioone.\nTänapäeval algab enamik kudede regenereerimist või rakupõhiseid ravimeetodeid inimese enda tüvirakkudest. Teie keha tüvirakud on koespetsiifilised. See tähendab, et need võivad tekitada erinevaid rakke konkreetses koes või elundis. Teadlased saavad neid koespetsiifilisi tüvirakke kasutada koe taastamiseks. Näiteks võivad nad kasutada nahas tüvirakke, et kasvatada nahale põletushaavu.\nTeadlased uurivad aktiivselt tüvirakkude kujundamise viise, et nad saaksid muundada igat tüüpi kudedeks, mida vajate. Tulevikus võivad teadlased olla võimelised neid rakke siirdama, kasutades tüvirakkude süstimist vereringesse või otse haigesse elundisse. Eesmärk oleks kahjustatud või haige kude parandada või asendada.\nTüvirakkude uurimise praegused valdkonnad hõlmavad järgmist:\nSüdame-, veresoonkonna-, neeru- ja kopsuhaigused\nHIV ja immuunhaigused\nNeuromuskulaarsed häired, sealhulgas Parkinsoni tõbi, sclerosis multiplex ja ALS (amüotroofiline lateraalskleroos)\nOsteoartriit ja muud ortopeedilised seisundid\nSeljaaju vigastused ja ajuhaigused, sealhulgas Alzheimeri tõbi ja insult\nMõni neist piirkondadest on prekliinilises faasis - tähendus pole veel inimestel. Teadlased on vähestes valdkondades, näiteks südamehaigused ja ortopeedia, läbi viinud väikseid inimuuringuid. Selle regeneratiivse meditsiini valdkonna tavapäraseks muutmiseks on vaja suuri takistusi. Teadlased peavad tagama, et tüvirakud saaksid järgmisi ülesandeid usaldusväärselt teha:\nTehke sellised lahtrid, mida nad vajavad\nIntegreeruge (näiteks osaks) koesse, näiteks ajusse\nToimige nii, nagu nad peaksid vastuvõtja elu jooksul\nÄrge tehke mingit kahju\nTeadlased peavad ka keha immuunsussüsteemi ümber töötama. Nad uurivad võimalusi, kuidas rakke ja kudesid keha tagasi ei lükka.


Volvo Trucks has been a pioneer in automation for twenty years, and will continue to drive the new technology forward to better meet customer needs.\nAutomatiseerimine on tulevik\nMeie töö veokite automatiseerimisega algas ligi 20 aasta eest ja tehnoloogia areng viib seda valdkonda aina edasi. Tähelepanu keskmesse jäävad alati teie, meie klientide, vajadused.\nMeie töös kohtub tehnoloogia kliendi kasuga. Lähtekohana vaatame nõudmisi, mida meie klientidele esitavad nende kliendid. Oleme pühendunud lahendustele, mis lihtsustavad raskete, korduvate ja aeganõudvate ülesannete täitmist kõigi asjaosaliste jaoks.\nAutonoomse ja automatiseeritud juhtimise direktor, Volvo Trucks\nPÄÄSTES SUHKRUROO SAAKI\nSuurepärane näide automatiseeritud tehnoloogia abist kasumlikkuse saavutamisest. Varem hävitasid veokid märkimisväärse osa Brasiilia suhkrurookasvataja saagist. Automatiseeritud süsteemiga veok järgneb suhkruroo koristusmasinale. Juht küll kiirendab ja pidurdab, kuid teda abistab automaatne roolikeeramine. Seeläbi säästetakse suur osa saagist hävinemisest.\nTutvuge prügiveokiga, mis juhib end ise\nKui prügiveok elamupiirkonnas tagurdab, tekib risk õnnetusteks. Isejuhtiva veokiga töötades on vaja vaid ühte juhti. Veok tagurdab automaatselt, järgnedes kõndivale veokijuhile ja prügi kogudes. Tegemist on Rootsi prügiettevõtte Renovaga ühine uurimisprojekt aitab parandada nii jõudlust kui ka ohutust.\nAutonoomne juhtimine - maa all\nIsejuhtivaid Volvo FMX-veokeid katsetatakse Bolideni kaevanduse töös. Veokid panustavad nii jõudlusse kui ka ohutusse, kuna nende töö võib jätkuda vahetult pärast lõhkamist, kuna tavapäraselt tuleks enne töö jätkamist oodata. See on hea näide täielikust automatiseerimisest suletud tingimustes, kus juhti ei olegi vaja.\nPlatooning: kütusesääst koos sõites\nÜhenduse abil saavad koos või kolonnis sõitvad veokid omavahel suhelda. Nii vahemaad, kiirust kui ka pidurdamist saab kontrollida. Tagapool sõitvad veokid kasutavad radarandurit ja kaamerat ning saavad teavet eessõitvatelt veokitelt. Praegu saab kolonnis sõitmisega säästa veoki kütusekulult keskmiselt kuni 10%. Järgmise kümnendi jooksul tõuseb see 15 protsendini, kuna veokid hakkavad sõitma üksteisele järjest lähemal. Tänu kütusesäästule vähenevad CO₂ heitmed, ühtlasi on sõit ohutum, kuna veokid vahetavad omavahel infot.


