Arutelud - Teisipäev, 9. veebruar 2010 - Marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkus (arutelu) Euroopa parlamentChoisissez la langue de votre document :\nMärksõnaregister Eelnev Järgnev Terviktekst Menetlus : 2009/0105(COD)Menetluse etapid istungitelDokumendi valik :\nA7-0048/2009Esitatud tekstid :\n13. Marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkus (arutelu) Sõnavõttude videoPV\nJuhataja. – Järgmine päevakorrapunkt on arutelu regionaalarengukomisjoni nimel Lambert van Nistelrooij esitatud raporti üle, ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr …/2009, millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ettenähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega (KOM(2009)0382 – C7-0095/2009 – 2009/0105(COD)) (A7-0048/2009). Lambert van Nistelrooij, raportöör. – (NL) Euroopa Parlament on dünaamiline – kaladest ja CITESist läheme edasi inimeste juurde, kuna on tähtis, et ka inimesi koheldaks vastutustundlikult. Mul on hea meel, et saame muuta täna Euroopa Regionaalarengu Fondi määrust seoses kõikjal ühenduses rasketes oludes elavate inimeste, marginaliseerunud rühmade eluasemeküsimusega.\nSamuti olen rahul sellega, et meil õnnestus läinud nädalal kokkuleppele jõuda paljude Lissaboni lepinguga seotud juriidiliste probleemide osas. Üheskoos töötasime välja esimese õigusakti muudatuse sõnastuse Lissaboni lepingu alusel, mis on esimene ka parlamendi sellel ametiajal. Väga palju teisi ettepanekuid on blokeeritud, kuid meil see õnnestus. Lugupeetud kaasparlamendiliikmed! Tänan ka teid osutatud surve eest! Üheskoos rõhutasime, et siin oli tegelikult tegemist juba Nizza lepingu aegse kokkuleppega. Kuid edasiminek ei olnud piisav. Teema seoti teiste valdkondadega ja just sellepärast ei jõutud Rootsi eesistumise ajal kokkuleppele.\nRäägitakse ka, et tänavu on tegemist uue olukorraga, kuna 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta, see on eriti sobiv aasta taolise vahendi loomiseks. Seetõttu olen koos teistega avaldanud tugevat survet selle teema lõpuleviimise nimel ja ütleksin, et saime just õigel ajal valmis.\nSamuti olen rahul ja rõõmus selle üle, et algselt vaid linnapiirkondade probleemsetele sihtrühmadele ettenähtud projekte saab nüüd ette võtta ka maapiirkondades, ning ka selle üle, et hõlmatud on kõik Euroopa Liidu liikmesriigid.\nÜhtekuuluvuse idee tähendab endiselt sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse kogumit. Vaadeldavas ettepanekus on ülimaks seatud sotsiaalne mõõde, sotsiaalne ühtekuuluvus. Konsultatsiooniprotsessi jooksul olen ma rõhutanud mitmeid aspekte, mida teile siinkohal meenutaksin: 1. kõigi ELi riikide, kõigi 27 Euroopa Liidu liikmesriigi kaasamine; 2. jätkusuutlikkuse kriteeriumid; ja 3. konkreetsemate kriteeriumide väljatöötamine seda liiki ehitusprojektide ühiskonda integreerimiseks, sest paljud praegustest asukohtadest kriteeriumidele ei vasta – tegemist on viletsate elamutega viletsates kohtades. Nende renoveerimine ei ole lahendus. Kui me ei vali paremaid asukohti, see tähendab, et jätame üksikasjalikumad kriteeriumid väljatöötamata, siis ei ole niisuguse rahahulga kulutamine põhjendatud – aastas on regionaalfondidest ette nähtud välja maksta umbes pool miljardit eurot.\nMuidugi ei lahenda see kõigi üheksa miljoni romi probleemi, kuid eluase on esmatähtis, füüsiline pool on oluline ning liikmesriigid saavad nüüd hakata midagi ka ette võtma. Küsin Euroopa Komisjonilt ja lahkuvalt volinikult, kas meid teavitatakse täpsemalt ka kogu paketi rakendamisest ning kas meid kaasatakse sellesse protsessi.\nÜhes oma varasemas ametis tegelesin ma muu hulgas Madalmaade karavanielanike probleemiga ning tean, kui raske see oli. Olen külastanud Rumeeniat ja teisi Ida-Euroopa riike ning paljugi nähtust oli mulle tuttav. Minu arvates on tõesti väga hea, et lõpuks selle otsuse saame vastu võtta. Ilma korraliku eluaseme, heade elukohtade, toetava sotsiaalpoliitika, hariduse ja tööhõiveta me edu ei saavuta. Olen rõõmus, et saame nüüd seda teha ja tänan kõiki, kes viimastel kuudel lahenduse nimel head koostööd tegid! Paweł Samecki, komisjoni liige. – Austatud juhataja! Täna arutatav ettepanek on selge näide sellest, kuivõrd pühendunult ELi institutsioonid tegutsevad marginaliseerunud ja äärmises puuduses elavate kogukondade ühiskonda integreerimise nimel. Ettepanek on vastuseks parlamendi ja nõukogu soovile ning näitab, et tõukefondide ülesanne ei ole ainult rahastamine, vaid nende kaudu propageeritakse ka integreeritud lähenemisviisi marginaliseerunud kogukondade sotsiaalmajanduslike probleemide lahendamisel.\nEttepaneku konkreetseks sihtrühmaks on Euroopa 10miljoniline romide kogukond. Kuid vastavalt üldistele romide kaasamise põhimõtetele ei välista ettepanek ka teisi samasugustes sotsiaalmajanduslikes oludes elavaid marginaliseerunud rühmi.\nPraeguse kompromissettepanekuga laienevad elamumajandusmeetmed mitte ainult 12 uue liikmesriigi marginaliseerunud kogukondadele, nagu komisjon algselt kavandas, vaid kõigile 27 liikmesriigile. Praegu kehtivat artiklit 7 kohaldatakse vaid linnapiirkondade elamumajandusmeetmetele, kuid muudatusega soovitakse neid laiendada ka maapiirkondadesse. Kuna enamik uute liikmesriikide romidest elab maal, mitte linnades, on taoline lähenemine põhjendatud.\nMuudatusettepaneku kohaselt oleks abikõlblik nii olemasolevate elamute renoveerimine kui ka uuselamute ehitus. Erakordselt halva kvaliteediga hoonete renoveerimine võib tähendada lausa avaliku sektori raha raiskamist. Ettepaneku arutamise käigus soovis regionaalarengukomisjon konkreetselt viidata eraldatuse vastu võitlemise meetmetele. Ettepaneku põhjenduses nr 6 ongi nüüd elamumajandusmeetmetega kaasnevate muude tegevuste hulgas nimetatud ka eraldatuse vastu võitlemise meetmeid. Eraldatud elupaigad viitavad iseenesest ebakindlusele, raskendatud juurdepääsule koolidele ja töökohtadele, aga ka vägivaldsetele rünnakutele ja kuritegevusele. Kindlasti ei ole meie eesmärgiks uute marginaliseerunud alade tekitamine, isegi kui seal on korralikud, ERDFi rahaga ehitatud majad.\nTeame, et paljudes liikmesriikides on juba olemas romide kogukondade integreerimise poliitika, erilise rõhuasetusega eluasemega seonduvale. Poliitika elluviimine ei ole aga kerge ülesanne. Tõukefondid võivad protsessis osaleda, kusjuures elamumajandusest tähtsamgi on toetus tegevustele, mis aitavad paremaks muuta nende kogukondade tootlikke võimalusi, näiteks VKEd, naised, ettevõtlusalgatused jne.\nSiinkohal tahaksin rõhutada, et ühtekuuluvuspoliitika peaeesmärk on lähendada piirkondade majandust tootlike võimaluste edendamise abil.\nNagu te kindlasti teate, lisab komisjon ja lisavad ka enamik liikmesriike uuele määrusele avalduse, kus kinnitatakse, et kõikjal Euroopa Liidus asuvate marginaliseerunud kogukondade elamumajandusmeetmete abikõlblikkust ERDFi raames tuleb vaadelda erandlikuna. Taoline erand ei tähenda sugugi, et ühtekuuluvuspoliitika vahendeid hakataksegi nüüd kasutama elamumajandusmeetmete jaoks.\nVeel tahaksin märkida regionaalarengukomisjoni ettepanekut lisada teksti eraldi põhjendus komiteemenetluse kohta. Selles valguses lubage osutada, et kolme institutsiooni vahel on põhimõtteliselt juba välja töötatud horisontaalne lahendus komiteemenetlust puututavate üleminekusätete osas. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 rakendamise kohta tehti eesmärgiga hoida ära institutsionaalsete küsimuste tõstatamine iga konkreetse õigusakti puhul ajal, mil ei ole veel jõustunud uus komiteemenetluse raammäärus. Komisjonil on kahju, et taoline põhjendus lisati, kuid me ei hakka sellepärast takistama võimalust saavutada kaasseadusandjate kokkulepe esimesel lugemisel.\nOotan suure huviga algavat arutelu! Jan Olbrycht, fraktsiooni PPE nimel. – (PL) Austatud juhataja! Tahaksin rõhutada täna arutatava määruse muudatuse kahetist tähtsust. Ühelt poolt puudutab see otseselt marginaliseerunud kogukondi, kuigi see mõiste ise ei ole väga täpselt määratletud. Teiselt poolt lisab see aga olulise elemendi majandusele. Pean siinkohal silmas võimalust rahastada Euroopa Regionaalarengu Fondist elamuehitust – see teema tekitas Euroopa Parlamendi eelmise koosseisu ajal suuri vastuolusid. Kriisi selline mõju on kahtlemata üsnagi üllatav: Euroopa Parlamendi liikmete aastaid tagasi esitatud vastuväited lükati tagasi ja eluaseme rahastamist lubati tollal vaid uute liikmesriikide jaoks. Nüüd aga, muutunud majandus- ja rahandusoludes, ollakse nõus kulutama elamuehitusele vägagi spetsiifilises kontekstis. Leian, et käimasolevat väga positiivset eksperimenti tuleb jätkata ning elamumajanduse rahastamisel peaks olema koht tuleviku ühtekuuluvuspoliitikas just nii nagu tänagi. Georgios Stavrakakis, fraktsiooni S&D nimel. – (EL) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin kiita raportööri Lambert van Nistelrooij’d, sest tänu tema südikusele ja kannatlikkusele viimase kolmepoolse kohtumise ajal on meil see tähtis raport täna arutamisel ja homme hääletusel ning me ei ole raisanud kallist aega selle märtsikuusse edasilükkamisega.\nRaport on äärmiselt tähtis, kuna näeb ette, et marginaliseerunud kogukondadele suunatud elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse määruse kohaldamisala on terve Euroopa Liit, mitte vaid uued liikmesriigid, nagu Euroopa Komisjoni algses ettepanekus.\nNii minu fraktsioon kui ka komisjon, mille liige ma olen, pidas mõeldamatuks, et vanad liikmesriigid jäävad määruse laiendatud kohaldamisalast välja, sest me teame ju kõik, et marginaliseerunud kogukondadel, eriti romidel, on tõsised eluasemeprobleemid, mis toovad kaasa sotsiaalseid tagajärgi kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides.\nLeiame, et nii raport kui ka eluasememeetmete kohaldamisala laiendamine tervele Euroopa Liidule tugevdab ühtekuuluvust kõikide piirkondade vahel, diskrimineerimata seejuures ei uusi ega vanu liikmesriike. Sellega anname selgelt mõista, et ühenduse rahastamise aluseks on põhimõte võidelda sotsiaalsete probleemidega, ükskõik millises liidu piirkonnas need ka esile ei kerkiks. Karima Delli, fraktsiooni Verts/ALE nimel. – (FR) Austatud juhataja! 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta ja just selles kontekstis loodetavasti võtamegi vastu Lambert van Nistelrooij raporti, mis on oluline samm puudustkannatavate inimeste elutingimuste parandamisel, sest muudab võimalikuks ERDFi kaudu Euroopa abi kasutamise elamute renoveerimiseks ja ehitamiseks ning energiapuuduse vastu võitlemiseks kõikides liikmesriikides.\nSeda ettepanekut, mida toetab ka Euroopa Nõukogu, on oodanud kaua kõik need, kes võitlevad marginaliseerunud kogukondade, eriti romide integreerimise õiguse eest.\nRoheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel tervitan ma asjaolu, et liit investeerib suuri summasid kõige raskemas olukorras olevate kogukondade elutingimuste parandamiseks, kuid me ei tohi sellel teel peatuda nüüd, kus meil nõnda hästi läheb. Me valvame väga hoolikalt nende vahendite kasutamise järele, sest tulemuseks ei tohi olla marginaliseerunud kogukondade eraldatus.\nLinnaelamute renoveerimise projektidest kohta on tõesti palju näiteid. Võtkem näiteks Barcelona linnakeskuse restaureerimine või uute liikmesriikide linnade ajalooliste keskuste taastamistööd, millel on eriti hästi läinud, sest tänu kinnisvarahindadega spekuleerimisele on rendi- ja üürihinnad lakke tõusnud. Kuid selle tagajärjel on kõige vähem kindlustatud pered pidanud linnakeskustest lahkuma.\nNeile inimestele on hädatarvilik garanteerida tõeline sotsiaalabi ja juurdepääs kõigile avalikele teenustele, nagu haridus, tervishoid ja ühiskondlik transport. Kuid nagu me komisjonis asja arutades välja pakkusime, peavad nad saama ka piisavalt vahendeid, et ei peaks oma elukohast lahkuma ning et need piirkonnad ei muutuks ainult rikaste elupaikadeks.\nParlamendil tuleb enne 2013. aastal tehtavat uut rahastamise otsust seni elluviidud projekte hinnata ning samuti peab parlament osalema abikõlblikkuse kriteeriume sätestava uue määruse koostamisel, seda eriti seoses läbipaistvusega kindlustamaks, et iga haavatav rühm tõepoolest need vahendid saaks ning võiks ka pikas perspektiivis inimväärikalt elada. Oldřich Vlasák, fraktsiooni ECR nimel. – (CS) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Me teame omast käest, missugused on getod ja agulid. Seal elavad inimesed saavad madalaimat palka, on sageli töötud või sõltuvad ainult sotsiaalabist. Nad ei maksa õigeaegselt üüri, elektri- ega veearveid. Tihti on sealsed tänavad ja tagahoovid täis äravedamata prügi. Jagatud või õigete omaniketa hooned jäävad hooletusse. Teame omast kogemusest, et sellistes majades elavad sotsiaalselt marginaliseerunud kogukonnad. Vahel koosnevad need vaid mõnest perest või isikust, kes ühes kortermajas elavad, teinekord on aga tegemist terve ümbruskonnaga, kus elab tuhandeid. Asukoht võib olla nii linna keskuses või äärelinnas kui ka hoopis väljaspool asulaid.\nSellepärast on hea, et muudatusega soovitakse Euroopa vahendite kasutusala laiendada marginaliseerunud kogukondade elamuasemetele ning võimaldatakse lisaks linnadele investeerida ka maapiirkondadesse, selleks et remontida olemasolevat elamufondi või ehitada uusi maju. Mina olen siiski kindlalt veendunud, et ainuüksi infrastruktuuri investeerimisega getode probleemi ei lahenda. Prügi äravedamine, hoonete fassaadide remontimine, trepikodade renoveerimine ja majade ülevärvimine ei tähenda, et paari aasta pärast kõik samasugune välja näeks. Getosid ei tekita mitte ainult keskkond ja hooned, vaid ka inimesed, kes seal elavad. Seetõttu tuleks tulevikus leida viise, kuidas taolisi investeeringuid kombineerida kohapeal tehtava sotsiaaltööga, kuidas aidata kaasa getode elanike tööhõivele ning eriti, kuidas võimaldada noortel sellest sotsiaalsest vaesuselõksust pääseda. Vaid nii võivad getodest ja agulitest saada korralikud paigad meie linnades. David Campbell Bannerman, fraktsiooni EFD nimel. – Austatud juhataja! Selle eluasememääruse I muudatusettepanek näeb ette Euroopa Regionaalarengu Fondi kasutamise kõikides liikmesriikides, mitte ainult neis, mis liitusid 2004. aastal. Tähendab, see puudutab otseselt ka Suurbritanniat.\nResolutsioonist selgub, et suurim toetust saav marginaliseerunud kogukond on romide kogukond, lisaks veel teised, kel on samasugune sotsiaalmajanduslik olukord.\nEuroopa ühtekuuluvuse jaoks on ettenähtud seitsme aasta jooksul kulutada tohutu summa – 347 miljardit eurot, mis on suurem paljude riikide majandusest.\nMinu valimisringkonnas East Anglias ollakse juba praegu väga mures rändurite ja mustlaste kogukondade mastaapsuse pärast, eriti Essexis. Mu valijad saavad pahaseks, kui need meetmed peaksid Euroopa Liidus kaasa tooma veelgi massilisema rände.\nSestsaadik kui leiboristid 1997. aastal võimule tulid on Suurbritannia rahvaarv kasvanud kolm ja pool miljonit elanikku, mis on poole Londoni linna jagu. Teades juba praegu, et peaaegu üheksa igast kümnest uuest Suurbritannia kodust (86%) ehitatakse järgmise 30 aasta jooksul immigrantidele, siis loovad taolised ettepanekud lihtsalt uue sillapea järgmiseks massiliseks sisserändeks Suurbritanniasse. Meil ei ole seda ruumi. Jutt on ruumist, mitte rassist.\nViisade ja elamislubadega kontrollitud ränne on hea, kuid kontrollimatu ränne on halb, sest sealt viib otsetee ekstremismini ja seda ei soovi meist keegi. Franz Obermayr (NI). – (DE) Austatud juhataja! Eriti raskes sotsiaalmajanduslikus olukorras olevate leibkondade elamumajandusmeetmete toetamine on iseenesest väga hea mõte. Samuti on vägagi tervitatav, et toetust saavad nüüd võrdselt nii linna- kui ka maapiirkonnad. Kuid mingil juhul ei tohi toetada ning selgelt eelistada ainult teatud liikmesriike ja ainult teatud kogukondi. See oleks teiste rühmade jultunud diskrimineerimine. Aga just seda praegune ettepanek teeb. Ettepanekus pööratakse erilist rõhku romidele ja seaduslikele sisserändajatele.\nPealegi tuleb marginaliseerumise vastu võidelda alati kahepoolselt – ühelt poolt tehku seda võimuorganid, aga teiselt poolt asjaomased kogukonnad ise, sest neil on iseeneste integreerimisel samuti aktiivne roll. Lõpetuseks arvan, et me peame hoolikalt hindama kõigi nende meetmete kasulikkust ning peame olema kindlalt vastu kellegi eelistamisele etniliste kriteeriumide alusel. Lívia Járóka (PPE) . – (HU) Olen rõõmus Euroopa Regionaalarengu Fondiga seotud muudatuste üle ning tahan kiita kaasparlamendiliiget Lambert van Nistelrooij’d raporti eest. ERDF toetab paljusid programme, mis võivad märkimisväärselt parandada ja tegelikult ka parandavad Euroopa arvukaima vähemuse, romide, elamistingimusi, unustamata seejuures teisi samasuguses sotsiaalmajanduslikus olukorras olevaid rühmi.\nJuba pikka aega on püütud saavutada seda, et elamumajandusmeetmed ei piirduks ainult linnadega, et tohiks ehitada ka uusehitisi ja et sedalaadi toetusi võiksid saada ka vanad liikmesriigid, kuna see probleem on omane kogu Euroopale. Võrreldes piirkonna keskmisega märkimisväärselt vähem arenenud ja getostunud alad pärsivad kogu Euroopa arengut. Kõikjal Euroopas elab suur osa romidest ebasoodsamates piirkondades, mille arenguks antakse küllaltki suurt toetust.\nTegutseda tuleb kohe ja üheskoos. Sel põhjusel peaksimegi hoolikalt kaaluma Euroopa Liidu tasandil teatud hulga vahendite sihtotstarbelist kasutamist ainult selleks, et mõned kohalike haldusüksuste esimese tasandi alad täielikult korda teha. Väga tähtis on vaadeldavasse määrusse kätkeda integreeritud lähenemisviis, mis tagaks meetmete elluviimise laiemas komplekssemas raamistikus, võttes arvesse ka hariduse, majandustegevuse ja avaliku teenistuse perspektiive. Me vajame poliitiliste parteide ja valimistsükliteülest kompleksset ühenduse tegevusplaani, mis arvestab Euroopa Parlamendi seisukohtadega, ja mis kohaste rahaliste ning õiguslike vahendite rakendamisel aitab saavutada tõsist edasiminekut tegelikku sotsiaalse tõrjutuse määra peegeldavate Laekeni näitajate osas. Monika Smolková (S&D). – (SK) Regionaalpoliitika eesmärk on majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste kaotamine. Euroopa Liidul on 27 liikmesriiki, mis on jagatud 271 piirkonnaks. Igas neljandas on SKT ühe elaniku kohta 75% madalam kui 27 ELi riigi keskmine. See on murettekitav näitaja.\nEuroopa regionaalpoliitika annab lisandväärtust kohapeal elluviidavate meetmete kaudu. See aitab rahastada konkreetsetele piirkondadele, linnadele, küladele ja nende elanikele kasutoovaid projekte. Eelmisel aastal oli väga positiivne, et muudeti Euroopa Regionaalarengu Fondi eeskirju nõnda, et kõik liikmesriigid said hakata hoonete energiatarbimise vähendamiseks selle vahendeid kasutama.\nPraegu on sellest juba näha konkreetset kasu. Paljudes linnades on hoonete soojusisolatsiooni parandatud, kuid sellele lisandub veel esteetiline väärtus, paranenud elukvaliteet ja väiksemad kulud, mis pole samuti vähetähtis. Mina olen Ida-Slovakkiast valitud parlamendiliige, ja meie piirkonna jõukus on kaugel allapoole ELi keskmist. Sestap tervitan uut määruse eelnõud, mille eesmärgiks on kaasata elamumajandusmeetme jaoks abikõlblikena marginaliseerunud kogukonnad.\n21. sajandil on ikka veel palju alandavates oludes elavaid kogukondi. Sotsiaalse seisundi tõttu on neil võimatu parandada iseenda ja ka oma laste elamistingimusi. Kohalikel omavalitsustel hakkab nüüd olema võimalus selle rühma liikmeid tasapisi enamuse hulka integreerida. Koos kaasparlamendiliikmetega Slovakkiast ja sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonist tervitan ja toetan seda ettepanekut. Trevor Colman (EFD). – Austatud juhataja! Probleem, mida meie raporti ja Euroopa regionaalarengu rahastamise muutmisega püütakse lahendada, on väidetavalt kodutute, ehk nagu raportis öeldakse, marginaliseerunud kogukondade probleem. EL näeb lahendusena miljonite eurode kulutamist tuhandete majade renoveerimisele ja ehitamisele.\nAlgselt oli raportis ette nähtud elamumajanduse rahastamine neis liikmesriikides, kes liitusid ELiga 1. mail 2004 või hiljem. Nüüd aga jagatakse raha kõikidele liikmesriikidele. 2007. aasta Edela-Inglismaa seirearuande kohaselt on Inglismaa edelaosa krahvkondade rahvaarv kiiresti kasvanud ja see on toimunud täielikult rände arvel. Vaatamata tugevale ja üha kasvavale avalikkuse vastuseisule ning paljude taoliste arendusprojektide sobimatule asukohale läheb ELi elamuehituskava Suurbritannias aga mürinal edasi, pööramata vähimatki tähelepanu demokraatlikele protsessidele.\nEdela-Inglismaa kohalike omavalitsusjuhtide nõukogule on nüüd antud õigus kontrollida ja kinnitada planeeringuid: tüüpiline ELi näide sellest, kuidas valitsusasutuse ülesanded antakse organile, millel vastavat pädevust pole. Suurbritannias kasvab avalikkuse meelehärm. Piiramatu ja kontrollimatu ränne toidab avalikkuse pahameelt. Suurbritannia elamuehituse rahaline toetamine kannustab üha rohkem immigrante siia tulema ja see teeb juba niigi ettearvamatu olukorra veelgi hullemaks.\nKui raportis ei pöörduta tagasi esialgse kava juurde toetada vaid 1. mail 2004 ja hiljem ELiga liitunud riike, siis muutub Suurbritannia elulaad, eriti maapiirkondades, märkimisväärselt ning see toob kaasa brittide üha kasvava pahameele. Iosif Matula (PPE). – (RO) Mina tervitan esitatud raportit ning kiidan Lambert van Nistelrooij’d selle eest, kuidas ta raportiga töötas ja seda viimistles. Leian, et ERDFi määrust tuleb muuta, et riigid võiksid selle vahendeid kasutada marginaliseerunud kogukondadele elamute renoveerimiseks ja ehitamiseks. Riigi ja kohalike omavalitsuste meetmete eesmärgiks peab olema nende kogukondade jätkusuutlik sotsiaalne kaasamine nii maal kui ka linnas.\nOlen rõõmus ka selle üle, et kõik Euroopa Liidu liikmesriigid peavad tegema ühiseid jõupingutusi romide kogukonna toetamiseks. Just sellepärast, et romid on suurim aktiivse piiriülese liikuvusega marginaliseerunud kogukond Euroopas. Kuid arvestada tuleb ka teiste kogukondade, eriti seaduslikest immigrantidest ja ajutiselt teistes liikmesriikides töötavatest isikutest koosnevate kogukondade vajadustega. Seepärast on hea, et ERDFi raha lubatakse kasutada kõigi ELi liikmesriikide elamumajandusmeetmete jaoks.\nUsun selle programmi edukusse ja loodan, et läheme ka edasi, viies toetuse marginaliseerunud kogukondadest peredele uuele tasemele, luues neile kohased võimalused, aidates leida ja säilitada töökohti, eriti praeguse kriisi ajal. Toetan raportit, kuna see annab ka Rumeeniale juurdepääsu vahenditele, et kergendada linna- ja maapiirkondade marginaliseerunud kogukondade sotsiaalset kaasamist. Luís Paulo Alves (S&D). – (PT) ERDFi käsitleva raporti eesmärgiks on laiendada elamuehitusmeetmete abikõlblikkust meie liikmesriikide marginaliseerunud kogukondadele. Senini said taolist abi vaid uute liikmesriikide linnapiirkondades asuvad marginaliseerunud kogukonnad. Otsesõnu öeldes tähendas see, et taolised kogukonnad ei saanud tegelikult oma halva kvaliteediga eluaseme väljavahetamiseks abi kasutada, kuna suurem enamus seda liiki kogukondadest elab maapiirkondades ja varjupaikades.\nKüsimus taandub siin tegelikult ühe tegematajätmise likvideerimisele: nimelt andes liikmesriikidele ja nende piirkondadele rohkem võimalusi kujundada oma poliitikat nende kogukondade spetsiifiliste probleemide leevendamiseks.\nSamuti olen rahul liikmesriikide võrdse kohtlemisega, sest abi ja integreerimist vajavad marginaliseerunud kogukonnad peavad saama abi kõikjal, olenemata liikmesriigist.\nKui me võtame selle vaesusevastast võitlust ning inimväärikust toetava tähtsa raporti esimesel lugemisel vastu, siis on seda võimalik kiiresti ellu viia majanduse elavdamise kava raames, reageerides nõnda operatiivselt ka kriisile, mis kõiki puudutab. Sophie Briard Auconie (PPE). – (FR) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Euroopa ühtekuuluvuspoliitika loodi selleks, et anda oluliste rahaliste vahendite toel reaalseid vastuseid küsimustele, mis kerkisid üles seoses teiste Euroopa poliitikatega. Ühtekuuluvuspoliitika eriline eesmärk oli aidata kõige hapramas olukorras olevatel liikmesriikidel tulla toime siseturu konkurentsiga.\nNüüdseks on selle poliitika peamiseks ülesandeks leida lahendusi piiride avanemise ja isikute vaba liikumise tagajärjel tekkinud probleemidele. Piiride avanemine ja vaba liikumine on küll väga head, kuid selle tulemusena võivad tekkida ajutised raskused. Romide elutingimuste küsimus on seotud ka piiride avanemisega. See on Euroopale iseloomulik probleem. Seetõttu on ainult õiglane, et kõik liikmesriigid võivad Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) abi kasutada selleks, et romidele eluasemeid luua ning näidata nii tõelist eurooplastevahelist solidaarsust.\nEsitasin regionaalarengukomisjonile mitu muudatusettepanekut, kus taotlesin selle meetme laiendamist kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikidele. Mul on hea meel, et mind kuulda võeti ning ma toetan kahel käel muudetud teksti.\nLeian, et ERDFi kaasrahastatavate elamumajanduskulude abikõlblikkuse laiendamine peaks sundima meid ka muid võimalikke keskpika ja pikaajalise perspektiiviga arenguid kaaluma, olgu siis teatud strateegiliste prioriteetide rahastamise abikõlblikuks tegemise või sihtfinantseerimise abil. Kinga Göncz (S&D). – (HU) Minagi tervitan ERDFi määruse muutmist ning usun, et see on konkreetne vahend, mis aitab oluliselt kaasa tõeliste üleeuroopaliste lahenduste leidmisele romide kogukondade elujärje parandamisel vaatamata sellele, et vahend ei ole ette nähtud ainuüksi romidele, vaid ka teistele marginaliseerunud kogukondadele.\nTahaksin öelda rändest kõnelnud kolleegidele, et erinevuste vähenemine ja elutingimuste paranemine pigem ei soosi rännet, ning usun, et ka praegusel juhul võime sama tulemust loota.\nLoetleksin mõned põhimõtted, mida peaks kindlasti selle määruse ning selle rakendamise juures silmas pidama. Väga oluline on teha vahendid kättesaadavaks lisaks linnapiirkondadele ka maal nõnda, et elamufond suureneks nii renoveerimise kui ka uusehituse arvelt. Eraldatuse vähendamine tuleb seada oluliseks eesmärgiks ning lähenemisviis peab olema integreeritud ning kombineeritud haridus- ja tööhõiveprogrammidega, et tagada jätkusuutlik, kestev lahendus. Lubage mul rõhutada, et eesistujariikide kolmiku üheks tähtsaks prioriteediks on romide olukorra parandamine. Eesistujariik Hispaania on selles suunas olulisi samme teinud ning Ungari liigub eesistujana samas suunas. Seán Kelly (PPE). – Austatud juhataja! Esiteks tahan kiita kolleeg Lambert van Nistelrooij’d usina töö ja eestvedamise eest selles tähtsas valdkonnas!\nArvan, et paljud inimesed püüdlevad selle poole, et omada maja, ja see meenutab mulle ühe Iiri poeedi paari luulerida, mida ma ammu aega tagasi kord lugesin, see kõlas umbes nii: „Oh! Oleks mul ometi majake! | Oh! Oleks mul kolle ja järi ja muu! | Oh! oleks mul puhvetis ilusad nõud, | ja pliidi ees alati puud!”.\nMinu meelest aitame meie siin täna paljudel inimestel kogu Euroopa Liidus, eriti aga romidel, seda unistust ellu viia.\nSamuti on osutatud vajadusele laiendada toetust teistele marginaliseerunud kogukondadele. Arutasime seda küsimust ning tegime vastava ettepaneku. Pean siinkohal silmas oma kodukohta Limerickis, kus mõned piirkonnad, näiteks Myross ja Southill, on raskelt kannatanud uimastiäri ja sellega seotud vägivallategude tõttu. Nüüd peab asuma kardinaalsetele ümberkorraldustele, et sealset õudset olukorda leevendada.\nEttepanekud võimaldavad seda ning teisalt on väga tähtis anda uut hoogu ehitussektorile, mis majanduslanguse tõttu on kõikjal Euroopa Liidus ränga hoobi saanud.\nNõnda siis tegutseme õigel ajal ning meie tegudest saavad abi enim marginaliseerunud, et nendelgi võiks täituda unistus oma majast, koldest, järist ja ilusatest nõudest. Silvia-Adriana Ţicău (S&D). – (RO) ERDFi rahastatavate elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse laiendamine marginaliseerunud kogukondadele aitab liikmesriikidel Euroopa vahendite kasutamist parandada. Minu isiklik arvamus on see, et abikõlblikud peavad olema kõik liikmesriigid.\nMäärust (EÜ) nr 1080/2006 muudeti hiljuti selleks, et kõik liikmesriigid võiksid parandada elumajade energiatõhusust. Uues tekstis sätestatakse määraks 4%. Teksti ühtsuse ja bürokraatia vähendamise eesmärgil võiks ehk meiegi sama protsendi säilitada.\nUute sätetega nähakse ette vajadus toetada arendusprojekte linnapiirkondades, mida ohustab füüsiline halvenemine ja sotsiaalne tõrjutus, toetust pakutakse ka marginaliseerunud kogukondadele. Siia kuuluvad ka looduskatastroofide, näiteks maavärina või üleujutuste tagajärjel kannatanud alad. Austatud juhataja! Lõpetuseks soovin, et komisjon ühendaks jõud liikmesriikidega ning kasutaks 2010. aastat rakenduskavade revideerimiseks, eesmärgiga suurendada Euroopa raha kasutuselevõttu sotsiaalelamufondi paremaks muutmisel. Jan Březina (PPE). – (CS) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! On tuntud tõde, et praeguse majanduskriisi käes kannatavad enim sotsiaalselt haavatavad kodanikerühmad. Seetõttu on mul hea meel, et EL otsib viise nende inimeste abistamiseks. Linnades elavatele marginaliseerunud kogukondadele on ka praegu võimalik Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust saada, kuid sedalaadi meetmed on olnud maapiirkondade elanike jaoks senini praktiliselt välistatud ning nad on pidanud hakkama saama rahaliselt nõrgema Maaelu Arengu Fondi toetusega. Olen veendunud, et taoline rahaline ebavõrdsus tuleb kaotada. On tähtis, et ei aktsepteeritaks ainult olemasolevate hoonete uutega asendamise kulusid, vaid ka olemasolevate elamute renoveerimise kulusid. Nii avarduksid võimalused märkimisväärselt ning ka meetmete tõhusus oleks suurem.\nEriti uutes liikmesriikides on nende kogukondade eluasemed sagedasti kriitilises seisus ja vajavad kiiret ja otsustavat avaliku sektori sekkumist. ELi tõukefondid on liikmesriikide iseenesest ebapiisavatele riigisisestele vahenditele tõhusaks täienduseks, et tekiks põhimõtteline pööre paremuse suunas.\nOlen igati nõus, et viidatakse konkreetselt romidele, kes on suurim sotsiaalselt marginaliseerunud kogukond, kuid samas leian, et romidele suunatud meetmed ei tohiks välistada toetust samasuguses sotsiaalmajanduslikus olukorras olevatele teistele rühmadele. Zigmantas Balčytis (S&D). – (LT) Kõikjal Euroopa Liidus on inimestel raskusi oma kodude renoveerimisega, aga olukord on eriti keeruline just uutes Euroopa Liidu liikmesriikides. Neid ühendab nimelt sarnane olukord päranduseks saadud hõredate kortermajadega, mida on kulukas ülal pidada ja mille renoveerimine edeneb kas väga aeglaselt või üldse mitte. On väga oluline, et selle määruse reguleerimisala ei oleks piiratud vaid suurte sotsiaalselt isoleeritud kogukondadega, vaid selle sätteid saaks kohaldada ka sotsiaalselt enim haavatavatele rühmadele, nagu puuetega inimesed, vaesed, puudustkannatavad noored pered, sisserändajad ja teised, kes samuti on sotsiaalselt isoleeritud ega oma võimalusi oma kodude renoveerimiseks. Olen veendunud, et tõukefondide abi kasutades võimaldab vaadeldav dokument igal Euroopa Liidu piirkonnal investeerida sotsiaalsesse infrastruktuuri, tagades nõnda inimestele eluaseme ja vähendades seeläbi mitte ainult sotsiaalset isolatsiooni, vaid aidates kujundada kõikjal ühenduses stabiilse sotsiaal-, majandus- ja keskkonnakaitsepoliitika. Czesław Adam Siekierski (PPE). – (PL) Austatud juhataja! Euroopa Komisjoni ettepanek Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse muutmiseks näeb ette elamumajandusmeetmeid ainult linnapiirkondades ja ainult olemasolevate elamute renoveerimise vormis. Maapiirkonnad on välja jäetud ja see tähendab, et paljud Kesk- ja Ida-Euroopa riikide marginaliseerunud sotsiaalsed rühmad ei saa neid meetmeid kasutada. Põhjuseks on see, et uutes liikmesriikides elavad kõige vaesemad, sotsiaalselt tõrjutud rühmad oma viletsa materiaalse olukorra tõttu enamasti maal.\nMinu arvates teevad muudatused määruse paremaks, pakkudes kaitset ka väljaspool linnasid elavatele kogukondadele, toetades märkimisväärselt ka seda tööd, mida teeb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond. Sedalaadi muutus lubab parandada materiaalset olukorda kõige vaesemates kogukondades, kus inimesed on ebasoodsas seisundis oma elukoha tõttu. Põhjuseks on see, et uutes liikmesriikides on elatustaseme erinevused linna- ja maaelanike vahel palju suuremad kui Lääne-Euroopas. Selles Euroopa osas määrab kahjuks varanduslik olukord ikka veel juurdepääsuvõimalused haridusele, tööle ja kultuurielus osalemisele. Sotsiaalselt enim tõrjutute eluaseme tingimuste parandamine annab neile võimaluse oma sotsiaalset seisundit parandada ning tõukab enesearendamisele. Kohalikud omavalitsused ning valitsusvälised organisatsioonid peaksid ühendama oma jõud sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks. Nuno Teixeira (PPE). – (PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Lubage, et esmalt tõstan esile raportööri Lambert van Nistelrooij’d, kes töötas kõvasti konsensuse saavutamise nimel ning oli alati valmis teiste pakutud ettepanekuid oma raportisse võtma!\nHomme hääletame ERDFi määruse muudatuste üle, mis on eriti olulised nn vanade liikmesriikide, sealhulgas Portugali jaoks. Muudatustega laiendatakse ERDFi vahendite kasutamist marginaliseerunud kogukondade elamumajanduse korraldamiseks. Seni sai neid rahasid kasutada vaid linnade arendustegevuseks.\nMinu ja mu kaasliikmete pakutud ja enamuse regionaalarengukomisjoni liikmete poolt heaks kiidetud muudatused võimaldavad lisaks esialgses eelnõus ettenähtud uutele liikmesriikidele sellest rahastamisvahendist osa saada ka vanadel liikmesriikidel.\nTegin seda selleks, et vältida minu meelest ohtlikku pretsedenti, kus kõik vanad liikmesriigid jäetakse sellest meetmest ja suure tõenäosusega ka muudest ühenduse abisaamise võimalustest kõrvale. Niisugune lähenemine ei ole arukas, kuna eluasemega on probleeme nii uutes kui ka vanades liikmesriikides.\nKasutan võimalust veel kord rõhutada, et Euroopa Liidu liikmestaaž ei saa olla tõukefondide vahendite eraldamise kriteeriumiks ja sellisest kriteeriumist tuleb otsekohe loobuda.\n2013. aastale järgneva perioodi ühtekuuluvuspoliitika läbirääkimiste aluseks peab olema territoriaalsele ühtekuuluvusele suunatud solidaarsus, ning neid piirkondi, mis on ennast näidanud eeskujulike ühenduse abi kasutajatena tuleb tunnustada, mitte karistada. Artur Zasada (PPE). – (PL) Austatud juhataja! Seoses tänase aruteluga tahaksin osutada vastuolulisele ettepanekule muuta komisjoni 2006. aasta määruse artiklit 47. Selles nõutakse, et elamuarenduseks valitavad alad peavad vastama vähemalt kolmele samas artiklis loetletud kriteeriumile. Kuid uues määruses piisab kvalifitseerumiseks vaid ühe kriteeriumi täitmisest, mis praktikas tähendab seda, et aladele, mis kriteeriume ei täitnud, on võimalik toetust küsida, viies nende seisundi õiguslike nõuetega kooskõlla. Näiteks kriteeriumi „vähene majandustegevuse tase” on maapiirkondadesse ehitatud uutes elamurajoonides väga kerge täita. Ja siis satub abi mitte kõige hädalisemate, vaid hoopis kinnisvaraarendajate ja jõukate uuselamurajoonide asukate kätte. Frédéric Daerden (S&D). – (FR) Austatud juhataja, austatud volinik, lugupeetud kolleegid! Selge on see, et eluasemeküsimustega on Euroopa tasandil raske tegelda, kuna need ei kuulu tegelikult Euroopa Liidu pädevusse. Samas mõistetakse üldiselt, et kvaliteetsete elamute ehitamine on sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks ning komisjoni majanduse elavdamise kava eduks vajalik.\nSeepärast ongi mul hea meel, et tõukefondide vahendeid kasutatakse üha rohkem elamumajanduse ja eriti hoonete energiasäästlikkuse investeeringuteks, kuid sellest veel ei piisa. Sellepärast peame ettepanekust kaugemale püüdlema, võttes eriti sihikule kodutud, keda Euroopas arvatakse olevat umbes kolm miljonit.\nSee on põhjus, miks 2010. aasta teises pooles eesistumist algustav Belgia on selle üheks oma prioriteediks võtnud. Loodan, et nii tõuseb teema ka Euroopa päevakorda ning saame sellega formaalsemalt töötada. Meie ülesannete hulka kuulub muu hulgas kodutute arvu täpse kindlakstegemise meetodite väljatöötamine, et avalikkust sellest teavitada ning suuremat toetust sotsiaaleluasemetele saavutada. Diane Dodds (NI). – Austatud juhataja! Tean, et raport käsitleb esmajoones romide perekondi ja teisi taolisi rühmi.\nTahan rõhutada, et kõik inimesed väärivad ja vajavad oma eesmärki täitvat sotsiaalset eluaset. Kuid parlament ei tohiks unustada, et ka tavalistes kogukondades, olgu linnakeskustes või maapiirkodades, elab palju selliseid inimesi, kelle eluase on väga viletsas seisus ja kel pole võimalik korralikku elamist hankida. Neil inimestel on tarvis teada, et meie parlament tunnistab ka nende vajadusi. Nemad on just niisama marginaliseerunud, olgu põhjuseks vaesus, uimastid või kuritegevus.\nPõhja-Iirimaal on sotsiaalelamute ehitajate jaoks üheks probleemiks riigihanke eeskirjad. Kuigi eeskirjad on mõeldud õiglaste konkurentsitingimuste tagamiseks kogu Euroopa Liidus, kaasnevad nendega negatiivsed mõjud, mida ei osatud ette näha ja mis takistavad marginaliseerunud kogukondade jaoks hädavajalike sotsiaalelamute ehitamist peamiselt raskuste tõttu kruntide hankimisel, sest kuni viimase ajani olid turul peamiselt maaga spekuleerijad.\nPõhja-Iirimaal on see suuri probleeme tekitanud ning läinud aastal tuli sellepärast programmi kavandatud 1500 sotsiaalelamust 500 jaoks asendus leida.\nKa nendele teemadele tuleb tähelepanu pöörata. Loodan, et meie täiskogus vaadeldakse neidki küsimusi kui marginaliseerunud kogukondade eluaset puudutavaid hädasid. Rareş-Lucian Niculescu (PPE). – (RO) Elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse uued eeskirjad on hea näide sellest, kuidas sama raha on võimalik tõhusamalt kasutada ilma et oleks tarvis rohkem kulutada.\nEsimese sammuna lihtsustati eelmisel aastal Euroopa vahendite kasutamise eeskirju energiasäästu tõhustamiseks. Sellega seoses tahan vaid öelda, et tegemist oli õige pisikese sammuga ning et lubatud protsendimäär tuleks uuesti üle vaadata. Teise sammu astume täna.\nMõlemal juhul kohandati tekste, mis olid osaliselt koostatud aegadel, mis praegustest vägagi erinevad. Sellepärast arvangi, et ehk ei oleks paha üle vaadata Euroopa vahendite kasutamise teisedki aspektid muutmaks kriteeriume, mis enam tänastele vajadustele ei vasta. Petru Constantin Luhan (PPE). – (RO) 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta. Kahjuks kannatab aga suur hulk inimese äärmise vaesuse ja marginaliseerumise tõttu ning see ei ole sugugi kooskõlas Euroopa Liidu põhimõtete ja väärtustega. Praegune majanduskriis on need kogukonnad ilmselgelt veelgi haavatavamaks muutunud. Seepärast on mul väga hea meel algatuse üle, mis avardab Euroopa Regionaalarengu Fondist abi saamise tingimusi, sest tegemist on tähtsa ja olulise vaesusevastase võitluse vahendiga.\nElamistingimuste halb kvaliteet nõuab minu arvates kiirendatud korras finantsabi andmist. Rahalist toetust tuleb anda nii linna- kui ka maapiirkondade elamumajandusmeetmetele. Peale selle ei tohi rahalise toetuse eraldamisel teha vahet romide ja teiste sarnases olukorras olevate kogukondade vahel. Paweł Samecki, komisjoni liige. – Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin tänada raportööri tehtud töö eest! Hindan seda väga. Mul on kaks märkust arutelu sisulise külje kohta. Siin avaldati muret täiendava rände vormis ilmnevate võimalike kõrvalmõjude kohta. Tegelikult ei ole ettepanek mõeldud rännet motiveerima. Selle eesmärk on toimetulek praeguse olukorraga. Pigem tuleks seda näha rännet mittesoodustava meetmena, nagu Kinga Göncz osutas.\nTeine sisuline märkus: komisjon on loomulikult igati valmis rakenduskavasid uuesti üle vaatama. See sõltub liikmesriikide ja piirkondade vastavatest algatustest, kuid meie vaatame sellistele muutustele väga hea pilguga.\nLõpetuseks tahan avaldada heameelt arutelu üle, mille käigus parlament kinnitas, et on kindlalt valmis marginaliseerunud kogukondi kaasama. See on järjekordne samm avatud ja kaasava Euroopa 2020. aasta strateegia toetuseks. Loodan, et võime arvestada sellega, et riikide ja piirkondade võimud uusi vahendeid hästi ära kasutavad. Lambert van Nistelrooij, raportöör. – (NL) Olen muidugi lõpmata tänulik toetuse ja ülesnäidatud loova suhtumise eest, kuid praegu tahaksin siiski teile meenutada, et me ei ole veel finišis. Me võime küll raamistiku paika panna, kuid siis tuleb välja töötada kriteeriumid ja see on kindlasti erakordselt põnev, sest rahaga saab kõike teha, sealhulgas halbu asju, mis mulle endiselt veidi muret tekitavad. Seda meenutan ma kindlasti ka uuele volinikule ning nõukogule.\nTeiseks tahan ma osutada, et siin on teatud mõttes tegemist ju vabatahtliku raamistikuga. Seda pakume liikmesriikidele nüüd õigusakti vormis. Ei ole aga teada, kas ka nemad seda prioriteetseks peavad. Seetõttu kutsun ma Euroopa Komisjoni üles aktiivset teavitustööd tegema, sest tegemist on põhimõttelise valikuga! Meile on täna öeldud: „Teie valite Euroopa eest”. Uue, sotsiaalse näoga komisjoni jaoks on oluline, et me osaleksime aktiivselt rakendamises. Asjaomased sotsiaalsed rühmitused peavad olema samuti elluviimisse kaasatud, sest nii saame parema ja jätkusuutlikuma tulemuse.\nTahaksin veel kord kõiki tänada ja loodan, et homme läheb kõik hästi! Peame kogu teemat hoolega silmas ja jälgime, kuidas asjad kohtadel edenevad.\nLõpetuseks veel nii palju: see, et just meie õigusloome pakett uue lepingu alusel esimesena vastu võetakse, tuleneb sellest, et me seda teemat niivõrd tähtsaks pidasime. Juhataja. – Arutelu on lõppenud.\nHääletus toimub neljapäeva keskpäeval.\nKirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149) Ádám Kósa (PPE), kirjalikult. – Olen kindlalt veendunud, et komisjon tegi õigesti, kui tuli välja ettepanekuga muuta Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ettenähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega. Lisaks leian, et ka nõukogu mõistis ettepaneku olulisust ja nägi uue, integreeritud lähenemisviisi vajalikkust. Kesk-Euroopas, eriti Ungaris, elab väga lagunenud ja vanades elamutes palju raskete puuetega inimesi. Paljud neist olid enne II maailmasõda mõisad või lossid, kuid kommunismi ajal vajusid need unustusse ühes sinna mahajäetud inimestega. Tean, et paljude rasketes oludes kogukondade puhul on tegemist eriliste asjaolude ja probleemidega ning olen veendunud, et meil tuleb arvesse võtta ka finants- ja majanduskriisi tagajärgi. Me peaksime ühes kodanikeühendustest sidusrühmadega toetama selliseid muudatusettepanekuid, mis on suunatud suuremale projektide integreeritusele, mis ühtaegu hõlmavad ehitussektorit, turismi, tööturgu, maaelu arengut ja sotsiaalset integratsiooni. Me ei saa lubada, et Euroopa maksumaksjate raha kasutataks projektidele, mis kuhugi ei vii. Meil tuleb otsida tõelisi lahendusi. Viimane päevakajastamine: 7. mai 2010Õigusalane teave


