Juuli jutud. Päiksekiir me toas. - Juuli - Fitlap.ee\nJuuli jutud. Päiksekiir me toas.\nPole siin ammu endast märku andnud, isegi blogide lugemine on olnud lünklik, rääkimata sõna sekka ütlemisest. Sellel oli ka oma põhjus ja seekord väga meeldiv põhjus. Nimelt sõitsid kuu alguses meie tütar ja väimees kaheks nädalaks ära ja lapselapsed jäid vanavanemate hoolde. Neil on vedanud, sest olemas täis komplekt vanavanemaid. Noormees on juba suur – neljateistaastane, tema saab oma eluga ise hakkama. Suurema aja oli ta teise vanaema-vanaisa juures, ainult vahel tuli peale kooli meile sööma ja lihtsalt juttu ajama. Küll aga oli palju tegemist viimast aastat lasteaias käiva neiuga, kes Amburina ei püsi ka pudelis mitte. Tema ongi meie väike päikesekiir ja mingit kaamost siin ei saanud tekkida.\nEsimene asi, mis paika sai pandud, oli nn. ajagraafik – mis kell, kus, mis üritus ja kes viib ja kes toob, mis kaasa, mis selga jne. Lisaks veel eelkool ja trennid. Eks need noored emmed teavad, kuidas need asjad käivad. Vanainimesel tundus sellest läbinärimine esialgu ilmvõimatu ülesandena. Aga tegelikult meeskonnatööna saime selle kõigega ilusasti hakkama. Lõpus küll hakkas igatsus vanemate järele last vaevama, siis tuli suur vend jälle appi, tehti kahekesi möllu ja nii see emme häda jälle peletatud sai. Igal juhul tore aeg oli meil aga siit tegin ka järelduse, millist pingutust nõuab noortel perega inimestel FitLapi kava jälgimine. Isegi minul, kodusel inimesel, kippus asi kohati käest ära minema. Siin küll kokkuklapitatud kavajärgne toit, kus šnitsliks seafilee asemel kalkunifilee, aga kõik õige kaalus.\nPüüdsin küll ikka kava jälgida, aga kõige tähtsam minu jaoks on kindel päevarežiim ja söögiaegadest kinnipidamine. Aga kui sul on nii palju kohustusi, siis on ilmvõimatu seda täita. Ma ei tea, kuidas Teiega on, minul on küll nii, et kui õigel kellaajal süüa ei saa, siis hiljem justkui ei saagi kõht enam täis ja jama majas. No siis veel see päkapikuaeg, ikka midagi magusat liigub, kasvõi näiteks piparkooke ja kuidas sa siis ei võta ampsu vastu, kui väike käeke selle sulle suhu pistab. Nii et tublid emad, kes siin enda kaaluprobleemi ja ka perega hakkama saavad, väärivad igati tähelepanu ja kiitust. Nii et kõik peegli ette ja ennast kiitma. Mina seda täna teha ei saa, sest vaatamata püüdlustele tubli olla, on asi käest ära läinud ja viimase kahe nädalaga kaal pisut tõusnud. Nüüd, kui tavarutiin taastunud, peab analüüsima, mis valesti on läinud ja siis nagu öeldakse, et mis kehvasti, see uuesti. Ennelõunal tegin õues pikema jalutuskäigu, lumi maas, ilm super.\nTäna sai siis ka minu mõõt täis sellest kiusavast rohelisest kastist, mis meid siin taas “lõbustamas” käis. Esitasin Heikile appipalve ja sain vastuseks vabandused ja info, et probleemiga tegeletakse. Hetkel tundub, et meid on “päästetud”, või siis pole, eks hiljem paistab.\nOlgem siis ikka rõõmsad!\nLõpusirgel, kas tõesti ! 5. Magusaisust või …isutusest.\nTere! Pean tunnistama, et olen olnud kogu elu maiasmokk, mõned aastad tagasi polnud mingi probleem suur jäätis või siis mõru […]\nJuuli jutud. Märgatud. Epiloog.\nIse küsin, ise vastan. Istusin siin oma opiootuses ja maadlesin oma imeliku kurguhädaga, mis kiusas just öösiti ja hommikuti ja […]


Emapalgast ja emapuhkusest Inglismaal – Elu on seiklus … Anna võimalus enda omale !\njuuli 8, 2017 by Kersti\nEmapalgast ja emapuhkusest Inglismaal\nKui nii mõnigi kord olen tuttavate/sõpradega vesteldes pidanud tunnistama, et jah elu Inglismaal on hetkel parem elust kodumaal (arvestades eelkõige palkade ja igapäeva tarbeesemete hindade suhet), siis on üks valdkond, kus Eesti pika puuga ära teeb. Ja see on nimelt lapse sünniga seonduv riiklik (pikaajaline)toetus. Kirjutangi sellest süsteemist nii, nagu ise olen siiani aru saanud ja oma personalijuhiga rääkinud.\nAlustame sellest, et Eestis on meil dekreet ehk ema võib rahulikult viimased kuud jõudsalt kasvava beebikõhuga kodus olla. Lisaks võimaldatakse kodust olemist suurema finantsilise muretsemiseta kuni lapse 1.5 aastaseks saamiseni. Sealt edasi võid olla kodus kuni lapse kolmeseks saamiseni teades, et tööandja peab sulle naastes positsiooni tagama. Ja kui ei taga, saad koondamise ja sellega seotud hüvitised. Kui Eestis maksab emapalka riik ning see on sõltuvuses sinu eelmise aasta palganumbriga, siis Inglismaal maksab emapalka tööandja ning on erinevaid võimalusi, kuidas, kui palju ja kui kaua seda sulle makstakse. Paljuski oleneb see konkreetsest tööandjast ja kuidas tema hüvitiste pakett välja näeb. Ehk loogish, et ükski tööandja ülemäära helde siin ole. Riiklikul tasandil on siiski paika pandud miinimum, mida tulevasele emale võimaldama peab. Samas ma saan aru, et siin ei ole iibega mingeid probleeme ja kui siin oleks sarnane süsteem Eestile, siis oleks kindlasti palju rohkem neid inimesi, kes seda kuritarvitama hakkaks.\nSiit tuleb ka esimene suur erinevus kahe riigi vahel – nimelt saab Inglismaal ema kodus olla maksimaalselt üks aasta, mis ajani peab tööandja talle positsiooni tagama. Seda aastat loetakse hetkest, mil sa koju jääd mitte hetkest kui laps sünnib. Seega pole siis ime, et naised suurte kõhtudega veel paar nädalat enne sünnitustähtaega tööl käivad (nagu minuga juhtus). Kusjuures, kui sa naased tagasi 6 või oli see 9 kuu pärast, peavad nad sulle su vana positsiooni tagama. Edasi võivad nad pakkuda ükskõik millist samaväärilist kohta firmasiseselt. Kui sa otsustad pärast aastast eemalolekut tööle mitte naaseda, oled pm töötu. Kusjuures ei ole sa koondatud, vaid loetakse seda kui vabatahtlikku töölt lahkumist. Teiseks on suur suur erinevus rahasummas. Miinimum programm näeb ette, et esimesed 6 nädalat saad sa 90% oma tavapärasest palgast; järgmised 33 nädalat ehk kuni 9. kuuni kodus olemist laekub sulle £140.98 või 90% sinu palgast ühe nädala kohta, kumb iganes on madalam summa; ning viimased kolm kuud elad õhust ja armastusest 🙂 Räägin siinkohal summadest enne maksude maha arvestamist. Pole siis ime, et kui lapseootele jäädakse, pannakse kohe rõhku ka säästude kogumisele, et ema maksimaalselt kaua kodus olla saaks. Nagu tegime meiegi.\nLapsetoetuse kohapealt on ka siin kindel summa fikseeritud ehk £20.70 nädalas seega ühes kuus £82.80. Eestis on minuteada need summad suuremad, eriti just nüüd kehtima hakanud lisatoetust arvestades kui on peres 3 või enam last. Minuteada ei olene siinmail toetuse summa laste arvust. Ja ausalt, raha pärast ei ole ma kunagi lapsi tahtnud. Samas on üleüldine sotsiaalne tugivõrgustik siinmaal rohkem ja paremini reguleeritud. Just mis puudutab erinevaid (töötu) toetusi ja üksikvanema toetamist. Ausalt, ei ole ma sellesse teemasse väga süvenenud, sest endal ei ole vaja olnud mingeid toetusi küsida. Niipalju kui natuke uurisin, et kas seoses lapse sünniga me mingit maksukergendust või lisatoetust saame, siis on meie leibkond liiga kõrgepalgaline, et luksust lubada 🙂\nPõhjus, miks ma sellest kirjutan, on väga lihtne – mind on umbes kuu aega tööandja poolt pommitatud küsimustega, millal ma naasen ja kas ma naasen täiskohaga. Eks teatakse ju, et varsti lõpeb ka minu emapalk ning nagu ma aru olen saanud, siis üldjuhul ei jää briti emad aastaks koju ehk ma olen niigi kohalike mõistes juba kaua kodus istunud (üle kaheksa kuu). Samas on ka argielu oma reaalsusega sisse lennanud ja suure tõenäosusega ma päris aastat kodus olla ei saa, puht finantsilistel kaalutlustel. Kuigi tahaks. Tegelikult, tahaks veelgi kauem kodus olla, sest ma ei kujuta ette, et ma pean Noorhärra nüüd kellegi hoolde jätma ja ise tööle minema. Õnneks, niipalju on meil hetkel asjad aetud, et hoidjakoht on talle olemas ja vajadusel saab ta seal käia viis päeva nädalas. Nüüd oleneb tegelikult kõik sellest, millise koormusega mina otsustan tööle naasta. Ehk ühelt poolt tahaks osakoormusega töötada, et laps ikkagi õnnelikku lapsepõlve saaks nautida ja rohkem koduses keskkonnas olla. Kuid teisalt on meil oma tulevikuplaanid ja eesmärgid, mis vajad suurema summa koguma hakkamist. Seega tekibki küsimus lapse heaolu praegu vs pere heaolu tulevikus :S\nMis puutub lapsehoidjasse, siis siin on hästi levinud nö. erahoidjad, kes hoiavad lapsi oma kodus. Vist on võimalik nad panna ka riiklikku lasteaeda nii noorelt, kuid minu jaoks tundub selline variant EI – just seetõttu, et nii pisike peaks saama ikkagi võimalikult palju individuaalset tähelepanu. Üldjuhul elavad nad eramajas, kus on pisike aed (ehk lapsed saavad natuke õues ringi paterdada kui tahavad) ning kas terve esimene korrus või mingi osa sellest tehtud lastele sobilikuks. Sellised hoidjad on nö. ametlikud hoidjad, ehk sa saad vajadusel nende tausta kontrollida ning samuti on neil kohustus ernevaid norme täita. Ja neid norme on päris palju. Meie hoidja elab meist 5 minuti jalutuskäigu kaugusel ehk väga lähedal. Päev tema juures hakkab maksma £35 (avatud on ta 7:30-18:30) ning kuigi on ta kehtestanud ka tunni hinna (£3.50), siis tegelikult erilist hinnavahet ei ole, kui laps käib terve pika päeva. Sest kuigi ta on avatud 11 tundi, siis ikkagi tahab ta, et sa määraksid ära kindla ajavahemiku, mil laps on kohal, sest kui sa nt jääd hiljaks tema järeletulemisel, on tal õigus iga hilinenud 15 minuti eest sinult lisatasu küsida. Teades, milline on minu töö ja tööandja iseloom, on mul edal mõistlikum jätta vabadus, millal Noorhärrale järgi lähen. Plaan on ikkagi ta poole 5st hiljemalt koju tuua. Päevaraha sisaldab hommiku – ja õhtusööki ning kahte näksi, lõunasöögi peab ise kaasa andma (üldjuhul midagi lihtsat ja kergesti antavat). Lisaks on tal olemas spets söögitoolid, nõud lastele jne. Ise tuleb meil kohapeale osta veel mähkmed, niisked salvakad ja piim kui ta midagi spetsiifilist tarbib. Ning muidugi tavapärane riiete tagavara. Mis mulle meeldib, ja mida ka esimesel külastusel uurisin, on see et hoidja ikkagi käib lastega ka väljas jalutamas. Kindlasti ei juhtu seda igapäev, olenevalt ilmast ja laste arvust, kuid mulle sobib, et ta ikkagi käib kas erinevatel kohalikel mänguväljakutel või kanali ääres jalutamas või teeb pisikese poeretke. Ehk kuigi mulle ei meeldi see mõte, et ma pean tööle naasema ja veel rohkem ei meeldi see mõte, et Noorhärra saab palju rohkem aega veetma kellegi võõraga, siis ometi on mul natuke kergendus hinges, et saime talle hoidjakoha. Loodetavasti hakkab meil ka koostöö ilusti sujuma.\n← Teine nädal tervislikumalt\nPühapäevane väljasõit meie pere moodi →\nOne thought on “Emapalgast ja emapuhkusest Inglismaal”\nPingback: Naastes tagasi töömaailma – Elu on seiklus … Anna võimalus enda omale !


Soome ajakirjanik, kes paljastas Kremli trollid ning hirmutas president Trumpi - Eesti Päevaleht\nSoome ajakirjanik, kes paljastas Kremli trollid ning hirmutas president Trumpi\nJessikka Aro on viimastel aastatel uurinud lähemalt Vene infosõja seoseid parempoolsete Põlissoomlastega, kelle retoorikas, narratiivides, aga ka lihtsalt veebivoos on ta täheldanud samu mustreid.\n„Ma olen terve elu olnud netinohik. Internet on olnud nagu salapärane maa, mida paljastada,” kirjeldas Aro oma jõudmist just netitrollide teemani 2014. aastal, kui ta neist esimest korda kirjutas. Toona käis ta Vene ajakirjanikelt kuuldud vihjete peale Peterburis Savuškini tänaval otsimas kinnitust infole, et seal tegutseb trollifarm.\nPäevi istus ta tänavanurgal, õppides pähe vahetuste kellaajad, püüdes kommentaare hommikul tööle suunduvatelt inimkogudelt, kes hilisõhtul jälle majast välja jalutasid. Aro peab praeguseni oma esimese loo avaldamist pooljuhuseks – tal oli õnne, kui üks turvamehi palus ajakirjanikel lahkuda, sest „keskvalitsuse hoonet” ei tohtivat filmida. Ametlikult oli asutus äriettevõte, selle juht Jevgeni Prigožin on seotud Putiniga ja teda on nimetatud suisa Kremli kokaks. Nimelt on Prigožini toitlustusettevõte Concord seotud miljarditesse dollaritesse ulatuvate toitlustushangetega, serveerides pelmeene ja borši Venemaa riigiasutustele.\nPrigožin laiendas oma portfelli 2013. aastal, kui lõi Peterburi äärelinna Internetiuuringute Ameti (Агентство Интернет-исследований). Aro jõudis sinna aastakese hiljem. Nüüdseks on tõestatud, et USA 2016. aasta presidendivalimisi puudutav mõjutustegevus pärines samast paigast. Vaenu õhutamine, ühiskonnas lõhede tekitamine, tuhandete libakontode ja -profiilide loomine ning haldamine – see on vaid osa Olgino trollide tööst.