Uudised - Eesti 3×3 koondis kaotas dramaatilisel moel otsustavas mängus Belgiale\nEesti alustas mängu Eichfussi tabava kahepunktiviskega ning kui mängitud oli 2.10, põlesid tablool 5:5 viiginumbrid. Täpselt poole mängu peal ehk viie minuti tähisel oli endiselt viik – 8:8.\nSealt tabasid belglased valusa ülikaugviske ning eestlaste energia hakkas otsa saama. Kui mängida oli veel veidi rohkem kui kaks minutit, oli Eesti 12:15 taga, kuid Belgia suutis meie mehi takistada vaid vigadega ning Eesti tuli mängu tagasi.\nLõpuminutitel hiilgas belglaste mustanahaline tagamees mitme väga valusa korviga ning eestlased panid viimasel minutil kolm viset korvi alt mööda. Tänase päeva jooksul koguni kolm kohtumist pidanud Eesti pidi tunnistama valusat kaotust.\nJaan Puidet viskas meie parimana 6 punkti, Joonas Järveläinen tõi 5, Timo Eichfuss ja Oliver Metsalu kumbki 3 silma.\nPrantsusmaalt sai endale EM-pääsme kokku neli tiimi, lisaks Belgiale ka Venemaa, Läti ja Prantsusmaa.


Buduaari foorum - Meikimise reaalsus\nPostitatud: 10-05-2013 10:32 Jälgi teemat\nMiks iga teine naine väidab, et kasutab minimaalselt krohvi, nähes väga loomulik välja ja midagi suurt endaga ette ei võta, aga tänavapilt on selline, et meigi eemaldamiseks läheks vaja traatharja ja nende kõikide kulinate ära eemaldamiseks tuleks rakendada suuremat sorti jõudu. Nagu tõsiselt, milleks vaja ajada sellist hülgemöla suust välja, et "oi, ma näen väga loomulik välja, ainult ripsmetušš hommikuti peale ja VOILAA!" Siin Budus ka iga teine vastus on selline, et meiki nagu ei kasutatagi üldse väga, aga vaadates neid "Pildid endast" teemat, siis no ma ei tea .\nPostitatud: 10-05-2013 12:00\nMa kasutan küll kilode kaupa meiki ja olen uhke ka veel\nPostitatud: 10-05-2013 12:02\nKui meiki kasutan, siis ikka nii, et kilomeetrite taha seda näha on.\nPostitatud: 10-05-2013 12:04\nMina meigin nii kuidas parasjagu tuju on.. mõnikord ei viitsi midagi teha, mõnikord tahaks lausa pahteldada :D\nPostitatud: 10-05-2013 12:05\nTunnistan ausalt, ilma valehäbita, et kasutan meiki tõesti harva. Kui kuskile minek, siis peitepulk ja ripsmetušš/laovärv, huuleläige.\nIgapäevaselt, kui meeles on panen huuleläiget. Ripsmeid värvin ka harva - no lihtsalt ei viitsi.\nAa jumestuskreem on ka olemas, ca kord kuus ehk kasutan.\nMmm.. ise olen siiamaani seina- või puiduvärvi kasutanud, aga ilmselt peaks laovärvi ka soetama. Olen selle kohta vaid kiidusõnu kuulnud!\nPostitatud: 10-05-2013 12:15\nUsu, mida tahad, aga mina olen ennast küll viimastel aastatel väga minimaalselt meikima hakanud. Põhimõtteliselt värvin ainult ripsmeid. Kasutan ka hügieenilist värvitut huulepalsamit või siis roosakat/punakat huulepulka. Talviti kasutan ka puudrit ja põsepuna, et jume näkku saada. Varem kasutasin ka värvilisi lainereid, aga hiljuti tegin põhjaliku suurpuhastuse oma meigikotis. Ehk peaks paar lainerit ostma?\nPostitatud: 10-05-2013 12:17\nFarmis töötades ei meigi või halvematel päevadel minimaalselt, aga suurlinna minnes kavatsen küll normaalseks hakata. Ilus meik on kena ning mina ei näe selles pattu. Täiesti pohhui, mida keegi arvab.\nIgapäevaselt meigin vähe, aga midagi erilist siis välja ei näe kah. :D\nPostitatud: 10-05-2013 17:50\nMina kasutan ka palju meiki ja ei hakka seda salgama.\nPostitatud: 10-05-2013 17:54\nJa sai kinni haarata sõnast Linnuke kirjas?\nPostitatud: 10-05-2013 18:01\nMinu igapäevane make up on bb kreem, bronzer, huulepulk ja nädalavahetusel teen kiisusilmad. Nurr