UURINGUD ja TAGASISIDE - SinuLab\nTöötajaid hõlmavad ettevõtte või meeskonna sisesed uuringud on üsna pikka aega kasutust leidnud. Küll aga on täheldatud, et tavapärane “kord aastas” uuring ei anna siiski piisavalt alust kiiremateks otsusteks ja töötajate vajaduste operatiivsemaks toetamiseks.\nKaasaegses andmepõhises otsuste juhtimises on väärtuslikuks kujunenud sellised tööriistad ja lähenemised, mis annavad võimaluse pikaajalisi ja lühiajalisi uuringuid ning tagasiside kogumist omavahel kombineerida.\nAlljärgnevalt teemegi väikese ülevaate sellest, milliseid uuringuid võiks ettevõte ja juht oma töötajaskonna puhul kaaluda. Võimalusi on mitmeid.\nErinevad uuringud ja nende kasutamise võimalused:\nNPS uuringuid saab suunata nii välistele sihtgruppidele (kliendid, koostööpartnerid jms) ning uurida kliendirahulolu üldisemat fooni. NPS küsimusele saab juurde lisada 1-2 lisa küsimust kas valikvastustega või tekstiväljaga.\nNPS uuringuid on paljud ettevõtted hakanud kasutama ka sisemise “temperatuuri” mõõtmiseks, sihtgrupiks töötajad ja juhid. NPS uuringut saab kombineerida paari lisaküsimusega. Uuringut saab ajatada ning planeerida terve uuringute tsükli, mille tulemusi on hiljem võimalik raportis omavahel võrrelda.\ntöötajate meelsus ja rahulolu\nPulsi-uuringuid kasutatakse edukalt kindla ajaperioodi jooksul eesmärgiga jälgida ja saada vahetut tagasisidet muudatuste järgse olukorra kohta organisatsioonis, meelsuse ja hoiakute kohta töötajate hulgas. Pulsi-uuring on korduv uuring, mis keskendub konkreetselt ühele valitud teema uurimisele, näiteks rahulolu-uuringus ilmsiks tulnud teema uurimisele ja muutustele kindla ajaperioodi jooksul. Uuring on lühike ja vastaja jaoks lihtne täita. Pulsi-uuringud koosnevad tavaliselt kuni kolmest küsimusest.\nmuudatuste eelne ja järgne suhtumise mõõtmine\npikema uuringu (nt rahulolu-uuringu) spetsiifilise teema korduv uurimine\nkiire tagasiside ja hinnang töötajatelt\nRAHULOLU JA PÜHENDUMUSE UURING\nRahulolu uuringuid viiakse läbi paljudes organisatsioonides. Uuringute moodul annab võimaluse kombineerida põhjalikumaid uuringuid lühiajaliste ja operatiivsema sisuga uuringutega. Kombineerides erinevaid teemasid ja tagasiside küsimist on võimalik saada väga põhjalik ja hea ülevaade organisatsioonis toimuvast. Uuringusse saab valida erineva vastusevariandiga küsimusi ning kõik tulemused kuvatakse dünaamiliste graafikute abil.\nvalikvastus (üks või mitu vastuse varianti)\nPersonaalne uuring ja selle tulemused on küll konsolideeritavad kuid uuringus osalejal on võimalik igal ajal oma vastuseid uuesti vaadata. Samuti näeb vastaja antud vastuseid tema otsene juht. Personaalset uuringut on mugav kasutada näiteks motivatsiooni ja stressi teemade uurimisel, et neid hiljem töötajaga personaalselt arutada. Samuti kasutatakse personaalseid uuringuid näiteks arenguvestluste ettevalmistavas etapis või ka lahkumis-vestluste puhul.\nvõimaldab keskenduda juhil ja töötajal konkreetse tagasiside või hinnangu analüüsimisele\npersonaalne motivatsiooni baromeeter\ntöötaja stressi taseme mõõtmine\nanalüüs enne tulemus-või arenguvestlust\nkokkuvõte lahkumisevestluse läbiviimiseks.\nSinuLab on loonud tarkvara, kus erinevaid mooduleid kasutades on võimalik juhtimistegevuste kvaliteeti oluliselt tõsta läbi operatiivsuse, konsolideeritud andmete abil otsuste tegemise ning töötajaid-juhte maksimaalselt kaasates. Samal ajal aitab tarkvara säästa pea 50% varasemalt administreerimisele kulunud ajast.\nSinuLab moodul: UURINGUD ja TAGASISIDE\nUuringute koostamine ja avaldamine:\nKüsimuste lisamine, muutmine ja vastuse tüübi määramine\nUuringu alguse ja lõpu tähtaja määramine\nKorduv-uuringute ja uuringute automatiseeritud avaldamine\nTeated ja meeldetuletused uuringus osalejatele (e-postile, pop-up, ajajoonel)\nVastuste graafilised raportid ja massraport (eksporditav excelisse)\nDashboard ja statistika\nUuringute ja vastuste tüübid:\nUuringu saab vajadusel määrata anonüümseks\nSiseuuringute puhul on võimalik valida sihtgrupiks kõik töötajad, valik töötajaid või personaalne uuring\nVastuste tüübid: valikvastused (üks või mitu), tekstivastus, NPS, eelistuste valik ning prioriteetide reastamine\nKui sul tekkis küsimusi või soovid lisa infot uuringute lahenduse kohta, siis võta ühendust siin:\nBy Maarit Vabrit-Raadla|2020-02-16T08:58:02+00:00August 19th, 2019|Juhtimine|0 Comments