Kus on Dahlaki saarestik? - 2022\nKus on Dahlaki saarestik?\nDahlaki saarestik on saarte rühm, mis asub Punases meres, Massawa lähedal Eritreas. Sellel on kaks suurt saart ja 24 väikest saart. Dahlaki saarestik on tuntud populaarse pärlipüügi tõttu väga populaarne. Rooma aegadest alates on saarestiku pärlipüük olnud peamine pärleallikas. Praeguseks on kalapüük endiselt märkimisväärne hulk pärleid.\nDahlaki saarestiku kõigist saartest elab alaliselt ainult neli. Suurim ja kõige enam asustatud saar on Dahlak Kebir. Saarte teised saared on Nakura, Nahaleg, Harmil, Isra-Tu, Harat, Erwa, Dissei, Dhuladhiya, Dohul, Shumma ja Nora. Peale peasaare on teised püsivalt asustatud saared Dohul ja Nora. Saared meelitavad ligi palju turiste, sest nad elavad suurel mere- ja merelindudel. Saaremaa saartel elavad traditsioonilised eluviisid. Nende põhitegevuseks on karjatamine ja kalapüük. Elanikud räägivad Dahliki keelt. Massawast pääseb saartele paadiga. Saaremaa saared on väga populaarsed snorkelerite ja sukeldujate seas.\nDahlaki saarestiku elanikud kuulusid islami omaks Aafrika sarves pioneeride hulka. Seda varajast islamiühendust näitab hästi mitmete Kufi skripti kandvate hauakivide olemasolu. 7. sajandil tekkis saarestikus iseseisev islamiriik. Hiljem vallutas Jeemen riigi ja hiljem vallutas Medi Bahri kuningriik. 1517. aastal vallutasid sajandid Ottomani türklased. Saared paigutati Suakin ja Pasha alla ning nad moodustasid osa Habeshi provintsist. 1890. aastal moodustati itaalia koloonia Eritrea ja see hõlmas saarestiku piirkonda. Tol ajal olid saarestiku saared koduks koloonia Itaalia vägede juhitavale vangilaagrile.\nEtioopia võttis külma sõja ajal üle Dahlaki saarestiku kontrolli alles pärast liitumist Nõukogude Liiduga. Nõukogude armee aluseks oli Dahlaki saarestik. Etioopia kaotas kontrolli saarte saarte ja Põhja-Eritrea ranniku üle 1990. aastal. Piirkondi kontrollis Eritrea iseseisvuse liikumine. 1991. aastaks oli Etioopia kaotanud Eritrea üle kogu kontrolli. 1993. aastal tunnustati Eritrea iseseisvust rahvusvaheliselt, tehes Dahlaki saarestiku Eritrea osaks.\nDahlaki saarestiku põhiliseks taimestikuks on soolahari puhastamine ja mangroovid. Saare ümbritsevad merel elavad rikkad ja korallriffid, mis sisaldavad erinevaid merelinde. Saarel on levinud sellised loomad nagu dugongid, kilpkonnad, haid ja delfiinid. Saartel on ka palju erinevaid selgrootuid.\nArvukad saared loovad suurepärase võimaluse jahisõidule ja pärlepüügile Dahlaki saarestikus. Saared pakuvad ka atraktiivseid sukeldumiskohti, mis on peamine turismimagnet. Mõned tuntud Dahlaki saarestiku sukeldumiskohad on Madot, Nakura, Durgam, Durgella, Desie ja Dehl Bahot. Saarte saartel on pikad valged liivarannad, mis pakuvad suurepärast puhkuse alust. Vesi sobivad ka ujumiseks, veespordiks ja sportlikuks kalapüügiks.\nSuurim saarestiku saared Dahlak Kebir on 643 ruutkilomeetrit ja see asub 58 km kaugusel Massawast. See asub Punase mere lõunaosas ja on pärlpüügi peamine sadam. Dahlak Kebirist saavad turistid külastada Afari kalurikülasid ja iidseid islami varemeid. Külalised saavad külastada ka ajaloolist Nakura saart, mis asub Dahla Kebirist lääne pool.


Tänane kuupäev 21.02.2019 17:21\nTeema pealkiri: SAAB 9-5 Estate AERO 2.3T 184kw + CR Perf 2004.a - polukoli\nPostitatud: 21.03.2015 11:07\nMõtlesin ka enda liikuri siia üles panna. Eelmine masin oli sedaan Mazda 6 2005.a, millega sai 3.a vuratud, kuid hing ihkas enamat ning tõuke universaali soetamiseks andis ka lapsetulek. Niisiis sai pikalt otsitud just mahukamat vagunit ning kui Saab 9-5 istutud sai ja väike ringreis tehtud, siis oli muie näol, emotsioon laes ja nii oligi otsus tehtud. Olin eelnevalt muidugi jumala kindel, et ma ei soovi masinat, mis on nahksisuga, suurema kui 2.0 mootoriga ning ohtralt kw, kuid elus on hetki, kus kõik keeratakse kummuli ja seda see masin tegi väga lõdvalt\nProduct Line Saab 9-5\nModel Series Series IV\nExterior Roof, standard\nDoors 4 side doors, 1 rear door\nSteering Left-hand steering\nBody Colour Espresso Black\nInterior Colour Parchment sport leather & leather look door inserts\nAssembly Plant Trollhättan, Sweden, line A\nBrake disc 16 BRAKE DISC\nAIRBAG DRIVER AND PASSENGER AIRBAG\nAntenna BASIC ANTENNA\nBody color ESPRESSO SVART\nBRAKE PAD BRAKE LINING PA638\nBrake system / snow compation protection WITHOUT SNOW COVER CONTROL\nCar status TEKNISK STATUS, M04\nChassi design/performance SPORT CHASSIS\nDoor handle MATT KROMATERADE INRE DORRHANDTAG\nLJUDSYSTEM RADIOSYSTEM 3\nMarket performance EUROPE SPECIFICATION\nNumber of Doors FIVE DOORS\nShock absorber setting SHOCK ABSORBER, SPORT\nSill protection INNER SILL COVERS, TEXT AERO\nSpare wheel, size SPARE WHEEL, 4.0 INCH\nSpring force front CHASSIS SPRING, FRONT, 4240 NEWTON\nSpring force rear CHASSIS SPRING, REAR, 2580 NEWTON\nStering wheel model Steering wheel model 4-spoken Sport\nTACKLIST, GOLVSKENA MED TACKLIST GOLVSKENA\nTire / Size / Speed type TIRE, 225/45, WR <270 KM/H\nTRACTION-CONTROL WITH TRACTION/EL.STABILIZATION SYSTEM\nWheel design ALU RIM, 5-SPOKE, 17 INCH (604)\nPeal on softituuning Crossroad Performance näol, lisa 20 kw + Open SID. Seega kirjapildis kokku 204kw ja naudin seda minekut, mis masinal on. (Mazda 6 oli 104kw)\nSoetades sai tehtud ka õlide ja filtrite vahetus ehk nüüd on 10 000km pausi kuni uuesti sama tee ette võtan.\nHetkel vurab 16" SAAB velgedel + lamell ning lähiajal lähevad alla 17" SAAB veljed koos suvekatega.\nNatuke on ka aja jooksul nokitsetud, korjan siia logi, mis on tehtud:\n•\tDI-kassett vajab vahetamist / Asemele uus SAAB OEM kassett. Vahetatud Saabiantis 05.11.2014\n•\tVõtme puldi patarei tahab vahetust / Saabiantis vahetatud 05.11.2014\n•\tKõrvalistuja ukselingi kork puudu / Saabiantis asendatud 05.11.2014\n•\tKojamehed otsa saamas / Asemele ostetud Alca 24" ehk 600mm. Vahetatud 31.12.2014\n•\tAknalülitite 1 pirnidest läbi / Uus ostetud ja vahetatud 13.02.2015\n•\tKollased numbrituled asendada LED-dega. / Ostetud Supreme T10 5630 canbus 190lm LEDid. Vahetatud 18.02.2015\n•\tVaja vahetada tagumine kojamees / 18.02.2015 Asemele SAAB OEM tagumine kojamees\n•\tVaakumvoolikud vajavad asendamist / Olemasolevad voolikud asendatud silikoonvoolikutega. Töid teostas Ferdinand OÜ 27.02.2015\n•\tÕhusuunaja vajab vahetamist Õhusuunaja vahetus. Töid teostas Ferdinand OÜ 27.02.2015\nJahutusvedeliku lisamine. Ferdinand OÜ 27.02.2015\n•\tTuulutuse lõdvik vajab vahetamist / Tuulutuse lõdviku vahetus Ferdinand OÜ 27.02.2015\n•\tTuled tahaks poleerimist / Tuled poleeritud Autofresh-s 20.03.2015\nSAAB veljekapslid taastatud.\n•\tVahetust vajab klapikambrikaane tihend / Asemele läks OEM tihendikomplekt. Töid teostas Ferdinand OÜ 07.04.2015\n•\tVahetust vajab salongikütte kolmikklapp / Asemele läks SWAG toodang. Töid teostas Ferdinand OÜ 07.04.2015\n•\tVõiks mõelda ka küünalde vahetamise peale / Asemele NGK PFR6H-10 Platinum. Vahetas Ferdinand OÜ 07.04.2015\n•\tUste heliisolatsioon (SC 2mm + SC Absorber 15mm). Töid teostas Ravolar 10.04.15\n•\tUste kollased hõõgpirnid vaja vahetada valgete LED-de vastu / Vahetatud 18.04.2015\n•\tKärukonksule võiks plastikkatte peale osta. / Kate ostetud, peale THULE must kate SaabiAnti-st.\n•\tMasina põhja, veermiku kontroll SaabiAnti-s 14.05.2015\n•\tEsi õõtshoobade tagumised puksid / Asemele läksid Powerflex polüuretaan puksid PFF66-205. Vahetatud 23.07.2015\n•\tRear light failure / Piduritulede pirnid asendatud uutega ja veateate lahendatud. 29.07.2015\n•\tPärast vasakpööret tehes ei lülitu suunatuli automaatselt väja / Korrigeeritud roolil asetsevad lukustit ja nüüd korras. 30.07.2015\n•\tKorraline tehnoülevaatus läbitud puhtalt.\n•\tKäigukasti leevendipadi vajab vahetamist / Vahetatud käigukasti leevendipadi ja puks. Asemele Powerflex uretaanid. Vahetatud 14.08.2015\nKorraline õlivahetus + karteripõhja ja sõela puhastus - 10.09.2015\nO-rõngastihend karterile õlivõtutorule SAAB 9-5 20,0x4,00 1tk\nO-rõngastihend karterisse, väike SAAB 9-5 M98- 13,3x3,0 2tk\nKummipuks roolivõimutorule, SAAB 9-5 M98- 2tl\nTüübel polstrile, beez, SAAB 9-5 M98- 1tk\nÕlifilter (Black for SAAB) Long-Life, kõik 4-silindrilised 1tk\nAutoremont 3,5 h\n•\tSAAB OEM kummimatid autosse (4tk) - Ostetud VikingMotorsist 02.10.2015\n•\tAlca SuperFlat (raamita) kojamehed - 01.11.2015\n•\tSalongivalgustus lõpuni viidud LED-de peale. Kõik pirnid Supreme toodang ja SMD 5630 baasil\n•\tTagumine numbrialus asendatud uue + uus reg.märk.\n•\tKatkine õhufilter koos puksidega asendada / 20.11 õhufiltri korpus asendatud ning uued puksid külge pandud\n•\t[b]Lekkiv õlirõhu andur vahetada. / 20.11 õlirõhu andur vahetatud. SAAB OEM.\n•\tKogu väljalase algusest lõpuni asendatud Simons roostevaba terasest 064-H7 väljalaskega: LINK\nMis vajaks tegemist:\nViimati muutis polukoli, 06.12.2015 16:37, muudetud 6 korda kokku.\nTeema pealkiri: Re: SAAB 9-5 Estate AERO 2.3T 184kw + CR Performace\nPostitatud: 21.03.2015 11:17\nEile, 20.03 sai tehtud tulede poleerimine:\nVahe on öö ja päev ning masina vaade läks tunduvalt selgemaks\nViimati muutis polukoli, 21.03.2015 11:25, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 21.03.2015 11:23\nVahetamist ootab kolmikklapp (coolant bypass valve) ja küünlad NGK PFR6H-10\nPostitatud: 21.03.2015 11:32\nPostitatud: 21.03.2015 11:45\nMind huvitaks et kust sa varustusenimekirja said ?\nÄkki on minulgi mingit nodi peal mille olemasolust mul pole õrna aimugi\nPostitatud: 21.03.2015 11:54\nMartin, VMi pead ilmselt pöörduma selleks. Vini järgi saabil ei saa kahjuls,nagu bemmil.\nPostitatud: 21.03.2015 12:37\nLiitunud: 07.12.2012 23:48\nPalju kütsi võtab?\nhttp://www.aquel.ee - Disain- ja tavasegistid. Sanitaarelektroonika. Eriotstarbeline sanitaartehnika. Köögivalamud ja vannitoa aksessuaarid.\nPostitatud: 21.03.2015 12:48\nKeskmine hetkel 8.7L / 100 km kohta, kuid ju ei ole jalg väga raske\nJärgmine nädalavahetus maal seisvad 17" SAAB veljed puhtaks lüüa ja selleks sai katsetusele võetud Sonax veljepuhastusvahend. Pidi hea olema, eks näis\nPostitatud: 21.03.2015 12:53\nHommikul just vaatasin kompuuter ütles mulle igatahes 14,9\nPostitatud: 21.03.2015 12:55\nOn ka väike idee tekkinud, et laseks uksed müraisolatsiooniga üle käia. Mitte, et väga kurdaks selle üle, sest masin on ikka leebelt vaiksem võrreldes Mazda 6-ga, mis oli korralik müra allikas, kuid tahaks näha, kas on ka vahet tunda peale mattide panekut. Sealt saaks siis edasi mõelda. Natuke olen ka uurinud, et mis ja kuidas ning kasutatav materjal oleks Silent Coat 2mm (paksema lehe kasutamine ei ole mõistlik, sest uksed lähevad liiga raskeks)\nning seejärel läheb peale Silent Coat Sound Absorber 15:\nPostitatud: 21.03.2015 12:56\nVaata, et pedaal põhjast läbi ei tule varsti\nPostitatud: 04.04.2015 17:42\nSuvekate küljes olevad SAAB kapslid olid ikka päris läbi. Isegi hoolikalt pestes nägid päevi näinud välja:\nAlgselt plaanisin, et ostan uued, kuid uute hind on masendav kui pehmelt öelda ja nii võtsin taastamise ette ja olen enam kui rahul. Välja kukkusid sellised:\nPlaan talvekate küljes olevate kapslitega sama teha.\nPostitatud: 04.04.2015 18:20\nPagasi valgustusega ühelpool. LED-d läksid pagasiluugile ja pagasi lakke ja vahe on tuntav:\nPostitatud: 04.04.2015 19:36\nMis LED'e kasutasid salongis (oleks tore võimalikult täpne kirjeldus / link / koht kus ostsid) ja kas numbritules olevad LED'id on need Supreme'id mida igal pool poodides ka müüakse ?\nHuvitaks just nende toon, kas salongi omad on külm valged ja või elevandiluu valged (n.ö soe valge) ?\nPostitatud: 04.04.2015 19:56\nSalongini pole veel jõudnud, vaid tegin ära pagasi, järgmiseks plaan uksed ja siis vaikselt mõtteid koguma, milliselt salong teha. Üleüldse oli tükk tegemist, et aru saada, mis LED-d kasutusele võtta. Selge on see, et mingid odavad hiina junnid olid välistatud, sest nendega pole häid kogemusi. Valgus on poolpidune ja eluiga kippus vilets olema. Pikema uuringu käigus sai selgeks, et Supreme katab ära minu vajaduse ja luumeneid mõnusalt. Tehtud sai nii:\n1. Numbrituledes kasutusel: Supreme 12V T10 6xSMD 5630, CANBUS veateate eemaldajaga, VALGE Täpsem info SIIN\n2. Pagasiluugis ja laes: Supreme 12V 42mm 4xSMD tüüpi lediga, CANBUS veateate eemaldajaga, VALGE. Info SIIN - Samad pirnid lähevad ka ustesse. Nende pirnidega olen rahul.\nKorra käis peast läbi mõte, et sai tellitud mingi hetk Osram LEDriving W5W – Standard 6000 K ja proovida neid huvi pärast asemele, et kuidas siis on...\nKasutajad foorumit lugemas: Ronny ja 7 külalist


