Mis on Microsofti hindamise ja planeerimise tööriistakomplekt? - Silumine Ja Diagnostika\nMis on Microsofti hindamise ja planeerimise tööriistakomplekt?\nWhat Is Microsoft Assessment\nKui olete IT-administraator ja haldate võrku, seisate silmitsi üsna paljude väljakutsetega.\nÜks hea näide on see, kui proovitakse uuele rännata THE ja peate välja selgitama, kas praegune infrastruktuur saab muudatustega hakkama. See võib olla kõik, alates konkreetsest Windowsi infrastruktuurist kuni tarkvararakenduse või kasutaja seadmeni.\nEhkki teoreetiliselt võiksite seda teha põhiliste tööriistade abil, võib programmi või utiliidi olemasolu, mis lihtsustab ja kiirendab asju, äärmiselt kasulik. Sel juhul on Microsofti hindamise ja planeerimise tööriistakomplekt (MAP) parim ressurss, mis IT-administraatoril olla võiks.\nMida teeb Microsofti hindamis- ja planeerimistööriist?\nMicrosofti hindamise ja planeerimise tööriistakomplekt on täiesti tasuta tarkvara utiliit, mis aitab ülalnimetatud stsenaariumi korral hõlbustada migreerumist.\nTa teeb seda, pakkudes üksikasjalikke valmisoleku hindamise aruandeid ja täidesaatvaid ettepanekuid koos ulatusliku riist- ja tarkvara teabega.\nlegendide liiga tundmatu otsevea viga\nSee sisaldab ka praktilisi soovitusi, mis aitavad organisatsioonidel kiirendada oma IT-infrastruktuuri planeerimise protsessi. Microsofti hindamise ja planeerimise tööriistakomplekt pakub ka Hyper-V serveri virtualiseerimise kavandamiseks serveri kasutamise andmeid.\nSisuliselt võimaldab see teil otsustada, kas riistvara suudab toetada kadudeta migreerimist.\nKuidas ma MAP-i saan?\nSelle utiliidi saab ametnikult alla laadida Microsofti veebileht ja selle kasutamine on äärmiselt lihtne. Üks asi, mida peaksite tähele panema, on see, et allalaaditav fail ei sisalda ühte faili, vaid mitut komponenti.\nNende hulgas on utiliidi seadistuskomplekt ja mõned kasulikud materjalid, mis muudavad MAP-i kasutamise palju lihtsamaks.\nNeed komponendid on järgmised:\nSee on installipakett, mis sisaldab tööriista ja SQL LocalDB-d\nSee pakett sisaldab mõningaid näidisaruandeid ja ettepanekuid\nSee pakett sisaldab mõningaid näidisandmebaase ja juhiseid erinevate harjutuste läbimiseks\nEnne MAP-i tööriistakomplekti installimist saate lugeda teavet, sealhulgas installinõuded ja teadaolevad probleemid\nKui olete IT-administraator ja plaanite kogu käimasoleva võrgu üleviimist uude operatsioonisüsteemi, võib Microsofti hindamis- ja planeerimistööriistade olemasolu asjade palju lihtsamaks muuta.\narvutiekraan jääb pärast und magama\nLisaks sellele, et teate, kas toiming on võimalik (või isegi seda väärt), aitab see ka rändlust ennast. Kõiki asju arvesse võttes on see suurepärane kasulikkus.\nKas olete kunagi kasutanud Microsofti hindamise ja planeerimise tööriistakomplekti? Andke meile teada, mida te toote kohta allpool kommentaaride jaotises arvate.\nfilmitegija on lõpetanud Windows 10 töötamise\nWindows 10 ei jää unerežiimile\nminu razer-hiir on hüplik


Maardu uuendab 5,1 miljoniga veemajanduse infrastruktuuri - Majandus\nMaardu uuendab 5,1 miljoniga veemajanduse infrastruktuuri\n16.10.2015. MAARDU Maardu linna märk. linna haljastus, linna märk, haljasala FOTO: EERO VABAMÄGI/POSTIMEES\nMaardu uuendab 5,1 miljoni euro eest Kroodi oja piirkonna veemajandusinfrastruktuuri; projekti toetab Ühtekuuluvusfondist 3,6 miljoni euroga riigile kuuluv sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus.\nLisaks Keskkonnainvesteeringute Keskusele toetavad 5,1 miljonit eurot maksma minevat projekti oma vahenditest OÜ Kroodi Vesi ja Maardu linn. Tänu töödele on Kroodi ojaga seotud keskkonnariskid tulevikus maandatud, teatas KIK.\nProjekti eesmärgiks on viia Maardu linna Kroodi tööstuspiirkonna olemasolev ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni taristu vastavusse kehtivate nõuetega. Projekt puudutab nii põhjavee kaitset, joogivee kvaliteeti kui ka reovee kokku kogumist ja puhastamist. Lisaks rajatakse Maardu järveäärsesse piirkonda ühisveevärk ja -kanalisatsioon, et tagada kvaliteetne teenus ligi 500 uuele kliendile.\n«Kroodi oja on reostunud aastakümnete jooksul ja nüüdseks on alustatud projekti raames reostuse likvideerimist. Veekogu seisundi parandamisele aitab muuhulgas kaasa ka oja piirkonna veemajandustaristu rekonstrueerimine,» ütles KIK-i toetuste üksuse juht Priit Parktal.\nProjekti toetatakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmest «Veemajandustaristu arendamine», mille töötas välja keskkonnaministeerium.\nRiik on Kroodi ojaga seotult paralleelselt ellu viimas mitut projekti, et likvideerida nii varasem reostus kui tänased ohuallikad. Keskkonnaministeeriumi tellimusel ja KIK-i rahastusel on kavandatud Kroodi oja puhastada 2021. aasta lõpuks.\nKroodi oja kaevati Maardu järve ja Muuga lahe vahele 1893. aastal ning selle kaldaid on pikaajaliselt asustanud suured tööstusalad – vasakkaldal asub Maardu tööstusrajoon ning paremal endise AS Eesti Fosforiit territoorium.\nKroodi oja vee kvaliteet oli kõige halvem kuue- ja seitsmekümnendatel aastatel, mil oja vee kaitseks ei rakendatud ka kõige elementaarsemaid vahendeid. Eelmise sajandi teise poolega võrreldes on vee kvaliteet oluliselt paranenud, aga suurimad jätkuva reostuse allikad on endise Eesti Fosforiidi sademevee väljalask ning Maardu kaevandusvee väljalask.\nKIK rahastab erinevaid keskkonnaprojekte Eesti keskkonnatasudest laekuvast rahast, CO2 kvoodimüügi tuludest ning Euroopa Liidu struktuurifondidest. Lisaks pakub KIK võimalust taotleda sihtotstarbelist laenu keskkonnaprojektide elluviimiseks. Seitsmeteistkümne aastaga on riik KIK-i kaudu toetanud ligi 20 000 keskkonnaprojekti enam kui 1,2 miljardi euroga.