Silikoonist Kosmeetikas – ATELIER\nSilikoone hakati kosmeetikas kasutama 1950. aastast. Erinevaid silikooniühendeid kasutatakse, sest silikooniühend dimeticone annab tootele veekindla kaitsekihi ning suudab samaaegselt säilitada naha niiskustaseme. Silikoonil on siidine ja pehme struktuur, mistõttu näib nahk siledam. Silikooni baasil meigipõhjad toimivad kui täitevahend. Seega, olles hädas jumestusega esile tõusvate kortsukestega, on need just Sinu jaoks, sest mikrokortsukesed saavad silikooniga täidetud ning tekib ühtlasem ja siledam pind. Kuna see kuivab nahal kiiresti, saab vajadusel kihte üksteise peale „ehitada“ ning alati ei peagi jumestust puudriga kinnitama. Tänu sellele, et silikooni sisaldavad kreemid täidavad pisikesi kortsukesi, on neid hea kasutada eakamal nahal ning seetõttu on silikoon kõrgelt hinnatud vananemisvastastes ehk antiaging toodetes. Silikooni üheks parimaks omaduseks peetakse head pigmendikandvust ehk silikoon suudab pigmendi enda külge kinnitada ja seetõttu püsib jumestus kauem. Seega, kui otsite näiteks kauakestvat huulepulka, peaks selles olema just silikooniühendeid.\nMake-Up Atelieri silikooni baasil meigipõhjad annavad tavapäraste jumestuskreemidega võrreldes kauakestvama ja katvama tulemuse.\nSeega… miks eelistada silikooni sisaldavaid jumestusvahendeid:\nSilikoon on veekindel\nEi setti ega liigu pooridesse\nKuna silikooni baasil tooted koosnevad omavahel kergesti mittesegunevatest ainetest ja seismisel erinevad kihid ladestuvad, siis tuleb ühtlase massi tekkimiseks alati enne kasutamist pudelit loksutada.\nKes soovib erinevate silikooniühendite toimest ja eesmärgist kreemi sees täpsemalt teada saada, siis järgnevalt on need Make-Up Atelieri veekindla jumestuskreemi koostisosade põhjal lahti kirjutatud:\nAqua purificata/water/eau – vesi – lahjendaja\nCyclopentasiloxane – üks paljudest silikooni vormidest kosmeetika ja juuksetoodetes, nö lahusti, mis teeb toote kergesti määritavaks\nPeg/ppg-18/18 dimethicone – emulgaator, mis aitab kahel segunematul ainel omavahel seguneda\nButylene glycol – lahustaja, paksuse vähendaja, mis reguleerib viskoosust\nCyclomethicone – sünteetiline silikooni õli, niisutaja, lahustaja, viskoossuse hoidja, mis annab vedelust ning nahale ja juustele siidise ja libedama tunde. Vett hülgava toimega. Täidab pisikesi kortsukesi!\nTrimethyl siloxysilicate – moodustab nahal kaitsekihi ning aitab naha niiskustaset hoida\nDimethicone – silikooni baasil polümeer, mis kaitseb nahka luues nahale kaitsepinna aitab hoida naha niiskustaset ning ei lase mustust ja baktereid ligi. Kosmeetikatööstuses kõrgelt hinnatud komponent, sest aitab hoida nahka niisutatuna ka kuivatavas külmas talvekliimas. Annab katvust, kuid ei lisa nahale nn raskus/paksustunnet. Suudab suurendada valguse peegeldumist, mistõttu kasutatakse päikesekaitse kreemides ja näokosmeetikas- vananemisvastastes ehk antiaging seerumites, silmakreemides, jumestuskreemides, puudrites, lauvärvides\nCyclomethicone/dimethicone crosspolymer – kontrollib viskoossust, lahjendaja, (dimethicone paralleelpolümeer)\nBis-hydroxyethoxypropyl dimethicone – niisutab nahka\nAluminum / magnesium hydroxide stearate – hoiab nahka puhtana kaitseb nahka ärritajate eest/kontrollib viskoossust\nMagnesium aluminum silicate – annab meigipõhjas tootele tugevama katvuse\nSodium chloride – ehk lauasool, vähendab toote paksust veesisalduse arvelt. Kasutatakse kõikides kosmeetikatoodetes – hügieenitooted, šampoonid, naha/juukse/küüne/meigitoodetes jne\nDehydroacetic acid – tapab mikroorganisme ja takistab nende kasvamist, et kaitsta kosmeetilisi tooteid riknemise eest. Kasutatakse samuti kõikides kosmeetikatoodetes.\nGrimmikunstHDJumestuskunstMake-Up Atelier ParisProfimeigisariWaterproof