Vaata, vaata, vaata mind ehk Maailmaparanduslik selfikultuur | Müürileht\nSelfid (endlid, enekad) ei ole sugugi uus nähtus. Isegi kui jätame kõrvale autoportree kui eneseväljendusformaadi pika ja rikka ajaloo ning keskendume vaid digifolkloorsele enesepildistamisele, on mõistet „selfi” kasutatud ligi 15 aastat. 2013. aastaks oli enesepildistamine ja sellest rääkimine nii levinud, et Oxford English Dictionary valis selfie lausa aasta sõnaks. Ometigi on selfisid ümbritsev avalik (ja ka teaduslik) diskussioon endiselt vastuoluline ja küllaltki emotsionaalne. Negatiivsed tõlgendused kipuvad eriti sageli äärmustesse laskuma ja on (ehk just seetõttu) suurema kõlapinnaga. Konkreetsed teemad, millele toetudes selfisid siunatakse, on aastate jooksul vaheldunud – kui pruntishuuleline duckface ja sellega kaasnev välimuse ja kombluspõhine, peamiselt noortele naistele suunatud kriitika oli ülipopulaarne umbes 2013. aastal, siis matuse- või ohtlike selfide (kõrghoonete katustel, röövloomade haardeulatuses jms oludes tehtud pildid) teemaliste hirmulugude haripunkt võis olla aastatel 2015–2016.\nUus peatükk tehnopaanikas\nSelfiskeptilise narratiivi sisu on suures plaanis samaks jäänud – selle selgrooks on ärevus, mis asetab selfid muutuva kultuuri ning aktuaalsust kaotavate sotsiaalsete normide põhjuseks. Eriti selliste, mis eeldavad vagusi olevaid noori, tagasihoidlikke naisi, nähtamatuid seksuaalvähemusi ja ennekõike muidugi vankumatut sotsiaalset hierarhiat. Kultuuri- ja internetiuurijad selgitavad seda juba 1972. aastal kasutusele võetud moraalse paanika ning selle sõsarnähtuse – tehnoloogilise paanika – mõistestikuga. Moraalseks paanikaks nimetatakse neid avalikke diskursusi, mis kirjeldavad teatud käitumisviise või inimgruppe sotsiaalsetele väärtustele ja huvidele ohtlikena. Sellised paanikad toimivad traditsiooniliste väärtuste rõhutamise kaudu ning kõrvalekaldujaid distsiplineeritakse sageli häbistamise teel, kus kriitika alla satuvad kritiseeritava teguviisi praktiseerija isiksuseomadused, intelligentsus, välimus, sugu, vanus vms. Ajaloost on tuntud näiteks trükipressi, kahvlite, naiste jalgrattasõidu ning raamatulugemise, koomiksite ja rokkmuusikaga kaasnenud moraalsed paanikad. Kõiki neid peeti teatud hetkel äärmiselt ohtlikuks ja kahjulikuks.\nTehnoloogilised paanikad keskenduvad just uue tehnoloogia võimalikele negatiivsetele mõjudele. Möödunud aastakümnete jooksul kaasnes tehnoloogiline paanika nii telegraafi, telefoni, televiisori, muusikamängija, raadio, kino, interneti, arvutimängude kui ka nutiseadmete levikuga. Sotsiaalmeediauurijad on täheldanud, et ka selfide populaarsus on tekitanud moraalse-tehnoloogilise paanika. See väljendub näiteks klikitavate pealkirjadega ajakirjanduslike tekstide („Endlite tegemine viis tõsise haiguseni!”) väsimatus tootmises ja sotsiaalmeedias ringipööritamises. Selfidest rääkides klammerdume edevuse, autentsuse ja patoloogia teemadesse, mis juhivad selfitõlgendusi nii siis, kui inimesed räägivad teiste inimeste endlitest, kui ka siis, kui nad seletavad, milliseid selfisid nad ise jagada julgevad või miks nad ise kunagi selfisid ei postita.\nParadoksaalselt on selfipelguse taga nende populaarsus. Suures plaanis meeldivad selfid inimestele väga – uuringud on näidanud, et need saavad ülejäänud sotsiaalmeediasisuga võrreldes kordades rohkem tähelepanu (meeldimisi, kommentaare) ning hoolimata pidevast näägutamisest ja hirmutamisest („Teed palju selfisid? Oled ilmselt psühhopaat!”) teevad ja jagavad inimesed iga päev terabaitide kaupa selfisid. Kuna selfi on paljude varasemate eneseväljendusmeetoditega võrreldes märksa laiahaardelisem, on nendega kaasnev moraalne paanika ju mõistetav. Selfide vahendusel muutuvad nähtavaks grupid, kes on traditsiooniliselt olnud nähtamatud või nähtavad vaid kitsaste hegemooniliste reeglite alusel (nt naiste ja laste kasutamine visuaalmajanduses).\nOlgu. Oletame, et te usute mind, kui ma väidan, et selfid ei ole automaatselt inetud, patoloogiliselt edevad, võltsid ega vaimsele tervisele ning ühiskonna alalpüsimisele kahjulikud ning et selline kriitika on pigem ajaloolistel põhjustel välja arenenud tüüpreaktsioon muutustele. Mis siis edasi?\nPakuksin siinkohal mõned positiivsed tõlgendused, milleni selfisid rahvusvaheliselt uurinud sotsiaalteadlased ja internetiuurijad viimase kuue aasta jooksul jõudnud on. Eesmärk ei ole veenda neid, kes end pildistada ei taha, seda tegema (mul on täiesti ükskõik, kas te teete endast selfisid, ausõna) või väita, et kõik selfid, selfitegijad ja selfipraktikad on automaatselt head (kindlasti ei ole). Pigem soovin rikastada levinud selfitõlgenduste repertuaari ning rõhutada, et sarnaselt teiste eneseväljendusviisidega ei ole selfide tegemine ja/või postitamine iseenesest hea ega halb; selle väärtus indiviidile, grupile ja kultuurile sõltub ikka sellest, kes, miks, millal, kuidas ja mille jaoks.\nSelfide vahendusel muutuvad nähtavaks grupid, kes on traditsiooniliselt olnud nähtamatud või nähtavad vaid kitsaste hegemooniliste reeglite alusel.\nSelfid rikastavad visuaalkultuuri.\nKuna kaamerad ja pildiavaldamisplatvormid on kõigile – lähtuvalt nende positsioonist ühel või teisel pool majanduslikku, digitaalset ja tehnoloogilist lõhet – kättesaadavad ning sõltuvad senisest märksa vähem kolmandate poolte toimetus- või tsensuuriprotsessist, toovad selfid ja muud igapäevaklõpsud avalikule või piiratult avalikule (100–500 „sotsiaalmeediasõpra”) visuaalmaastikule n-ö tavaliste inimeste näod, kehad ja elud. Ehkki enamik igapäevaklõpsudest on triviaalsed ja madala kunstiväärtusega, on nende esindatus ühiskondlikult oluline, kuna valitsevate gruppide eelistustest johtuv „professionaalne” visuaalkultuur on äärmiselt kitsapiiriline. See kuvab teatud inimesi alati kindlates rollides. Noored, kaunid, kõhnad naised on ihaldusväärsed; vanad valged mehed on autoriteetsed; paksud inimesed on laisad või naljakad; pruuni- ja mustanahalised ilmselt kriminaalsed; ning suurt hulka meist ei oleks selle visuaalkultuuri järgi justnagu üleüldse olemas.\nSelfid võivad olla ühiskonnakriitika/igapäevapoliitika vahend.\nEelnevast lähtudes on sellel n-ö demokratiseerunud nähtavusel oluline ühiskondlik funktsioon. Laias laastus on see selgitatav meediauuringuis aastakümneid edendatud mõistestiku „esindatus on oluline” (ingl representation matters) kaudu. Lihtsustatult väidavad esindatuseteooriad, et see, mida visuaalmajandus meile iga päev kuvab, muutub meie normaalsuseks ja kui me ei näe seal endasarnaseid inimesi, süveneb meis veendumus, et me ei ole olulised ega väärtuslikud. Nii on erinevate, traditsiooniliselt vähem nähtavate gruppide, nende endi valitud, kontrollitud ja kureeritud eneseesitlused ühiskondlikult tähtsad juba pelgalt selle pärast, et nad olemas on. Lisaks on selfidest saanud teatud sotsiaalmeediaaktivismi või -protesti vorm, kus hashtag’i-kampaaniate käigus tõmmatakse tähelepanu erinevatele probleemidele (vt nt Boko Harami vastane kampaania #bringbackourgirls, burkakeelu vastane kampaania #WISH või teaduses valitseva seksismi vastane kampaania #distractinglysexy).\nSelfid võivad pakkuda heaolutunnet ja aidata iseendaga paremini läbi saada.\nKuue uuringuaasta jooksul maailma erinevais paigus eri vanuses inimeste selfipraktikatega tutvudes olen leidnud, et selfide tegemine, jagamine ja nende teemal suhtlemine võib tekitada enesepildistajais tunde, et neid on märgatud või nähtud (a) positiivses valguses ja (b) seal ning sellisena, nagu nad soovivad nähtavad olla. See positiivne tagasiside ning kontrollitunne on oluline nii välimuse, eluliste kogemuste kui ka identiteedikategooriate ja nende poliitika lõikes. Seejuures oleks ju lihtne väita, et välimusele heakskiidu otsimine on edev, ebakindel ja taunimisväärne, kuid arvestades, kui suur äri on ilu-, moe-, trenni-, ilukirurgia- ning meediatööstuse jaoks meie kollektiivne rahulolematus iseenda välimusega, ei ole tegemist igaühe eraasja, vaid epideemiaga. Selfide postitamisega võib niisiis kaasneda parem läbisaamine iseendaga. Eluliste kogemuste ning identiteedikategooriate nähtavuse ning nähtamatuse ühiskondlikest tagajärgedest oli juttu juba eespool. Olemasolu- ja väärtuslikkusetunde oluline osa on olla tunnustatud iseenda jaoks tähtsates kategooriates (mehena, naisena, virdsoolisena, õppejõuna, vabadusvõitlejana vms).\nSelfid võivad võimestada.\nEelmises punktis käsitletud individuaalse heaolu- ja nähtavustundega võib aga kaasneda kõrgendatud toimimisvõime. Nii mõjuvad selfid teatud inimestele ja gruppidele võimestavalt, suurendamata üksnes nende isiklikku heaolutunnet, vaid ka selle grupi eneseesitlust ja nähtavust puudutavaid laiemaid sotsiaalseid norme. Selfide postitamine – eriti kui need on laiatarbeesteetikast kõrvalekalduvad, näiteks kui „tavalise” välimusega inimesed julgevad endast seksikaid selfisid postitada – võib omandada sel moel väikse ulatusega vastuhaku jooned. Olen näinud, kuidas selfipostitamise käigus raputatakse neid välimusega kaasas käivaid arusaamu, mis eeldavad, et vaatamis- ja pildistamisväärilised on vaid noored ja kõhnad; defineeritakse ümber seda, mis üldse on „seksikas”; seatakse küsimuse alla emade ja üle 40-aastaste naistega seotud stereotüübid (nt MILF vs. soccermom) ning keeldutakse erinevaist sugu ja seksuaalsust puudutavaist normidest. Seda kusjuures tavakasutajate, mitte aktivistide või kunstnike seas.\nNähtavus, esindatus ning eelkõige võimalus mõlemat kontrollida ei ole indiviidide, aga olulisemalt ka gruppide lõikes sama. Ka märgatud saamise soovi puudutav retoorika ei ole neutraalne – edevuse ja tagasihoidlikkuse teemasid on kasutatud süstemaatiliselt naiste ja laste kontrollimiseks. Seega ei välista see, et ühe inimese jaoks on selfi edevusele järeleandev tühine meelehea, seda, et kellegi teise jaoks (või ka sellesama inimese jaoks teisel hetkel, muutunud elutingimustes) on see psühholoogiliselt väärtuslik samm iseenesega leppimisel, julge poliitiline seisukohavõtt või väike panus problemaatiliste kehtivate normide muutmisse.\nKatrin Tiidenberg on Tallinna Ülikooli visuaalkultuuri ja sotsiaalmeedia dotsent ja Århusi ülikooli järeldoktor, kes on keskendunud oma uurimistöös erinevatele eneserepresentatsiooni vormidele võrgustunud ühiskonnas. Oktoobris ilmub tema sulest antud teemal raamat „Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat”.


Pipi Pikksukk Tallinna Lastehaiglas\nPipi tõi lastele palju rõõmu\nPipi külastas koostöös Minu Unistuste Päevaga taas Tallinna Lastehaigla lapsi. Tedretäppide ja oranžide patsidega tüdruk kohtus lastega ka selle aasta kevadel, kuid seekordne külaskäik oli sootuks teistsugune.\nMängutoas ootasid juba ees kolm lustakat poissi ja üks pisike rõõmupall, kes oli kõvasti oma isa külge klammerdunud. Pipit nähes nende rõõm suurenes veelgi.\nPoisid asusid kohe nuputama, kuidas Pipi kohvrit lahti teha – ei käinud see luku ega trukiga. Ja küll seda kohvri sisu alles uuriti ja puuriti! Seejärel rääkisid lapsed Pipile vahvaid lugusid ning selgus, et neil on sarnased huvid – kõik armastavad jalgpalli!\nEmmed, issid ja vanavanemad mängisid koos lastega. Ka neil oli elevust oi kui palju. Seltsiks oli Pipi toonud ka oma ahvi Härra Nilssoni!\nKui jutud räägitud ja mängud mängitud, oli meisterdamise aeg! Igaüks meisterdas omale ajalehest Pipi, et mälestus vahvast tegelasest jääks nendega kauemaks.\nPipi külastas ka neid lapsi, kes paraku mängutuppa tulla ei saanud.\nLapsed nautisid koosveedetud aega täiel rinnal.\n"Minu kõrvus kostuvad veel praegugi väga selgelt laste kilked ja rõõm, mis neile Pipiga koosolemine tekitas. Ühe lapse ema poetab pisara ja tänab südamest üllatusvisiidi eest. Olgu need emotsoonid suureks abiks tervenemisel ja muutku kõikide laste ja nende perede päevad rõõmsaks!\nAitäh, Minu Unistuste Päev!"