Novaator - Andrus Veerpalu juhtum: Mis on kasvuhormoon?\nInimeste pikkust ja lihaskasvu reguleeriv hormoon sattus sportlaste huviorbiiti 1970ndatel aastatel.\nKasvuhormoon(hGH) on inimkehas toodetud aine, mille ülesanne on reguleerida kehapikkust, lihaste ja organite kasvu.\n1981. aastal suudeti seda hormooni esmakordselt toota sünteetilisel kujul, preparaat kannab nime rhGH. Varem oli hormooni võimalik hankida tapetud loomade verest. Ravimina kasutatakse seda kasvuhäiretega laste puhul ning aidsihaigetel, et vältida kiiret kaalukaotust.\n1989. aastal lisas Rahvusvaheline Olümpiakomitee kasvuhormooni keelatud ainete nimistusse. Aine avastamine on raske, seni ei ole testmetoodikat, et seda avastada uriiniproovist. Hormoonipreparaadi jälgi on võimalik vereprooviga tuvastada vaid ööpäeva jooksul.\nKurioosseks teeb loo aga asjaolu, et keelatud liigset kasvuhormooni on kehast küll raske tuvastada ja see võib olla põhjus, miks sportlased tema tarvitamisega riskivad - samas pole aga teada, et kasvuhormooni pruukimine aitaks tulemusi parandada\nTeaduslikult ei ole seda seni tõestatud. Pigem vastupidi.\n2008. aastal avaldasid Stanfordi ülikooli teadlased ajakirjas Annals of Internal Medicine artikli, mis võttis kokku 44 varasemat uuringut kasvuhormooni ja sportlike tulemuste seostest. Ameerikas oli sel ajal teravalt päevakorral kasvuhormooni kuritarvitamine pesapalliliigades. Preparaadi illegaalne äri internetis on endiselt laialt levinud.\nJäreldus kõlas: kasvuhormooni süstimine ei paranda sportlikke tulemusi, pigem vastupidi: sportlased väsivad kiiremini, suurenenud on vigastuste oht.\nUuringutes osalenud tarbisid kasvuhormooni väiksemates kogustes, kui seda süstivad sportlased. Pikim tarbimisperiood vaadeldud uuringutes oli 84 päeva.\nUuringutes vaadeldud 13-45-aastased, enamasti noored heas vormis mehed, võtsid kasvuhormooni tarbimise tagajärjel keskmiselt juurde umbes 2,1 kilogrammi, kuid lisandunu ei kajastunud otseselt suuremates lihastes. Lihasmassi küll lisandub, kuid jõudu ega vastupidavust ei lisanud.\nJalgratta kestvussõidus saavutasid uuritavad hormoonikuuri järel kehvemaid tulemusi ning lihastes olid kõrgemad piimhappe ehk laktaadi kogused.\nKasvuhormooni tarbijatel esines sagedamini liigesevalusid ja karpaalkanali sündroomi, mida rahva seas tuntakse ka nn hiirekäena.\nAustraalias läbiviidud uuring näitas, et kasvuhormoon ei parandanud ei hapnikutarbimise võimet, jõunäitajaid ega anaeroobset vastupidavust.\n2003. aastal ilmus ajakirjas British Journal of Sports Medicine uuring, mille pealkirjas esitati küsimus: kas kasvuhormooni lihaseid suurendav efekt sportlastel on muinasjutu “Kuninga uued rõivad” uus versioon.\nUuring leidis, et pole tõestust leidnud, et kasvuhormoon tervete inimeste puhul parandaks lihaskasvu ja sportlikke tulemusi. Hormoonipreparaatide kuritarvitamine võib põhjustada haigusi, see on sõnum treeneritele, meeskondade arstidele kui potentsiaalsetele kuritarvitajatele, seisis artiklis.\nKasvuhormooni pikaajaline tarvitamine tõstab diabeedi, vererõhutõve, osteoporoosi, lihase- ja liigesevalude ja impotentsuse riski.\n01.07.2010 Üliinimlikud tulemused võivad viidata dopingupatule? (1)\n08.04.2011 Kuidas kasvuhormooni avastav dopingutest töötab? (4)\n08.04.2011 Biokeemik: tehis- ja loomulikku hormooni on raske eristada (0)\n27.08.2011 Mutant päästab mutanti (0)\n31.08.2011 Veerpalu kaitsjad: WADA arvutustes on vead (0)\n31.08.2011 Kaitsemeeskond täpsustab: Veerpalu on mutant (1)\n24.04.2012 Ränk suusatrenn kergitabki kasvuhormooni taseme lakke (5)\nVäike märkus laktaas on ensüüm (Lactase (also known as lactase-phlorizin hydrolase, or LPH), a part of the ?-galactosidase family of enzymes, is a glycoside hydrolase involved in the hydrolysis of the disaccharide lactose into constituent galactose and glucose monomers), piimhapet nimetatakse jätkuvalt laktaadiks (Lactic acid, also known as milk acid, is a chemical compound that plays a role in several biochemical processes and was first isolated in 1780 by the Swedish chemist Carl Wilhelm Scheele).\nHuvitav kui suur asjatundja see kirjanik siin nüüd oli... Kas tõesti 2004. aastal võisteldi Sydneys? Kas muud aastaarvud on korrektsed? Kas kirjutatud tekst on üldse korrektne?\nEi taha küll mingit tuld avada ja loodan, et oli üksainus pisike viga sellega. Ka eelpool mainija märkis oma paranduse, seega diplomaatiliselt võttes see artikkel kuulub kas parandamisele või ignoreerimisele, kuna vigu on mahukalt.\nMeenutab kehalise kasvatuse õpetajat, kes ei jaganud spordist tuhkagi...\nAitäh, Sparty, veale osutamast. Loomulikult oli see Ateenas.\nKas ehk vähemalt siin portaalis on keegi kes oskab kirjeldada mida täpselt hGH (või rhGH) määramisel mõõdetakse. Mida need numbrid väljendavad millega ajakirjandus uljalt vehib. Keegi pole selgelt öelnud mida ja kuidas mõõdeti. Isegi sellest on raske aru saada kas mõõdeti kogu hGH või kunstlikult manustatud hGH-d.\nSamamoodi tahaks teada, et kas piirnorm on määratud rhGH ja hGH suhtega ning kuidas arvestatakse inimese loomulikku 22 kDa hormoonitaset?\nNendel Stanfordi ülikooli teadlastel võis ju olla ka salakaval plaan neid kasvuhormoone maha teha, et sportlased neid kardaksid ja eiraksid. Tulemused võisid ju olla ?okeerivalt head ja kui nad oleks selle uudisega välja tulnud, et kui palju see aitab sinu tulemustele kaasa, kui raske on seda testidega leida ja kui kiiresti selle tuvastamise aeg ära kaob, siis oleks ju katastroofilised tagajärjed tippspordis - on leitud doping, millega ei pruugi vahele jääda - see on piisav mõndade äärmuste jaoks.\nOn ammu teada et HGH mingeid erilisi sportlikke eeliseid ei anna. Rohkem nagu tervisetoode.\nWADA test põhineb (testikomplektiga seotud firmade seotud firmade osanike ja samas ka WADAga seotud autorite) uuringul (Bidlingmaier at al 2009), kus 22 kDa isovormi osakaalu inimestevaheline erinevus katsealuste seas oli 17-kordne, ehk looduslik individuaalne erinevus on väga suur. Seejuures sõltus uuritav isovormide suhe kasvuhormooni üldkogusest, nii palju kui mina esmapilgul andmetest välja loen.\nKasvuhormooni süst mõjutas katses mõõdetavat 22 kDa isovormi osakaalu inimestel 3,5 ja 4 korda, mis on loodusliku varieeruvusega võrreldes väike. Positiivseks loetakse juba 1,37 ja 1,23 korda uuringus osalejate maksimumidest suuremad tulemused, see on loodusliku varieeruvusega võrreldes imeväike. Nii et pole mingi ime et testi usaldusväärsust väikeseks ja valepositiivsete riski suureks peetakse.\nLooduslikult madala 22/20 kDa suhtega inimestel samas pole reaalsete kasvuhormoonikogustega mingit lootust positiivset dopingutesti tulemust saada.\nJa kuna kasvuhormooni valmistatakse ka 20 kDa isovormina, ei keela keegi rikkamal sportlasel endale täpselt WADA soovitud "loodusliku" suhtega segu kokku segada.\nIsovormide suhet mõjutab otse loomulikult ka kasvuhormooni stimuleeritud vallandumine, sh koormuse mõjul vallandumine, seejuures vähemalt ühes testiloojatest sõltumatus uuringus 22 kDa osakaalu tõusu suunas.\nKui siia lisada olematu kordustäpsus, läheb testi usaldusväärsus väga käest ära. Proovi pikaajalisel säilitamisel peaks Bidlingmaier at al 2009 andmetel mõõdetavad isovormi osakaalud tõusma, Veerpalul oli B-proovis teine suhe aga järsult langenud.\nKas Novaator tingimata *peab* kogu postitatud kommentaari teksti üheks loetamatuks jadaks kokku lükkama? Lükkaks siis artiklid ka üheks katkematuks joruks kokku? Ja korjaks ära ka kirjavahemärgid ja tühikud?


Vooremaa Seppet, elujõud ja Maalid\nSeppet, elujõud ja Maalid\nKuna Jõgeval Ahti Seppeti näitust varem toimunud ei ole, siis valis kunstnik siia läbilõike kogu oma loomingust: näha saab tema töid skulptuuridest kuni aktimaalideni. 1980. aastate alguses alustas ta esinemisega noorte- ja ülevaatenäitustel ning äratas kohe ka tähelepanu oma töödes peituva iroonia ja kerge absurdinihke tõttu. Ta tööd on jõulised, mängulised ja huvitavad.\nAhti Seppet on inimesena siiras ja õiglane. Seda joont märkisid näituse avamisel ka kunstiõpetajad, kes teadsid oma kogemustest ütelda, et kunstniku sisemaailm kandub tahes või tahtmata ka tema töödesse. Seppeti energia ja jõulisus torkasid muuseumi juhatajale Toomas Murule silma juba paljude aastate tagusel esmakohtumisel kunstimuuseumi kohvikus. Esmapilgul tundus, et tegu on kunstist päris kauge inimesega, sest kunstnikukarakteri esmaseks tunnuseks peeti tollal pigem nukrat pilku ja längus õlgu. Seppet oli aga nooruses vabariigi tasemel poksija ja harrastanud ka sõudmist. Aktiivse sportliku eluhoiaku on ta edasi andnud ka oma poegadele.\nValdava osa Jõgeva näitusest moodustavad aktid, millest spontaansem ja lakoonilisem osa on maalitud kohvi ja veiniga. Siinkohal väike kõrvalpõige aktimaali ajalukku. Kunstiajaloolane Krista Piirimäe on märkinud, et ühed esimesed üleni palja naise kujutised maalikunstis ? Veenus ja graatsiad ? olid pärit Vanast Roomast. Need olid kasutusel ka Pompeij bordellides, mille paljurahvuseline klientuur ei osanud alati kohalikku keelt ning osutas endale poosi valides lihtsalt meelepärasele seinamaalingule.\nKristliku arusaama järgi oli alasti keha patune. Inimest võis kujutada ilma rõivasteta vaid paradiisist väljaajamise stseenis ja ka siis viigilehtedega. Renessansi ajal toimus teatud vabanemine: tulid nii Botticelli maalid süütute tütarlastega kui Tiziani ümarate vormidega meelelised armastusjumalannad. Tõeline kunst jäi piirile, kus ühel pool naisekehas avalduva jumaliku täiuslikkuse ja teisel pool naise kui maise lihaliku olendi kujutamine. Aktimaali tõeline tõus algas 19. sajandi lõpul, Eestisse jõudis see laine alles 1930. aastatel. Renoir? aegses Pariisis ei olnud puudust kaunitest modellidest. Kunstnik asetas nad sündsatesse olukordadesse ja poosidesse ning nad lausa õhkusid headusest ja emadusest ? kunstnikud seadsid ülesandeks edasi anda turvatunnet.\nAlates 20. sajandist tuli sellesse teemasse sümbolistlikus kunstis levinud ?fataalsete? naistega murrang, mille üheks ilminguks on ka Ahti Seppeti kunst. Seppeti viimaste aastate kunst tundub olevat rõhutatult erootiline, kuid see on vaid asja väline külg. Naise keha on tema jaoks pigem kui märk mehe ja naise vahelistest pingelistest suhetest. Tema kunstis ei ole helget ja puhast armastust, see räägib ilust, valust, kirest ja elujõust. Seppeti joon on tundlik ja väljendusrikas ning samas hoogne.\nKui meile tundub, et kunstis on juba kõike tehtud ja nähtud ning seega ei peaks miski nagu enam üllatada suutma, siis on see petlik. Inimeste vajadused ja ootused näitusele tulles on alati erinevad. Kui üks rõõmustab huvitava vormikäsitluse või professionaalse pintslitöö üle, siis teist võib alasti inimkeha lihtsalt häirida. Ka koolis tekkis alles hiljuti üheksanda klassi tunnis olukord, kus noored ei suutnud katkestada itsitamist enne, kui paljast naisekeha kujutav repro oli mappi pandud. Ometi on nii telerist kui netist võimalik näha kõike, mida vaid ette kujutada suudad. Suhtumine nähtavasse kujundatakse juba kodus ? või jääb see pigem sageli kujundamata. Aga just sellistele pingetele ja peidetud muredele viitab ka Ahti Seppeti kunst. Kes julgeb, otsib ja elab, sellega leiavad ta tööd ühise keele.\nSkulptuuridest saab näitusel vaadata kolme: “Naine?, “Leda ja luik? ning “Pettur?. “Pettur? räägib eelkõige enesepetmiskunstist. Sellesse on kunstnik peitnud ebamugavad mälestused, mida vahel justkui nurga tagant piilutakse, mida on piinlik meenutada ja millele mälus pigem uued leebemad tähendused ja seosed omistatakse.\nNäitus on huvilistele avatud oktoobri lõpuni.