Oktoobrilaps – Vikipeedia\nOktoobrilapse märk 1980. aastate keskpaigast. Märgi keskel on Lenini lapsepõlveportree\nOktoobrilapsed (vene keeles октябрята, ainsuses октябрёнок) olid Nõukogude Liidus kooli pioneerimaleva juures tegutsenud, rühmadesse koondatud 7–9-aastased lapsed, keda pioneeride või kommunistlike noorte seast valitud juhtide suunamisel valmistati ette astuma Üleliidulisse V. I. Lenini nimelisse Pioneeriorganisatsiooni.\nNimetus pärineb aastatest 1923–1924, mil Moskvas tekkisid esimesed lasterühmad, kuhu võeti 6–7-aastaseid lapsi, kes olid sündinud Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni aastal 1917.\nOktoobrilaste rühmad moodustati koolide algklassides ja need tegutsesid kuni oktoobrilaste pioneeriks astumiseni ja pioneerirühmade moodustamiseni. Üheksa-aastaselt, kui lapsed olid koolis juba 3. klassis, astusid nad Üleliidulisse V. I. Lenini nimelisse Pioneeriorganisatsiooni, mida juhtis Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei ülesandel Üleliiduline Leninlik Kommunistlik Noorsooühing.\nOktoobrilapseks vastuvõtmisel anti igale lapsele oktoobrilapse rinnamärk – punane viisnurk Lenini lapsepõlveportreega. Oktoobrilaste rühm, mille moodustas kooliklass, koosnes allüksustest, mida nimetati tähekesteks (звёздочки). Sealt pärineb ka Nõukogude Eesti lasteajakirja Täheke nimetus. Iga täheke koosnes viiest lapsest ja seda juhtis pioneerirühmast valitud pioneer.\nOktoobrilaste tegevus kulges õpetajate ja pioneeride juhtimisel peamiselt mängulises vormis.[viide?]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Oktoobrilaps&oldid=5715071"


03.veebruar 2020 00:00\nPetmine on tõstjatel nii veres, et teiste riikide treenerid ei taha lihtsalt kuidagi uskuda, et teisiti saab ka. Ausalt sportivad Leho Pent ja Mart Seim on kui valged varesed.\nKeskile 50 000 eurot annetanud naise pere on hämmingus: Helen pole poliitikaga kuidagi seotud. Pole õrna aimugi, kust raha tuli! (256)\nLeedu allilmaprominendi mõrvas süüdistatavad eestlased on kohtu all (130)\nTöötute elu läheb kergemaks: toetust saab rohkem ja natuke tohib tööl käia (176)\nEesti rekordinaine võitis Mart Seimi südame (54) 16.01.2020


MAREK KALMUS ANNAB NÕU, kuidas välgukiirusel mõned lisakilod kaotada | Buduaar\n2018. aasta 3. juuli 11:51\nPersonaaltreener Marek Kalmus jagas Seitsmestele uudistele paar nõuanded, kuidas kaotada võrdlemisi kiirelt mõned lisakilod. Olgu öeldud, et võtmesõnadeks on korralikud kolm toidukorda päevas ja piisav uni.\n“Oluline on see, et inimene ei tohi karta süüa ega ära jätta toidukordi. Kui sinu toidukordade vahe venib pikemaks kui 5 tundi, siis suure tõenäosusega hakkab inimene ka kesise toitumise korral korjama enda naha vahele rasva.\nOn hästi, kui inimene sööb regulaarselt 3 korda päevas, isegi kui see toitainete vahekorralt ei ole kõige õigem – rasvumise oht on oluliselt väiksem, kui siis, kui inimene ennast näljutab.\nTuleb jälgida ikka seda sama, et vähemalt kolm korda päevas peaks sööma, siis on organismi ainevahetus piisavalt kiire ja ta ei hakka energiat varuks salvestama. Soovitan ka õhtuti varem magama minna ja tõuske pool tundi varem üles. Võimelge enne hommikusööki ja juba on asi palju parem. Suure tõenäosusega te tahate siis õigel ajal süüa ja teil ei jää toidukorrad ära ja kõik läheb selles suunas nagu soovite,” andis Kalmus mõned nõuanded, kuidas juba augustikuuks kehakaalus alla võtta.


Lauri: protestige hinnatõusu vastu - Äripäev\nLauri: protestige hinnatõusu vastu\nSilvia Kruusmaa 05. veebruar 2008, 00:00\nInflatsioon olnud ootustest tugevam, numbrite mõistes küll tagasihoidlikult, nentis Lauri. Tarbijahinnaindeksi kasvu prognoos oli 2007. aastaks 6,4%, tuli 6,6%. "Eeldasime, et nõudlussurve hoiab hinnatõusu kontrolli all. Kahjuks ta ei teinud seda kõige tugevamates valdkondades toidukaupades ja mingil määral ka autokütuse juures. Inimesed kehitasid õlgu ja jätkasid ostmist, " rääkis Lauri.\nInflatsiooni tipp tuleb ilmselt veebruaris, prognoosis Lauri.\n"Kaupmeestele ja teenindajatele tasuks selgeks teha, et kaupade hind ei vasta vahel nende väärtusele. Näiteks võiks öelda teenindajale, et teie kauba hind on liiga kõrge ja minna teise kaupmehe juurde," kutsus Lauri inimesi üles kaupmehi ohjama.\n2008. aasta tarbijahinnaindeksi kasvuks prognoosib Hansabank Markets 6,5%.


Robert Kitt: patent tõstab ettevõttes palgad poole kõrgemale - Majandus\nEesti on ettevõtete digitaliseerimises Euroopa Liidus maha jäänud, rääkides tavalistest keskmistest ettevõtetest, tõdes Swedbanki juht Robert Kitt. "Nii kui ettevõtetel on oma patent või lisandväärtus, on palgad poole kõrgemad."\nRobert Kitt: patent tõstab ettevõttes palgad poole kõrgemale\nSwedbanki juhi Robert Kiti sõnul läheb Eesti majandusel suurepäraselt. "Me ekspordime sisuliselt 89% oma toodangust ja see on olnud ajas kasvav," kinnitas Kitt teaduspoliitika konverentsil "Teadus kui Eesti arengumootor (V). Kuidas teadus kaitseb Eestit?".\nKõige suurema kasvu on teinud IT-sektor, lisas ta.\nEesti tööstustoodang on olnud ajas muutuv, kuna see on üles ehitatud odava tööjõu mudelile, nentis Kitt.\nEesti on ettevõtete digitaliseerimises Euroopa Liidus maha jäänud, rääkides tavalistest keskmistest ettevõtetest. "Nii kui ettevõtetel on oma patent või lisandväärtus, on palgad poole kõrgemad."\nParandamaks ettevõtete olukorda võiks ettevõtetel olla keskne infosüsteem, kuhu jooksevad kõik ettevõtte tegemised ühte kohta, pakkus Kitt välja. Robotiseerimine, andmete keskne kasutamine ja tootmisprotsesside parendamine oleks ka suureks abiks.\n"Olen veendunud, et majandusasju peaks koostama isikliku majanduse printsiibi põhjal ja siin peab igaüks isiklikult vastutama," sõnas Kitt, et igaüks saab mõelda siin kohal oma majandusalasele tegevusele, kas saaks midagi paremini teha.


Kooseluseaduse eelnõu läheb riigikokku - Äripäev\n15. aprill 2014, 09:07\nEelmine artikkel: Valitsus kinnitas riigi kinnisvara koondaruande\nJärgmine artikkel: Vaata, kus teenib hoiustaja hästi\nSel nädalal riigikogule esitatav kooseluseaduse eelnõu annaks samasoolistele paaridele võimaluse suhe ametlikult registreerida, jagada laenukohustust ja lapsendada partneri last, kuid pakuks õiguslikku kaitset ka vabaabielus elajatele, kirjutab Eesti Päevaleht.\nTänavu kevadel loodi riigikogus kooseluseaduse töörühm, kes on töötanud välja eelnõu, mis antakse Reformierakonna fraktsiooni liikme Rait Maruste sõnul üle hiljemalt neljapäeval. Kooselu saab vormistada notari juures ning elukaaslased saavad valida, kas hoida oma varad koos või lahus - nagu abielu puhulgi. Kooseluleping kantakse rahvastikuregistrisse ning varasuhete valik pannakse kirja abieluvararegistrisse. Kuigi eelnõu teeb võimalikuks elukaaslase lapse lapsendamise, pole paaril siiski võimalik ametlikult perre päris võõrast last kasvatada võtta.\nPikemat lugu loe tänasest Eesti Päevalehest.\n17. mai 2014, 08:55\n24. aprill 2014, 06:48\n15. April 2014, 09:07


Börsikommentaar: täna Hansa aktsia rekordit ei teinud\n12. november 2004 kell 13:16\nErinevalt eilsest ei teinud Hansapanga aktsia täna rekordit.\nHansapanga aktsia hind langes 0,81 protsenti, 133,47 kroonile. Aktsiaga tehti 49 tehingut ja 30,7 miljonit krooni käivet.\nTeine liideraktsia, Eesti Telekom, on juba pikemat aega varjusurmas. Aktsia hind ei muutunud, aktsiaga tehti vaid neli tehingut ja alla 0,2 miljoni krooni käivet.\nNorma aktsia hind tõusis 3,5 miljoni kroonise käibe juures 0,16 protsenti, 98,89 kroonile.\nTäna börsile jõudnud BIGi võlakirjaga tehinguid ei tehtud.\nKokku tehti täna börsil 87 tehingut ja 36,4 miljonit krooni käivet.


Põhjalik juhendamine hoiab töötaja elu ja tervist - Tööelu.ee\nTööinspektsioon kutsub tööandjaid pöörama suuremat tähelepanu töötajate juhendamisele ja väljaõppele.\nEestis juhtub päevas keskmiselt 14 tööõnnetust, neist viiendik on raskete tagajärgedega. Sageli on selle põhjuseks töötaja puudulik väljaõpe ja juhendamine.\nTööinspektsiooni peadirektor Maret Maripuu sõnul ei kipu Eesti tööandjad juhendamisele ja väljaõppele eriti aega kulutama. „Töötajate puudulik juhendamine ja väljaõpe on töökeskkonnas tuvastatud rikkumistelt teisel kohal. Selline praktika on meie tööandjatest lühinägelik, sest hästi väljaõpetatud töötaja oskab oma tööd teha kordades paremini, samuti aitab põhjalik juhendamine ära hoida tööõnnetusi. Töötajatel tuleb aga juhendamisel saadud suuniseid ja näpunäiteid ka igapäevaselt rakendada, lisas ta. „Formaalne allkiri juhendamist kinnitaval lehel, kui juhendmaterjalid on läbi lugemata, ei aita. Kui puudub teadmine, kuidas õigesti tegutseda, siis võib iga väiksemgi ohuolukord lõppeda raskete tagajärgedega“, rõhutas Maripuu.\nJuhendamise olulisuse meelde tuletamiseks kutsub Tööinspektsiooni ettevõtteid ja organisatsioone septembri viimasel nädalal osalema algatuses „Panusta ohutusse, kohe!“. Üleskutse eesmärk on näidata, mil viisil on asutustes juhendamine korraldatud ning anda seeläbi ideid ka teistele.\nAlgatusega liitumiseks tuleb septembri viimasel nädalal (24.-30.09) viia läbi tööohutuse alane juhendamine, teha aktsioonist foto või video ja saata registreerimisvormis toodud kontaktile. Saadetud fotod kogutakse osalevate ettevõtete nõusolekul Tööelu Facebooki lehele, et innustada tegutsema ka teisi. Registreeruda saab SIIN kuni 30. septembrini.\nPraktilisi ohutusnõuandeid ja juhendamisega seotud teavet nii töötajale kui ka tööandjale leiab Tööinspektsiooni tööelu portaalist.\n2017. aastal laekus Tööinspektsioonile 5184 teadet tööõnnetustest. Võrreldes 2016. aastaga kasvas tööõnnetuste arv 85 võrra ja seda peamiselt just raskete tööõnnetuste osas.\nSelle aasta esimesel poolaastal juhtus Eestis enim õnnetusi metallitööstuse valdkonnas (285). Sellele järgneb kaubandus (258), kus on varasemaga võrreldes suurim õnnetuste kasv. Järgnevad riigikaitse (251) ning puidutööstus (211). Maakondlikult oli enim tööõnnetusi Tallinnas, Harjumaal ja Võrumaal, vähim aga Hiiumaal. Välismaal juhtus enim õnnetusi Eesti töötajatega Soomes ja Rootsis.