Narva plaanib bussi- ja raudteejaama ühendada - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nNarva linnavalitsus kavatseb bussi- ja raudteejaama ühendada ning viia Narva bussijaama üle vaksalihoonesse ja valmistub viimast selleks otstarbeks renoveerima.\nBussijaama ja raudteejaama ühendamine ja bussijaamale vajaliku infrastruktuuri rajamine võiks maksma minna vähemalt miljon eurot, kuid enne projekti valmimist on keeruline summast täpsemalt rääkida, ütles Narva linnapea Eduard East BNS-ile. Ta lisas, et varaseimalt võiksid ehitustööd valmida 2016. aastal, kuid tõenäoliselt võib kauem minna.\nEasti sõnul plaanib Narva linnavalitsus renoveerimis- ja ehitustööde teostamiseks kaasata koostöös majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga (MKM) Euroopa Liidu struktuurifondide vahendeid. Esialgu on Narva Linnavalitsus väljakuulutamas riigihanget renoveerimistööde projekteerija leidmiseks.\nPraegu on bussi- ja raudteejaamad erinevates hoonetes. Bussijaama funktsiooni täidab soojaku mõõtmetes rajatis. Bussijaama kolimine raudteehoonesse aitaks teeninduse kvaliteeti tugevalt tõsta, kuid raudteejaama reisjateveoga seotud osa on täielikult amortiseerunud.\nHoone kuulub Eesti Raudteele. Hoones asuvad ka politsei- ja piirivalveameti ning maksu- ja tolliameti ruumid, mis on korda tehtud. Narva linnal on alates 2009. aastast hoone keskosa ja läänepoolse tiiva kasutusõigus, mida ei ole veel kasutama hakatud.\nLinnavalitsuse hinnangul rikub bussi- ja raudteejaama hoonete seisund linna üldist ilmet. Lisaks puuduvad jaamas elementaarsed ootevõimalused, näitkeks WC, pagasiruum või ootesaal. Samuti ei vasta bussiparkla vajadustele, kuna puudub katusega perroon.\nNarvast väljuvad mitmed Ida-Viru maakonnaliinid ja kaugliinid. Linnasiseses liikumises kaug- ja maakonnaliine ei kasutata. Samuti läbivad Narva linna mitmed rahvusvahelised bussiliinid. Linnasisest liiklust korraldatakse ühistranspordi abil.\nKord päevas väljub ja saabub AS Edelaraudtee reisirong Narva-Tallinn ja Tallinn-Narva suunal. Lisaks Edelaraudtee poolt teenindatavale riigisisesele reisirongiliiklusele läbivad Narvat ka GO Gruppi kuuluva GO Rail rahvusvahelised rongiliinid Tallinn – Moskva - Tallinn.\nRand ja Tuulberg kavandavad Tartu vanalinna ärihoonet


Elcoteq: Nokia otsus meid ei mõjuta - Kinnisvarauudised\nElcoteq: Nokia otsus meid ei mõjuta\nTegime Nokiale viimased allhanked juba 2007. aasta lõpus, seega nende otsus allhankijatelt enam mobiiltelefone mitte osta ei mõjuta meid, märkis Elcoteq Tallinna peadirektor Vitali Vunš.\n"Elcoteqi Tallinna tehase jaoks ei tähenda see midagi, me ei tooda siin Nokia mobiiltelefone juba aastaid," kommenteeris Vunš uudist, et mobiilifirma Nokia tegi otsuse, et ei osta enam mobiiltelefone allhankijatelt.\n"Tegime Nokiale viimased allhanked juba 2007. aasta lõpus ja, siis suundus kogu Tallinna telefoni tootmine meie Ungari tehasele. Tallinna tehase jaoks ei tähenda see uudis midagi, sealt meie eksport kukkuda ei saa," rääkis ta.\n2007. aasta lõpust orienteerus Elcoteq ümber sidevõrguseadmetele ja koduelektroonikale.\nEttevõtte eksporditulemustest rääkides ütles Vunš, et meil oli eelmise aasta esimese kvartali eksport ka päris madal. "Oleme samal tasemel võrreldes eelmise aasta jaanuariga."\n"Eelmine aasta oli teises, kolmandas kvartalis päris kena ekspordikasv, kuid see aasta me seda kahjuks ei näe. See tuleb stabiilselt samal tasemel nagu esimene kvartal," lisas ta.


Mäng Beebi varjatud tähestike. Play online tasuta\nMäng Beebi varjatud tähestike Online\nBeebi varjatud tähestike\nMängu kirjeldus: Selles mängus sa pead otsima tähestiku toas kaks väikest jõmpsikad. Sa tead, mida nad on võtnud ära tema kirjad Kõikjal, sest peame vaatama iga mänguasja, ja ise kiddies võib olla endiselt alles paar beeches. Ja kuna aeg vaadata natuke, siis on palju tööd.\nBaby lumi kuupäev prep Hoolitse Baby Doll Jumalik Baby-Blue-Bell Baby Julia at arst Baby Hazel Craft aeg Naljakas beebi Halloween kaardid mängu Baby Lulu Sand Fun Baby printsess royal hooldus Baby Minion hambaarsti juures Armas väike haldjas Baby hooldus Alice Halloween rockstar Imiku Christmas kleit üles Baby Sarapuu: jõulude ajal\nSelles mängus sa pead otsima tähestiku toas kaks väikest jõmpsikad.\n© playgame24.com - free online mängu Beebi varjatud tähestike ().\nPlay online flash mäng Beebi varjatud tähestike tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Beebi varjatud tähestike ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


President Ilvese poeg Luukas Kristjan Ilves liitub erakonnaga Eesti 200\nPresident Ilvese poeg Luukas Kristjan Ilves liitub erakonnaga Eesti 200 (4)\nToimetas Keit Paju, 31. oktoober 2020 09:41\nIT valdkonna ekspert ja president Toomas Hendrik Ilvese poeg Luukas Kristjan Ilves liitub erakonnaga Eesti 200. Mehe sõnul näeb ta oma panust nii kohaliku kui üleriigilise poliitika arendamisel.\n“Eesti 200 on see erakond, mida Eesti praegu vajab”, ütleb Luukas Kristjan Ilves, kelle sõnul on kodanike osalemisel erakondade tegevuses oluline ja kandev roll demokraatlikus ühiskonnas. “Selge ja ühene väärtuspoliitika eest seismine ning pikaajaliste eesmärkide püstitamine ja sisustamine on Eesti 200 tugevused. Ma tahan nende arendamisel kaasa lüüa”, toob Ilves välja oma oma liitumise põhjused.\nIlvese sõnul on Eesti 200 ennast selgelt määratlenud uuendusmeelse, eestimeelse ja liberaalse erakonnana, kes seisab kõigi kodanike vabaduste ja õiguste eest. “Eesti Vabariik on rajatud mõttele, et liberaalsed ja rahvuslikud väärtused täiendavad teineteist. Me ei tohi karta ideede konflikti nendega, kes seda põhimõtet õõnestavad,” sõnab ta.\nJärgmisel nädalal, 7. novembril, koguneb Eesti 200 Tallinna piirkonna üldkogu. Ilves selgitab, et järgmise aasta kohalikud valimised annavad juba võimaluse teha suuri muudatusi riigijuhtimises ja majanduses: “Uuendusliku ja targa majanduse, personaalse riigivalitsemise, rohepöörde elluviimisel ei pea me ootama Toompea järel. KOV-id ja linnad, eriti Tallinn, peavad saama uute lahenduste kasvulavaks ja elluviijateks.”\nEesti 200 esimehe Kristina Kallase sõnul annab Luukas Kristjan Ilvese liitumine erakonnale juurde laia haaret väga mitmes valdkonnas. ”Mul on muidugi väga hea meel, et Luukas meiega liitub. Eesti poliitiline tulevik võidab sellest väga palju. Luukase rahvusvaheline haare, tema väga tugevad väärtuselised positsioonid inimõiguste ja vabaduste osas ja ekspertteadmised küberturvalisuse ja digivaldkonnas toovad meie meeskonda juurde energiat ja teadmisi, mida kogu Eesti poliitika hädasti täna vajab. Meil on kujunemas Tallinnas aina tugevam meeskond, millega järgmistele valimistele vastu minna,“ selgitab ta.\nLuukas Ilves on küberturbe ettevõtte Guardtime-i strateegia ning teaduskoostöö juht. Eelnevalt on ta töötanud avalikus teenistuses (Kaitseministeeriumis, Riigi Infosüsteemi Ametis, Eesti Alalises Esinduses Euroopa Liidu Juures, Euroopa Komisjonis) ning Brüsseli-põhise mõttekoja Lisbon Councili asejuhina. Luukas on reservväelane ning Kaitseliidu liige. Ta on lõpetanud Stanford Ülikooli rahvusvaheliste suhete ja filosoofia alal.


Ivo Dobkevitsch – Lehekülg 2 – Käsipall24\nIvo Dobkevitsch 28/05/2019 14:16 Kommenteeri cavigal nice handball, jürgen rooba, prantsusmaa käsipallimeistrivõistlused\nKaks aastat Rootsis veetnud Eesti käsipallikoondise 29-aastase paremäär Jürgen Rooba siirdub mängima Prantsusmaa tugevuselt teise liigasse, sõlmides 1+1 lepingu Cavigal Nice Handball-nimelise klubiga. Siili Palliklubi ja SK Reval-Sport kasvandik, kes Eestis esindas veel HC Chocolate Boysi, HC Viimsi/Tööriistamarketit ja HC Kehrat, alustab viiendat hooaega välisklubis. 2015. aastal liitus Rooba Saksamaa 2. Bundesliga klubiga HSG Nordhorn-Lingen,…\nIvo Dobkevitsch 28/05/2019 14:12 Kommenteeri kristo voika, nove veseli sokol, tšehhi käsipallimeistrivõistlused\nEesti käsipallikoondise mängujuht Kristo Voika sõlmis lepingu Tšehhi kõrgliiga tippu kuuluva Nove Veseli TJ Sokoliga. 28-aastase Voika jaoks on tegu karjääri neljanda välisklubiga sama mitmes riigis. Aastatel 2013-15 tuli mängujuht kahekordseks Soome meistriks Riihimäe Cocksiga, 2017. aastal pallis pool hooaega Türgi kõrgliigas Serik Belediyespori eest ning tänavu esindas Saksamaa tugevuselt neljandal liigatasemel TSG Söflingeni, teatas…\nIvo Dobkevitsch 27/05/2019 12:14 Kommenteeri andris celminš, maribori branik, sloveenia käsipallimeistrivõistlused\nEesti käsipallikoondislase Andris Celminši koduklubi Maribori Branik tegi Sloveenia meistrivõistluste tugevamas finaalgrupis omal väljakul 27:27 (14:11) viigi RD Koperiga. Avapoolaja kolme tabamusega võitnud võõrustajad juhtisid teisel pooltunnil 26:20 ja 27:23, kuid külalised seadsid lõpusireeniks jalule viigi. Celminši arvele kanti kolm väravat. Finaalgrupis ühe võidu ja kuue kaotuse kõrvale teise viigi teeninud Maribor hoiab turniiritabelis 31.…\nIvo Dobkevitsch 27/05/2019 11:53 Kommenteeri bergischer hc, rasmus ots, saksamaa bundesliga\nEesti käsipallikoondise puurivahi Rasmus Otsa koduklubi Bergischer HC kaotas Saksamaa meistrivõistluste kõrgliiga 32. voorus võõrsil Ludwigshafeni Die Eulenile 22:23 (14:9). Avapoolaja viie tabamusega võitnud külalised juhtisid veel teise poolaja keskel 20:15, kuid kümme minutit enne lõpusireeni oli Bergischer HC edu sulanud 21:20-le. Kuigi uustulnuk suurendas vahe 22:20-le, viskas viimasel kohal olev Ludwigshafen kohtumise kolm viimast…\nIvo Dobkevitsch 26/05/2019 01:00 Kommenteeri dener jaanimaa, karl toom, saksamaa 2. bundesliga, tus n-lübbecke, tv emsdetten\nEesti käsipallikoondislase Dener Jaanimaa koduklubi TuS N-Lübbecke alistas Saksamaa meistrivõistluste esiliiga 36. voorus võõrsil TV 05/07 Hüttenbergi 29:27 (13:11). Tasavägiselt kulgenud kohtumises otsustasid külalised võitja saatuse mängu lõpus, kui viskasid 25:25 viigiseisult kolm vastuseta väravat. Jaanimaa sooritas kaks pealeviset, millest tabas ühe. Karl Toomi leivaisa TV Emsdetten pidi aga omal väljakul tunnistama HBW Balingen-Weilstetteni 27:23…\nIvo Dobkevitsch 26/05/2019 00:40 Kommenteeri saksamaa bundesliga\nSaksamaa käsipallimeistrivõistluste kõrgliiga 32. voorus sai ellujäämise nimel võitlev uustulnuk SG BBM Bietigheim kodus 25:23 (13:10) jagu TBV Lemgo Lippest. Kuigi võõrustajad dikteerisid sündmuste käiku alates avavilest, pääsesid külalised ette korra, kuid seda kohtumise lõppfaasis 22:21. Seejärel tegid väljakuperemehed 4:1 lõpuspurdi ja võtsid kaheväravalise võidu. Bietigheimi resultatiivseim mängija oli Christian Schäfer kuue ning Lemgol Patrick…\nIvo Dobkevitsch 25/05/2019 21:12 Kommenteeri asobal, fc barcelona lassa, hispaania käsipallimeistrivõistlused\nHispaania käsipallimeistriks tuli üheksandat aastat järjest Barcelona Lassa, kes kes kogus 60-st võimalikust punktist 59. Barcelona sai 29 võidu kõrvale ühe viigi, kui poolitas märtsis võõrsil punktid Logrono La Riojaga, tulemusega 28:28. Muljetavaldavaks osutus ka Barcelona väravate vahe, mis oli +413. Barcelona järel pälvisid kahvatumat karva medalid Iruni Bidasoa ning La Rioja, kes mullu said…\nPatraili endine koduklubi tuli aastase vaheaja järel meistriks\nIvo Dobkevitsch 25/05/2019 20:43 Kommenteeri kadetten schaffhausen, šveitsi käsipallimeistrivõistlused\nEesti käsipallikoondislase Mait Patraili endine koduklubi Schaffhauseni Kadetten krooniti aastase vaheaja järel Šveitsi meistriks. Mullu poolfinaaliga piirdunud Kadetten alistas finaalseerias Winterthuri Pfadi mängudega 3-0. Avamatši omal väljakul lisaajal 31:29 (25:25, 12:12) ja teise kohtumise võõrsil samuti lisaajal 32:30 (28:28, 12:14) võitnud Kadetten oli täna kodus parem 35:26 (17:11). Põhihooaja võitnud Kadetten tuli Šveitsi meistriks viimase…\nIvo Dobkevitsch 25/05/2019 19:51 Kommenteeri Ardo Puna, helsingi dicken, helsingi hifk, ott varik, riihimäki cocks, siuntio if, soome käsipallimeistrivõistlused, Sten Maasalu, sten toomla\nSoome käsipallimeistriks krooniti seitsmendat aastat järjest Riihimäki Cocksi meeskond, kes alistas finaalseerias mängudega 3-2 Helsingi Dickeni. Cocks dikteeris otsustavat viiendat kohtumist kodus algusest lõpuni. Teisel poolajal juhtis Cocks 15:8, kuid Cocksi valitsemisajal juba viiendat korda finaali jõudnud Dicken vähendas oma kaotusseisu 15:16-le. Võõrustajad pääsesid ette 18:15 ning võitsid 19:17 (11:6). Cocksi resultatiivseimad mängijad olid Teemu…\nIvo Dobkevitsch 22/05/2019 22:00 Kommenteeri eesti käsipalli meistriliiga, hc tallinn, põlva serviti\nTänavuseks Eesti käsipallimeistriks tuli Põlva Serviti, kes alistas finaalseerias HC Tallinna mängudega 3-0. Serviti jaoks oli see kokku 14. ja viiendaks järjestikuseks tiitliks. Kõige tasavägisemaks kujunes seeria avakohtumine, mille Serviti võitis 15. mail kodus 28:17 (12:10). Eelmise aasta lõpus Eesti karikavõitjaks kerkinud pealinlased püsisid mängus sees veel teise poolaja alguses, kuid Serviti hakkas vaekaussi enda…\n← Eelmine 1 2 3 … 135 Järgmine →