Kuidas ravida tosist liigesevalu Sore uhise kasitsi ravi ulevaateid\nKuidas ravida tosist liigesevalu,\nKeda haigus enim ohustab? Liigese-, ja närvikaebused, väsimus. Ühtpidi erinevad riikide lõikes kriteeriumid, mille alusel teste tehtakse.\nKlamüüdiast põhjustatud liigesepõletikku on rohkem meestel,? Sageli on süüdi kaitsevahenditeta juhukontakt, kust on toodud infektsioon koju ja millest häbenetakse rääkida oma naisele.? Kui palju inimesi on nakatunud koroonaviirusega Eestis? Koroonaviirusega nakatunud inimesi oli Eestis Surnud on kolm vanemaealist inimestest.\nHiina haiguste kontrolli- ja tõrjekeskuse 72 patsiendi haiguslugu hõlmanud analüüsi põhjal suri nakatunutest 2,3 protsenti. Hiljutisemate andmete põhjal ulatus riigis suremuskordaja nelja protsendini. Väljaspool Hiinat nakatunutest suri Maailmas tervikuna oli Täpsemalt saab täpse suremuse määramisega seotud raskustest siit. Võrdlusena sureb tavalisse grippi haigestunutest vähem kui 0,1 protsenti.\nMitte ühtegi surmajuhtumit ei esinenud vanusegruppides 0—29 aastat. Alla ühe protsendi jäi see ka alla 30—aastaste seas. Samas oli üle aastaste suremuskordaja 20 protsenti. Osa kergematest haigusjuhtumitest võivad jääda ametlikus statistikas kajastamata. Põhjapoolkeral langeb viiruse levik lisaks kokku gripihooajaga.\nSarnaste sümptomite tõttu võidakse kirjutada veel osad juhtumid gripi arvele. Haiguse kulg oleks seeläbi arvatust leebem. Haiguse täpne surmavus võib selguda seetõttu alles pärast pandeemia lõppu või aastaid pärast seda. Lapsed näivad esialgsete teadustööde põhjal põdevat haigust läbi kergemalt. Ajakirjas Pediatrics ilmunud uurimuse kohaselt moodustasid lapsed ja noored 8. Neist üle 95 protsendi haigus kulges asümptomaatiliselt, kergelt või mõõdukalt.\nSamuti ei leitud viirust emapiimast, nabanööriverest ega lootevedelikust. Igaks juhuks kasutati laste ilmale toomiseks sünnitusel siiski keisrilõiget. Keskmiselt võtab inimestel haigusest tervenemine kaks nädalat. Raskete, kriitiliste juhtumite ja tüsistuste tekkimisel puhul võib see võtta kolm kuni kuus nädalat. Haiguse põhjustaja avastas Selleks oli bakter, mis nüüd kannab avastaja järgi nime Borrelia burgdorferi. Haiguse vastu pole hetkel saada vaktsiini ja selle põdemine ei tekita tulevikuks immuunsust.\nNad kutsusid üles võitlema mittevalideeritud testide, eksitavate diagnooside ja sobimatu ravi vastu. Kui seisad haigusnähtudega inimesele liiga lähedal, võid tema aevastamise korral piisknakkuse sisse hingata ja ise ka haigestuda. Ära puuduta nägu, silmi või suud pesemata kätega. Nii väldid viiruse kandumist kätelt limaskestadele. Kuna praegu on ka külmetushaiguste leviku periood, siis ei Kuidas ravida tosist liigesevalu soovitatav kallistada.\nKui ootad koroonaviiruse proovi tulemust või osutus võetud analüüs positiivseks, pead jääma kodusele režiimile. Enamik inimesi sealhulgas lapsed põevad haiguse läbi kergete sümptomitega. Miks on kodune isolatsioon vajalik? Kodune isolatsioon on ettevaatusabinõu, et hoida ära nakkushaiguse levik. Haigusest on ohustatud eelkõige vanemaealised ja tõsisemate kaasnevate haigustega isikud, kellel kerged haigusnähud võivad areneda kopsupõletikuks. Kui sa ei lahku oma kodust ega puutu kokku teiste inimestega, vähendad võimalikku nakkusohtu teistele.\nVõta telefoni teel ühendust perearstiga või helista perearsti nõuandeliinileselgita olukorda ning järgi saadud juhised. Kui seisund on väga tõsine, kutsu kiirabi, kes viib su haiglasse. Kas kogu perekond peab jääma koju? Sinu pereliikmed loetakse ka nakatunuteks ja nad saavad avada töövõimetuslehe.\nEriti hoolikalt peaksid jälgima ennast sinu vanemaealised üle aastased ja tõsiste haigustega pereliikmed, kes peaksid oma kontaktist ja seisundist teavitama oma perearsti. Nad peaksid jälgima oma tervist hoolikamalt ja kui enesetunne halveneb, võtavad kindlasti ühendust perearsti või perearsti nõuandeliiniga Kas pead teavitama lasteaeda? Kindlasti teavita lapse lasteaeda et jäite koos koju. Kas pead oma olukorrast teavitama tuttavaid, kellega olen viimastel päevadel kokku puutunud?\nHelista või kirjuta viimastel päevadel kokku puutunud tuttavatele, töökaaslastele, sugulastele.\nKindlasti teavita oma lähikontaktseid, sest ka nemad loetakse nakatunuks ja peaksid jääma koju. Samuti saavad ka nemad paluda perearstil endale avada töövõimetuslehe. Siis nad teavad arvestada ja juba aegsasti jälgida enda tervist ja pidada kinni hügieenireeglitest.


Helkurita purjus jalakäija sai autolt löögi - Kõik\nEile õhtul sai sõiduteel kõndinud purjus ja ilma helkurita 61-aastane mees löögi Kia Sportage'ilt, mida juhtis 46-aastane mees. Kiirabi viis jalakäija Narva haiglasse.\nTeedel ja tänavatel juhtus eile kolm tõsisemate tagajärgedega liiklusõnnetust, milles sai viga kolm inimest, vahendas BNS.\nEsimene õnnetus juhtus kella 17.13 ajal Tallinna lennujaama parklas, kus Škoda Superbi juhtinud 36-aastast meest tabas terviserike ja ta sõitis vastu tõkkepuualust. Kiirabi viis juhi Ida-Tallinna keskhaiglasse.\nTeine õnnetus juhtus kella 19.28 ajal Narva-Jõesuus Tallinna–Narva maantee 197. kilomeetril, kus sõiduteel kõndinud purjus ja ilma helkurita 61-aastane mees sai löögi Kia Sportage'ilt, mida juhtis 46-aastane mees. Kiirabi viis jalakäija Narva haiglasse.\nKolmandast õnnetusest sai politsei teate kell 23.04, kui Tallinnas Tatari tänav 1/2 juures oli seni tuvastamata hele sõiduauto ajanud alla 35-aastase mehe ja seejärel sündmuskohalt lahkunud. Kiirabi viis jalakäija Ida-Tallinna keskhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on väljaselgitamisel. Õnnetuse pealtnägijatel tuleks helistada politseisse telefonil 612 3000 või saata e-kiri aadressil pohja.lmt@politsei.ee.


Brändid - HomeStyle\nLeiti 6 brändi\nKuvatakse 1 - 6 toodet. Kokku on 6 toodet.\nBalula on põhjamaine võlumaa, kus valmivad Skandinaavia stiilis lastetoa sisustuselemendid, vahvad mänguasjad ning toredad aksessuaarid.\nGRAND DESIGN on Rootsi kodutekstiili bränd, mis pakub Skandinaaviale omast suurepärast kvaliteeti, kuid lihtsat, puhast ning klassikalist disaini. Brändi põhieesmärgiks on toodete hea kvaliteet, mis on saavutatud parimate materjalide ning kvaliteetse ja usaldusväärse tootmisega Euroopa tootjate poolt. Ettevõtte missioon on järgmine: „Olles proovinud head kvaliteeti, ei ole võimalik leppida enam vähemaga“.\nHomeStyle on ka ametlik brändi esindaja ning edasimüüja Eestis. Koostöö soovi korral võta meiega ühendust info@homestyle.ee, oleme avatud erinevatele edasimüügi pakkumistele.\n12 toodet Vaata tooteid\nHURMUR on uus naiste ööriiete bränd, mis on mõeldud mugavust ja põhjamaist disaini armastavale naisele. Kõik tooted on disainitud ning valmistatud Eestis. Kangad on kvaliteetsed ja pehmed ning omavad ÖKO-Tex sertifikaati. HURMURi ööriideid kandev naine tunneb ennast mugavalt nii voodis kui ka voodist väljas. Naine peab olema võlutud oma rõivaste poolt , mida ta kannab! HURMURi ööriiete värvivalik on inspireeritud imelistest päikeseloojangutest Eestis.\nTUDU on Eestimaine bränd, mis valmistab kodu- ning ööriideid lastele. Kollektsioonide läbivaks teemaks on käsitsi joonistatud pildid, mis laste meele rõõmsaks teevad. Joonistused on kantud toodetele tikanditena või pesukindlas siiditrüki tehnikas, kasutades vaid ohutuid veebaasil värve.


Kas arvutimänguri aju on millegi poolest eriline? - Sekretar\nKas arvutimänguri aju on millegi poolest eriline?\nKirglike arvutimängurite aju erineb nende omast, kes sellega iga päev nii palju ei tegele. Igapäevaste mängijate ajus on sõltuvustega seotud osa suurem, kui harvemini mängumaailmas viibijatel, selgus rahvusvahelise teadlastegrupi uuringust, vahendavad ERRi teadusuudised.\nArvutimängudega tegelemist on seostatud terve rea nähtustega alates halvast sõltuvusest kuni parema arutlusoskuse ja reageerimisvõime arendamiseni. Kõnealuses uuringus huvitas teadlasi, kas kirglik mängimine võib mõjutada ajuehitust.\nAju-uuringud näitasid, et sagedaste mängijate see ajuosa, mis on seotud eduelamustega (ventraalne juttkeha), oli suurem kui neil, kes nii sageli ei mänginud.\nTeadlaste sõnul ei saa siiski väita, et see oli mängurluse tagajärg. Võib ju ka olla, et inimesed, kel on see ajuosa nii ehk naa suurem, on lihtsalt mängimisest saadavatele naudingutele vastuvõtlikumad ning jäävad sellest kergemini sõltuvusse.


Maagaas jõuab Keila – Harju Elu\nEsileht / Maagaas jõuab Keila\nEesti Gaasi juhatuse esimees Ants Noot (vasakul) ja Keila linnapea Enno Fels. Foto Keila linnavalitsus\nKeila linnapea Enno Felsi sõnul on gaasitrassi rajamine Keilasse kaua oodatud sündmus. “Maagaasi jõudmine annab uued võimalused nii ettevõtete edasiseks arenguks kui majade varustamiseks mugava ja puhta kütusega,” lausus Fels.\n“Igal kümnendil on Eestis gaasivõrguga liitunud üks suurem piirkond või linn, viimati oli selleks Pärnu ja Sindi linn ning Paikuse vald. Keila liitmist maagaasivõrguga on kaalutud ja plaanitud pikaaegselt, peale Eestit ja Soomet ühendava Balticconnectori valmimist on see saanud ka majanduslikult mõistlikuks,” märkis Eesti Gaasi juhatuse esimees Ants Noot.\n“Juhul kui gaasitorustik on lähedal, siis maagaas on kütusena endiselt esimene valik nii hinna, mugavuse kui keskkonnasõbralikkuse osas nii tootmisettevõtetele, korteriühistutele kui eramuomanikele. Järgmisena läheb Eesti linnadest maagaasile üle tõenäoliselt Paldiski, samuti toob gaasivõrk Keila ja Paldiski piirkonda juurde tootmisettevõtteid,” tähendas Noot.\nEesti Gaas tarnib klientidele maagaasi nii torugaasi, surumaagaasi (CNG) kui veeldatud maagaasi (LNG) kujul ning haldab riigi suurimat gaasivõrku. Ettevõte arendab aktiivselt taastuvenergiaportfelli päikeseenergia ja rohegaasi (biometaani) tootmise ja müügi näol. Läbi tütarettevõtete tegeleb Eesti Gaas energiavaldkonna infrastruktuuri projekteerimise, ehituse ja hooldusega. Kontsernil on kokku 50 000 klienti ja 240 töötajat.


Mustika-juustutort valge šokolaadiga\n200 g Marie küpsised\nKeskmine hinne: 2.96 Allikas: Pereköögi kokaraamat 2 Autor: Lia Virkus\nMaitsev juustutort sobib igaks tähtpäevaks. Kasuta tordis värskeid või külmutatud mustikaid, mida just parajasti on. Tort peaks enne serveerimist üle öö külmas seisma.\n1. Purusta küpsised ja sega sulatatud võiga. Suru segu küpsetuspaberiga vooderdatud lahtikäiva 26 cm läbimõõduga koogivormi põhja ja äärtele.\n2. Mikserda toasoe toorjuust koos suhkrute ja kohupiimaga. Lisa tärklis ja ükshaaval munad, samal ajal mikserdamist jätkates. Lõpuks sega hulka hakitud valge šokolaad.\n3. Laota täidis põhjale, puista peale mustikad ja veidi suhkrut. Küpseta 175° juures 50 minutit.\n4. Lülita ahi välja ja lase tordil küpseda ahju järelkuumuses veel 30–40 minutit. Lase jahtuda ja seejärel üle öö külmas seista. Kaunista mustikate ja suhkruga.\nAiri 10.veeb 2016 13:28\nMinu üks vaieldamatu lemmik. Olen teinud ka šokolaadiküpsistega. Küpseda tahab kaua (olen hoidnud ahjus umbes tunni).\nKita 04.okt 2014 09:01\nMinul kahjuks ei õnnestunud - jäi vedel. Kas siis põhjuseks väiksemad munad või taignasse vajunud mustikad ... igatahes proovin úks kord veel.


Lähipäevadel on oodata kuni 12 külmakraadi, nädala lõpus tõuseb temperatuurinäit nulli lähedale - Ilmateade\nLähipäevadel on oodata kuni 12 külmakraadi, nädala lõpus tõuseb temperatuurinäit nulli lähedale\nLumesadu TallinnasFoto: Hendrik Osula\nSelle nädala kõige külmemal päeval neljapäeval langeb õhutemperatuur öö hakul Ida-Eestis kuni -12 kraadini. Järgnevatel päevadel temperatuurinäit aga jällegi tõuseb ning on valdavalt nulli ringis. Sajab veidi lund ja lörtsi, puhub tugev edelatuul.\nKolmapäeval liigub kõrgrõhuvöönd Eesti kohale ning õhtuks eemaldub juba Venemaale. Ilm on sajuta. Öö ja ennelõuna on rahulik, pärastlõunal Loode-Eestist alates lõunakaare tuul tugevneb. Õhutemperatuur on -3..-8, Eesti idapoolses osas langeb hommikuks kohati -10°C ümbrusse, päeval on Lääne-Eestis -1..-4, Kesk- ja Ida-Eestis -4..-7°C.\nNeljapäeval liigub üle Skandinaavia põhjatipu aktiivne madalrõhkkond ja selle lõunaserva mööda jõuab Läänemere äärde soojem õhumass. Sajab veidi lund ja lörtsi, lääne poolt alates muutub sadu järk-järgult vesisemaks. Puhub tugev edela- ja läänetuul, puhanguid sisemaal 13, rannikul 15 m/s. Õhutemperatuur öösel Lääne-Eestis 0..-5, hommikuks tõuseb +1..+3°C-ni, Kesk- ja Ida-Eestis -3..-8, öö hakul Eesti kagunurgas kuni -12°C, päeval Lääne-Eestis +1..+3, Ida-Eestis ennelõunal veel -1..-5, pärastlõunal tõuseb 0°C ümbrusse.\nNädalavahetuse ilm on plusskraadidega, uus nädal toob 12-kraadise pakase (24) 20.01.2017\nAastavahetuse ilmaprognoos 29.12.2016\nReedel tugevneb Läänemere ääres väike kõrgrõhuhari. Pilved hõrenevad ja ilm on sajuta. Lääne- ja loodetuul on öösel veel võrdlemisi tugev, päeval nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel -1..+2, päeval 0..+4°C.\nLaupäeval püsib kõrgrõhkkonna ülekaal ja ilm püsib sajuta. Puhub mõõdukas edela- ja lõunatuul. Õhutemperatuur on öösel 0..-5, rannikul kuni +1, päeval -2..+2°C.\nPühapäeval liigub uus madalrõhkkond Skandinaavia põhjatipule ja survestab ka Läänemere ümbrust. Lõuna- ja edelatuul tugevneb. Suuremat sadu ei tule, kuid üksikutes kohtades võib veidi lund ja lörtsi tulla, rannikul ka vihma tibutada. Õhutemperatuur on öösel 0..-4, päeval -1..+3°C.\nEsmaspäeval laieneb madalrõhkkond servaga Läänemere äärde, idapoolne kõrgrõhkkond jääb aga tänastel andmetel paigale. Kahe rõhuala piirimail puhub tugev lõuna- ja kagutuul. Mõnes kohas sajab lund ja lörtsi, rannikul pole välistatud ka vihm. On jäiteoht! Õhutemperatuur on öösel 0..-5, päeval -3..+2°C.\nTeisipäeval vastasseis kahe rõhuala vahel püsib ning tõenäoliselt jääb tuul tugevaks. Saju võimalus püsib. Õhutemperatuur on valdavalt miinuspoolel, Lääne-Eesti rannikualadel tõuseb üle 0°C.


Milner: Messi kutsus mind eesliks! - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nMilner: Messi kutsus mind eesliks! (3)\n27. MAI 2019, 10:15 MEISTRITE LIIGA\nLiverpooli poolkaitsja James Milner avalikustas vahejuhtumi Meistrite liiga poolfinaalist, kus Barcelona täht Lionel Messi temaga pahandas.\nCamp Noul peetud avamängus, mille Barcelona võitis 3:0, lendas Milner Messile esimese poolaja viimastel minutitel suure hooga õlga ja pani argentiinlase murule pikali. Kohtunik Liverpooli meest kollase kaardiga ei karistanud ja see pahandas Messit veelgi.\n"Ta ei olnud õnnelik. Kui poolajal tunnelisse läksime, oli tal hispaania keeles nii mõndagi öelda. Ta ütles mulle burro," meenutas hispaania keelt õppiv Milner Daily Mailile. "Tõlkes on see eesel, aga minu arvates kasutatakse seda sõna Hispaania jalgpallis mängijate kohta, kes vastastele haiget teevad."\n"Küsisin, kas ta jäi terveks, aga teda see ei huvitanud. Kahtlustan, et ta ei teadnud, et mõistan hispaania keelt. Ta arvas, et tegin talle kunagise atškoo (Messi võttis Milneri jalgevahe ette 2015. aastal - I. L.) eest tagasi, aga jätsin ta seepeale koridori maha ja läksin riietusruumi. Ma austan teda ja tal on õigus öelda, mida ta tahab."\nKihnu Karius • 27. mai\nMessi on eesli eesnääre. Taun ei suutnud ühte väravat lüüa liverpoolis.\nmetrosexual • 27. mai\nMessi võttis Milneri jalgevahe ette 2015. aastal\nKas Pornhubist on lootust ka vastavasisulist materjali leida? #gayballs\nAhti • 27. mai\nJeap, Messi võttis Eesli jalgevahe ette.


Minu 2017. aasta alla 100€ ostud, mis muutsid minu igapäevaelu - Hakkame tegutsema\nMinu 2017. aasta alla 100€ ostud, mis muutsid minu igapäevaelu\n24/02/2018 Tubli Inimene Ole esimene, kes kommenteerib. Ole julge ja kirjuta midagi!\nMa mõtlesin selle loo kirjutada, kuna kuulan päris palju Tim Ferrise podcasti. Ta küsib alati oma külalistelt, mis on alla 100 dollari ostud, mis on neid mõjutanud viimase 6 kuu või aasta jooksul. Ma olen sealt saanud paar ideed ja mõned sellised ostud isegi teinud. See on minu jaoks päris kasulik olnud ja on tekkinud põnevaid mõtted. Siin on kirjas need 3 toodet, mis on minu elu täielikult muutnud 2017. aastal: kas teinud elu mugavamaks või andnud inspiratsiooni.\nNr1. Jaanuaris soetatud “The Five Minute Journal”. Ostsin selle Amazonist 25 dollari eest. See oli kindlasti eelmise aasta kõige parem investeering iseendasse. See päevik aitas mul tänulikkust praktiseerida ja andis mulle väga tugeva formaadi, mida ma tänaseni jälgin. Tänu sellele päevikule alustasime Kristi Jõeoruga “Minu lugu” teekonda. Tegime sarnase päeviku ja see on avanud palju uusi uksi ja andnud inspiratsiooni uute toodete jaoks. Ma olen selle ostuga rohkem kui rahul ja midagi paremat ma ei tea küll, mida võiks osta nii väikse summa eest, mis võiks tuua ellu nii suuri muutusi. See päevik on mulle andnud rohkem fookust, enesekindlust ja loomulikult tänulikkust.\nNr2. Teiseks selles nimekirjas Bluetooth kõrvaklapid (BT). Ma hakkasin neid aasta alguses rohkem ja rohkem tahtma. Ma avastasin siis enda jaoks Aliexpressi ja tellisin erinevaid kõrvaklappe. Eestis on selliste kõrvaklappide hinnad päris kõrged ja sealt tellides oli väga hea erinevaid tooteid testida. Käisin läbi täitsa mitu paari, kui leidsin endale need õiged. Ma ei soovita kõrvaklappe, kus pult on juhtme küljes, sest trenni tehes tõmbab pult seda poolt allapoole, samuti panin tähele, et juhtmete ühendused pole nii tugevad. Mulle meeldivad väga sellised klapid, kus pult on kuulari sisse ehitatud ja mida on mugav juhtida. Patarei peab vastu 7-8h ja olenevalt mudelist maksavad 20-40 dollarit. Mulle meeldib nendega trenni teha ja linnas jalutada. Hommikuti jõusaalis vaatan inimesi, kellel on juhtmega kõrvaklapid ja kuidas nad peavad seda juhet sättima, see tuleb telefoni tagant ära jne. Samuti kodus on väga mugav samal ajal kokata või koristada ning podcaste kuulata ja telefoni vastu võtta, kui ei pea telefoni juurde jooksma. Kindalsti on see väga hea investeering mugavuseks. Kui eelmine toode oli investeering enesearengusse, siis juhtmeta kõrvaklapid on kindlasti toode, mida ma kasutan igapäevaselt ja naudin väga.\nNr 3. Viimane toode on ostetud alles detsembris. Selle vihje sain ma samuti Tim Ferriselt ja see on Bluetooth klaviatuur. Mugav, väike reisiklaviatuur, mida kaasas kanda. See oli detsembris minu lahutamatu reisikaaslane. Sellega olen hakanud palju rohkem kirjutama. Mul pole arvutit reisides väga vaja, lihtsalt võtan selle klaviatuuri, mis kaalub 150grammi ja patarei peab vastu 3 nädalat. Mugav alus ja nii tore on kirjutada. Ma pole väga suur kirjutaja, aga selle klaviatuuriga on väga mugav telefonisse kirjutada kas või sedasama blogipostitust või sõpradega suhelda. Samuti meeldib mulle kirjutada Evernote’i või meile, need wifi’sse saades arvutisse sünkroniseerida ja üle vaadata. Telefonis on hea kirjutada ka seepärast, et seal on vähem ahvatlusi teisteks tegevusteks ja lehtedeks, samuti on ekraani suurus minu jaoks ideaalne. Kindlasti jätkan selle kasutamist ja väga hea on juhtmeta kõrvaklapid ühendada, muusika käima panna ja siis kirjutada 🙂 Soovitan proovida.\nNeed on minu 3 toodet, mille ostmine muutis minu elu eelmisel aastal paremaks. Kui sul on küsimusi või kommentaare, anna teada. Hea meelega sooviks ka teada, mis alla 100€ maksvad tooted on sinu elus eelmisel aastal kõige rohkem mõju avaldanud.\nKasulikud asjadParim aastaTänulikus\nKõik on võimalik, kui vaatepunkt on õige 25/04/2018\nÕiged mõtted kui edu allikas 21/04/2018\nLugu 39 – Kaido Pajumaa - Lood Archive - Hakkame tegutsema\nLugu 38 – Tiina Saar-Veelmaa - Lood Archive - Hakkame tegutsema\nLugu 37 – Marko Oolo - Lood Archive - Hakkame tegutsema\nLugu 36 – Kaidi Peets - Lood Archive - Hakkame tegutsema\nLugu 35 – Peeter Pärtel - Lood Archive - Hakkame tegutsema\nLiitu, kui tahad olla esimene, kes kasuliku info saab!


Eesti loomaaktivistid šokis: kassid said rooja seest päästetud, kuid vanamemme saatus ei huvita kedagi - Pesaleidja MTÜ\nVabatahtlike juhitav kodutute loomade varjupaik Pesaleidja kirjeldab sotsiaalmeedias hiljutist leidnud päästeoperatsiooni, mis šokeeris isegi palju näinud loomapäästjaid.\nPesaleidja kassituba tähistab järgmisel kuul oma 9. sünnipäeva. Nende aastate jooksul on meeskond näinud nii mõndagi. Jubedusi, mida nii kodus elavate kui ka tänavakassidega tehakse ja paraku ka kohutavaid tingimusi, kus meie enda kaasmaalased elavad. Viimase päästeprojekti teeb loomapäästjate jaoks aga eriti kurvaks see, et need inimesed ei saa ka tänapäeval, 21. sajandil, ajal mil meie riik on maailmakaardil oma infotehnoloogiliste edusammude poolest, ikka veel mitte kuidagi abi.\nKui Pesaleidja sai teate ca 20-pealisest kassikolooniast Harjumaal ühe vanatädi kodus, siis lisati see abipalvete järjekorda. Nimelt tuli Pesaleidjal oodata, et karantiiniruumis vabaneks 20 puurikohta. Kui järjekord selle abipalveni jõudis, sõitis varjupaiga juhataja koos ühe vabatahtlikuga olukorda fikseerima, kaasas mõned puurid juhuks, kui peaks haigemad või pisikesed kassipojad kätte saama, kes kohe abi vajavad.\nOlukord hinnati juba maja ette jõudes eriolukorraks ning tavaline fikseerimisprotsess muutus päästeoperatsiooniks, sest kohutav hais tungis juba maja ette. Memme juurde tuppa astudes selgus tõeline olukord. «On ime, et keegi seal sees elada suudab,» tõdeb Pesaleidja oma sotsiaalmeediapostituses.\n«Lõpuks olid ta käed katki ja kõik riided väljaheiteid täis.»\nKassid elasid kõik 5 ruutmeetri suuruses magamistoas. Kõik kohad - nii põrand kui ka mööbel - olid kasse ja nende väljaheiteid täis, sest kiisudel liivakaste polnud. Voodi, millel memmeke magas, mädanes. Samuti paljud teised mööbliesemed.\nKuna memm ei soovinud kõiki kiisusid kaasa anda, pidi varjupaiga juhataja tema veenmisega tegelema ja kaasavõetud vabatahtlik püüdis üksinda kinni 18 kassi! «Lõpuks olid ta käed katki ja kõik riided väljaheiteid täis,» kirjeldab Pesaleidja toimunut, andes aimu, milline võib ühe loomapäästja tööpäev olla.\nKuna omanik pidi koju edasi jääma, aitasid Pesaleidja vabatahtlik ja juhataja tube tuulutada ja kõige hullemas seisus mädaneva diivani välja viia. See oli olukorra parandamise mõttes aga nagu tilk meres.\nPesaleidja informeeris ka kohalikku vallavalistust nii inimese kui ka loomade olukorrast ning edasine ongi see, mis kõikenäinud vabatahtlikke enim hirmutas.\n«Vallatöötajad noomisid 82-aastast omanikku, et kiisude olukord selline on ja palusid tal poolte kiisude arve meile tasuda! Poolte kiisude 14 päeva ülalpidamiskulud tasub vald. Kuna omanik arvas, et tema juures oli 13 kassi, meie püüdsime sealt aga 18 kinni, siis 5 kiisut jääks Pesaleidja endi preemiaks,» vahendasid loomapäästjad.\nKuna vanamemm pärast noomimist vallatöötajate abi rohkem ei soovinud, siis loeti abipalve teenindatuks ja ta pole enam mitte kellegi mure.\n«On ilmselge, et omanik ei saa enda elugagi hakkama ja vajab ise meie kõigi abi. Seega edastasime selle abipalve sotsiaalkindlustusametisse, mille peale valla sotsiaaltöötajad ka kohapeale tutvuma läksid, noomisid memme veel, et kasse ei tohi sellistes tingimustes pidada ja pakkusid talle transpordiabi arsti juurde sõitmisel. Ilmselgelt memm neid oma kodu uksest enam sisse ei lase,» kirjeldab Pesaleidja ametnike tegutsemist, suutmata sellist käitumist uskuda.\nKuna Pesaleidja leiab, et memm ei ole võimeline poolte kiisude kulude eest tasuma, siis palutakse nende parasiiditõrjete, kiipide, vaktsiinide, ja operatsioonide eest tasumisel heade inimeste abi.\nKa otsitakse memme juurde puhastusteenuse pakkujat. Kui tead ettevõtet või eraisikut, kes saaks teda selle teenusega toetada, siis palun kirjuta katrin@pesaleidja.ee. Pesaleidja hoiab sidet memme naabritega ja nad aitavad igati neid tema abistamisel.\nKuna Pesaleidja sai infot, et memmeke otsib naabrite kaudu uut voodit, siis plaanivad loomakaitsjad pärast korteri suurpuhastust talle ka uue mööbli organiseerida.\nPositiivse uudisena leidis üks kiisuke juba Pesaleidja vabatahtliku juures kodu ja kolib sinna niipea, kui protseduurid on tehtud.\nKui saate Pesaleidjat aidata 11 kiisu eest hoolitsemisel, siis annetust saab teha, helistaddes Pesaleidja MTÜ annetustelefonil:\nSelgitusse kirjuta palun «Memme kiisu


Kaubandusliku korra haldamise susteem Wiki,\nKellade jälgimise ja juhtimise alamsüsteem on liides nelja kella ja navigatsioonisignaali genereerimise süsteemi NSU vahel. Esimeste analüüside põhjal oli probleemiks Fregat kandja põtkurite kütuseliinide jäätumine. Pärast insenerikraadi omandamist hakkas Anton tööle müügi-turundusjuhina ja peagi andis ta oma panuse juba paljudesse ettevõtte äriideedesse. Satelliitide elueaks on planeeritud 12 aastat. Hiljem hakati helikassette kasutama ka telefonide automaatvastajates , kus kasutati ka erilist linti, mis oli keritud lõpmatusse tsüklisse. Avalik teenus ei paku kasutajale mingit informatsiooni andmete terviklikkuse kohta, seega signaali kvaliteedi kontroll jääb täielikult kasutaja teha.\nLisaks suudavad S-riba antennid saata, vastu võtta ja töödelda signaale mille abil saab mõõta satelliidi kõrgust mõne meetri täpsusega.\nInfrapunasensorid teevad vahet külma kosmose ja sooja Maa atmosfääri vahel. Päikeseandurid mõõdavad, kus suunas asub päike satelliidi suhtes. Helkur on ta sellepärast, et ta peegeldaks laseri kiire tagasi sinna kus kohast ta on saadetud.\nHelkuriga satelliidi kõrguse mõõtmist kasutatakse umbes üks kord aastas, sest S-riba antenniga mõõdetud kõrgus on suuremal osal kordadest piisava täpsusega. See on aatomkell, mis kasutab vesiniku aatomi siseseid reaktsioone, et mõõta aega veaga 0,45 ns 12 tunni jooksul.\nRubiidiumkella viga on 1,8 ns 12 tunni jooksul. Igal ajal töötab ainult üks maser ja rubiidiumkell. Maser kella vea korral võtab rubiidiumkell töö üle ja tekitab sagedust navigatsioonisignaali jaoks.\nMaser kella vea korral hakkab teine kellade paar tööle ja selle paari maser kell võtab paari päeva pärast sageduse genereerimise töö üle. Algne maser kell läheb aga ooteolekusse.\nSel viisil on satelliidil garanteeritud navigatsioonisignaali genereerimine mistahes ajal. Kellade jälgimise ja juhtimise alamsüsteem on liides nelja kella ja navigatsioonisignaali genereerimise süsteemi NSU vahel. See saadab signaali aktiivselt kellalt NSUle ja lisaks veendub, et peamine ja tagavarakell oleks faasis, et tagavarakell saaks peamise kella töö kohe üle võtta. See teenus on Bot Bitcoini arvamus. massiturule, näiteks autonavigatsioon ja mobiiltelefonidega hübridiseerimine.\nKasutades kindla asukohaga vastuvõtjaid, on aja informatsioon sünkroonitud UTC maailmaajaga. Seda aja informatsiooni saab kasutada näiteks võrgu sünkroonimiseks või teaduslikeks rakendusteks. Avalikku teenust võivad kasutada kõik, kellel on olemas vastav vastuvõtja, ilma mingite lubadeta.\nKuigi võimalus on kasutada kuni kolme signaali sagedust, siis madalamat täpsust nõudvate rakenduste jaoks piisab odavatest, ühe kanaliga vastuvõtjatest.\nAvalik teenus ei paku kasutajale mingit informatsiooni andmete terviklikkuse kohta, seega signaali kvaliteedi kontroll jääb täielikult kasutaja teha. Terviklikkuse jälgimise teenus võimaldab kasutajal saata infot andmete ja signaalide terviklikkuse kohta, peamiselt annab terviklikkuse jälgimise teenus teada kui signaalis on mingeid vigu sees, ning kas signaal on ikka Galileo saadetud signaal. Teenus on peamiselt nendele, kellele on tähtis, et andmed jõuaksid kindlalt ja täpselt kohale.\nKasutamiseks näiteks merenduseslennunduses ja rongide töös. Erinevalt avalikust teenusest on kaubandusliku teenuse kasutamiseks vaja maksta tasu.\nKaubandusliku teenuse jaoks on lisaks avaliku teenuse signaalidele ka kaks krüpteeritud signaali. Kaubandusliku teenuse kasutamist juhib teenuse pakkuja, hiljem Galileo operaator. Luues kaubanduslikke rakendusi kas kasutades ainult Galileo signaale või kombineerides neid teiste sidesüsteemidega avab palju võimalusi, ning seda just rakendustel mis vajavad ülemaailmset andmesidet.\nRiiklikult reguleeritud teenus on vajalik juhtudel, kui teisi signaale üritatakse segada näiteks terroristide või vaenulike agentuuride poolt eesmärgiga kahjustada turvalisust mingil kindlal alal. Riiklikult reguleeritud teenust kasutavad näiteks politseipiirivalvesõjavägi ja toll. Teenus on töös alati ja igas olukorras, isegi kriisiperioodil.\nPeamine teenuse eelis on signaali robustsus, mis kaitseb seda segamise eest. Galileo satelliidid suudavad vastu võtta hädasignaale laevadelt, lennukitelt või inimestelt ning saata need riiklikule päästekeskusele.\nSelle abil saavad päästekeskused teada abivajaja täpse asukoha. Galileo satelliitide süsteemi valmimisel on vähemalt üks satelliit nähtaval mistahes kohalt Maal, seega on võimalik hädasignaalide saatmine peaaegu reaalajas.\nVõistlus kestis 1. Olles Zaltbommelis pankur, rahastas Frederik Philips Seal hakkas Philips tootma süsinikust hõõgniidiga lambipirne ja muid elektrotehnilisi tooteid.\nPärast insenerikraadi omandamist hakkas Anton tööle müügi-turundusjuhina ja peagi andis ta oma panuse juba paljudesse ettevõtte äriideedesse. Seejärel hakkas pereäri jõudsasti arenema, mille tulemusena loodi The Philips Lightwire-bulb Factory Inc. Philips' Gloeilampenfabrieken ingl. The Philips Light-bulbs Factories Inc. Luues Philips Incorporationi, panid Gerard ja Anton Philips aluse ettevõtte rahvusvahelisele arengule. Philipsi raadio[ muuda muuda lähteteksti ] Philipsi raadiovastuvõtja A, See saade sai maailma kõige kauem kestvamaks lühilaineliseks raadioprogrammiks.\nPhilipsi peakorter Amsterdamis Philipsi asutasid\nPuhvertoiteallikas – Termwiki, millions of terms defined by people like you\nSakslaste sissetung Raadiosaatjad Huzenis läksid sakslaste kontrolli alla. Natsionaalsotsialistlikku propagandat hakkasid levitama nii Saksamaa kui ka Hollandi raadiojaamad.


opentrack.tqhq.ee foorum : BMW 325 Cup : Eesti rahvuslik ringraja klass .. 3 4 5 6 7 8 9 ..\ns13: Mulle meeldib mõte E36 325 põhinevast klassist. Esiveoga sõita ei taha. Võrdsed autod ja lisakaalud võiks võistluse huvitavana hoida. Mis tühja E36 kaal oleks? Praegust OT tehnikat vaadates ei tohiks 100K auto küll enamusele üle jõu käia. Palju hooaja jooksvad kulud oleks?...\nMinul käiks aga küll üle jõu hetkel\nTagaveoline oleks aga positiivne nähtus.\nKas Porsche on 16v ja 2,0 ?\n09.10.2007 at 08:58\nSee kaalu teema onLäti reeglites huvitav.\n6. AUTO KAAL.\n6.1.Auto minimaalne kaal 1100 kg võistluste mistahes hetkel koos sõitjate täisvarustuse ja kõikide tehniliste vedelikega.\nSamas viimasel Riia etapil ma küsisin nende tehniliselt komisjonilt, mis minimaalkaal on ja nad ütlesid, et tagaveolised rahvuslikud 1100 kg, Esiveolised rahvuslikud 1040 kg ja golf1600 950 kg.\nNüüd reegleid lugedes ei paista see 1040 number küll mitte kusagilt. Ei tea, kas tegemist on mingi reeglite täiendusega või panid Riias tehnilise komisjoni tüübid lihtsalt segast?\n09.10.2007 at 09:23\nAga mida tähendab p. 6.2 ?\n09.10.2007 at 09:34\njaan tatikas: Kas Porsche on 16v ja 2,0 ?\nOleks see vaid nii. Ikka 8v ja veel üks viletsama disainiga kaasi, mida ma näinud olen. Tehtud spetsiaalselt selleks, et auto liiga kiire poleks.\nSiit pildilt on näha, miks see kaas nii vilets on:\n09.10.2007 at 10:05\npeep: Aga mida tähendab p. 6.2 ?\nNiipalju, kui mina aru saan, siis võiks see tähendada, et saab peale ka selliste autodega, mis täpselt reeglitele ei vasta, aga sellisel puhul tehakse neile mingi teine miinimumkaal.\n09.10.2007 at 10:13\nSee on avalik saladus seal, et ajusid chipitakse jm aga samas pole neil ühtki pädevat meest, kes seda kontrollida suudaks.\n7.2. Toitesüsteem (kütusesüsteem)– lubatud kasutada ainult algset toitesüsteemi ja konkreetsele automudelile autotootja poolt ettenähtud. Juhtblokk – seeriatüüpi\nLubatud toitesüsteemi mistahes reguleerimine. Kütuserõhu regulaator piiranguta.\nMina loekski reeglitest välja, et chipimine lubatud. Reguleerimine lubatud, chipi ju kasutakse reguleerimiseks. Vastasel juhul eelis karpaga ja mingite kangide/kruvidega süütega autodel.\nKaane modimise ja chipi lubamine teeb sarjas sõitmise kallimaks. Lisakaalud peaks olema sellised, et kiirema auto ehitamine ei tasu ära.\n09.10.2007 at 11:18\nMuidu igati tervitatav selline reeglistik ja rahvusklass pakuks ka huvi. Aga kubatuuri osas, kui oleks näiteks lahendus: kuni 1,8l ülelaadimisega, kuni 2,5l 4klappi per sil ja kuni 3,5l 2klappi per sil.. Saaks enamus masinaid ära mahutada, oleks ka huvitavam? Samas on see võrdne\n09.10.2007 at 11:41\nKüsimus laiale ringile - mis on puudu?\n09.10.2007 at 11:58\n09.10.2007 at 12:03\n09.10.2007 at 12:04 1 edit. Last edited 09.10.2007 at 12:12 by spark\nKombed-kindad-kiivrid-värgid on puudu ja aknavõrk vist ka abiks aga see on juba nii läbi jahutud teema, vt eelmine rahvaklassi teema. Lõppkokkuvõttes pole turvakulude poolest suurt vahet kas sa ehitad bemmi või mingit muud autot, pea kogu seda mudru on igale masinale vaja, ka rahvusliku klassi omale.\n09.10.2007 at 12:30\nRool on ka puudu. Ja aknakiled.\n09.10.2007 at 12:31 1 edit. Last edited 09.10.2007 at 12:32 by rustang\nSpetsrooli ei nõuta ju. Pane selline baranka nagu tahad.\n09.10.2007 at 12:34\nMinu piiratud kogemus ehitamise ja tuunimise vallas näitab, et esialgne kalkulatsioon tuleb korrutada kahega ja siis on reaalne number mis laseb vabalt tegutseda. Peale Läti reeglite lugemist meeldib BMW variant rohkem, sest tundub, et Läti reeglite järgi edukas olemine nõuab paremini kvalifitseeritud mehaanikuid ja väga spetsiifilist know-how'd, mida keskmisel algajal pole ja mida keskmine huviline, kes ei tee võidusõidust enda jaoks elu, ka ei suuda muretseda.\nSiia veel üks näide edukalt toimivast BMW sarjast...\nja siin on reeglid. Tean seda sarja juba pea algusest ja kui nad siiani elus on, siis järelikult oleks millest õppida.\n09.10.2007 at 13:28 2 edits. Last edited 09.10.2007 at 13:35 by peep\nNüüd kaotasin nagu järje ära. Rahvusklassi tingimused on olemas. Autod vastavalt kubatuurile lubatud. Eelpool toodud kalkull on tehtud BMW klassi tingimustele (nõus et tuleb kahega korrutada). Eeldan siis enam vähem samasid tingimusi nagu rahvusklassis. Kas BMW klass tuleks odavam sellepärast, et kõik ostavad varuosi ja tarvikuid gruppiostuna?\n09.10.2007 at 13:34\nKUMHO Championship UK-s: http://www.barc.net/competitors/regulations/BMWKumho2007RegsVer01.pdf\nja siin: http://www.bmwrdc.com\nSiit leiab ehk huvitavaid variante veel: http://www.barc.net/competitors/index.php#saloon_cars\n09.10.2007 at 14:09\nIse pole kumbagi klassi (Läti rahvuslik ja monoklass) fänn, kuid kahest halvast on vähem halb kindlasti BMW-del põhinev variant. Tahes-tahtmata on võrdsem siiski samadel mudelitel põhinev sõit, tõsi see on tihti ka palju igavam.\nTegelikult võiks enamik siinseid kaasarääkijaid võtta oma auto ja sõita kasvõi Baltic GT klassis. Tõsi, mitte esimestega võidu peale aga lihtsalt fun'i pärast. Saab sõita täpselt sellise konfiguratsiooniga autoga nagu tahtmist on ja seal on sõita võimalik ikkagi suhteliselt odavalt. Jällegi, sõita on võimalik odavalt, mitte võita.\nLihtsalt minul tekkis küsimus, kas soov on lihtsalt sõidu pärast sõita või tingimata võita? Sest esimese jaoks küll omaette uut klassi tekitada vaja pole.\n09.10.2007 at 14:44\nRaceboy: I võtta oma auto ja sõita kasvõi Baltic GT klassis.\nSee eeldab täismats FIA turvavarustust. Aegunud klepsudega saab minna sõitma Eriste korraldatavatele superkrossi vabaklassi asfaldietappidele.\nEdit: Minu isiklik (egoistlik) seisukoht on suht lihtne - kuna hetkel oma hobiautot avarii tõttu müüa ei saa on ainuke variant see korda teha ja kevadel on näha, kus sõita saab. OT-l ikka saab. Läti reeglitesse minu auto ei mahu ja BMW-d sinna kõrvale teiseks projektikaks ostma ei hakka.\n09.10.2007 at 14:51 1 edit. Last edited 09.10.2007 at 14:59 by rustang\nPython, BMW klass ja rahvuslik on kaks täiesti eri looma. Esimese puhul sa paned reeglites ette nähtud juppidest lihtsalt auto kokku, seadistad natuke vedrustust ja võib-olla ka ülekandeid ja sõidad. Kui sulle ei meeldi pikki öid garaažis veeta, siis ideaalne variant, Amper või Rolantsik paneb sulle auto kokku, sõidad sellega võistlusele kohale, teed oma sõidu ära ja koju koti peale. Lisad ainult vedelikke ja vahel harva vahetad kumme. Põhimõtteliselt pole tegelikult vahet mis margi ja mudeliga sõita, see võib olla kas Lada, Golf, buumer, Porsche või Ferrari. E36 on lihtsalt valitud, kuna midagi peab ju valima ja tundub parima hinna-kvaliteedi suhtega. Odavus tuleb natuke jah sellest, et mõningaid juppe saab hulgi, peamiselt aga sellest et kuna enam vähem midagi näppida ei saa, siis ei pea konkurentsis püsimiseks kellegagi rahakottide võidujooksu tegema (ma tegelt skeptiline selle suhtes, küll raha juba tee leiab, aga ok see selleks esialgu).\nRahvusliku (ja Roadsporti) puhul pead olema kas ise tegija (ja aega palju) või omama ligipääsu vastavale meistrimehele ($$$), mõtlema välja optimaalse kombo kerest, mootorist, vedrustusest ja muust sarnasest, selle kõik ellu viima ja siis kogu kompotti ka pidevalt elus hoidma. Kahtlemata on see ka väga huvitav ja õnnestumise korral rahuldust pakkuv tegevus, ehitades õpid autot paremini tundma ja saad alla parema tehnilise põhja suurematesse klassidesse liikumiseks.\nIseenesest minu arust väga lihtne valik, kui meeldib lihtsalt sõita siis bemm, kui meeldib ehitada+sõita siis rahvuslik.\nTäiendus: ja kui meeldib ainult ehitada, siis ostke Ford\n09.10.2007 at 14:55 2 edits. Last edited 09.10.2007 at 15:12 by Jesper\nKui mina oleks, ma oleks lihtsalt sõitja. Bemmiga või odavporssega. Suurema muterdamise võimalus/soov puudub. Ma arvan et niisukeste soovidega raffast on oluliselt rohkem ka kui neid kes soovivad/saavad graazhis magada?\n09.10.2007 at 15:01 1 edit. Last edited 09.10.2007 at 15:32 by HrHunt\nMul siin väike kõrvaline küsimus:\nKui siit liiga paljud hakkavad selles uues klassis sõitma, siis mis saab OT-st?\nIkka viitsitakse edasi orgunnida?\nImho OT on üks parimaid asju üldse, mida Eestis korraldatakse!\nVõiks pigem OT-d arendama hakata ja rohkem inimesi kaasata ning rohkem reklaamida ja tihemini etappe teha.\nSee võib vähendada tavaliikluses ka avariide arvu ja oleks rohkem juhte liikluses, kes vähegi teavad kuidas auto käitub.\n09.10.2007 at 15:13 2 edits. Last edited 09.10.2007 at 15:14 by -XR-\nJesper: Python, BMW klass ja rahvuslik on kaks täiesti eri looma. Esimese puhul sa paned reeglites ette nähtud juppidest lihtsalt auto kokku, seadistad natuke vedrustust ja võib-olla ka ülekandeid ja sõidad. Kui sulle ei meeldi pikki öid garaažis veeta, siis ideaalne variant, Amper või Rolantsik paneb sulle auto kokku, sõidad sellega võistlusele kohale, teed oma sõidu ära ja koju koti peale. Lisad ainult vedelikke ja vahel harva vahetad kumme. Põhimõtteliselt pole tegelikult vahet mis margi ja mudeliga sõita, see võib olla kas Lada, Golf, buumer, Porsche või Ferrari. E36 on lihtsalt valitud, kuna midagi peab ju valima ja tundub parima hinna-kvaliteedi suhtega. Odavus tuleb natuke jah sellest, et mõningaid juppe saab hulgi, peamiselt aga sellest et kuna enam vähem midagi näppida ei saa, siis ei pea konkurentsis püsimiseks kellegagi rahakottide võidujooksu tegema (ma tegelt skeptiline selle suhtes, küll raha juba tee leiab, aga ok see selleks esialgu).\nSaan aru ega ise ka eriline õlinäpp ei jõua olla kogu aeg. Kahjuks pole näinud selle BMW klassi tehnilisi tingimusi aga juttu järgi siis jääb see klass suht stock nagu rahvuslik.\n09.10.2007 at 15:16 1 edit. Last edited 09.10.2007 at 15:17 by python\nEga keegi vist ei ole E36 tehnilisi tingimusi kuhugi mujale kirja pannudki kui siia teemasse, mina jutustan ümber Jörmi juttu. Mulle ei jõudnud see BMW teema absoluutselt enne kohale, kui ma teada sain, et plaanis on puhas stock mootor, stockis pakutavatest juppidest koostatav kast + tagasild, kõigile samad tänavakummid ja suhteliselt maalähedastest mittestock juppidest kokku pandud vedrustus ja pidurid. Kui sellest liinist vabamaks lasta, siis pole vist erilist mõtet ühte marki kasutada, kere pluss töömaht on aretamise seisukohalt juba üsna lai taustsüsteem. Ehk siis bemmiklass+ehitamine = rahvuslik\n09.10.2007 at 15:27 1 edit. Last edited 09.10.2007 at 15:29 by Jesper\n-XR-: Kui siit liiga paljud hakkavad selles uues klassis sõitma, siis mis saab OT-st?\nOle rahulik. "Liiga paljud" siit kohe kindlasti ei hakka selles uues klassis sõitma. Vähemalt viimase 8 aasta eesti ringraja ajaloost ma küll ühtegi sellist klassi ei tea, mis sedamoodi oleks reaalselt käima läinud, et eelmise hooaja lõpus veel pole autodest toorikuidki ostetud ja järgmise hooaja alguses on kohe posu sõitjaid rajal.\nKui jõuavad auto ehitamise numbrid reaalseks ja inimesed ka osavõtukulud ja kõik muu kokku löövad, ning sealjuures selgub, et esimesel hooajal kulub koos kõigi vajalike asjadega raha 200 000 ja selle eest saad viis etappi nelja autoga võidu sõita, siis see uue klassi tuhin jahtub märkimisväärselt.\nJa isegi, kui OT seltskonnast 5 inimest ära jääks, siis tähendaks see ainult seda, et hooaja esimesel üritusel saavad kohad täis mitte 2 tunni jooksul registreerimise algusest, vaid 2 tunni ja 8 minuti jooksul.\n09.10.2007 at 15:45


Edukas vorgustike strateegia. Teksti suurus\nEdukas vorgustike strateegia. Eduka veebiturunduse strateegia põhikomponendid | Pood uudised\nNeed on vaid üksikud näited enam kui 80 juhtprojekti seast, mida tegevuskava põhjal ellu viiakse. Ulatus algab hetkest, mil jagad oma tegemisi sõpradega. Vestlusringis jäi kõlama, et Eestit kui partnerit usaldatakse — oleme väike ja paindlik riik, kes on võimeline pakkuma tailor-made lahendusi Aafrika riikidele. Kaks näidet, veemajandus ja ruumiline planeerimine, illustreerivad, kuidas juhitakse praegu piirkondlikku koostööd ning kuidas strateegia abil parandada kontakte kõigil tasanditel. Rõhutada tuleks järgmisi aspekte: · Poliitilise tahte säilitamine Edu ei ole võimalik saavutada ilma poliitilise tahteta. Nõukogu juhtis tähelepanu ka sellele, et vaja oleks selgeid sidemeid Läänemere piirkonna ja Doonau piirkonna vahel .\nEesti Aafrika regioonistrateegia Strateegia lähtub Eesti välispoliitika arengukava eesmärkidest ning arengukoostöö ja humanitaarabi Edukas vorgustike strateegia — ning see aitab kaasa üleilmsete kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ning on kooskõlas ELi-Aafrika strateegia põhimõtetega.\nKoostöövõimaluste kaardistamisel lähtub Välisministeerium riikide arenguvajadustest, Eesti julgeolekuhuvidest ning sellest, kus Eestil on pakkuda konkreetset lisandväärtust.\nEesti kahepoolne suhtlus Aafrika riikidega on viimasel aastakümnel märgatavalt tihenenud. Aafrika regioonistrateegia koostamise eesmärk on saada täpsem ülevaade Eesti senisest koostööst erinevate Aafrika riikidega ning seada konkreetsed arengusuunad ja edasine tegevuskava aastateks — Välis- ja julgeolekupoliitika Strateegia oluline osa on Eesti panus Aafrika rahu ja julgeoleku edendamisse, ebaseadusliku rände vähendamisse ja selle algpõhjuste leevendamisse.\nEesti jätkab suhete tugevdamist Aafrika riikidega kahepoolselt ja multilateraalsel tasandil. Jätkab osalemist sõjalistel operatsioonidel Saheli piirkonnas ning suurendab osalust tsiviilmissioonides Aafrikas. Välis- ja julgeolekupoliitilises koostöös võtab arvesse kliimamuutuste kasvavat rolli konfliktide ja rände ajendina.\nEesti Aafrika regioonistrateegia Strateegia lähtub Eesti välispoliitika arengukava eesmärkidest ning arengukoostöö ja humanitaarabi programmist — ning see aitab kaasa üleilmsete kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ning on kooskõlas ELi-Aafrika strateegia põhimõtetega. Koostöövõimaluste kaardistamisel lähtub Välisministeerium riikide arenguvajadustest, Eesti julgeolekuhuvidest ning sellest, kus Eestil on pakkuda konkreetset lisandväärtust. Eesti kahepoolne suhtlus Aafrika riikidega on viimasel aastakümnel märgatavalt tihenenud.\nTihendab küberjulgeoleku koostööd Aafrika riikidega ning edendabjulgeolekut ja stabiilsust küberruumis. Majandussuhted ja äridiplomaatia Majandus- ja kaubandussuhted Aafrika riikidega on tihenemas.\nEesti konkurentsieelis on uuendusmeelsus, asjatundmus digiteemadel ja e-riigi kogemus. Partnerluse arendamisel keskendub Eesti riikidele, kus on saavutatud e-riigi ülesehitamiseks vajalik alustase. Eesti toetab oma ettevõtteid uutel välisturgudel.\nToetab Aafrika riikide digipööret ning tekitab ühtse väärtuspakkumise, mis ühendab tegevuse kliima- ja keskkonnaeesmärkide täitmisega ning tugevdab koostööd era- avaliku ja kolmanda sektori vahel. Lisaks e-riigi ja IT-teemadele tutvustab Eesti kompetentsi ka energeetika, hariduse, tervishoiu, põllumajanduse jt valdkondades.\nJätkab aukonsulite võrgustiku laiendamist Aafrika riikides. Muu valdkondlik koostöö Eesti toetab digilahendusi, mis aitavad kaasa kliimariskidega seotud kohanemisvõime kasvatamisele, sh säästliku põllumajanduse ja tarkade linnade kaudu. Tugevdab haridus-ja teaduskoostööd, sh läbi partnerülikoolide võrgustiku ja Aafrika riikide teemaliste uurimuste toetamise.\nTihendab kultuurisidemeid Eesti ja Aafrika riikide Edukas vorgustike strateegia.\nVeebiturundusstrateegia põhielemendid Veebisaidi disain Sest teie veebipoe veebidisain esindab teie ettevõtte nägu, See peaks olema kõigi saiti sirvivate inimeste jaoks kõige professionaalsem, puhtam ja hõlpsamini kasutatav. Poodide veebikujunduses ei tohi me unustada üleskutseid tegevusele, saidi optimeerimist kõigi brauserite jaoks ja loomulikult märksõnade integreerimist. Looge ajaveeb Veebipoe jaoks on see hädavajalik teil on ajaveeb, mis toimib reklaami- ja teabeplatvormina, mis tekitab teie poodi ka palju liiklust. Oma poodblogi loomisel paku kindlasti RSS-i ja e-posti teel registreerumise võimalusi, sotsiaalse jagamise nuppe ja võimalust klientidega suhelda kommentaaride kaudu.\nArengukoostöö ja humanitaarabi Arengukoostöö aitab saavutada Aafrika riikides kestliku arengu eesmärke, luua uusi töökohti ning tegeleda ebaseadusliku rände algpõhjustega. Lähtuvalt riikide arenguvajadustest keskendub Eesti hea valitsemistava, hariduse, tervishoiu, ettevõtluse ja innovatsiooni toetamisele.\nErilise tähelepanu all on naiste ja laste õiguste tagamine ning digi- ja rohepöörde toetamine. Jätkab Aafrika riikides tegutsevate Eesti MTÜ-de toetamist ning avaliku, era- ja kolmanda sektori koostöö edendamist. Panustab senisest enam kliima, keskkonna ja põllumajanduse sh toiduga kindlustatuse valdkonnas. Kaasab arengukoostöö projektidesse senisest enam uuenduslikke era- avaliku ja kolmanda sektori digilahendusi, keskendudes e-valitsemisele, e-haridusele ja e-tervisele.\nJätkab kriisipiirkondades humanitaarabi andmist, et leevendada inimkannatusi. Eestlaskond võõrsil ja konsulaarteenused Viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud eestlaste välisreiside arv Aafrika riikidesse on loonud vajaduse tõhusamate konsulaarteenuste järele. Keskendub konsulaarteenuste kättesaadavuse parandamisele ning toetab sidemete tugevdamist Aafrika riikides elava eesti kogukonnaga.\nSõlmib vajalikud välislepingud, et tagada kodanikele viisavaba, piiriviisaga või e-viisaga sisenemise võimalus võimalikult paljudesse Aafrika riikidesse. Strateegia koostamisel valminud Aafrika riikide analüüsi ja kõiki huvigruppe kaasavate arutelude tulemusel tõusis esile regionaalse lähenemise vajadus.\nEesti on regionaalse lähenemisega juba algust teinud Põhja Aafrikas: Kairosse rajati Käesolev strateegia laiendab Eesti tegevust ka teistesse Aafrika regioonidesse. Ida-Aafrikas keskendutakse valdkondadeüleselt eelkõige Keeniale, Lõuna-Aafrikas Namiibiale ning Lääne-Aafrikas on fookuses julgeolekupoliitika eesmärgid ja Mali.\nSahara-taguses Aafrikas on Eestil mitteresideerivad suursaadikud nimetatud Etioopiasse ja Malisse. Strateegia eesmärkide edukaks elluviimiseks laiendatakse Eesti välisesinduste võrgustikku ning suurendakse Aafrika-alast asjatundmust Eestis: Eesti avab Eesti ja Aafrika regioonistrateegia tutvustamise üritusel toimus ka president Kersti Kaljulaidi osalusel vestlusring, kus arutati, kuidas Eesti senistele kogemustele ja koostööle tuginedes luua tugevamat partnerlust Aafrika riikidega.\nVestlusringis jäi kõlama, et Eestit kui partnerit usaldatakse — oleme väike ja paindlik riik, kes on võimeline pakkuma tailor-made lahendusi Aafrika riikidele.\nKõige rohkem koostööd on digitaalvallas. Aga mitte ainult — näiteks Bolt tegutseb seitsmes Aafrika riigis ja kasvupotentsiaaliga. Vajadust on ka hariduskoostöö järele, MTÜ Mondo tõi välja tütarlaste ja naiste hariduse vajadust koos digipädevusega. Koostöös ettevõtetega soovitakse Aafrika suunal tegevusi laiendada ja loodetakse tihedat koostööd tulevikus.\nÜrituse ülekanne on leitav siit. Lisainfo: Tööandjate Keskliidu välissuhete nõunik Kristi Sõber, kristi employers.


Revolutsioon rallikrossis: omanimelise tiimiga välja tulnud Ferratum kavatseb tulevikus võistelda elektriautoga – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Revolutsioon rallikrossis: omanimelise tiimiga välja tulnud Ferratum kavatseb tulevikus võistelda elektriautoga\n10. sept. 2020 0\nRallikrossi MM-sarja peasponsorina jätkav Ferratum tõi võistlussarja omanimelise meeskonna eesotsas Soome rallitähe Jani Paasoneniga ning plaanib teha rallikrossis revolutsiooni: hakata võistlema elektriautoga.\nRallikrossimaailma raputavaid uuendusi on verivärskel ja ambitsioonikal meeskonnal kavas veel teisigi ning kõrged on ka Ferratumi tiimi sihid äsja alanud debüüthooajaks: eesmärk on pääseda sarja kõigil etappidel finaali.\nFerratumi tegevjuhi ja asutaja Jorma Jokela sõnul sobib pidevalt arenev rallikrossi valdkond oma olemuselt hästi Ferratumiga, mis on tuntud kui rahvusvaheline finantstehnoloogia ettevõte, kelle kõik teenused on digitaalsed.\n„Me väärtustame samu asju,“ märgib Jokela. „Nii Ferratumile kui rallikrossile on olulised tehnoloogilised uuendused ja jätkusuutlikkus ning me mõlemad armastame operatiivset tegutsemist – olgu siis võistlusrajal konkurente seljatades või pakkudes klientidele kiireid digitaalseid finantslahendusi.“\nVõistlusristsed sai rallikrossi MM-sarja noorim tiim augusti eelviimasel nädalavahetusel Rootsis Höljeses, kus peeti sarja tänavuse hooaja ava- ja ühtlasi ka topeltetapp. Hooaeg jätkus Soomes Kouvolas Tykkimäki motospordirajal. Kuna viimati võtsid maailma parimad rallikrossipiloodid Soomes MM-sarja etapil mõõtu kuue aasta eest, on igati märgiline, et sarja uustulnuk, kus nii omanik kui piloot on Soome päritolu, teeb oma esimese kodusõidu just nüüd.\nMärgiline on see ka seetõttu, et Ferratumi meeskonna võidusõitja Jani Paasonen läheb võistlustulle autoga, millel töötab kapoti all ainulaadne Soomes toodetud mootor.\n„Kümnetes teistes võidusõiduautodes on kasutusel ühed ja samad tuntud tootjate mootorid, kuid meie võistlusauto mootor on eriline ja paistab kindlasti silma. Selle ehitas mu hea sõber, kellel on mootoritega palju kogemusi. Ta on 25 aastat tegelenud turboülelaadurite konstrueerimise, ehitamise ja paigaldamisega,“ räägib Paasonen.\nKouvola rallikrossirada on Paasonen oma erilise masinaga juba proovinud.\n„Minu arvates on rada väga huvitav: kõrgus vaheldub, on nii järsumaid kui ka vähem järske kurve. Minu piloodivõimed paneb see rada kahtlemata proovile. Ootan võistlust suure põnevusega,“ ütleb Paasonen.\nFerratumi kirjadega elektriautot veel stardis ei näe. Keskkonnahoidliku rallikrossimasinaga loodab meeskond tulla välja lähitulevikus, kõige varem aastal 2022.\n„Plaan tulla mõne aasta pärast starti ökonoomse elektriautoga peegeldab paljuski Ferratumi kui finantstehnoloogia ettevõtte enda käekäiku ehk muutumist täisdigitaalseks, aja- ja ressursisäästlikuks moodsaks pangaks. Pakume klientidele reaalajas rahandusnõu ja mitmesuguseid personaalseid finantslahendusi ning seda kõike täielikult digitaalselt. Meile kui Põhjamaade fintech-ettevõttele on jätkusuutlikud lahendused loomulik osa meie olemusest. Sestap oleme väga uhked, et saame Jani Paasoneni abiga tuua samasugust uuenduste ja säästva mõtteviisi kombinatsiooni ka rallikrossi,“ avaldab Ferratumi Eesti üksuse juht Tanel Tarkmees.\nFIA WRX 2020 ajakava*:\n1. Rootsi, Höljes, 22.–23. august (kaks võistlusetappi nädalavahetusel)\n2. Soome, Kouvola, 29.–30. august (kaks võistlusetappi nädalavahetusel)\n3. Läti, Riia, 19.–20. september (kaks võistlusetappi nädalavahetusel)\n4. Belgia, Spa-Francorchamps, 3.–4. oktoober\n5. Portugal, Montalegre, 10.–11. oktoober\n6. Hispaania, Barcelona, 17.–18. oktoober\n7. Saksamaa, Nürburgring, 12.–13. detsember\n* FIA võib ajakava muuta, kui muutub COVID-19-ga seotud olukord maailmas.\neelmine Maailma Kurlingu Föderatsiooni otsus tagab Eestile koha maailmameistrivõistlustel\njärgmine VÄGEV I Eesti absoluutseteks meistriteks lamades surumises tulid Gerlyn Mäepea ja Kaido Leesmann