Chanel- profiil | Nude Porn Cam\n20, Kaksikud, Unitate States, New York\nViimase sisselogimise aeg: 21.01.21 22:02:05\nKlõpsates nupul, tõstad Chanel- esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. Chanel- hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nвссякое разное) 5 fotot 5 photos\nOluline info kasutaja Chanel- kohta\nKasutaja Chanel- tööaeg\nKasutaja Chanel- amatöörvideod


Äripäev • 16 juuli 2018\nLeedus on üle 900 euro teenivate inimeste hulk kahe aastaga kasvanud kümnendiku võrra, teenistuse jätkuvat kasvu oodatakse ka edaspidi, selgus Leedu Panga hiljutisest küsitlusest.\nKüsitlusest selgus ka, et leedukad on hakanud rahaliselt rohkem kokku hoidma ja on varasemast rohkem mures toiduainete ja kommunaalteenuste hinnatõusu pärast.\n"Küsitlus peegeldab tööturu viimaseid arenguid: inimesed teenivad rohkem ja vastavalt sellele hindavad paremaks ka oma rahalist seisu. Teiseks oluliseks aspektiks on jätkuv sissetulekute kasv ja üha rohkem inimesi, kes on hakanud oma väljaminekuid planeerima," kommenteeris panga vanemökonomist Milda Seskute. Tema sõnul tõendab see, et inimesed suhtuvad oma finantsvõimekusse järjest suurema vastutustundega. Tõsi, suur huvi investeerimise ja virtuaalvaluutade vastu tekitab mõningast muret, lisas ta.\nNeid, kelle kuusissetulek oli üle 900 euro, on 33% - kaks aastat tagasi oli see veel 22%. Kaks kolmandikku küsitletutest peab oma rahalist seisu positiivseks (kaks aastat tagasi 59%). Oma finantsolukorraga kõige suurem rahulolu oli peredel, kelle kuusissetulek oli üle 900 euro (90%).\nKahe aastaga on vähenenud ka nende osakaal, kes kinnitavad, et neil pole raha toiduks ega riiete ostmiseks - toidu ostmiseks napib raha 5% (kahe aasta eest 9%), riiete ostuks 25% (29%) vastanutel. Kaks aastat tagasi oli vastanutest viiendik selliseid, kelle sissetulek jäi alla 350 euro kuus, nüüd on neid peaaegu kaks korda vähem.\nÜle kahe kolmandiku küsitlusele vastanutest märkis, et sooviks kuus kätte saada umbes 1500 eurot või enam.\nLeedu Panga tellitud küsitlus viidi läbi jaanuaris ning selles osales 1012 kodumajapidamist.


Estonian Airi reisijate arv jätkas kasvu\n9. detsember 2014 kell 7:40\nEstonian Airi lennuk.Foto: Arno Mikkor\nNovembris lendas Estonian Airiga 42 140 reisijat, mis on 12,4% rohkem kui mullu samal ajal. Möödunud aasta novembris lendas riikliku lennufirmaga 37 494 reisijat.\nEstonian Air teenindas novembris 936 lendu, mis on 19,7% rohkem võrreldes eelmise aastaga.\nOktoobris lendas Estonian Airiga 51 224 reisijat, mis on 15,3% rohkem kui mullu samal ajal. Riigifirma teenindas oktoobris 1097 lendu, mis on 22,0% rohkem võrreldes eelmise aastaga.\nSeptembris lendas 51 960 reisijat, mis on mullusest 3,7% rohkem. Siis teenindas riigifirma 1032 lendu, mis on 12,4% rohkem kui eelmisel aastal.\nAasta esimese üheteistkümne kuuga lendas Estonian Airiga 513 596 reisijat, mis on mullusega võrreldes 0,7% rohkem. Jaanuarist novembrini toimus 10 228 lendu, mis on 2,6% rohkem kui mullu samal ajal.\nEstonian Airi tänavu üheksa kuu müügitulu oli 52,2 miljonit ja kahjum 6,4 miljonit eurot, mullu samal perioodil oli ettevõtte müügitulu 55,4 ja kahjum 6 miljonit eurot.\n30. oktoober 2014 kell 9:34\nRõivas: suhtume Estonian Airi uude investorisse positiivselt\nValitsus suhtub posiitiivselt Estonian Airi uude restruktureerimiskavasse, mille järgi saaks lennukompanii enamusosanikuks Infortar, ütles peaminister Taavi Rõivas.\nHanschmidt ja Pant ostavad Estonian Airi\nEstonian Airi nõukogu kinnitas teisipäeval Euroopa Komisjonile esitatava täiendatud restruktureerimiskava, mille heakskiitmine loob eeldused Infortar Grupi kaasamiseks lennufirma enamusaktsionärina.\n29. oktoober 2014 kell 14:11\nJan Palmér: EA on raha teenimiseks liiga väike\nEstonian Air oleks kasumlik, kui lennukite arv rohkem kui kahekordistuks, leidis Estonian Airi juht Jan Palmér.\n29. oktoober 2014 kell 10:31\nHanschmidt: Estonian Airi ost on kindlasti riskantne\nInfortar Grupi üks omanikest Ain Hanschmidt ütles, et nad tahavad Estonian Airi üle võtta puhtana, senistest võlgadest vabana. "Teiste valesid otsuseid Infotar kinni maksta ei kavatse," ütles ta.


Miks Netflix Download ei tööta ja kuidas seda parandada – jp-geek.com\nMiks Netflix Download ei tööta ja kuidas seda parandada\n1 Miks Netflix Download ei tööta ja kuidas seda parandada\n1.1 Mis põhjustab probleemi?\n1.1.1 Kasutate mitte ühilduvat seadet\n1.1.2 Teie Netflixi rakendus vajab värskendust\n1.1.3 Seda konkreetset pealkirja pole allalaadimiseks saadaval\n1.1.4 Olete ületanud Netflixi allalaadimislimiidi\n1.1.5 Teie seadmel on vähe mäluruumi\n1.1.6 Rikutud Netflixi andmed\n1.2 Netflixi allalaadimisprobleemidega seotud tavalised veakoodid\n1.3 Kuidas lahendada Netflixi võrguühenduseta allalaadimise probleeme\n1.3.1 Kustutage varem alla laaditud pealkirjad\n1.3.2 Seadme voolutsükkel\n1.3.3 Värskendage või installige Netflixi rakendus uuesti\n1.3.4 Taaskäivitage modem / ruuter\nAvaldatud: 03. märtsil 2020\nLisaks puhvervabale võrgus voogesituse kogemusele võimaldab Netflix kasutajatel ka filme ja telesaateid alla laadida ning hiljem võrguühenduseta vaadata. See on mugav võimalus sellistel puhkudel nagu näiteks lennukisse sisenemine, kus te ei leia Interneti-ühendust. See mugav funktsioon võib aga osutuda pettumuseks, kui kasutajad leiavad sageli, et Netflixi allalaadimisvalik ei tööta mingil tuvastamata põhjusel. Allpool oleme välja toonud selle tõenäolised põhjused ja paar kiiret parandust, et see uuesti tööle hakkaks.\nNetflixi allalaadimisprobleemid tekivad mitmel põhjusel. Mõnikord võite leida, et konkreetse pealkirja allalaadimisvalik pole üldse saadaval. Muudel juhtudel edastab Netflix teile tõrkekoodi, mis ütleb, et klõpsates allalaadimisnupul “Selle allalaadimisega tekkis probleem” või “Allalaadimine ebaõnnestus”..\nPõhjuseid, miks te ei saa filme või telesaateid Netflixist alla laadida, võib olla mitu. Kõige tavalisemad neist on:\nKasutate mitte ühilduvat seadet\nNetflixi allalaadimisfunktsiooni kasutamiseks peate kasutama järgmist: Windows PC või tahvelarvuti, mis töötab Windows 10 versiooniga 1607 (aastapäeva värskendus) või uuem; iPhone, iPad, iPod, mis töötab iOS 9 või uuemas versioonis; Androidi telefon või tahvelarvuti operatsioonisüsteemis Android 4.4.2 või uuemas versioonis.\nTeie Netflixi rakendus vajab värskendust\nKui kasutate ühilduvat seadet, nagu eespool mainitud, on võimalik, et kasutate oma seadmes Netflixi rakenduse vanemat versiooni. Veenduge, et olete värskendanud oma Netflixi rakenduse uusima võrgus saadaoleva versioonini.\nSeda konkreetset pealkirja pole allalaadimiseks saadaval\nKui leiate, et allalaadimisnupp pole konkreetses filmis või telesaates saadaval, tähendab see lihtsalt, et Netflixil on ainult pealkirja voogesituse õigused. Seega ei saa te seda võrguühenduseta vaatamiseks alla laadida. Isegi mõned Netflixi originaalid on voogesitatavad ainult veebis, mitte võrguühenduseta.\nKui pealkiri pole teie piirkonnas saadaval, peate võib-olla ühenduse looma Netflixi VPN-iga ja muutma oma virtuaalse asukoha piirkonnaks, kus see pealkiri on saadaval.\nOlete ületanud Netflixi allalaadimislimiidi\nNetflix seab oma võrguühenduseta allalaadimise limiidi ülempiiri. Ühest seadmest saate alla laadida kuni 100 pealkirja ja harva on seda piirangut võimalik ammendada. See arv varieerub vastavalt teie liitumisplaanile ja kontole pääsemiseks kasutatavate seadmete arvule. Õnneks teavitatakse teid allalaadimiste lõppemisest seitse päeva enne aegumiskuupäeva.\nTeie seadmel on vähe mäluruumi\nTeie seadmel pole enam vaba ruumi, et alla laadida rohkem Netflixi filme või telesaateid.\nRikutud Netflixi andmed\nSamuti on võimalik, et teie Netflixi rakendus on salvestanud andmeid rikutud või vananenud.\nNetflixi allalaadimisprobleemidega seotud tavalised veakoodid\nKui võrguühenduseta allalaadimise funktsiooniga on probleeme, jookseb Netflix tavaliselt nende tavaliste ekraanil kuvatavate veakoodide juurde.\nNetflixi allalaadimiskood VC2-CV2-V6\nVea kood VC2-CV2-B23000\nVea koodid VC2-CV2-W800700005, VC2-CV2-WC0000428, DL1-W80072EFD\nNetflixi allalaadimisviga VC2-CV1-B434\nVea koodid VC2-CV1-MSL205032, VC2-W800A138F, DL1-W800706BA\nKuidas lahendada Netflixi võrguühenduseta allalaadimise probleeme\nSiin on paar parandust, mida saate proovida.\nKustutage varem alla laaditud pealkirjad\nKui veateade näitab, et olete oma võrguühenduseta allalaadimise limiidi ammendanud, saate lihtsalt vanad eemaldada ja hakata kiiresti alla laadima. Parem on eemaldada kõik varem alla laaditud pealkirjad, selle asemel, et neid ükshaaval eemaldada. Seda saate teha järgmiselt.\nPuudutage oma Netflixi rakenduses valikut Veel, minge seejärel rakenduse seadetesse ja puudutage suvandit Kustuta kõik allalaadimised..\nProovige nüüd uus pealkiri alla laadida. Kui te ei saa seda endiselt teha, toimige järgmiselt.\nKiireim ja tõhusam lahendus, mida võite proovida, on lihtsalt seadme taaskäivitamine. Kui kasutate sellist seadet nagu Amazon Firestick, eraldage see vooluvõrgust, jätke see minutiks ja ühendage siis uuesti. Nüüd käivitage Netflix ja vaadake, kas saate pealkirja nüüd alla laadida. Kui ei, proovige järgmist lahendust.\nVärskendage või installige Netflixi rakendus uuesti\nMinge oma vastavasse rakenduste poodi ja vaadake, kas teie Netflixi rakendusele on saadaval uuem versioon ja vajadusel värskendage. Teise võimalusena saate rakenduse lihtsalt kustutada ja seejärel uuesti uuesti installida. Nii saate tagada, et olete alla laadinud ja kasutanud uusimat rakenduse versiooni. Kui rakendus on värskendatud või värskelt installitud, käivitage Netflix ja vaadake, kas saate pealkirja alla laadida. Kui ikka ei saa, proovige viimast lahendust.\nTaaskäivitage modem / ruuter\nSee probleem võib tekkida ka seoses kasutatava Interneti-ühenduse probleemiga. Kui kasutate traadita ühendust WiFi-ruuteri kaudu, lülitage see täielikult sisse. Kui kasutate traadiga ühendust, tehke sama modemiga.\nMis on VoIP VPN ja miks seda vajate?


Suvemajakese ehitusest, rookatusest ja muust - Ehitusfoorum\nSuvemajakese ehitusest, rookatusest ja muust\nLiitunud: 16 Juul 2021, 22:15\nLugemata postitus Postitas rs7 » 16 Juul 2021, 23:11\nMõni aeg olen mõlgutanud mõtet, et võiks endale järve äärsele krundile väikese suvemaja/suvise külalistemaja ehitada. Väikese 4x5m. Üks 20m2 ruum ja eraldi teisi ruume ei ole vaja.\nEga sellel teemal ei olekski otselest mõtet, kui telliks kogu töö ja sellega oleks ka asi ants.\nAga tahaks ise ehitada kogu asja algusest lõpuni. Vundamendist katuseni ja akende-uste paigaldamiseni.\nTuleb ka tõdeda, et mul ei ole eelnevat ehituskogemust. Aga on mõned sõbramehed, kes on sellel alal töötavad, küll aga sisemeestena. Müüride ja katuste tegijat ma ei tunne.\nAga... Esmane ideekavand näeb välja selline, et vundamendi valaks, seinad laoks plokist, krohviks välisseinad, siseseina värvitud voodrilaud ja kuna mul järve ääres vohab pilliroog nii mis hirmus, siis prooviks eksperimendi käigus ise seda talvel lõigata ja suvel paigaldada. Rookatus on selle ehituse juures ka kõige huvitavam asi ja minu arvates sobib see ka muu kompleksiga kokku.\nSestap ka küsimus rookatuse asjatundjaile, et kuna katuse kalle peab olema 45-50 kraadi, siis see teeb katuse\nviilu kõrguseks umbkaudu 4 meetrit. kiire arvutuse kohaselt on katuse pindala umbes 60 ruutmeetrit, mis võib muutuda vastavalt sellele, kas ehitada otsad kokku või mitte. Hetkel on koos. Tundub viusaalselt ilusam.\nOlen lugenud, et katusele kulub rookahle (63 cm ümbermõõduga roogudest punt) kümme tükki ruutmeetri kohta. Roo pikkus on umbkaudu 170 cm. Kas see tähendab siis seda, et 30 cm paksuse katuse ehitamiseks on vaja ca 600 rookahlu varuda? Tundub kuidagi paljuvõitu nii pisikese maja kohta.\nMillisest plokist oleks kõige lihtsam sellist suhteliselt pisikest majakest laduda? Armeerimine on vajalik olenemata seinte suurusest? Uitmõttena oleks kena, kui seinte välised servad oleksid ümarad.\nSiia alla panen pildikese, mis mul mõttes on ja kiiruga ära visualiseerisin.\nKive veel tellitud ei ole ja labidatki ei ole maasse löödud. Hetkel ainult indeefaas ja mõtlen, et kas on üldse šanssi eksperiment edukalt sooritada.\nTänan kõikide vastuste ja nõuannete eest.\nRe: Suvemajakese ehitusest, rookatusest ja muust\nLugemata postitus Postitas keemik » 17 Juul 2021, 10:43\nTeeks pigem puitkarkassil ja postvundamendil.\nLugemata postitus Postitas aero » 17 Juul 2021, 12:29\nKui pisut norida siis teemaalgataja ei küsinud - mida või kuidas teeks kasutaja x või y. Ta küsis kommentaari oma plaanidele. Viimaste suvede kuumade ilmade peale mõeldes mina eelistaksin küll betoonplaati ja kiviseinu. Rookatus peaks päris hea soojusisolaator olema. Kui vältida ka lõuna- ja läänekaarte akendest sissepaistvat päikest, siis peaksid olema kõik eeldused, et saab suvel hakkama ilma aktiivjahutuseta. Rookatust ei oska kommenteerida aga usun, et asjatundjad ei pea paljuks isetegijale näpunäiteid jagada või mõneks nädalaks abitööliseks võtta vms.\nOptimaalne armeering tundub mõistlik. Kui soov on välisnurgad kumeraks teha siis aeroc peaks kõige töödeldavam olema ja õõnesplokk on ebamugavaim. Riskides astuda samale rehale, millest alustasin - kooskõlastades oma eskiisi (pädeva) arhitektiga on tõenäolisem, et su majake hakkab nii seest kui väljast ok ja proportsioonis välja nägema ja vähendad tuleviku heietusi stiilis (oleks pidanud ikka ...). Vähemalt tõmbid/pennid tuleks läbi möelda, et katus ei hakkaks seinu laiali lükkama.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 17 Juul 2021, 22:54\nrs7 kirjutas: ↑16 Juul 2021, 23:11 Mõni aeg olen mõlgutanud mõtet, et võiks endale järve äärsele krundile väikese suvemaja/suvise külalistemaja ehitada. Väikese 4x5m. Üks 20m2 ruum ja eraldi teisi ruume ei ole vaja. ...\nLugesin hommikul teemat ja mõtlesin, et ah, las ta olla. Nüüd õhtul uuesti pilku peale visates tekkis paar küsimust. Esimene- mille kuradi pärast on SULLE vajalik aastaringseks elamiseks mitte mõeldud ROOKATUSEGA pergalo? Kolmel suvekuul kasutamiseks panna selline raha sinna alla? Jah, ma saan aru, et külaliste majutamiseks, aga kas need külalised on väärt seda raha? Vaevalt, et sa hakkad oma külaliste käest mugavusteta majakeses ööbimise eest raha küsima ja kui hakkad, siis varsti sul ei ole enam neid külalisi ning suvemaja jääb jõude seisma. Mida see planeeritav majake sulle või/ja su perele isiklikult juurde annab? Näiteks, kui meil on maal pidu, siis ca 20 inimest majutab üheks-kaheks ööks ära küll. Kes saab vooditesse, kes toa põrandale madratsitele, keegi läheb sauna eesruumi voodile, veidi jahtunud leiliruumis on magatud, keegi on endale telgi kaasa võtnud jne. Ise olen maganud ka batuudil ja muide väga mugav. Ja mis põhimine- ei mingeid kulutusi külaliste majutamiseks. Kui kellegile külalistest need magamisvariandid ei meeldi, siis tavaliselt on kõik tulnud kohale autoga ja autoga võivad sõita ka koju oma pehmesse voodisse magama.\nTeiseks- ma saan aru, et rookatusega suvemajake sobib su järveäärsele krundile ja aknast vaadates paistab roogu ka laialt käes olema, aga kas see roog ikka on vabalt sinu lõigata? Ei taha uskuda, et see on peremeheta vara.\nLugemata postitus Postitas aero » 18 Juul 2021, 12:33\nUrmas kirjutas: ↑17 Juul 2021, 22:54 ...mille kuradi pärast ... ... kas need külalised on väärt seda raha?\nSa tahad inimeste väärtust rahasse arvutada. Oma direktori väärtuse oled juba kokku löönud? Raha on vahend, tuleb ja läheb. Inimesed, kohtumised, emotsioonid, kogemused - kogu see värk võiks rahast olulisem olla. Sa ei arva nii?\nLugemata postitus Postitas Urmas » 18 Juul 2021, 17:40\naero kirjutas: ↑18 Juul 2021, 12:33 Raha on vahend, tuleb ja läheb. Inimesed, kohtumised, emotsioonid, kogemused - kogu see värk võiks rahast olulisem olla. Sa ei arva nii?\nEi arva. Külalised tulevad ja lähevad ja selle üks-kaks ööd õige külaline kannatab ära askeetlikemates tingimustes(põrandal) magades. Mul on külaliste jaoks maja ehitusele kuluva rahaga targematki teha. Ma ei saa mingit emotsiooni ega kogemust magavast külalisest.\nLugemata postitus Postitas rs7 » 19 Juul 2021, 14:12\nOh jummel... Esiteks tänan kõiki vastuste eest, aga kommenteerin kõigepealt Urmase postitust.\nKulla Urmas, ära Sina küll minu raha loe. Las see otsus, kas vajaminev rahasumma on minu jaoks palju või vähe, jääb minu otsustada. Kas ma olen selle jaoks pikalt raha kõrvale pannud või on see mul tagataskust võtta jääbki sinu eest saladuseks. Tahan ja ehitan. Kui majake peaks valmis saama, kas üht või teistpidi, ja ma olen sellega rahul, siis ehitan kasvõi kolm. Mõtle kuitore! Kui kallid kauged sugulased ja sõbrad tulevad külla mitte ainult päevaks joomapeole kus keegi kukub ja ärkab seal, kus jalg enam ei kanna, vaid kõigil on mitte ainult oma koiku, vaid lausa oma maja! Seda juba saia peale ei määri. Ja üleüldse tunnen ma asjade omamisest rõõmu ainult jagades neid lähedaste inimestega. Ja kui minu majake ei ole hõivatud külalistega, siis saame soojadel suveõhtutel seda oma kalli kaasaga kasutada nii nagu me tahame. Vot nii, kallis Urmas - selle kuradi pärast. Loodan, et vastus ammendas ja ei pea sinu poolt enam kahtlasevõitu finantsnõustamist kuulama.\nLoodan ka, et sa liigselt teiste inimeste rahakasutamise pärast pead valutades und ei kaotaks, aga lisan siia veel ühe müsteeriumi Sulle. Paar aastat tagasi lasin endale kasvuhoone paigaldada. Kindlasti, Sa, Urmas, oskaksid täpse rahasumma kiiresti peast arvutades Maxima letihinnaga tomatitesse arvutada ja mitusada kilo saaks selle eest Kreeka, Hispaania või Intsu Talu tomateid. Või hoopis võiks arvutada juba tonnides?? Vot see jääbki Sulle nüüd mõtlemiseks ja mõistatamiseks. Ka see, mitu autot mul kodus on või käin ma tööl ja poes jalgsi või jalgrattaga ei ole ka teps mitte sinu asi, kuigi võid ka selle üle õhtuti mõelda.\nMis puutub nüüd pisut ka teema sisusse, siis minu krunt jookseb vee piirini. Vesi on juba riigimaa. Kas mul on õigus sealt lõigata või ei ole, ma jään vastuse ausalt öeldes võlgu. Oleme naabrimehega järve äärt kinnikasvava vaate puhastamiseks kohati aasta-paari tagant lõiganud ja koos võsa lõikamisega oleme ka pilliroo maha võtnud. Pilliroog on aga selline tegelane, et talvel lõigates on jaanipäevaks juba padrik ja ei olegi aru saada, kas on lõigatud või mitte. Siiani ei ole keegi märkuseid teinud ja kas ma panen lõigatud võsa ja pilliroo hunnikus põlema või köidan selle vihku ja panen katusele, ei tohiks normaalses ühiskonnas olla mingi takistus.\nAga rohkem veel tahan tänada neid sõbralikke ja sisu puudutavaid vastuseid ja soovitusi\nMis puutub puitkarkassi või kivimüüri, siis mulle tundub, et soonega kiviplokist on mul lihtsam saada sirget ja kandvat seina. Lisaks sellele tahaks küsida, et millised need plokid on, mis ei vaja lisasoojustust ja millised vajavad? Olen kuulnud, et mõned plokid on niisama hästi kui valmis karkass, mis vajab vaid sise- ja välisviimistlust. Lisaks sellele on kiviseinad kuumal päeval pisut jahedamad, nagu aerogi mainis. Jahedamal aastal on võib-olla vaja ka lisakütet. Ei plaani majja tulekollet, kütaks siis ajutiselt elektriga, kui vaja.\nSee eskiis on esialgne mõtte visualiseerimine ja proportsioonid ja üldine välimus on alles kujundamisel.\nKui vaadata traditsioonilisi rookatusega maju, siis need kipuvad olema tänapäeva mõttes kentsakalt ebaproportsionaalsed just tänu oma terava katusekalde tõttu. Kui kasvõi mõelda Eesti traditsioonilise rehielamu peale, siis tavalist kasvu mees läheb maja räästa alt kummardades läbi, aga harja kõrgus seinast on viis meetrit. Kui sellisele katusele panna peale plekk, siis näeb tõesti kummaline välja, kui aga roog, siis on silm harjunud selliste proportsioonidega.\nAga tahaks siia teemasse tuua sisse ka uue mõõtme, mida ma mõtlesin pealkirjas ...."ja muust" all.\nIsetegemise lust ja õppimine on ajendanud mind vaatama igasuguseid ebastandardseid lahendusi. Vaadates neid aiamaju, mida pakuvad enamus moodulmajade tootjaid, on isu selliste lahenduste vastu kadunud. jutt on siis nendest 28-44mm seina paksusega majakestest.\nOlles siin-seal ilmamuna peal ringi käinud, on mulle väga sümpaatseks saanud igasugused "huvitavad" lahendused. Traditsiooniline arhitektuur ja ehitamine materjalidest, mis on saadaval sealt samast maja ümbert või selle ligidalt. Rannikul on kasutusel olnud juba aastatuhandeid pilliroog. Seda nii Eestis kui Britannia saarel kui ka Prantsusmaal ja ilmselt mujalgi Euroopas. Sisemaal on metsamaterjal olnud see põhiline, millest on tehtud nii seinad kui ka katus. Ja loomulikult põllukivi.\nJust Briti saare rannikul ja Prantsusmaa Normandia piirkonna taluarhetektuur on minu arvates visuaalselt väga kena oma romantilise-arhailise piparkoogimajakese väljanägemisega. Seda võib siis ka arvata, plaanitava maja inspiratsiooniallikaks. Üldiselt on tegemist kiviseintega, millele on kantud valge lubjakrohv või midagi taolist ja katusel on pilliroog igasuguste huvitavate vormide ja mustritega paigaldatud.\nRääkides käepärastest materjalidest, siis metsa mul ei ole - võib-olla vaataksin siis asja läbi selle prisma.\nKüll aga on mul karjamaa, mida enam ei karjatata ja seepärast ongi pilliroog võtnud järve kaldal võimust.\nIgal aastal kutsun ma kohaliku farmipidaja, kes niidab maa ära ja keerab selle rulli ja viib oma loomadele.\nKord Hispaanias juhtusin nägema maja, mis oli ehitatud puitkarkassi peale ja karkassi vahele täiteks oli jutu järgi laotud tihedad heinapakid. Sellele oli krohv peale tõmmatud ja mis seal salata- maja nägi väga lahe välja. See oli siis elumaja. Hiljem uurides selle kohta olen leidnud, et Californias ja mujal, kus on üldiselt väga kuiv kliima, see ei olegi nii ennekuulmatu meetod, aga siiski haruldane. Eestis pole sellist asja veel kuulnud ega näinud, et maja tagant ära niidetud heinast maja ehitatakse. Aga meitel on ka kasutusel pilliroomatid, mille peale kantakse fassaadikrohv ja mis toimivad ühtlasi ka soojapidava välisfasaadi materjalina.\nÜhesõnaga - siin teemas võib igasuguste materjalide ja ebastandardsete lahenduste pakkumisega vabalt välja tulla. Lasta natuke fantaasial lennata - see on see, mis mind selle majakese juures ka köidab. Murukatus, põllukivist vundamendid, rookatustest ja -mattidest ja nii edasi.\nLugemata postitus Postitas Prill » 19 Juul 2021, 15:59\nVäga lahe teema, hea jälgida kui kellegi on rikkumata visiooni ja energiat selliste projektidega tegeleda.\nPaar asja mida tasuks hoolikalt läbi mõelda. Esiteks kas kindlasti on tegu suvemajaga ja tulevikus ei teki tahtmist aastaringi kasutatavaks teha - kui on kasvõi pisuke mõte, et võiks külmemal ajal ka kasutatav olla, on tark soojustuse ja avatäidete (aknad-uksed) osas sellega kohe arvestada.\nTeine aspekt tuleneb esimesest, kui plaan ainult pisike suvemaja, kas on seda mõtet teha nö kivimajana, mida paljud isegi pärismajaks peavad ebamõistlikuks kulutuseks.\nÜks variant oleks sihtida kohe seda öko värki, teha näiteks rookatusega põhumaja, see on sarnane Teie kirjeldatule, ainult mitte heinapakkidest vaid põhupakkidest ja neid peaks ka Eestis olema tehtud ja internetis info leitav. Põhumaja on vist kandekonstruktsioonilt puitkarkassmaja, kus karkassivahed on täidetud põhupakkidega, mis on terasvõrgu ja krohviga kaetud näriliste ja välismõjutuste eest ehk näeb välja nagu kivimaja Meenub, et kuskilt lugenud, et seest savikrohviga tehtud põhumaja kliima pidi samuti hea olema, st hea niiskusrežiim, hoiab suvel jahe ja talvel soe.\nRookatusega katsetamine on tänapäeval lihtne, sest enamus hoonete katuseid kaetakse katuse aluskattega, mis tagab sademete kindluse, kas katusekatteks on plekk, kivi, sindel või roog on juba esteetika küsimus. Isegi kui isetehtud rookatus ei tule veekindel, ei oleks see probleem ja roo puhul saaks keskenduda rohkem väljanägemisele nö butafooria. Samas rookatuse puhul ei saa päris mütsiga lööma minna, rookatus peaks ka tuultele-tormidele vastu pidama ja õige kinnitustehnoloogia on oluline.\nRoogu vist lõigatakse talvel, siis pidavat maa kandma ehk jääpeal seda tööd parem teha kui m.nadeni mudas.\nArhitekti kaasmine on tungivalt soovitav, kui vähegi suuremat (nii raha, kui töö mõttes) ja ehitusvõhikuna projekti ette võtta.\nPaha mõte ei oleks oma ehitusoskusi ja mõtteid proovile panna mõne väiksema ehitise peal, näiteks kui on plaan kuur, varjualune, lehtla vm rajada võiks sellest alustada, saaks nö kätt proovida ja miks mitte seda rookatuse teemat ka proovida.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 19 Juul 2021, 22:17\nrs7 kirjutas: ↑19 Juul 2021, 14:12 Mis puutub nüüd pisut ka teema sisusse, siis minu krunt jookseb vee piirini. Vesi on juba riigimaa. Kas mul on õigus sealt lõigata või ei ole, ma jään vastuse ausalt öeldes võlgu. Oleme naabrimehega järve äärt kinnikasvava vaate puhastamiseks kohati aasta-paari tagant lõiganud ja koos võsa lõikamisega oleme ka pilliroo maha võtnud. Pilliroog on aga selline tegelane, et talvel lõigates on jaanipäevaks juba padrik ja ei olegi aru saada, kas on lõigatud või mitte. Siiani ei ole keegi märkuseid teinud ja kas ma panen lõigatud võsa ja pilliroo hunnikus põlema või köidan selle vihku ja panen katusele, ei tohiks normaalses ühiskonnas olla mingi takistus.\nSul on natuke vale arusaamine sellest, et sinu krunt on sinu oma ja võid teha mida tahad. Ega ikka ei ole küll. See "sinu krunt" on samuti riigi oma ja lisaks maksad selle eest riigile renti maamaksu näol. Ise tavaliselt enne tegutsemist nuhin välja tegevuse seaduslikkuse, nonii igaks juhuks. Sinu ja su naabrimehe tegevus peaks käima Looduskaitseseaduse alla.\nrs7 kirjutas: ↑19 Juul 2021, 14:12 Mis puutub puitkarkassi või kivimüüri, siis mulle tundub, et soonega kiviplokist on mul lihtsam saada sirget ja kandvat seina.\nSirgeid prusse kasutades ise küll ei suudaks saada kõverat seina.\nLugemata postitus Postitas suvaline » 20 Juul 2021, 08:54\nvalla ministritega tuleb soojad suhted hoida. Ise olen saanud emailitsi loa looduskaitsealusest pargist ära koristada tormiga murdunud oksad kütteks, oluline et visuaalne pool korralik oleks. Tüved lähevad vallasantidele kütteks.\nVaevalt et ühe onnikese katusele mõeldud pilliroo pärast KOV nutma hakkaks ja veekogu tervisele mõeldes peaks iga KOV rõõmus olema, kui "huvitatud osapool" oma raha eest pilliroo ära koristab (seda mitte ärilisel eesmärgil).\nrs7, tehke kohe törts tõsisem hoone. Varsti soovite ka märtsis ja novembris naisega hõõgveini järve ääres nautida. Omad kogemused oma maakoduga. Muretsege või laske teha projekt, kus saate ise iga sõlme ise välja ehitada, sest ilma ehitusinseneri hariduseta tundub see olevat hetkel "kahe pulga risti panek ja keskele teeme lõkke".\nLugemata postitus Postitas pikk88 » 21 Juul 2021, 09:42\nrs7 kirjutas: ↑19 Juul 2021, 14:12 Ühesõnaga - siin teemas võib igasuguste materjalide ja ebastandardsete lahenduste pakkumisega vabalt välja tulla. Lasta natuke fantaasial lennata - see on see, mis mind selle majakese juures ka köidab. Murukatus, põllukivist vundamendid, rookatustest ja -mattidest ja nii edasi.\nMõned aastad tagasi, kui alustasin oma maja planeerimisega, olin veendunud, et katus tuleb mättast/murust. Hea ja odav materjal. Võta koori ainult hoone kõrvalt üles ja pane paika. Aluskatuse tegemine käib ka lihtsalt. Kaks kihti tõrvapappi ning mummukile, et pinnas paremini paigal püsiks. Ühe katuse ehitasin ka valmis, kuid praeguseks olen meelt muutnud. Seda katust vaja pidevalt hooldada ning kuna ma olen loomult laisk inimene, kes ei viitsi pidevalt katust kasta ja rohida siis hetkel vaatan ühemõtteliselt kivikatuse suunas. Lisaks sellele vaja mätaskatusel ka neid puidust tugesid pidevalt tõrvata ja jälgida, et need mädanema ei hakkaks. Katus pidi muidu vastu pidama päris kaua. Kui õigesti mäletan siis suurusjärku 30 aastat ennem, kui kapitaalsemat remonti tarvis ette võtta. Reaalsus on see, et hetkeseisu järgi on aega nii vähe, et sellel suvel ei jõua isegi mitte nii kaugele, et osta vahendajalt paarkümmend ruutmeetrit uut mätast ning seda koos niisutussüsteemiga katusele paigaldada. Niisutamiseks oleks lihtne kastmisvoolik millele naelaga augud sisse pekstud. Nii too katus aianurgas hetkel kasvab. Samas on reaalsus see, et kui hoolduse vahega liiga pikale minna ja õige aeg käest lasta siis mädanevad küljelauad lihtsalt läbi ning kogu krempel vajub lihtsalt laiali.\nÜks pilt ka lõpptulemusest.\nLugemata postitus Postitas aero » 21 Juul 2021, 14:35\nUrmas kirjutas: ↑19 Juul 2021, 22:17\nrs7 kirjutas: ↑19 Juul 2021, 14:12 ...kas ma panen lõigatud võsa ja pilliroo hunnikus põlema või köidan selle vihku ja panen katusele, ei tohiks normaalses ühiskonnas olla mingi takistus.\nSul on natuke vale arusaamine sellest, et sinu krunt on sinu oma ja võid teha mida tahad. Ega ikka ei ole küll. See "sinu krunt" on samuti riigi oma ja lisaks maksad selle eest riigile renti maamaksu näol. Ise tavaliselt enne tegutsemist nuhin välja tegevuse seaduslikkuse\nKui finantsnõuannet ei vajata, siis tasub katsetada juriidikaga.\nrs7 kirjutas: ↑19 Juul 2021, 14:12\nUrmas kirjutas: ↑19 Juul 2021, 22:17 Mis puutub puitkarkassi või kivimüüri, siis mulle tundub, et soonega kiviplokist on mul lihtsam saada sirget ja kandvat seina.\nProfid mõõtsid-valasid vundamenditaldmiku. Nende ülemused, omaniku järelevalve ja tellija - kõik olid rahul kuni tuli müürimees ja näitas kuidas esimene plokirida kipub ühest nurgast üle taldmiku serva. Ladumine oli täpne. Soonega plokk peaks lihtsam ja kiirem olema vist küll. Ma olen endale ladunud vaid sooneta plokki ja tellist. Kui eesmärgiks on arhailine stiil, siis väikesed seinakõverused käivad asja juurde ja siledat plokki ei ole vaja välistada.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 21 Juul 2021, 18:20\naero kirjutas: ↑21 Juul 2021, 14:35 Kui finantsnõuannet ei vajata, siis tasub katsetada juriidikaga.\nKuna veekogude kallasrada on vaba, siis võib mõni roheline seal kolada ja avastada, et lendorav on pardipessa endale elamise teinud, teavitab sellest keskkonnaametit, et nii lolli lendoravat ei leidu tervel planeedil Maa ja see loll lendorav tuleb kaitse alla võtta ning tagatipuks keelatakse ka inimestel 2km raadiuses elamine.


Raamatupidamiskursus koos juhendatud praktikaga - Reiting\nRaamatupidamise juhendatud praktika teemad:\nKoolitus toimub enamasti 2-3 korda nädalas. Õppe esimene osa (10 õppepäeva) toimub mai-juuni ning teine osa (20 õppepäeva) august-september. Täpsem info tunniplaani kohta koolitus@reiting.ee\nKestvus: 220 tundi\nSisaldab: 80 tundi auditoorset, 100 tundi praktikat õppekeskkonnas ja 40 tundi iseseisvat tööd\nHind: 1530.00 € + km\nTeavitame, et seoses Vabariigi Valitsuse kehtestatud koroonaviiruse leviku tõkestamise piirangutega (www.kriis.ee), on peatatud gruppidele silmast-silma läbiviidavad koolitused kuni 16. maini. Individuaalsete teenuste osutamine silmast-silma on lubatud alates 3. maist.\nMeeli Vaikjärvel on üle seitsme aasta töökogemust EAS-is alustavate ettevõtete nõustamisel ja äriplaanide hindamisel. Viimased... Loe veel\nMeeli Vaikjärvel on üle seitsme aasta töökogemust EAS-is alustavate ettevõtete nõustamisel ja äriplaanide hindamisel. Viimased aastad on ta tegelenud täiskasvanute koolitamisega (Täiskasvanute koolitaja, tase 5).\nMeeli on omandanud kõrghariduse Tallinna Tehnikaülikoolis programmeerijana, magistrikraadid Tallinna Ülikoolis organisatsioonikäitumise erialal ning Tartu Ülikoolis religiooniuuringute erialal. Enne konsultandi- ja koolitajatööd töötanud mitmete ettevõtete pearaamatupidajana.\n1530 € + km\nTunnen, et minu jaoks oli koolitus ainuõige otsus. Ma olen enam kui rahul! Õppimise protsess on olnud rahuldust ja enesekindlust andev. Mulle meeldisid praktilised õppepäevad. Need elavdasid ja sundisid aju tööle. Hästi jäid meelde loenguteemad, mida seletati lahti näiteid juurde tuues. Üks kasulikumaid leonguid oli eesti keel, kus kirjtuasime CV, kaaskirja ja motivatsioonikirja. Tagantjärgi ei imesta, miks paljud ettevõtted mulle ei vastanud. Minu CV polnud koostatud vastavalt nõuetele. Kasulikud olid ka arvutitunnid, sest nüüdisajal pole arvutialaseid teadmisi kunagi vähe.


TÕESTATUD: PENSIONILE MINEK KAHJUSTAB TEIE TERVIST - TERVIS / HEAOLU - 2021\nTõestatud: pensionile minek kahjustab teie tervist\nUnistus pensionileminekust võib enamikule inimestele tunduda uskumatu, samas kui teised lihtsalt ei suuda seista mõttega, et neil pole midagi teha. Kes teab, sellel teisel rühmal on õigus, vähemalt see tõestab eelmisel nädalal avaldatud uuring.\nLondoni majandusinstituudi (IEA) andmetel põhjustab pensionilejäämine keskmise aja jooksul ja pikemas perspektiivis "drastilisi terviselangusi". Uuringu kohaselt peaksid inimesed töötama kauem kui tervislikel põhjustel, välja arvatud rahandus.\nUuring tehti koos Age Endeavor Fellowshipiga, keskendudes Suurbritannia majandustegevuse, tervise ja rahvatervise poliitika vahelistele suhetele. Teadlased võrdlesid pensionäridelt saadud teavet inimestega, kes otsustasid isegi pärast minimaalset pensioniiga jätkata töötamist.\nTulemused on hämmastavad: varsti pärast pensionile jäämist võib täheldada mõnevõrra tervise paranemist, kuid pikemas perspektiivis tähendab pensionile jäämine inimeste arvu märkimisväärset langust.\nLisaks võib pensionilejäämine suurendada inimeste depressiooni väljakujunemise võimalusi kuni 40% ja suurendada füüsiliste haiguste võimalust kuni 60%, seades ohtu füüsilise ja vaimse tervise.\nIEA direktor Philip Booth: "Tugevam töötamine pole mitte ainult majanduslik vajadus, vaid aitab ka inimestel tervislikumalt elada." Age Endeavori sõpruskonna president Edward Datnow lisab: "Tulevikus ei tohiks olla" tavalist "pensioniiga."\nBBC andmetel plaanib Suurbritannia valitsus juba tõsta minimaalset pensioniiga, mis on meeste jaoks seatud 65 ja naiste puhul 60 eluaastale. Liikumine on juba aset leidnud Prantsusmaal, järk-järgult suurenedes, mis peaks eeldatavasti saavutama eesmärgi 2018. aastaks.\nWii UVideosalvestusKunst / kultuurJet pakkHalloweenTervis / heaolu