köögi kujundamise põhitõed - köögiideed - August 2020 \nkirbuturud ja õuemüük\nKöögi kujundamise põhitõed\nAnn Marie Kurtz / Getty Images\nKitsas, halvasti kujundatud ja vananenud köök paneb isegi kõige innukamate kokkade ruumi vältima. Teisest küljest võib läbimõeldud ümberehitus muuta köögi mitte ainult funktsionaalseks, vaid ka mõnusaks seal olemiseks, olgu siis nädalavahetusel õhtusöögi keetmine või pühade peo korraldamine.\nEnne kui asute mõtlema ja asute köögi ümberehituse juurde, mõelge, milline näeb välja teie unistuste köök. Isegi kui teie eelarve ei hõlma kogu soolestiku tööd, võite lisada lihtsaid disainilahendusi, mis muudavad ruumi ümber vastavalt sellele, kuidas te seda kasutate.\nOlenemata sellest, kas teie köögi mõõtmed on 100 ruutjalga, enamuse kappitootjate märgistatud etalonmõõt või 440 ruutjalga, on köögi kõrgem ots uues ehituses, teatud köögi kujundamise põhialused peavad paika.\nVäikesed köögiredelid ei pruugi puudutada köögi paigutust, kuid suurema remondi korral võivad kapid, seadmed ja lisaseadmed olla täielikult ümber korraldatud. Kui teie ideaalne kujundus on praegusest konfiguratsioonist täiesti erinev seadistus, siis olge valmis selleks, et kopsakad hinnasildid sellega ka käivad. Köögi põhipaigutuse muutmine nõuab sageli elektri- ja torustiku ümberehitust, mõlemad kulukad tööd. Mõelge, millist põhipaigutust soovite köögi jaoks:\nGalley : kambüüsi kööki, mida nimetatakse ka läbikäidavaks või koridori stiilis köögiks, iseloomustavad kaks paralleelset seina või rida kapid ja tööpinnaga vahekäik. Kui seal on ainult üks sein, on see ühe seinaga või Pullmani köök.\nL-kujuline : Nagu nimigi viitab, moodustavad L-kujulised köögid tähe "L", millel on kaks külgnevat seina või seinast väljaulatuv poolsaar.\nTopelt "L" : Topelt L on L-kujuline köök koos saarega, mis on ka L-kujuline. Tavaliselt loovad kaks Ls-d luua avatud keskosa.\nU-kujuline : U-kujulised köögid moodustavad "U" või hobuseraua kuju ja neid saab moodustada kolme täiskõrgusega seina või kahe seina ja poolsaarega.\nÜkskõik, millise paigutuse valite, pidage silmas alati olulist "köögikolmnurka". See on teie kulunud tee külmkapi, pliidi või ahju ja kraanikausi vahel, millest ükski ei tohiks asuda üksteisest kaugemal kui 6 jalga. Mida tihedam on see kolmnurk, seda tõhusamalt saate kokana olla.\nparim keraamiliste plaatide põranda puhastaja\nMuidugi ei tohiks tee olla liiga tihe. Hoidke oma kõnniteed vähemalt 36 tolli laiusena, ja kui küpsetusalas on regulaarselt üks kokk, siis peab küpsetusalade pindala olema vähemalt 42 tolli, või kahe koka jaoks 48 tolli lai.\nKöögi põrandakattematerjali valimine hõlmab enamat kui ainult esteetikat. Põrand ei pea mitte ainult aastaid vastu pidama märkimisväärsele liiklusele, vaid see peab olema hõlbus ka teie liigestel, kui seisate selle risoto kohal pikema aja jooksul. Valikute hulka kuuluvad:\nPlaat : Üks levinumaid köögipõrandaid, plaat ei ima lõhnu ega baktereid ning see võib vastu pidada tiheda liiklusega liiklusele. Plaatide peal võib olla ebamugav ka selle tõttu, kui raske see on.\nLehtpuit : lehtpuupõrandad, kõige sagedamini tammepuust põrandad, võivad olla hoolika hooldamise korral ilusad, kuid lemmikloomade küünised ja kõrged kontsad võivad neid rikkuda ning seisva veega rikkuda.\nBambus : Bambusel on iseloomulik välimus ja hea üldine vastupidavus, sarnaselt lehtpuule. Samuti kahjustavad seda sama tüüpi lehtpuud.\nLaminaat : laminaat on suhteliselt odav ja väga lihtne paigaldada. See on ka plekikindel ja puhastab kiiresti. Kuid see on köögis veekahjustuste suhtes haavatav, kuna niiskus võib põrandakatete servad paisuda, mida ei saa parandada.\nKork : Korgipõrand on teie kehal kerge kerguse tõttu lihtne, mis muudab selle ka vaikseks. Seda on suhteliselt lihtne paigaldada ja seda on lihtne puhastada. Sarnaselt laminaadile võib seda kahjustada plangute või plaatide vahele sattuv seisv vesi.\nLinoleum : Linoleum on traditsiooniline elastse põrandavaliku variant, mis eelneb vinüülile, ja erinevalt vinüülist on see valmistatud looduslikest materjalidest. Linoleum on vastupidav ja antibakteriaalne ning saadaval erinevates värvides ja mustrites. See pakub ka väikest kogust jalga.\nVinüül : Vinüül on kõikjal kasutatav põrandakattematerjal, mida on lihtne paigaldada ja hooldada. See on saadaval tohutul hulgal stiile ja võib isegi jäljendada keraamiliste plaatide või lehtpuulaudade ilmet. Põhiline vinüülplaat on üks odavaimaid köögi põrandakattematerjale, samas kui kvaliteetne "luksuslik" vinüül on köögi põrandakatete jaoks keskmise hinnaga.\nKöögipuldid on vaieldamatult esimene asi, mida inimene pärast ümberehitust märkab. Nagu põrandakate, peaks ka töölauavalik hõlmama välimusega seotud kaalutlusi - hooldamisel, vastupidavusel ja eelarvel on ka otsuse tegemisel oluline roll.\nInsenerikivi : Kõige tavalisem kivimaterjal on kvarts, mille järeltöötlusmaterjalina on "see" graniit. Sarnaselt graniidiga on kvartspinnad valmistatud vaiguga seotud kivimikildudega ning pakuvad üldiselt paremat konsistentsi ja vähem hooldust kui looduslikud kivid. Kõige tähtsam on see, et kvarts on plekikindlam ja seda ei pea pitseerima, nagu kivi teeb.\nLooduslik kivi : Graniit on tööpinkide jaoks populaarne valik, peamiselt oma loodusliku ilu tõttu. Graniidil on kõva pind, mis on eriti vastupidav, kuid värvimise vältimiseks tuleb seda perioodiliselt tihendada. Muud loodusliku kivi countertop võimalused hõlmavad marmorit, seebikivi ja lubjakivi, kuid need on pehmemad materjalid, mis vajavad suuremat hoolt.\nTahke pind : Ikka sageli viidatakse kui algset kaubamärki Corian, kindla pinnaga tööpinnad peavad vastu kriimustustele ja plekkidele. Kuumad potid ja pannid kahjustavad neid kergesti.\nPuit : Lihunikuplokki on lihtne puhastada ja neid saab hooldada puiduõliga, kuid neid võib kahjustada ka vesi. Puit on tavaliselt mõistlikum konkreetsete tööpiirkondade, mitte peamise tööpinna materjali asemel.\nBetoon : Betoon pakub köögile tööstusliku ilme, kuid seda tuleb tihendada kuni neli korda aastas. Betoon on ka kriimustus- ja kuumuskindel.\nPlastist laminaat : Kõige odavam variant - laminaat on saadaval laias valikus värvides ja kujunduses, kuid kuumad potid ja pannid võivad seda kahjustada.\nUhiuusad köögikapid võivad olla kallid. Kui teil on eelarve madal, kaaluge köögikapi refookimist. Tagasivõtmisega hoiate kapi "kasti" ja värskendate välisilme kena spooniga. Samuti vahetate uksed uue ilme vastu.\nTeine võimalus on kapid värvida, kuigi see pole alati nii lihtne, kui see võib tunduda. Kappide värvimiseks kulub märkimisväärne ettevalmistusaeg ja kui teil on melamiinkapid (mitte puit), peate leidma värvi, mis sellele pinnale kleepuks. Kui lähete sellele teele, kasutage pinna puhastamiseks ja kergeks lihvimiseks pihustusvärvi.\nKui kumbki neist muudatustest ei tundu ahvatlev, alustage köögikappide ettevõtete uurimist. Kuigi köögikapid võivad alguses tunduda segased, pidage meeles, et need jagunevad peamiselt kahte rühma: aluskapid, mille peal istub tööpink, ja seinakapid, mis on kruvitud otse seina ja hoiavad kinni nii toiduainetest kui ka taldrikutest, pannidest ja klaasnõud.\nKöögikappide asendamisel ärge säästke raha säästmiseks ruumi. Valige sügavate sahtlitega aluskapid ja mõelge seinakappidele, mis lähevad laeni. Panipaigad on köögis ülima väärtusega.\nkas pruun ja hall lähevad kokku\nMuud köögi kujundamisega seotud kaalutlused\nKöögi kujundamise põhitõed tähendavad enamat kui põrandakate, kapid ja tööpinnad. Valgustus võib köögis olulist vahet teha, olgu see eredaks valgustamiseks pika toiduvalmistamise päeva jaoks või pehme, hämara tujuga romantiline öö kodus. Parima efekti saavutamiseks paigaldage valgustus mitmel tasandil, näiteks kapis olevad tuled, rippvalgustid ja lae süvistatavad tuled. Lisaks vajab köök palju pistikupesasid, eriti piki tagasilööki. Ehituseeskiri sisaldab erinõudeid ümberehitatud köökide turustusvõimalustele ja valgustusele.


Sunday, May 31, 2009 – MEREBLOG\nHollandi MK-etapi lõpetasid Karpak 13. kohal ja õed Umbid 17. kohal\nSunday, May 31, 2009 Sunday, May 31, 2009 Dan\tLeave a comment\nHollandis Medemblikis lõppes pühapäeval, 31. mail olümpiapurjetamise MK-sarja viies etapp Delta Lloyd Regatta, kus nii Finn-klassi purjetaja Deniss Karpak kui ka naiste 470 klassis sõitvad õed Umbid suutsid regati jooksul oma kohta parandada. Lisatud fotol: õed Umbid võistlemas Delta Lloyd regatil Tugevas tuules peetud avasõidus mitte osalenud Deniss Karpak (SK Karpak Sailing Team) lõpetas regati […]\nMerekauboid. Elu merel, 2. osa\nSunday, May 31, 2009 Monday, June 1, 2009 Mairold\t1 Comment\n6-osalise meremeeste elu vaimukalt ja südamlikult kajastava filmi teine osa. Vahemere sadamad, hullud lastimistööd, Aafrika põgenike päästmine, tekimeeskond rassimas ja palju muud. Autor Roman Golubtsov, aasta 2006 Eelmist osa vaata siit: Sea Cowboys.


Valede veski | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Valede veski\nSoovikute maakodu lähedasest rabast leitakse tapetuna meediaskandaali sattunud ärimees ja süüdlaseks peetakse pereisa Märti, kellel on mõrvaks mõjuvaid motiive. Olukord läheb järjest pingelisemaks, sest samal ajal kaob Soovikute perepoeg, tagaotsitavaks kuulutatakse tema sõber ning inimröövi ohvriks langeb ärimehe kahtlased tehingud avalikustanud ajakirjanik. Segaseid sündmusi hakkab uurima kriminaalpolitsei vaneminspektor Marko Tammik oma meeskonnaga ning peagi toob uurimine päevavalgele teisigi kahtlasi tegelasi. Eet Tuule on avaldanud kolmteist raamatut. Tema loomingus on nii loodusjutte lastele kui ka krimilugusid ja autobiograafiliste sugemetega romaane. Vaneminspektor Tammiku ja tema tiimi teistest uurimisjuhtumistest saab lugeda raamatutest „Jaanituli Käopesas“, „Kuristik raiesmikul“, „Päevikukütid“ ja „Tiivuline tunnistaja“. Marko Tammiku tiimi lood Eet Tuulelt Kui kriminaalpolitsei komissar Arno Kruup mõnel hommikul Marko Tammiku uurijate meeskonna kabinetist valju lärmi kuuleb, hõõrub ta heameelest käsi – inspektor Piret Velliste klaarib arveid vaneminspektor Tammikuga. Nõudlik, kuid isaliku suhtumisega Vana teab, et lõpuks ometi on venima kippuvas juurdluses läbimurret oodata. Tundub kummalisena, aga see neljaliikmeline uurijate tiim aeg-ajalt lihtsalt vajab sääraseid emotsionaalseid purskeid. Üldiselt on nende omavaheline läbisaamine hea. Inimestena on nad aga väga erinevad. Sportlik Marko on kriitilistes situatsioonides asendamatu, samas kipub ta liigselt kiirustama ja kamandama. Autos Pireti kõrval istudes üritab ta igal võimalusel tukkuda. Põhjus ilmne: pidevad ületunnid, kodus mehe ohtliku töö pärast muretsev naine ja kaks toredat last. Uurijaamet nõuab tugevaid karaktereid. Seepärast elab Piret endiselt üksi. Isiklikuks eluks pole tal aegagi. Lorusid see ilus, ent raudse iseloomuga neiu enda kõrvale igatahes ei soovi. Aitab sellestki, et tiimi kõige taibukamana tuleb tal end võimuka ja vahel ka kadeda Marko ees maksma panna. Nende kahega liitunud teise ekipaaži liikmed Dagmar Sangla ja Peep Pukspuu on samuti tarmukad ja värvikad noored tegelased, kes arenevad pidevalt ja suudavad kaaslasi üha sagedamini heas mõttes üllatada. Dagmari ja Peebu vahele on aga midagi tekkimas … Kirjastus: Eesti Raamat,\nSoovikute maakodu lähedasest rabast leitakse tapetuna meediaskandaali sattunud ärimees ja süüdlaseks peetakse pereisa Märti, kellel on mõrvaks mõjuvaid motiive. Olukord läheb järjest pingelisemaks, sest samal ajal kaob Soovikute perepoeg, tagaotsitavaks kuulutatakse tema sõber ning inimröövi ohvriks langeb ärimehe kahtlased tehingud avalikustanud ajakirjanik. Segaseid sündmusi hakkab uurima kriminaalpolitsei vaneminspektor Marko Tammik oma meeskonnaga ning peagi toob uurimine päevavalgele teisigi kahtlasi tegelasi. Eet Tuule on avaldanud kolmteist raamatut. Tema loomingus on nii loodusjutte lastele kui ka krimilugusid ja autobiograafiliste sugemetega romaane. Vaneminspektor Tammiku ja tema tiimi teistest uurimisjuhtumistest saab lugeda raamatutest „Jaanituli Käopesas“, „Kuristik raiesmikul“, „Päevikukütid“ ja „Tiivuline tunnistaja“. Marko Tammiku tiimi lood Eet Tuulelt Kui kriminaalpolitsei komissar Arno Kruup mõnel hommikul Marko Tammiku uurijate meeskonna kabinetist valju lärmi kuuleb, hõõrub ta heameelest käsi – inspektor Piret Velliste klaarib arveid vaneminspektor Tammikuga. Nõudlik, kuid isaliku suhtumisega Vana teab, et lõpuks ometi on venima kippuvas juurdluses läbimurret oodata. Tundub kummalisena, aga see neljaliikmeline uurijate tiim aeg-ajalt lihtsalt vajab sääraseid emotsionaalseid purskeid. Üldiselt on nende omavaheline läbisaamine hea. Inimestena on nad aga väga erinevad. Sportlik Marko on kriitilistes situatsioonides asendamatu, samas kipub ta liigselt kiirustama ja kamandama. Autos Pireti kõrval istudes üritab ta igal võimalusel tukkuda. Põhjus ilmne: pidevad ületunnid, kodus mehe ohtliku töö pärast muretsev naine ja kaks toredat last. Uurijaamet nõuab tugevaid karaktereid. Seepärast elab Piret endiselt üksi. Isiklikuks eluks pole tal aegagi. Lorusid see ilus, ent raudse iseloomuga neiu enda kõrvale igatahes ei soovi. Aitab sellestki, et tiimi kõige taibukamana tuleb tal end võimuka ja vahel ka kadeda Marko ees maksma panna. Nende kahega liitunud teise ekipaaži liikmed Dagmar Sangla ja Peep Pukspuu on samuti tarmukad ja värvikad noored tegelased, kes arenevad pidevalt ja suudavad kaaslasi üha sagedamini heas mõttes üllatada. Dagmari ja Peebu vahele on aga midagi tekkimas … Aasta


Deegude jook vesi, kui palju? • Toitumine • www.pisi.ee\nDeegude jook vesi, kui palju?\nPostitas KasKeegiKuuleb (Teema autor) » 29. oktoober 2013, 15:27\nMul on kaks emast deegut, nooremad . Söövad ilusti, vähemalt ma arvan , aga mul on mure just sellega et mu meelest nad ei joo piisavalt. Mul on suur joogipudel või kuidas selle kohta öeldakse ja nad on joonud ikka vähe .. küsimus siis, et palju nad jooma peaks päevas/nädalas? Kui tihti peaks joogivett vahetama kui nad ei joo seda ära või ei vahetagi enne kui joodud on?\nOlen alles algaja deegude pidaja ja see teeb suurt muret mulle. Ja muidu kui see tekst siia toitumise alla ei kuulu, siis palun vabandust !\nRe: Deegude jook vesi, kui palju?\nPostitas Chi » 29. oktoober 2013, 17:14\nEi oska öelda, kui palju deegud vett joovad. Vett peaks vahetama iga päev olenemata sellest, kas on kõik joodud või mitte.\nPostitas KasKeegiKuuleb (Teema autor) » 29. oktoober 2013, 17:18\nPostitas Deegukari » 30. oktoober 2013, 15:00\nMinule ka tundub, et meie deegud joovad vähe. Näen neid küll sageli veepudelit "luttimas", aga kahaneb selle sisu visalt. Iga päev panen neile värske vee ja nüüd proovingi mõõta, palju ööpäevas kulub.\nPostitas Pinto » 30. oktoober 2013, 18:38\nKui pudelist vesi sugugi ei kahane, siis tasub kontrollida, et sealt ikka normaalselt vett tuleks. Vahest on pudel praak ja vett ei tule üldse või tuleb kehvalt. Ise käin ikka näpuga tilad üle, et kontrollida, kas näpp märjaks saab.\nSIIN teemas on ka arutatud, kui palju deegu peaks ööpäevas vett tarbima. Kopeerin ühe oma postituse sealt:\nPinto kirjutas: Kui tahad teada, kas deegud joovad liiga palju või vähe, siis kirjuta iga päev vett vahetades ülesse, kui palju oli ööpäevaga vett tarbitud. Kuu ajaga peaks kaks deegut jooma kokku umbes 1000ml vett. Vee tarbimist mõjutavad ilm (soojaga joovad rohkem) ja ka see, palju deegu jookseb/ronib (ehk teeb trenni).\nPostitas MLS » 26. juuni 2014, 19:43\nMinu deegud joovad just oluliselt vähem. Ehk 15-20ml ööpäevas. Mul on deegud olnud 4 aastat ja nad on koguaeg sama palju joonud.


Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C‑229/14 | Heli Raidve Tööõigusabi\nEuroopa Kohtu otsus kohtuasjas C‑229/14\nEelotsusetaotlus – Direktiiv 98/59/EÜ – Artikli 1 lõike 1 punkt a – Kollektiivne koondamine – Mõiste „töötaja” – Kapitaliühingu juhatuse liige – Kutseõpet ja tööturule naasmist puudutava meetme raames töötav isik, kes saab riigilt toetust, kuid ei saa tasu tööandjalt\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Arbeitsgericht Verdeni (Saksamaa) 6. mai 2014. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 12. mail 2014, menetluses\nkoosseisus: koja president A. Tizzano, kohtunikud S. Rodin (ettekandja), A. Borg Barthet, E. Levits ja M. Berger,\n– E. Balkaya, esindaja: Rechtsanwalt M. Barton,\n– Kiesel Abbruch- und Recycling Technik GmbH, esindaja: Rechtsanwalt P. Wallenstein,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: M. Kellerbauer ja J. Enegren,\n1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 255, lk 16; ELT eriväljaanne 05/03, lk 327) artikli 1 lõike 1 punkti a.\n2 Taotlus on esitatud E. Balkaya ja Kiesel Abbruch- und Recycling Technik GmbH (edaspidi „Kiesel Abbruch”) vahelises kohtuvaidluses selle üle, kas on seaduslik öelda ettevõtte sulgemise korral tööleping üles majanduslikel põhjustel, teatamata kavandatavast töölepingute ülesütlemisest Bundesagentur für Arbeit’ile (föderaalne tööhõiveamet).\n3 Direktiivi 98/59 artikli 1 lõige 1 sätestab:\na) kollektiivsed koondamised – tööandja algatusel töölt vabastamine ühel või mitmel põhjusel, mis ei ole seotud asjaomaste üksiktöötajate isikuga ning mille puhul vastavalt liikmesriigi valikule koondatakse:\ni) 30 päeva jooksul kas:\n– vähemalt 10 töötajat ettevõttes, kus on tavaliselt üle 20 ja alla 100 töötaja,\n– vähemalt 10% töötajatest ettevõttes, kus on tavaliselt vähemalt 100, kuid alla 300 töötaja,\n– vähemalt 30 töötajat ettevõttes, kus on tavaliselt 300 ja rohkem töötajat,\nii) või 90 päeva jooksul vähemalt 20 töötajat, sõltumata sellest, milline on tavaliselt töötajate arv selles ettevõttes;\nb) töötajate esindajad – töötajate esindajad vastavalt liikmesriikide seadustele või tavale.\nPunkti a esimeses alapunktis sätestatud koondamiste arvu määramisel arvatakse koondamiste hulka ka sellised tööandja algatusel toimunud töölepingu lõpetamised, mille üks põhjus või mitu põhjust ei ole seotud asjaomaste üksiktöötajatega, juhul kui koondamisi on vähemalt viis.”\n4 Direktiivi 98/59 artikkel 3 sätestab:\n„1. Tööandjad teatavad pädevale asutusele kirjalikult igast kavandatavast kollektiivsest koondamisest.\n2. Tööandjad esitavad töötajate esindajatele koopia lõikes 1 nimetatud teatisest.\nTöötajate esindajad võivad esitada pädevatele asutustele kõik omapoolsed märkused.”\n5 Direktiivi artikli 4 lõiked 1 ja 2 sätestavad:\n„1. Kavandatav kollektiivne koondamine, millest on teatatud pädevale asutusele, jõustub kõige varem kolmekümne päeva pärast artikli 3 lõikes 1 nimetatud teatist, ilma et see piiraks sätete kohaldamist, mis reguleerivad üksikisiku õigusi koondamisteate saamise korral.\nLiikmesriigid võivad volitada pädevaid asutusi lühendama eelmises lõigus osutatud tähtaega.\n2. Lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul püüavad pädevad asutused leida lahendusi kavandatava kollektiivse koondamisega tekkivatele probleemidele.”\n6 Selle direktiivi artiklis 5 on ette nähtud:\n„Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust kohaldada või vastu võtta õigus‑ ja haldusnorme, mis on töötajate jaoks soodsamad, või soodustada või lubada töötajate jaoks soodsamaid kollektiivlepingutingimusi.”\n7 Seadus kaitse kohta töölepingu ülesütlemisel (Kündigungsschutzgesetz, edaspidi «KSchG») sätestab kollektiivsetest koondamistest teatamise kohustuse kohta §‑s 17 järgmist:\n„(1) Tööandja on kohustatud teavitama tööhõiveametit, enne kui ta koondab:\nl. üle viie töötaja ettevõttes, kus on tavaliselt üle 20 ja alla 60 töötaja;\n30 kalendripäeva jooksul. Koondamisega võrdsustatakse igasugune töölepingu lõpetamine tööandja algatusel.\n(2) Kui tööandja kavatseb viia läbi koondamise, millest tuleb lõike 1 alusel teatada, peab ta esitama töönõukogule õigel ajal kogu vajaliku teabe ning eeskätt teatama talle kirjalikult:\n1. kavandatud koondamise põhjused;\n2. koondatavate töötajate arvu ja ametirühmad;\n3. tavalise töötajate arvu ja ametirühmad;\n4. ajavahemiku, mille jooksul kavandatav koondamine toimub;\n5. kavandatud kriteeriumid koondatavate töötajate valimiseks;\n6. kavandatud kriteeriumid hüvitiste arvutamiseks.\n(3) Tööandja on kohustatud töönõukogule esitatud teatisest edastama samal ajal ka tööhõiveametile ärakirja, mis peab sisaldama vähemalt lõike 2 punktides 1–5 ette nähtud andmeid.\n(5) Käesoleva sätte tähenduses ei ole töötajad:\n1. juriidilise isiku ettevõttes juhtorgani liikmed, kellel on õigus seda juriidilist isikut esindada;\n2. juriidilise isiku staatuseta isikuühenduse ettevõttes isikud, kellel on seaduse, põhikirja või seltsingulepingu alusel õigus seda ühendust esindada;\n3. äriühingu juhatuse liikmed, ettevõtte juhid ja muud juhtival positsioonil isikud, kui neil on õigus iseseisvalt otsustada töölepingute sõlmimise ja lõpetamise üle.”\n8 Osaühinguseaduse (Gesetz betreffend die Gesellschaft mit beschränkter Haftung, edaspidi „GmbHG”) § 6, mis käsitleb juhatuse liikme staatust, sätestab:\n„(1) Äriühingul peab olema üks või mitu juhatuse liiget.\n(2) Juhatuse liikmeks võib olla vaid teovõimeline füüsiline isik. [...]\n(3) Juhatuse liikmeks võib nimetada osaniku või muu isiku. Juhatuse liikme nimetamine toimub kas ühingulepinguga või vastavalt käesoleva seaduse kolmandale peatükile.\n9 GmbHG § 35 sätestab:\n„(1) Osaühingut esindavad kohtus ja kohtuväliselt juhatuse liikmed. [...]\n(2) Kui ühingulepingus ei ole ette nähtud teisiti, esindavad juhatuse liikmed osaühingut üksnes ühiselt. [...]\n10 GmbHG § 37 „Esindusõiguse piirangud” sätestab:\n„(1) Juhatuse liikmetel on äriühingu ees kohustus pidada kinni piirangutest, mis on nende esindusõigusele seatud ühingulepinguga või osanike otsusega, kui ühinguleping seda ei välista.\n(2) Juhatuse liikmete esindusõiguse piirangutel puudub õigusjõud kolmandate isikute suhtes. Eeskätt puudutab see juhtumeid, kui esindada võib vaid teatud tehingute või tehinguliikide puhul või teatud ajavahemikul või kohtades või kui teatud tehinguteks on vaja osanike või osaühingu organi nõusolekut.”\n11 GmbHG § 38, mis käsitleb juhatuse liikmete tagasikutsumist, sätestab:\n„(1) Juhatuse liikmeid võib igal ajal tagasi kutsuda, ilma et see piiraks kehtivatest lepingutest tuleneda võivaid kahjuhüvitisnõudeid.\n(2) Põhikirjas võib ette näha, et tagasikutsumine on võimalik vaid kaalukatel põhjustel. Kaalukateks põhjusteks on näiteks kohustuste raske rikkumine või võimetus osaühingu tegevust nõuetekohaselt juhtida.”\n12 GmbHG § 43, mis käsitleb juhatuse liikmete vastutust, sätestab:\n„(1) Juhatuse liikmed peavad juhtima osaühingu tegevust korraliku ettevõtja hoolsusega.\n(2) Juhatuse liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud kahju osaühingule, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt.\n13 GmbHG § 46 „Osanike pädevus” sätestab:\n„Osanike pädevusse kuulub:\n1. majandusaasta aruande kinnitamine ja kasumi jaotamine;\n1a. otsus finantsaruannete avaldamise kohta vastavalt rahvusvahelistele aruandlusstandarditele [...] ja juhatuse liikmete koostatud aastaaruannete heakskiitmise kohta;\n1b. juhatuse liikmete koostatud konsolideeritud bilansi heakskiitmine;\n2. tasumata sissemaksete sissenõudmine;\n3. täiendavate sissemaksete tagasimaksmine;\n4. osa jagamine, osade ühendamine ja tühistamine;\n5. juhatuse liikmete nimetamine ja tagasikutsumine ning nende tegevuse heakskiitmine;\n6. kontrolli ja järelevalve korraldamine juhatuse tegevuse üle;\n7. prokuristide ja teiste esindusõiguslike isikute nimetamine, kes võivad osaühingu nimel tehinguid teha;\n8. osaühingu asutamisest või juhtimisest tingitud kahju hüvitamise nõuete esitamine juhatuse liikmete või osanike vastu ning osaühingu esindamine menetluses juhatuse liikmete vastu.”\n14 Saksa õiguse alusel asutatud osaühing Kiesel Abbruch võttis E. Balkaya tööle tehnikuna alates 1. aprillist 2011. E. Balkayat rakendati sise- ja välistöödel.\n15 Kiesel Abbruch ütles alates 15. veebruarist 2013 üles kõik töölepingud oma töötajatega, sealhulgas E. Balkaya töölepingu, ning lõpetas kogu tegevuse Achimi (Saksamaa) ettevõttes, mis oli kahjumis. E. Balkayale teatati töölepingu ülesütlemisest 7. jaanuari 2013. aasta kirjaga.\n16 Vaidlust ei ole selle üle, et enne E. Balkayale töölepingu ülesütlemisest teatamist ei teavitanud Kiesel Abbruch kavandatud kollektiivsest koondamisest Bundesagentur für Arbeit’i.\n17 E. Balkaya tugineb sellele teavitamata jätmisele, et vaidlustada oma töölepingu ülesütlemise seaduslikkus eelotsusetaotluse esitanud kohtus, kus ta väidab, et töötajate arv Kiesel Abbruchi Achimi ettevõttes oli KSchG § 17 lõike 1 punktis 1 sätestatud künnisest – 20 töötajat – tavaliselt suurem, mistõttu oli Kiesel Abbruch kohustatud enne koondamise teatavakstegemist teavitama kõnesoleva sätte kohaselt sellest tööhõiveametit.\n18 Eelotsusetaotlusest nähtuvalt ei ole vaidlust selle üle, et päeval, mil koondamine teatavaks tehti, kuulus Kiesel Abbruchi ettevõttes tavaliselt töötavate töötajate hulka 18 inimest, sealhulgas E. Balkaya.\n19 Põhikohtuasja pooled vaidlevad aga selle üle, kas KSchG § 17 lõike 1 punktis 1 sätestatud künnise – 20 töötajat – ületamise kindlakstegemiseks tuleb arvesse võtta veel kolme isikut, kelle oli Kiesel Abbruch samuti tööle võtnud.\n20 Esiteks on tegemist tootmistööl olnud S.‑ga, kes ütles ise oma töölepingu üles alates 7. detsembrist 2012.\n21 Teiseks tegutses koondamisest teatamise kuupäeval Kiesel Abbruchi juhatuse liikmena L. Ta ei olnud Kiesel Abbruchi osanik ning ta võis seda osaühingut esindada ainult koos teise juhatuse liikmega.\n22 Kolmandaks oli samal kuupäeval Kiesel Abbruchi juures tööl S., kes sai bürootöötaja ümberõpet, mida rahastas Jobcenter im Landkreis Diepholz (Diepholzi maakonna tööhõivetalitus). Rahalist toetust, mis võrdus töötasuga, mida tulnuks maksta S.‑le tema ümberõppe raames toimunud töötamise eest, maksis talle otse Bundesagentur für Arbeit.\n23 Eelotsusetaotlusest nähtuvalt peab eelotsusetaotluse esitanud kohus tuvastatuks, et S. kuulub ettevõttes tavaliselt töötavate töötajate kategooriasse, keda tuleb arvesse võtta vastavalt KSchG § 17 lõike 1 punktile 1, millega võeti Saksa õigusesse üle direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkt a. Niisiis võib pidada kindlalt sellesse kategooriasse kuuluvaks 19 töötajat.\n24 Seega kerkib üles küsimus, kas nende sätete mõttes töötajate hulka tuleb arvata ka juhatuse liige, nagu L., ja ümberõpet läbiv isik, nagu S., mis tähendaks, et põhikohtuasjas oli kavandatava koondamise kuupäeval Kiesel Abbruchi ettevõttes tööl üle 20 tavaliselt töötava töötaja.\n25 Seoses sellega täpsustab eelotsusetaotluse esitanud kohus kõigepealt L. kohta, et vastavalt KSchG § 17 lõike 5 punktile 1 ei peeta selle sätte tähenduses töötajaks juriidilise isiku juhtorgani liikmeid, kellel on õigus juriidilist isikut esindada. Arvuliselt kõige suurem rühm selliseid liikmeid on osaühingute („Gesellschaften mit beschränkter Haftung”) juhatuse liikmed.\n26 Juhatuse liikme ja osaühingu vaheliste suhete kohta lisab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et Saksa õiguses eristatakse selgelt juhatuse liikme kui organi staatust juhatuse liikme õigustest ja kohustustest osaühingu ees. Kui juhatuse liikme staatuse annabjuhatuse liikmeks valimine osanike koosolekul – mis on osaühingu kõrgeim organ –, siis juhatuse liikme õigusi ja kohustusi äriühingu ees reguleerib tema kui juhatuse liikmega sõlmitav leping. See leping on teenuse osutamise leping käsunduslepingu vormis ning Saksa kohtupraktika on valdavalt seisukohal, et tegemist ei ole töölepinguga.\n27 Selles kontekstis soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus eelkõige teada, kuidas tuleks tõlgendada äriühingu teise organi juhtimise või kontrolli all tegutsemise kriteeriumi, mis tuleneb kohtuotsusest Danosa (C‑232/09, EU:C:2010:674), kus oli tegemist küsimusega, kas äriühingu juhatuse liiget saab käsitada töötajana liidu õiguse tähenduses.\n28 Teiseks, seoses niisuguse isikuga nagu „praktikandiks” peetav S., kes teadmiste saamiseks või süvendamiseks või seoses kutseõppega on ettevõttes praktikal, täheldab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kuigi tavaliselt sõlmitakse tunnustatud kutseõppe korral õpet pakkuva ettevõtte ja õpilase vahel vastav leping ning ettevõte maksab töötasu, ei sõlmitud sellist lepingut S.‑le antava õppe puhul ning Kiesel Abbruch ei maksnud talle töötasu.\n29 Seetõttu soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, millised on asjakohased kriteeriumid hindamaks, kas seesugust kutseõpet või praktikat läbivad isikud on direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a tähenduses töötajad ning kas seejuures omab tähtsust asjaolu, et töötasu maksaks otse tööandja.\n30 Neil asjaoludel otsustas Arbeitsgericht Verden menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas asjakohaseid liidu õigusnorme, eelkõige direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid või tavad, mille kohaselt ei võeta töötajate arvu määramisel viidatud sätte tähenduses arvesse kapitaliühingu juhatuse liiget, isegi kui ta tegutseb selle äriühingu mõne muu organi juhtimise ja kontrolli all, saab selle tegevuse eest tasu ning ei ole ise selle äriühingu osanik?\n2. Kas asjakohaseid liidu õigusnorme, eelkõige direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et töötajate arvu määramisel viidatud sätte tähenduses tuleb töötajatena arvesse võtta ka isikuid, kes ei saa tasu tööandjalt, vaid keda rahaliselt toetab ja tunnustab tööhõive edendamiseks pädev ametiasutus ja kes teevad praktilist tööd teadmiste omandamise või täiendamise eesmärgil või kutseõppe läbimiseks (praktikandid), või on liikmesriikidel õigus reguleerida seda küsimust siseriikliku õiguse normide või tavadega?”\n31 Esimese küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid või tavad, mille kohaselt ei võeta selles sättes ette nähtud töötajate arvu kindlaksmääramisel arvesse niisugust kapitaliühingu juhatuse liiget nagu põhikohtuasjas, kes tegutseb selle äriühingu mõne muu organi juhtimise ja kontrolli all, saab selle tegevuse eest tasu ning ei ole ise selle äriühingu osanik.\n32 Sellele küsimusele vastamiseks tuleb kõigepealt meelde tuletada, et kollektiivsetele koondamistele kohaldatavaid õigusnorme ühtlustades on liidu seadusandja soovinud ühtaegu tagada töötajate õiguste ühesuguse kaitse eri liikmesriikides ja ühtlustada nendest kaitsenormidest tulenevad Euroopa Liidu ettevõtjate kohustused (vt eelkõige kohtuotsused komisjon vs. Portugal, C‑55/02, EU:C:2004:605, punkt 48, ning komisjon vs. Itaalia, C‑596/12, EU:C:2014:77, punkt 16).\n33 Seetõttu ei saa – vastupidi Kiesel Abbruchi seisukohale – direktiivi 98/59 direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis a sisalduvat mõistet „töötaja” määratleda viitega liikmesriikide õigusele, vaid seda tuleb tõlgendada liidu õiguskorras autonoomselt ja ühetaoliselt (vt analoogia alusel kohtuotsus komisjon vs. Portugal, C‑55/02, EU:C:2004:605, punkt 49). Vastasel korral otsustaksid selles sättes ette nähtud künniste arvutamise viisi ning seega ka künniste endi üle liikmesriigid, mis lubaks liikmesriikidel muuta direktiivi kohaldamisala ja võtta direktiivilt selle täielik õigusmõju (vt selle kohta kohtuotsus Confédération générale du travail jt, C‑385/05, EU:C:2007:37, punkt 47).\n34 Veel tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et mõistet „töötaja” tuleb defineerida töösuhet iseloomustavatest objektiivsetest tunnustest lähtudes ning asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi arvesse võttes. Selles kontekstis on töösuhte oluliseks tunnuseks asjaolu, et isik osutab teatava aja jooksul teisele isikule ja tema juhiste alusel teenuseid, mille eest ta saab tasu (vt kohtuotsus komisjon vs. Itaalia, C‑596/12, EU:C:2014:77, punkt 17, mis viitab analoogia alusel kohtuotsusele Danosa, C‑232/09, EU:C:2010:674, punkt 39).\n35 Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus toob sellega seoses esile asjaolu, et põhikohtuasjas kõne all oleva juhatuse liikme töösuhet reguleerib tema kui juhatuse liikmega sõlmitud leping, mis vastavalt Saksa kohtupraktikale ei ole tööleping, siis olgu esiteks märgitud, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tulenevalt ei saa töösuhte õiguslik olemus siseriiklikus õiguses mõjutada töötaja määratlust liidu õiguse mõttes (vt selle kohta kohtuotsus Kiiski, C‑116/06, EU:C:2007:536, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika).\n36 Sellest järeldub, et kui isik vastab käesoleva kohtuotsuse punktis 34 loetletud tingimustele, siis ei ole direktiivi 98/59 kohaldamise seisukohalt tähtsust, mis liiki õigussuhe seob teda töösuhte teise poolega (vt analoogia alusel kohtuotsus Danosa, C‑232/09, EU:C:2010:674, punkt 40).\n37 Teiseks, kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus tõstatab muu hulgas küsimuse, kas põhikohtuasjas esineb alluvussuhe töötaja mõistet käsitleva Europa Kohtu praktika tähenduses, arvestades et niisuguse nagu põhikohtuasjas kõnealuse juhatuse liikme sõltuvus- või alluvusaste oma ülesannete täitmisel on madalam kui töötajal Saksa õiguse tavatähenduses, siis olgu märgitud, et alluvussuhte olemasolu tuleb igal üksikul juhul hinnata lähtuvalt kõikidest pooltevahelisi suhteid iseloomustavatest asjaoludest ja tingimustest (vt selle kohta kohtuotsus Danosa, C‑232/09, EU:C:2010:674, punkt 46).\n38 Euroopa Kohtu praktikast, mis on kohaldatav direktiivi 98/59 kontekstis, nähtub selle kohta, et asjaolu, et isik on kapitaliühingu juhtorgani liige, ei välista iseenesest seda, et ta võib olla selle ühinguga alluvussuhtes (vt selle kohta kohtuotsused Danosa, C‑232/09, EU:C:2010:674, punkt 47, ning komisjon vs. Itaalia, C‑596/12, EU:C:2014:77, punktid 14, 17 ja 18). Selle asjaolu kontrollimiseks tuleb analüüsida juhtorgani liikme värbamistingimusi, talle antud ülesannete iseloomu, nende ülesannete täitmise raamistikku, tema volituste ulatust, äriühingu poolt tema suhtes teostatud kontrolli ning juhatuse liikme tagasikutsumise tingimusi (vt kohtuotsus Danosa, C‑232/09, EU:C:2010:674, punkt 47).\n39 Euroopa Kohus on varem otsustanud, et kapitaliühingu juhatuse liige, kes osutab tasu eest teenuseid teda ametisse nimetanud äriühingule ja kes on selle äriühingu oluliseks osaks ning kes tegutseb selle äriühingu teise organi juhtimise või kontrolli all ja kelle võib igal hetkel ilma mingite piiranguteta tagasi kutsuda, vastab tingimustele, mis on nõutavad isiku kvalifitseerimiseks „töötajaks” liidu õiguse tähenduses (vt selle kohta kohtuotsus Danosa, C‑232/09, EU:C:2010:674, punktid 51 ja 56).\n40 Antud juhul olgu märgitud, et eelotsusetaotlusest nähtuvalt valib põhikohtuasjas kõnesoleva kapitaliühingu juhatuse liikme selle ühingu osanike koosolek, kes võib juhatuse liikme tema tahte vastaselt igal ajal tagasi kutsuda. Lisaks on juhatuse liige oma tegevuses allutatud osanike koosoleku juhtimisele ja kontrollile, muu hulgas talle sel otstarbel antud juhistele ja piirangutele. Olgu lisatud – kuigi see tegur ei ole antud kontekstis iseenesest määrav –, et niisugune juhatuse liige nagu põhikohtuasjas ei ole osanik osaühingus, mille heaks ta tegutseb.\n41 Neil asjaoludel tuleb tõdeda, et niisugune kapitaliühingu juhatuse liige on selle ühinguga alluvussuhtes käesoleva otsuse punktides 38 ja 39 viidatud kohtupraktika tähenduses, kuigi tal on oma ülesannete täitmisel kaalutlusruum, mis on ulatuslikum kui näiteks Saksa õiguse mõttes töötajal, kelle puhul võib tööandja, nagu märkis eelotsusetaotluse esitanud kohus, üksikasjalikult kindlaks määrata ülesanded, mida ta peab täitma, ja viisi, kuidas seda tuleb teha (vt selle kohta kohtuotsus Danosa, C‑232/09, EU:C:2010:674, punktid 49–51).\n42 Vaidlust ei ole ka selle üle, et niisugune juhatuse liige nagu põhikohtuasjas saab oma tegevuse eest tasu.\n43 Eeltoodud kaalutlustest järeldub seega, et niisugune kapitaliühingu juhatuse liige nagu põhikohtuasjas tuleb kvalifitseerida töötajaks direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a mõttes ning seetõttu peab teda arvesse võtma selle sättes ette nähtud künniste arvutamisel.\n44 Niisugust tõlgendust kinnitab ka direktiivi eesmärk, mis direktiivi teisest põhjendusest nähtuvalt seisneb eelkõige töötajate kaitse suurendamises kollektiivsete koondamiste korral. Kooskõlas selle eesmärgiga ei või anda mõistetele, mis määravad kindlaks direktiivi kohaldamisala, sealhulgas direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis a toodud mõistele „töötaja”, kitsast määratlust (vt selle kohta kohtuotsus Athinaïki Chartopoiïa, C‑270/05, EU:C:2007:101, punktid 25 ja 26, ning analoogia alusel kohtuotsus Union syndicale Solidaires Isère, C‑428/09, EU:C:2010:612, punkt 22).\n45 Nõustuda ei saa Kiesel Abbruchi ja Eesti valitsuse argumentidega, et niisugune juhatuse liige nagu põhikohtuasjas ei vaja kollektiivsete koondamiste puhul direktiiviga 98/59 antud kaitset.\n46 Siinkohal olgu esiteks märgitud, et miski ei viita sellele, et töötaja, kes on kapitaliühingu – eelkõige väikese või keskmise suurusega äriühingu nagu põhikohtuasjas – juhatuse liige, oleks olukorras, mis teiste samas äriühingus töötavate isikute olukorrast tingimata erineb, kui pidada silmas vajadust leevendada tema lepingu ülesütlemise tagajärgi ning teatada sellest kooskõlas direktiivi artikli 3 lõikega 1 pädevale asutusele, et viimane saaks otsida lahendusi probleemidele, mida toob kaasa kavandatud koondamine (vt selle kohta kohtuotsused Junk, C‑188/03, EU:C:2005:59, punkt 48, ning Claes jt, C‑235/10–C‑239/10, EU:C:2011:119, punkt 56).\n47 Teiseks olgu märgitud, et niisugused nagu põhikohtuasjas kõnesolevad siseriiklikud õigusnormid või tavad, mille kohaselt ei võeta direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a kohase töötajate arvu määramisel arvesse kapitaliühingu juhatuse liikmeid, võivad mitte üksnes nõrgendada direktiiviga juhatuse liikmetele antud kaitset, vaid ka võtta kõigilt töötajatelt ettevõttes, kus on tavaliselt üle 20 töötaja, neile direktiivist tulenevad õigused ning seeläbi kahandada direktiivi kasulikku mõju (vt selle kohta kohtuotsus Confédération générale du travail jt, C‑385/05, EU:C:2007:37, punkt 48).\n48 Kõike eeltoodut arvestades peab esimesele küsimusele vastama, et direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid või tavad, mille kohaselt ei võeta selles sättes ette nähtud töötajate arvu kindlaksmääramisel arvesse niisugust kapitaliühingu juhatuse liiget nagu põhikohtuasjas, kes tegutseb selle äriühingu mõne muu organi juhtimise ja kontrolli all, saab selle tegevuse eest tasu ning ei ole ise selle äriühingu osanik.\n49 Teise küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses töötajaks tuleb pidada niisugust praktikanti nagu põhikohtuasjas kõne all olev isik, kes tööandjalt tasu saamata, kuid tööhõive edendamiseks pädeva ametiasutuse rahalisel toetusel ja tunnustusel on ettevõttes praktikal teadmiste omandamise või täiendamise eesmärgil või kutseõppe läbimiseks.\n50 Sellega seoses olgu esiteks meenutatud, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikast nähtuvalt hõlmab mõiste „töötaja” liidu õiguses isikuid, kes läbivad praktikat või kutseõppe perioode, mida saab pidada praktiliseks ettevalmistuseks vastaval kutsealal tegutsemisele, kui nendel perioodidel tehakse tegelikku ja tulemuslikku tööd tööandjale ja tööandja juhtimisel. Euroopa Kohus on täpsustanud, et seda järeldust ei kummuta asjaolu, et isiku tootlikkus on väike, et ta ei tööta täistööajaga ning saab seetõttu vaid piiratud tasu (vt selle kohta eelkõige kohtuotsused Lawrie-Blum, 66/85, EU:C:1986:284, punktid 19–21; C‑3/90, EU:C:1992:89, punktid 15 ja 16. Bernini, C‑3/90, EU:C:1992:89, punktid 15 ja 16; Kurz, C‑188/00, EU:C:2002:694, punktid 33 ja 34, ning Kranemann, C‑109/04, EU:C:2005:187, punkt 13).\n51 Teiseks nähtub Euroopa Kohtu praktikast, et vastamisel küsimusele, kas isikut tuleb pidada töötajaks või mitte, ei oma tähtsust kutseõppe või praktikaga seonduva töösuhte õiguslik kontekst siseriiklikus õiguses ega asjaomasele isikule tasu maksmiseks kasutatavate rahaliste vahendite päritolu, muu hulgas selle rahastamiseks riiklike toetuste kasutamine nagu antud juhul (vt selle kohta eelkõige kohtuotsused Bettray, 344/87, EU:C:1989:226, punktid 15 ja 16; Birden, C‑1/97, EU:C:1998:568, punkt 28, ning Kurz, C‑188/00, EU:C:2002:694, punkt 34).\n52 Neil asjaoludel ja arvestades eelkõige käesoleva otsuse punktides 33, 34 ja 44 esitatud kaalutlusi peab teisele küsimusele vastama, et direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses töötajaks tuleb pidada niisugust praktikanti nagu põhikohtuasjas kõne all olev isik, kes tööandjalt tasu saamata, kuid tööhõive edendamiseks pädeva ametiasutuse rahalisel toetusel ja tunnustusel on ettevõttes praktikal teadmiste omandamise või täiendamise eesmärgil või kutseõppe läbimiseks.\n53 Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\n1. Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 1 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid või tavad, mille kohaselt ei võeta selles sättes ette nähtud töötajate arvu kindlaksmääramisel arvesse niisugust kapitaliühingu juhatuse liiget nagu põhikohtuasjas, kes tegutseb selle äriühingu mõne muu organi juhtimise ja kontrolli all, saab selle tegevuse eest tasu ning ei ole ise selle äriühingu osanik.\n2. Direktiivi 98/59 artikli 1 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses töötajaks tuleb pidada niisugust praktikanti nagu põhikohtuasjas kõne all olev isik, kes tööandjalt tasu saamata, kuid tööhõive edendamiseks pädeva ametiasutuse rahalisel toetusel ja tunnustusel on ettevõttes praktikal teadmiste omandamise või täiendamise eesmärgil või kutseõppe läbimiseks.


Ravimitest sobivad valu vaigistavad vale käte ja liigesevalu ja põletikku vale käte ja liigesevalu vähendavad ravimid, näiteks relfex, ibuprofeen, diklofenak ning nende puudumisel ka paratsetamool või aspiriin. Kui liiges vaid veidi tuikab, ei tohi seda loomulikult üle koormata, kuid ka mitte päris liikumatult hoida. VALE Tõsised kroonilised liigesehaigused saavad alguse pigem just noores eas.\nKui esimene kimbutab enamasti keskeakünnise ületanud õrnema soo esindajaid, siis teine tekitab suuri probleeme igas vanuses meestele ja naistele. Luude hõrenemine kimbutab eelkõige naissugu Osteoporoos ehk luude hõrenemine on kogu skeleti haigus, millele on iseloomulik luutiheduse vähenemine ja luukvaliteedi halvenemine. Luud muutuvad hapraks ja suureneb luumurruoht. Marina Melnikova kinnitab, et liigesehädad ei teki üleöö, vaid võivad alguse saada juba varastes 40ndates ja aastatega aina süveneda, hoogustudes menopausi järel.\nMida vanemaks me saame, seda sagedamini puutume selle probleemiga kokku. Vaatame üle kaelavalu peamised põhjused ja ravivõimalused. Kaelavalu sümptomid Kaelavalu tekib sageli lihaskrampide tõttu.\nSellisel juhul võib valu levida õlgadesse, lülisamba ülaossa ja kätesse. Kael võib valutada lülisamba kaelaosa närvide pitsumise tõttu.\nSeejuures tunneb inimene kätes tuimust, nõrkust ja torkimistunnet. Kaelavalu põhjustab tugevat ebamugavust. Enamasti haigestuvad põlved, hüppeliigesed ja puusad.\nKompresse tuleks hoida kogu öö. Raviks liigesevalu folk õiguskaitsevahendeid vale käte ja liigesevalu vaja uurida üksikuid omadusi vale käte ja liigesevalu iga organism, juuresolekul konkreetse haiguse, juuresolekul vastunäidustused ja allergiad.\nTeda kästakse võtta just sügisel ja kevadel vara. Selleks, mesi ja trahvi soola nagu " Extra" segada võrdsetes osades, vale käte ja liigesevalu segu kantakse lapiga peal vale käte ja liigesevalu tsellofaani ja Paranda isoleeritud.\nLiigesevalu ei viita närvihaigusele. Paikseks pealemäärimiseks on sellised geelid ja salvid nagu indometatsiin, ibuprofeen, ketoprofeen jm. Tõenäoliselt kõige levinum neist - artriit, kuid diagnoosimiseks see võib olla väga raske. Miks kõik see, mida me vale käte ja liigesevalu oleme pühaks pidanud, nüüd äkki vale on?\nTeiste vale käte ja liigesevalu teostuste haigus vale käte ja liigesevalu podagra võib näidata ainult kerge valu vale käte ja liigesevalu ja kerge punetus mõjutatud ühine. Väide: valutavaid liigeseid tuleb hoida soojas. Kui aga on pidevad liigesevalud ja liiges ei ole põletikus ning kui inimene tunneb, et see aitab, võib seda soojas hoida küll.\nVäide: ägeda valu ilmnedes tuleb liigesele panna külma kompressi. TÕDE Sel puhul aitab tõepoolest külm paremini kui soe. Väide: liigesehaige ei tohi mitte mingil juhul sporti teha.\nLiigesevalu tüüp Liigesevalu\nVale käte ja liigesevalu\nPõhjusekse jalgadel turse Vale käte ja liigesevalu Tavaliselt vale käte ja liigesevalu vale käte ja liigesevalu surisevad jalad korraga.\nVALE Oleneb sellest, mida sporditegemise all mõista. Üle pingutada ei tohi, aga ravikehakultuur on liigesehaigele vajalik ja lausa kohustuslik. Seda selleks, et hoida ära liigeste jäigastumist, lihaste kõhetumist ja muid muresid, mis liigesepõletikuga kaasnevad. Kuid pane tähele: valu tekkimine on seejuures alati "tuluke", mis annab märku, et nüüd aitab, aeg on puhata.


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - EL tõhustab inimkaubanduse vastast võitlust\nEL tõhustab inimkaubanduse vastast võitlust\nEuroopa Komisjon esitas täna ettepaneku uute eeskirjade kohta, millega tõhustatakse inimkaubanduse vastast võitlust. Uus ettepanek võimaldab sellele orjanduse tänapäevasele vormile tõhusamalt vastu astuda. Selleks soovitakse ühtlustada kuritegude määratlust ning karistusi käsitlevaid siseriiklikke eeskirju, anda paremini abi inimkaubanduse ohvritele ning karmistada meetmeid inimkaubandusega tegelevate kurjategijate vastutusele võtmiseks.\nSiseküsimuste eest vastutava voliniku Cecilia Malmströmi arvates ei tohiks 21. sajandi maailmas leiduda naisi ja tüdrukuid, kes on sunnitud seksuaalsesse orjusesse, pekstud ja väärkoheldud lapsi, keda sunnitakse kerjama ja varastama, ning noori täiskasvanuid, kes peavad väga väikese palga eest töötama kohutavates tingimustes. „Selliste kuritegudega ei saa mingil juhul leppida. Me peame tegema kõik endast oleneva, et lõpetada inimkaubandus ja tabada sellega tegelevad kurjategijad,” kommenteeris volinik Malmström.\nRahvusvahelise Tööorganisatsiooni hinnangul on maailmas vähemalt 2,45 miljonit inimest, kes peavad inimkaubanduse tulemusena tegema sunniviisilist tööd. Enamik inimkaubanduse ohvritest sunnitakse elatist teenima prostitutsiooniga (43%, ülekaalukalt naised ja tüdrukud) või ebaväärikate töödega (32%). Arvatakse, et igal aastal liigub ELi või ELi sees inimkaubanduse tulemusena sadu tuhandeid inimesi.\nEuroopa Komisjon esitab uusi ELi eeskirju käsitleva ettepaneku, millega kohustataks liikmesriike tegutsema kolmel rindel: hoolitsema selle eest, et inimkauplejatele esitataks nende sooritatud kuritegude eest süüdistus, kaitsma inimkaubanduse ohvreid ja ära hoidma inimkaubandusega seotud kuritegusid. Komisjon võtab varsti ka meetmeid inimkaubanduse vastase võitluse ELi koordinaatori ametisse määramiseks, et muuta ELi inimkaubandusevastane poliitika tõhusamaks, nähtavamaks ja ühtlasemaks. See eeldab tegelemist probleemi algpõhjustega ja koostööd kolmandate riikidega.\nEttepanek ühtlustaks kuritegude määratlust ja karistusi käsitlevaid siseriiklikke eeskirju. Kurjategijatele esitataks süüdistus ka välismaal toime pandud kuritegude eest. Politsei- ja kohtuasutused peaksid oma kasutusse saama organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses tarvitatavad uurimisvahendid.\nOhvritele tuleks tagada majutus, taastumiseks vajalik arstiabi ja tunnistajakaitse, et nad julgeksid anda tunnistusi kurjategijate vastu. Nad saaksid ka kogu menetluse jooksul tasuta õigusabi, sealhulgas rahalise hüvitise taotlemiseks.\nInimkaubanduse ärahoidmise tõhustamiseks nähakse ettepanekus ette potentsiaalsete ohvrite teavitamine inimkaubanduse ohvriks langemise ohtudest. Samuti soovitakse suurendada ametiasutuste teadlikkust, et nad suudaksid avastada inimkaubandusega seotud juhtumeid ja neid lahendada.\nEttepanekus kutsutakse üles kehtestama karistusi isikute vastu, kes teadlikult palkavad inimkaubanduse ohvreid või ostavad neilt teenuseid. Ettepanekuga loodaks liikmesriikides ka asutused, kes jälgivad kõnealuste meetmete rakendamist.\nUue ettepaneku aluseks on 2009. aastal esitatud õigusakti ettepanek, millega asendatakse alates 2002. aastast kehtivad eeskirjad (IP/09/472) Pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb kõnealust ettepanekut muuta. See võimaldaks Euroopa Komisjonil kontrollida, kas liikmesriikide eeskirjad vastavad ELi õigusaktidele ning neid mitte täitvad liikmesriigid kohtusse kaevata.\nEttepanekuid hakkavad arutama Euroopa Liidu Parlament ja nõukogu ning, kui need kiidetakse heaks, siis võetakse need üle riiklikku õigusse.\nKomisjon esitas täna ka ettepanekud meetmete kohta, mis käsitlevad võitlust laste seksuaalse kuritarvitamisega (IP10/379, MEMO/10/107).\nTäna esitatud ettepaneku leiate järgmisel veebilehel: