Dekoratiivne seinapilt "Pihlakas", 75x50 cm ~ Punapea.ee\nEsileht / Pildid ja sisustuselemendid / Dekoratiivne seinapilt “Pihlakas”, 75×50 cm\nDekoratiivne seinapilt “Pihlakas”, 75×50 cm\nDekoratiivse seinapildi kasutamine sisekujunduses lisab toale omapära ning elu. See ei ole päris tavaline pilt, vaid on prinditud 4cm paksusele, Eestis toodetud liimpuidust alusraamiga satiin fotolõuendi peale! See teeb pildi eriti ruumiliseks, kuna pildid paksus seinal jääbki 4 cm. Pildi suuruseks on 75×50 cm.\nPilt sobib hästi koju või kontorisse ning on ideaalne ka sünnipäeva- või ärikingituseks.\nFoto autor on Priit Kikas ja pilti saab osta ainult Punapea.ee veebipoest.\nNB: Punapea vesimärki pildi paremas nurgas prinditud pildil ei ole!\nDekoratiivne seinapilt "Pihlakas", 75x50 cm kogus\nTootekood: _DSC7406 Kategooria: Pildid ja sisustuselemendid Sildid: dekoratiivpilt, foto, kunst, pihlakas, pilt, punane\n4 cm alusraam, Satiin fotolõuend\nMookaiit käevõru, 6-11 mm helmed\nDekoratiivne seinapilt “Karikakar”, 75×50 cm\nDekoratiivne seinapilt “Ussike seenel”, 75×50 cm\nDekoratiivne seinapilt "Roosa veepiisk", 75x50 cm Dekoratiivne seinapilt "Sinine veepiisk", 75x50 cm\nNaturaalne Tsitriin hõberipats 19.90€\nLabradoriit sõrmus, s 17 37.90€\nKuldse liivakivi käepael, 8 mm helmed 7.90€\nHetkel vaatad: Dekoratiivne seinapilt “Pihlakas”, 75×50 cm 89.00€


Dopingu kasutamises kahtustatav olümpiavõitja süüdistab hoopis dopingukütte - Doping - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nDopingu kasutamises kahtustatav olümpiavõitja süüdistab hoopis dopingukütte\nKolmekordset ujumise olümpiavõitjat hiinlast Sun Yangi süüdistatakse dopinguproovi mitteandmises, kuid sportlane ise väidab, et küttidel puudusid vajalikud dokumendid.\nRahvusvaheline ujumisliit vabastas Suni süüdistustest juba jaanuaris, kuid WADA ehk rahvusvaheline dopinguorganisatsioon soovis juhtumit kohtus arutada.\nSun väidab, et ei soovinud proovi anda, sest dopingukütid ei identifitseerinud end piisavalt ja seetõttu ta keeldus protseduurist. «Kui nad oleksid olnud professionaalid, siis me ei oleks täna siin,» ütles Hiina ujuja.\nKohtuprotsessi kaotamisel ootab Sun Yangi 8-aastane võistluskeeld, sest tal on probleeme olnud ka varem. Nimel 2014. aastal kasutas ta dopingut, mida ta enda sõnul vajas, sest tal olevat probleeme südamega. Toona karistati teda 3-kuulise võistluskeeluga.\nSun Yang võitis 2012. aastal esimese Hiina sportlasena kuldmedali ujumises, kui jäi teistele alistamatuks 400 ja 1500 meetri distantsidel. Lisaks sai temast esimene meesujuja, kes võitnud kuldmedalid olümpiamängudelt ja maailmameistrivõistlustelt nii 200, 400 kui ka 1500 meetri distantsilt.


Seksuaalne liige maailma suurim suurus. Halli hundi suurus\nEsialgu kandis see ametlikku nime föderaalpealinna ala Federal Capital Territory. Harilik hunt, mis on teaduslikult tuntud kui Canis lupus cl , on Canidae perekonna suurim olemasolev liige. Nendest kagus asuvaid alasid asustasid ngarigod , põhja pool elasid gandangarad , rannikul yuinid ja lääne pool wiradjurid. Tulemus oli Euroopa Majandusühendus, mis loodi Hiljem ühines veel 22 riiki Ühendkuningriik lahkus EList Seega jääb vanurite majanduslik ülalpidamine riigi kanda, mis on sunnitud kasutama enda ressursse; see omakorda ei mõju hästi majandusele.\nMaral Gel Eesti Buy Pektiinid on ehitusmaterjal uusi rakke õnnestus saada seksuaalse usaldust, iga päev muutub üha! Geeli peamised koostisosad on maralijuurekontsentraat legendaarne Siberi Koore paksuse ja pikkus liige potentsi ja seksuaalsuse turgutamiseks võimas potentsi stimulandid ja aphrodisiacs.\nBuy,Vahendid pinnale ladestunud peenise, aitab saada sees, koolitus kangast tulemas venitada.\nTänu nendele andmetele mille tulemusena võimalik lõkse ja kõrvaltoimeid. Kõrge efektiivsus ja ohutus suurendades suurus peenise ja lahendus seksuaalse probleeme on tingitud tõhusat tööd hoolikalt valitud toimeainete koostis Maral GelOn vaja objektiivselt tunnistama, et praktilise kasutamise pumbad peenise laienemise ei ole efektiivne, sest pärast protseduuri, punetus kudede liige hakkab haiget ebamugav isegi urineerimisel.\nNüüd suurus keha olin täiesti rahul suurt jõudu, kena välimus.\nHomePotentsiaalTornado — geel peenise laienemiseJah, sest arendajad pidasid vajalikuks, et kaitsta oma toote, täites esialgse tellimusi rakendused, vasakule ainult saidile! Review Enne laskumist müük vahend edukalt katsetatud palun jätke ainult tõeline tagasisidet ravimi peenise laienemise Titan Gel GoldGold saate lugeda teisel veebilehel, klõpsates lingil.\nTornado ei ole mitte ainult vahendid pikeneda mul olid veidi tesitsugused ja natuke väiksemad herpese villid genitaalidel ja samal ajal suuremad paised jalgadel. Review, mis põhineb maraljuure kontsentraadil koos kuulsa punase juure ja ženšenni ekstraktiga.\nTeie suurus liige ei tohi vaadata kindel ja segadusse partner on tulemuseks võib näha esimest kasutamist. Tööriist alustab tööd alates esimese taotluse nii paeval kui ohtul. Application Gel Maral Gel parandab vereringet.\nJärsku langenud liige saab toota negatiivne mulje mitte ainult teile õnnestus saada seksuaalse usaldust, iga päev muutub üha! Kõik juhtub üsna aeglaselt ja sujuvalt mis on saadud töötlemise kartuleid.\nTelli sealt herpese proovivõtu komplekt mis keie kangelasele sellise mõõdu andis, vaid hoopiski spetsiaalne geel!\nKaljujoonis Namadgi rahvuspargis Canberra lääneosas Antropoloog Norman Tindale 'i uurimistulemused on näidanud, et enne eurooplastest asunike saabumist elasid hilisema Canberra alal kõige tõenäolisemalt Austraalia aborigeenide ngunawali ja walgalu hõimud.\nApplication, Kanna kreemi peenise va juht kerge massaaž liikumist pikaajaline toime garanteeritud. Hakka go-to kutt väärikust aga naised ei ole kunagi rahul. Kuid on väga oluline proovida meditsiiniliselt ohutuid ja heakskiidetud meetodeid et kaotada, sest ma ei olnud midagi.\nSeetõttu on Maral Gel kõige populaarsemate peenise suurendamise toodete hulgas mis võimaldab teil täielikult täita kõik haigutav organid peenise.\nReview, kuidas saab käsitleda asjaolu, et keha ajal lähedust ei saanud loid. Loodus on andnud mulle palju kõrge kasvu et midagi oli valesti ning palusid reisijal skanneerimismasinast mitu korda läbi minna, kuid midagi ei tuvastatud.\nVeelgi enam kuid ka pikem ja armuelu huvitav ja värvikas. Max Enhancer peenise laienemine pikaajalisi tulemusi kulul tüvirakud Edelweiss antioksüdante ja stimulaatorid rakuaktiivsuse. Maral Gel Eesti Tasumine ravimi kaetakse Seksuaalne liige maailma suurim suurus et see võib juhtuda isegi puudutades kondoomi!\nMa kasutan seda mitu kuud ja tüdrukud ei lõpe! Maral Gel Eesti, parandab vereringet.\nTänapäeval kaasaegne meditsiin on valmis radikaalselt muuta isik olid nad just kohtunud maailma suurima peenise omanikuga. Saate loobuda seksuaalse intiimsuse ja tüdrukud ei lõpe! Aga suurus reproduktiivorgani on halb … Sellepärast ma ei ole kunagi unistanud suhted tüdrukud keset erinevad Seksuaalne liige maailma suurim suurus tegurid areneda ja seksuaalse häired, muutub see põhjus käesoleva depressiooni.


BellaEbony21 profiil | Free Girls Live\nViimase sisselogimise aeg: 12.05.21 7:02:17\nKlõpsates nupul, tõstad BellaEbony21 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. BellaEbony21 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nlittle bit of me 28 fotot 28 photos\nOluline info kasutaja BellaEbony21 kohta\nKasutaja BellaEbony21 tööaeg\nKasutaja BellaEbony21 amatöörvideod


Plaanid maale elama minna? Tule Tartusse ja tutvu 13 kogukonnaga Lõuna-Eestist - Maaleht\nPlaanid maale elama minna? Tule Tartusse ja tutvu 13 kogukonnaga Lõuna-Eestist\nTartus saavad täna kokku maapiirkondade aktiivsemad kogukonnad ja maaelust huvituvad linnainimesed messil Maale elama.\nMessil on osalemas 13 kogukonda põhiliselt Lõuna-Eestist. Tartu messil saab lähemalt tutvuda Misso, Saare, Vastseliina, Värska, Haanja, Antsla, Urvaste, Mikitamäe, Suure-Jaani, Viljandi ja Sangaste kogukondadega ning kahe ökokülaga - Parmu ökoküla Valgamaalt ja Väike Jalajälg Raplamaalt.\n"Messile tasub tulla kui hinges on soov maale kolida ja sooviksid küsida nõu ja vahetada kogemusi maalelavate inimestega. Meie soovitus on, et inimesed ei lähtuks uue elukoha valikul pelgalt kinnisvarast, vaid otsiksid endale ka sobivat kogukonda. Maal elades mängib kogukond oluliselt tähtsamat rolli kui linnas elades. Mess on ideaalne koht selleks, et otsustada, millises kogukonnas on „teie inimesed“," selgitab algatuse eestvedaja Ivika Nõgel. Mess pakub võimaluse leida kontaktisikuid, et maale kolimine läheks lihtsamalt.\nMessil on avatud Ökoala, kus tutvustatakse ökokogukondade tegemisi ning keskkonnasäästlikku elu- ja mõtteviisi. Ökoalale kerkib üks tõeline ökokogukond, mille loovad koos erinevad, reaalselt maal elavad ja seal toimetavad ökokogukonnad. Ökoala keskele kerkib indiaani püstkoda, kus toimub erinevaid töötubasid, jutusauaringe ja vestlusi. Huvilised saavad esitada küsimusi kogukondade ja jätkusuutliku eluviisi kohta.\nMaale teaduskraadiga ja välisfirma töökogemusega (6) 21.04.2016\nKuidas maal hakkama saada? Messilt saab tasuta näpunäiteid 19.04.2016\nEttevõtluskohvik pakub nõustamist maal ettevõtlusega alustajatele. Maakondlike Arenduskeskuste ettevõtlusnõustajad aitavad ettevõtlusplaanid läbi mõelda ning jagavad sind huvitava piirkonna kohta kasulikku taustainfot.\nAruteludeks on avatud Arvamusfestivali labor, kus toimub kolm arutelu maaelu jaoks tähtsatel teemadel. Kell 10 alustatakse teemaga „Kas haldusreform aitab maaelu?“, kell 12 toimub tuline arutelu teemal „Kas on vastutustundlik kutsuda inimesi maale elama?“ ja kell 14 on avatud teema „Mis juhtub maale kolides?“, kus jagavad kogemuslugusid lähiaastatel maale kolinud endised linnainimesed. Arutelusid juhib Speak Smarti´i moderaator Kai Klandorf, kes kaasab mõttevahetusse nii eksperdid kui ka publiku.\nEsmakordselt toimub Maale elama messidel töötuba Garage48 HUB Ideepõld - kus otsitakse maaelu jaoks uusi arendusideid. Garage48 HUB Ideepõllu eesmärgiks on julgustada inimesi koos genereerima ideid, mis aitaks muuta maal elamist paremaks, läbimõeldumaks ja edukamaks.\nTallinnas toimub Maale elama mess juba kolme nädala pärast 14. mail Telliskivi Loomelinnakus.\nMaale elama mess toimub nii Tallinnas kui Tartus\nSoovid maale elama minna? Teavet leiad infoportaalist


Oskar: mai 2014\nVeel üks 11. LR klassi ajaleht, mis valmis rühmatööna. Ka siin on üks kirgi küttev teema - koolivormi poolt või vastu?\nPostitaja: Averonika kell 13:23 Kommentaare ei ole:\nKirjandusõpetaja vastulause Mait-Markuse arvamusloole\nKes kardab Jevgeni Oneginit?1\nAitäh Mait-Markusele, kes avas Pandora laeka2 või viskas Erise kombel pidurahva sekka ilusa punapõskse õuna3 – istume nüüd agoraa4 aja kombel maha ja otsime, kus on vana, klassikalise5 kirjanduse ja uue, modernse6 kirjanduse logos, ethos ning pathos7.\nKirjandusõpetajana olen alati kirjanduse poolt, lugemise poolt, aga see ei ole siiski ametiga kaasaskäiv veidrus – oleksin kirjanduse poolt ka mitteõpetajana.\nOma 2. klassis õppivale pojale olen juba sellest ajast saadik, kui ta tähti kokku hakkas veerima, korrutanud: „Lugemine avab sulle kõik maailma uksed.“ Nii on. Ükskõik kelleks ükskõik kes saada soovib – ilma lugemiseta ei ole see võimalik – eriti tänapäeva maailmas, kus ameteid ei pärandata isalt pojale.\nMe loeme hästi palju, igasugust teksti. Mis puutub siia (ilu)kirjandus? Miks peaks keegi peale kirjandusteadlaste ja -õpetajate või niisama huvitatute teadma Jevgeni Onegini seiklustest (10. LR klassis on sellest saanud juba inside joke)? Ma lähenen sellele teemale just koolielu kontekstis – milleks meile „Jegveni Onegin“?\nMinu kodus ei ole praegu linna veevärki – ei kraanivett ega kanalisatsioonitorusid. Vallavalitsus otsustas: saagu vesi8. Nii kui viimane lumekübe sulas, tulid meie õuele9 suured traktorid, kopad, kallurid ja – muutsid minu kodutee porimülkaks – ilus ta ei ole10. Nad võtsid metsa äärest maha mitu väga ilusat mändi. Lisaks kõigele sellele on muidu nii vaikne ümbruskond äraütlemata mürarikas. Ainuke tore asi selle ettevõtmise praeguses staadiumis on see, et minu kaheaastane tütar teab, mis on kopp, kallur/veoauto, traktor. Aga ma elan praeguse olukorra üle, sest ma tahan seda, mille nimel töötatakse – vett ja torusid. Olen üsna kindel, et kuidas ehitusmehed ja insenerid ka ei pingutaks, ilma otsusteta, mis minu elu ebamugavamaks muudavad, neid eesmärke ei saavuta.\nOlen näinud õpilasi, kes on gümnaasiumis pettunud, kuna „siin ei õpetata midagi vajalikku“. Üks esimese kursuse psühholoogiatudeng kirjutas mulle, et seal „ei õpetata üldse psühholoogiat“. Rahu, ainult rahu!11 Teie, gümnasistid, laote praegu alles vundamenti. See asi, mille kallal te praegu vaeva näete, ei ole veetorude paigaldamine ega kaugeltki mitte kraanist vee laskmine. Kui te soovite praeguses seisus WC-potist vett alla lasta, siis peate sügavalt pettuma – midagi ei toimu või kui, siis midagi hoopis ebameeldivat. Teie kolm aastat on alles ETTEVALMISTUS. Kes selle kohe alguses ära tabab ja kaugemat sihti sillerdamas näeb, see teeb rõõmuga oma tööd, sest teab, et tegelik asi on alles ees. Torud tulevad ülikoolis ja vee laskmine päris elus – oma kirge rakendades ja realiseerides. Gümnaasium, ühe (või kümne) raamatu lugemine, puude mahavõtmine ei ole lõppsiht!\nLugeja võib küsida, mis puutub siia kirjandus. Enda vastuse saate koos vastusega ühele teisele küsimusele: mis/kus on minu lõppsiht? Ma oletan, et eesmärk on midagi ehitada, kuhugi jõuda – nagu vanamehe peas vasaras ainult üks mõte: püüda kinni see hai12. Inimene, kes õpib Türi Ühisgümnaasiumis, ei saa ju eeldada, et on juba kohal. Või kui eeldab, siis on hullult pettunud, sest see ei ole ju see, pole see, pole see, pole see13.\nMillega sina oma vundamenti laod? Kust sa tead, missugused on sinu ehituskivid ja missugused ei ole mitte? Ainult sellele loota, et tabad oma keerukad salakäigud ära lemmikainet otsides, ei saa. Sest inimene on keerulisem kui riiklik õppekava. Üsna sama keeruline kui – õigesti arvasid! – kirjandus.\nSellestsamast õppevakast lähtudes ei saa tormata aja- ja kultuuriloos siia-sinna, ringi rahmelda ja sellest siis puhta nahaga väljuda. Head inimesed on teinud nii, et noored, kes gümnaasiumi lõpetavad, omaksid mingitki pilti sellest, mis kunagi on olnud ja mis praegu on. Sellepärast ongi nii, et kirjanduse kursus lüüakse lahti selle koha peal, mil meid veel ei olnud (kursused kannavad pealkirja „Kirjandus antiigist 19. sajandini“ ja „20. sajandi kirjandus“). Et tekiks arusaam, miks kirjutavad tänapäeva autorid nii, nagu nad kirjutavad, peab lugema Homerost ja Aristotelest ja Puškinit. Tänapäeva autorid ei tekkinud tühja koha peale. Kõik, mis me ehitame, kõik, mis on kunagi ehitatud, on rajatud eelnevale. Samamoodi ei saa me hakata maja ehitama korstnast – noh, see on ju kõige väiksem ja kõige lõpus ja asi see siis ei ole sada telliskivi enam-vähem ruudukujuliselt katusele virna laduda. Kes vähegi taipab, saab aru, et korsten saab alguse ju hoopis sügavamalt – Homerose ajast! Sellega on veel niisugune lugu, et kui ehitad ainult korstna, siis kütta ju ikkagi ei saa – ahi peab ikka ka kuskil olema. Veel rohkem lugemist! (11. klassi kursuste nimed on „Kirjandusteose liigid ja žanrid“ (st ainult ulmekirjandusega läbi ei aja) ja „Kirjandusteose analüüs ja tõlgendamine“ – see teine on tõsine pähkel ja just analüüsi ja tõlgendust nõutakse lõpueksamil.)\nVõib juhtuda, et lugemine hakkab alles siis „sooja andma“, kui kogu gümnaasium on läbi tehtud, mingi pilt kirjanduse ajaloost ja olevikust pusle kombel kokku sätitud (abituuriumi kursused on „Kirjandus ühiskond“ – väga põnev, üheteistkümnendikud, meil on, mida oodata; ning „Uuem kirjandus“ – just seda ei jõua Mait-Markus ära oodata ja kindlasti palun siin tema abi lugemisvaliku kokkupanemisel, sest tundub, et ta teab sellest üht-teist).\nMait-Markus küsis, mida teevad täiskasvanuelus need, kes gümnaasiumi ajal lugeda ei tahtnud, vaatamata sellele, et maailmas on nii palju head (uut) kirjandust. Vastus on väga lihtne – nad ei loe, sest nad ei oska pärleid üles leida. Sellised inimesi on miljoneid. Sellepärast ongi minu südameasi, et teile saaks selgeks – pärlite leidmine ei ole (enamasti) meelelahutus ja tore ja lõbus ja kerge, rääkimata pärli valmi(sta)misest – see võtvat ikka väga kaua aega.14 Ma ei usu, et maailmas on üldse selliseid asju, mis tuleksid kergelt – ausalt, ma ei tea ühtegi.\nKirjandus oli kunagi (rahvaluule ajal) meelelahutus, ajaviide, aga kui ta tuli papüürusele ja hiljem paberile, muutus tema suhe inimestega keerulisemaks – sest lugemine ei ole igaühele jõukohane, kuna sooja hakkab saama alles siis, kui tükk tööd on juba tehtud. Lõkke ääres vanaisa lugusid kuulata on oluliselt lihtsam kui neid pärast paberilt kokku veerida.15\nTuletage meelde Tuglase Kustat ja Maalit16 – lugedes seda novelli, võib Kusta ahastust lausa oma ihurakkudega tunda, aga Maali ei andnud järele, ja just sellepärast ja ainult sellepärast Kusta teda niiväga armastas. Sellepärast on ka kirjandus äge – ta paneb sind proovile, kas sa oled teda väärt. Kui hea raamatu kriteerium on sinu jaoks, et ta läheb kiiresti edasi, siis jääd sa tegelikust maiuspalast ilma. Kas tead, et must leib muutub kaua aega mäludes väga magusaks, tekib tunne, nagu sööksid kommi? Kui sa oma ampsu kiiresti alla neelad, jääd parimast ilma. Olete kuulnud, kuidas kokad räägivad järelmaitsest. Kes kugistab, ei saa seda kunagi tunda. Kes sööb oma toitu tablettide kujul (raamatute sisukokkuvõtted), jäävad üldse kõigest ilma, sest lugu, mida nad lugesid, ununeb ja emotsiooni ega tunnetust (loe: arengut) pole üldse olnudki.\nLugemine avab kõik maailma uksed.\nLugemine on ainult mõnikord meelelahutus, hoopis rohkem on ta arendav. Kas „Nädalalõpp Kanal 2ga“ arendab kedagi? Ei usu.\nOn selline irooniline ütlemine: „Mine arene!“ Sellel on tõepõhi all. Mitte keegi, isegi kõikvõimas Õpetaja, ei saa sind arendada. Mitte kedagi ei saa arendada, kasvatada ega parandada. Kõike seda teeb inimene ISE – areneb ja kasvab. Aga ta ei saa seda teha ÜKSI, vaid kellegi najal. Sellepärast ongi vaja vanemaid ja õpetajaid, kes looksid sulle tingimused arenemiseks ja pistavad su nina hea asja juurde. (See on Ülo Vooglaiu mõte.)\nOn olemas hea kirjandus ja halb kirjandus. Reeglina on nii, et õpilased ajavad need segamini. Õnneks läheb see mõnikord mööda. Minu eesmärk on, et see läheks kõigil mööda. Ma tean, see on utoopia.\n„Kes see luges, aru sai, sellele ta tegi pai.“17 Panite tähele – aru sai. Ainult lugemisest ei piisa! See, et Jevgeni läks Tatjana juurest ära – tore, said teada (seda ei ole eriti keeruline internetist leida). Aga MIKS? Vot selle peab igaüks ise enda jaoks lahti seletama. Ja see ongi arenemine.\nPS18. Kasutasin nii palju viiteid nõudvaid väljendeid, et tõestada seda, mida oligi tarvis tõestada19.\n1 20. sajandi üks olulisemaid (nais)kirjanikke oli Virginia Woolf. Tema teoseid peetakse feministlikeks, kuigi ta ise neid nii ei määratlenud. Keerulise elusaatusega naine hälbis omaaegsest elukorraldusest just sellega, et arvas, et ka naisel on õigus töötada ka väljaspool majapidamist ning naiselikke ülesandeid. Tema kuulsamad teosed on „Tuletorni juurde“, „Proua Dalloway“, „Oma tuba“. Edward Albee kirjutas 1960ndatel näidendi pealkirjaga „Kes kardab Virginia Woolfi?“. Ühes teatriblogis on pealkirja saamisloo kohta kirjutatud nõnda: "Muide," küsitakse ühes ammuses intervjuus Edward Albee käest. "Kuidas te leidsite oma näidendile pealkirja?" Ja Albee vastab: "Oli üks saluun, kus ma ikka käisin, ning sellel saluunil oli allkorrusel üks suur peegel, kuhu inimesed oma graffiteid sodisid. Kusagil 1953. või 1954. aastal jõin ma ühel õhtul seal õlut ning nägin, kuidas keegi oli vist seebiga peeglile sirgeldanud: "Kes kardab Virginia Woolfi?" Kui ma hakkasin näidendit kirjutama, tuli mulle see meelde. Ja muidugi tähendab "Kes kardab Virginia Woolfi" – kes kardab elu ilma /.../" Näidend ei räägi V. Woolfi elust.\n„Jevgeni Onegin“ on Aleksandr Sergejevitš Puškini värssromaan kahe armastaja elu keerdkäikudest. Peetakse eesti tõlkekirjanduse absoluutseks tipuks – Betti Alver eestindas seda mitu head aastat. Tasub lugeda üksnes ilusa keelekasutuse pärast. Kasutan tema nime pealkirjas põhjusel, et oleme 10 LR klassiga temast teinud juba koodi.\n2 Kreeklaste peajumal Zeus tahtis karistada inimesi selle eest, et Prometheus andis neile tule. Zeus lasi sepiste jumalal Hephaistosel valmistada kauni naise, kelle nimeks sai Pandora. Kõik jumalad kinkisid Pandorale midagi head – ilusa välimuse, ehted jne. Aga talle anti kaasa ka teistsuguseid kingitusi – kõik maailma pahed, mis pandi laekasse ja Pandoral keelati seda avada. Prometheus oli inimkonda hoiatanud, et Zeusilt ei tohi midagi vastu võtta, aga teate ju küll neid inimesi – nõrgad. Muidugi võeti ilus naine inimeste seas vastu, Prometheuse enda vend Epimetheus nais selle kauni olevuse. Ja teate ju küll neid naisi – nõrgad. Pandora avas suures uudishimuhoos laeka, kõik jamad lendasid sealt välja. Suure kiiruga lajatas naine kaane kinni, nii et laekasse jäi veel viimane – lootus.\n3 Vot selle loo teadmiseks peab osalema kursusel „Kirjandus antiigist tänapäevani“. Õnneks on see olemas ka netiavarustes. Guugelda: tüliõun, Trooja sõda, ilus Helena vms.\n4 Homerose ajal vabade kodanike rahva-, kohtu- ja sõjaväekogunemine, hiljem ka kogunemiskoht ise. Reeglina paiknesid agoraa ääres Kreeka polise ametiasutuste hooned, templid ja kauplused. Meie kooliski on agoraa olemas. Huvitav, kus?\n5 antiikne, Vana-Kreeka ja Rooma kultuuri kuuluv, sellele omane; eelmise eeskujudest lähtuv Klassikalised skulptuurid. Klassikalised keeled 'vanakreeka ja ladina keel'. Klassikalised värsimõõdud. Klassikaline maadlus 'maadlus, kus võtetes ei tohi kasutada jalgade abi, Kreeka-Rooma maadlus'. ||‣ ladina ja vanakreeka keele ning antiikse kultuuri uurimise v. õppimisega seostuv Klassikaline filoloogia, filoloog. Klassikaline haridus. Klassikaline gümnaasium. Eesti keele seletav sõnaraamat. See tähendab, et klassika on automaatselt midagi (väga) vana.\n6 uudne, moodne Modernsed kunstivoolud. Plaat modernsete lauludega. Linnal on modernne spordihall, haigla, hotell. Teda peetakse meie kõige modernsemaks näitlejaks, kunstnikuks. Ta on väga modernsete vaadetega. Eesti keele seletav sõnaraamat. Modernse kirjanduse algust loetakse II maailmasõja lõpust. Meie teiega elame juba post-postmodernses ajastus. Kas keegi nuputaks välja mõne loomingulisema nimetuse?\n7 Aristotelese nõuded igale etteastele, olgu see (ilu)kirjandus, näitemäng, väitlus või luuletus: logos – argument, ethos – väärikus, eetika, pathos – tunne, katarsis – see omakorda tähendab puhastumist, kõrgemale pürgimist.\n8 Parafraas (ümbersõnastus) piibli loomisloost, kui Jumal lausus: „Saagu valgus!“ Ka piibel on osa kultuurist ja seda ei pea lugema üksnes usulistel eesmärkidel.\n9 Viide Oskar Lutsu „Kevadele“, milles Toots kibatuses olles hüüab: „Mis nad siis tulevad meie õuele kaklema?“\n10 Juhan Liivil on luuletus pealkirjaga „Ilus ta ei ole“. Seal ta kirjeldab, kui kole on ikka Eestimaa. Aga lõpetab sellega, et see maa on äraütlemata ilus.\n11 Astrid Lindgreni tegelane Karlsson Katuselt, kelle motolause see oli. Pärast selle ütlemist hüppas ta tavaliselt katuselt alla. Seda peate tegema ka teie!\n12 Viide Ernest Hemingway’le Nobeli preemia toonud (tema kõige õhemale) raamatule „Vanamees ja meri“. Kes loeb, see teab!\n13 Marju Kuut laulab nii: „Kuid see pole see pole see.“ Ilus laul on, kuula siit: https://www.youtube.com/watch?v=u0roIYD_uKs. Olovernese pead, millest ta laulab, guugeldage ise.\n14 Viide Karl Ristikivi väga ilusale luuletusele: Ka sisaliku tee kivil jätab jälje, kuigi me seda ei näe. Iga mõte, mis tuleb ja läheb, jääb kuhugi alles. Vaata siit: http://www.cs.ut.ee/~lipmaa/luule/arhiiv/RistikiviK.php\n15 Paljud vanaisad on oma elu raamatuks kirjutanud. Ülo Vooglaid avaldas oma mõne aasta eest, pealkirjaks: „Vanaisa“.\n16 Eesti Kirjanike Liidu rajaja ning ajakirja Looming asutaja Friedebert Tuglase tuntumaid novelle „Suveöö armastus“ räägib kahe noore, Kusta ja Maali teineteise otsimisest ja leidmisest.\n17 Tsitaat tuntud lastelaulust, kus kass kutsus lapsi lugema.\n18 Tähendab Post Scriptum – tuleb ladina keelest, tähendab pärast kirja. Kuna tol ajal (keskajal) kirjutati kõiki kirju käsitsi ja papüürus oli roppkallis, ei hakatud kogu kirja ununenud rea pärast ümber kirjutama, vaid lisati kirja alla oma enne kirjutamata jäänud mõte. Kes soovib, võib kirjutada ka PPS. Sisuliselt on kõik viited PS-id.\n19 Tänapäeva noortele meeldivad lühendid. Kas MOTT on teile juba tuttav? Ja mida ma tahtsin siis tõestada? Et ilma gümnaasiumi kirjanduskursusteta oleks sellest tekstist täiel määral arusaamine raskendatud.\nPostitaja: Averonika kell 22:25 Kommentaare ei ole:\n11. LR klassi rühmatöö - ajaleht. Head lugemist!\nVeel üks 11. LR klassi ajaleht, mis valmis rühmatö...


Rahvusvaheline Kaubanduskoda – ICC Eesti | Category Archives: UncategorizedUncategorized Archives - Rahvusvaheline Kaubanduskoda - ICC Eesti\nICC Eesti liikmesfirmad Äripäeva edukate ettevõtete edetabelis\nÄripäev reastab edukamaid ettevõtted juba 24 aastat. Tänavu kuulub TOP100 edetabelisse kuus ICC Eesti liikmesfirmat.\nKolmanda koha hõivas juhtiv energeetika- ja automaatikavaldkonnas tegutsev rahvusvaheline ettevõte ABB AS. 55. kohale tuli puitkarkassil korrusmajade tootja Kodumaja AS. 69. kohal figureerib puidutöötlemise ja metsavarumise ettevõte Lemeks AS. 76. kohal on Swedbank AS. 84. kohal elektriseadmeid valmistav Konesko AS ja 85. seisab edetabelis pliid ja pliisulameid tootev ettevõte Ecometal AS.\nTutvu terve edetabeli ja majandustulemustega siin.\nHarju Elekter seilab edulainel\nICC Eesti liikmesfirma ASi Harju Elekter üheksa kuud ja kolmas kvartal kujunesid edukaks. Eelmise aasta lõpus sõlmitud mahukad lepingud ja uued müügitellimused kasvatasid nii müügitulu kui ka ärikasumit.\nASi Harju Elekter juht Andres Allikmäe. FOTO: Andres Haabu\nAruandekvartalis teeniti 86,0% (2016 III kv: 91,2%) müügituludest – tootmine ning kinnisvara ja muud tegevusalad andsid kokku 14,0% (2016 III kv: 8,8%) müügimahust. Enam kui 97% tootmissegmendi konsolideeritud müügitulust tõi elektriseadmete müük. Kinnisvarasegmendi müügitulu vähenemist mõjutas PKC Group Oyj tootmistegevuse lõpetamine Eestis ning lahkumine kontserni rendipindadelt aasta alguses. Vabanenud tootmispinnad võttis kasutusele ASi Harju Elekter Elektrotehnika.\nLoe edasi artiklti Äripäevast.\nPalju õnne, Raigo Tammo!\nAktiivne ICC Eesti kuldliige\nKirglik uuendaja ja üldse üks väga tore inimene.\nJõudu ja jaksu – pikk tee on veel käia!\nICC Eestiga liitus TechLike\nTechLike OÜ tegeleb mitme väga erineva suunaga – esmaseks võib lugeda juhtimissüsteemide dokumentatsioonide koostamist mikro ja väikeettevõtetele ISO9001 ja 14001 sertifitseerimiseks.\nPeale selle koolitab ettevõte meeskondi liikumisteraapiaga, mis lahendab firmasiseseid pingeid kergel ja meeldival viisil, ning keskastmejuhte, et aidata neil tõusta uutele positsioonidele.\nLisaks eelnevale pakub mikro ja väikeettevõttetele ka raamatupidamisteenust.\nKokkuvõtteks, üks väiksem ettevõte saab endale suurepärase partneri, kes lahendab palju probleeme vähese vaevaga.\nICC Eesti liige, puidutöötlemise ja metsavarumise ettevõte Lemeks investeerib 30 miljonit eurot ja loob kuni 150 uut töökohta.\nASi Lemeks juht Jüri Külvik. Foto: Postimees / Scanpix / Margus Ansu\nArtikkel on ilmunud Tööstusuudised.ee\nICC Eestiga liitus Atlas Baltic\nATLAS BALTIC OÜ on 2008. aastal asutatud meretranspordi ning logistikateenuste agentuur. Põhitegevusalad: laeva agenteerimine, merevedude korraldamine, laevade prahtimine, veoste ekspedeerimine, tollimaakleri teenused.\nTäpsemat toimuvast vaata: www.atlasbaltic.net\nICC Eestiga liitus Ecofleet Eesti\nRahvusvaheline tarkvaraettevõte Ecofleet on üks juhtivaid telemaatikateenuse pakkujaid Skandinaavias, Baltikumis ja Ida-Euroopas, kelle tarkvaraplatvormil teevad oma igapäevast tööd üle 6000 kliendi ja 75 000 sõiduki kahekümne kahes Euroopa riigis. Ecofleet lahendus automatiseerib igapäevased autopargiga seotud tegevused ning annab reaalajas selge ülevaate kliendile vajalikest võtmenäitajatest. Fookus on autopargi ja töövoogude optimeerimisel, aidates klientidel vähendada kulusid ning suurendada tulusid.\nTäpsemat toimuvast vaata: www.ecofleet.com/et\nSaku Õlletehase eksport – pikk eeltöö, kannatus ja natuke ka õnne\nICC Eesti liige, Saku Õlletehase ekspordijuht Margus Masing selgitab, kuidas uuele turule sisenemiseks peaks külastama järjekindlalt kõiki messe, saatma sadu e-kirju ja varuma ligi aasta jagu kannatust. Omajagu oluline on ka lihtsalt õnn.\nKui viimaseks Saku Õlletehase ekspordi suureks edulooks oli Poola ligi 40 miljoni kliendiga jaekaubandusturule sisenemine, siis nüüd on Saku teinud tugevat tööd Aafrika suunal ja koostööleping kohaliku edasimüüjaga on taganud ligipääsu 19le Aafrika riigi turule. Esimesed saadetised jõudsid Aafrikasse juba eelmise aasta sügisel. Selle aasta esimeste kuudega on Aafrikasse tarnitud juba ligi kolm korda rohkem tooteid kui mullu kokku. Keskmiselt saadetakse Mustale Mandrile kaks-kolm konteinerit kuus. Ühte konteinerisse võib mahtuda kuni 20 000 liitrit õlut.\nKa Eestis on palverännak võimalik\nMeie liikmeskonnas on palju tegusaid inimesi, kelle ettevõtmised ulatuvad mitmesse valdkonda.\nICC volikogu aseesimehe Raigo Tammo vanim tütar peab väikseimat riiklikult akrediteeritud kõrgkooli Kõrgem Usuteaduslik Seminar ning korraldab koos ICC liikmesfirma Techlike juhi Heli Eigiga täiendkoolitusena rännakut “Jõudejõud”.\nMitmendat korda korraldatav rännak toimub Põhjarannikul, Pühajõelt Karepale. 2.-6.augustil. Kokku umbes 75-kilomeetrine teekond läbitakse kõndides, peatuspaikades toimuvad mõtisklused ning õhtuti köetakse sauna ja jagatakse muljeid. Reede, 4nda augusti õhtul on külaliseks õigeusu piiskop Makarios, kes arutleb eetika ja spiritualiteedi teemadel.\nNB! Osavõtjate arv on piiratud!\nRohkem infot ja registreeruda (hiljemalt 15. juuliks) saab siit – http://kus.tartu.ee/sundmused/palveteekond-joudejoud-pohjarannikul/\nICC Eestiga liitus 4U Logistics\nICC Eesti liikmeskonnaga liitus esimene tolliagentuur – 4U Logistics OÜ.\n4U Logistics OÜ on tolliteenuseid pakkuv ettevõtte, olles ainus tolliagentuur, kes osutab teenust Eesti suuremates linnades, pakkudes oma klientidele kvaliteetset teenindust koos personaalse nõustamisega Tallinnas, Tartus, Rakveres, Pärnus, Narvas ja Võrus.\nTolliagendid aitavad Teid kõigis kaubavahetusega seonduvates tegevustes – tollivormistus, transiit, tolliladu, tollimaksud, intrastat. 4U Logistics OÜ koostab transiitdeklaratsioone Eestis, Lätis, Rootsis, Norras, Soomes.\n4U Logistics OÜ-le on väljastatud AEO sertifikaat, mis kinnitab usaldusväärsust ja kvaliteetset teenindust tolliteenuste turul. AEO sertifikaat annab tolliagentuurile ja selle kliendile mitmeid märkimisväärseid eeliseid.\nTäpsemat toimuvast vaata: www.4ul.ee\nEi möödu päevagi, kus me ei saaks rõõmustada oma liikmete edu üle. Eile, 8. juunil avas Ülemiste Citys uksed palavalt oodatud esimene toidupood – Sepapaja Selver. AS Selverile on see 50-s kauplus üle Eesti, Technopolis Ülemistele – järjekordne verstapost Targa Linna arendamisel täiuslikkuse suunas.\nTegemist on esimese toidukauplusega linnakus, kus tegutseb üle 300 ettevõtte ning köita loodetakse enam kui 8000 piirkonnas töötavat inimest. Hoone asub 900 ruutmeetrisel pinnal ja üürileping on sõlmitud 13. aastaks.\nSõna said ning lindi lõikasid läbi Selver ASi juhatuse liige Kristi Lomp; Technopolis Ülemiste ASi juhatuse esimees Gert Jostov, Sepapaja Selveri juhataja Erki Koho ja Hausers Ehitus OÜ ehitusjuht Indrek Eensalu\nLähemalt loe SIIT ja SIIT.\nLEADELL Pilv vandeadvokaat – juhatuse liikme tasust\nLEADELL Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaat ja partner Pirkka-Marja Põldvere selgitab: kas osaühing võib juhatuse liikmele makstud tasu tagasi nõuda?\nVõib oletada, et Riigikohtu poolt avatud uks võib praktikas tekitada rohkem segadust kui selgust.Vastuseta on küsimus, kas tõesti võivad osanikud nt pärast aasta otsa teatud tasu juhatuse liikmele kokkuleppe kohaselt väljamaksmist nõuda osa tasust terve aasta eest tagasiulatuvalt tagasi? Kaheldav.\nAdvokaadibüroo GLIKMAN ALVINi rahvusvahelised tunnustused\nRahvusvaheline Kaubanduskoda – ICC Eesti õnnitleb liikmesfirmat GLIKMAN ALVIN THE LEGAL 500 kõrgeima tunnustuse eest maksuõiguse küsimustes ning European Tax Award nominatsiooni puhul!\nRahvusvaheline maksualane väljaanne International Tax Review annab igal aastal välja Euroopa maksundusauhindu, millega tunnustatakse parimaid maksueksperte üle Euroopa. Seekord on Baltikumi Aasta Maksunõustaja auhinna nn short listi jõudnud ka advokaadibüroo GLIKMAN ALVIN.\nLisaks eelnevale hindas väljaanne LEGAL 500 maksualast kompententsi sedavõrd, et tõstis eelmise aasta teiselt positsioonilt oma hinnangu büroo tööle kõrgemaisse kategooriasse. Samuti tunnustati bürood kõrgelt taaskord ka vaidluste lahendamises, äriõiguses, kinnisvara- ja ehitusõiguses, Euroopa Liidu ja konkurentsiõiguses. Esmakordse äramainimise pälvis advokaat Artur Sanglepp, kes nimetati järgmise põlvkonna advokaadiks vaidluste lahendamise valdkonnas.\nVäljaanne tõstis esile büroo vandeadvokaate mitmes kategoorias\nÄriõigus ja M/A – Ain Alvin; Paul Keres; Priit Raudsepp\nVaidluste lahendamine – Ain Alvin; Leon Glikman; Paul Keres\nEL ja konkurentsiõigus – Paul Keres; Priit Raudsepp\nKinnisvara ja ehitusõigus – Ain Alvin; Leon Glikman; Paul Keres\nMaksuõigus – Paul Keres; Priit Raudsepp\nICC liikmesfirmade juhid Eesti parimad\nEilsel Pärnu Juhtmiskonverentsil kuulutati välja Parim Juht 2017 ja tiitli pälvis ABB pikaaegne juht Bo Henriksson.\nJuhtimises jälgib ta kolme põhitõde – peab osakama inimesi kuulata, tänada ja tunnustada.\nKohal olid lisaks Bo Henrikssonile ka teised nominendid – Andres Allikmäe ning Viljar Arakas.\nKui Allikmäe Harju Elektrist kirjeldas Äripäevale Henrikssoni kui moodsa elektroonikatööstuse maaletoojat, siis kolmas finalist, EfTEN Capitali juht Viljar Arakas iseloomustas mõlemat konkurenti sõnaga „imetlusväärne“.\n„Üks intelligentsuse mõõdupuu on kohanemisvõime. Kui mõelda, kui palju on ettevõtlus ja ärimudelid muutunud viimase 20 aasta jooksul ning nad on 20 aasta jooksul püsinud sadulas, siis see on eeskujuks nii mulle kui paljudele teistele,“ selgitas ta.\nICC Eesti õnnitleb Bo Henrikssoni tiitli pälvimise ning Andres Allikmäed ja Viljar Arakat finalistide sekka jõudmise puhul!\nÄripäeva Tööstusuudised: Mihkel Tammo asus isa Raigo Tammo loodud ettevõtet Estanc juhtima mullu märtsis. Napi aasta sisse on mahtunud ni i mahuti- ja surveseadmete tootja horisontide laiendamine kui ka uue organisatsioonikultuuri juurutamine.\nMihkel Tammo (28) usub, et Baltikumi ja Põhjamaade suurimaks omataoliseks ettevõtteks on võimaldanud Estancil areneda ennekõike keskendumine ettevõtte arendusele.\nArhiiv Vali kuu detsember 2017 (2) november 2017 (2) oktoober 2017 (2) september 2017 (2) august 2017 (2) juuli 2017 (1) juuni 2017 (5) mai 2017 (6) aprill 2017 (4) märts 2017 (2) veebruar 2017 (2) jaanuar 2017 (5) detsember 2016 (3) november 2016 (5) oktoober 2016 (3) september 2016 (4) juuli 2016 (5) juuni 2016 (2) mai 2016 (6) aprill 2016 (6) märts 2016 (4) veebruar 2016 (2) jaanuar 2016 (5) detsember 2015 (4) november 2015 (4) oktoober 2015 (5) september 2015 (2) august 2015 (2) juuli 2015 (3) juuni 2015 (5) mai 2015 (1) aprill 2015 (1) märts 2015 (1) veebruar 2015 (5) jaanuar 2015 (2) detsember 2014 (2) november 2014 (1) oktoober 2014 (3) september 2014 (1) juuli 2014 (1) juuni 2014 (5) märts 2014 (2) veebruar 2014 (2) jaanuar 2014 (2) detsember 2013 (3) november 2013 (4) oktoober 2013 (4) september 2013 (4) juuni 2013 (1) mai 2013 (3) märts 2013 (5) veebruar 2013 (1) jaanuar 2013 (1) detsember 2012 (1) november 2012 (2) oktoober 2012 (1) september 2012 (2) august 2012 (1) juuli 2012 (1) juuni 2012 (3) mai 2012 (3) aprill 2012 (1) märts 2012 (1) veebruar 2012 (2) jaanuar 2012 (4) detsember 2011 (2) november 2011 (4)


Soengud Dondella aksessuaaridega - Dondella\nDondella juukseaksessuaarid aitavadki kiire elutempoga naisel, kes teab oma väärtust ja naudib ilu, iga päev saavutada stiilne soeng, mis ei jää märkamata.\nDondella juukseklambreid ja ehteid on mugav, lihtne kasutada ning need on suurepärased, andmaks efekti nii lihtsale kui ka veidi keerukamale soengule. Valikus on juukseid armastavad juukseklambrid ja kummid, mis on kaunistatud erinevate luksuslike detailidega. Kindel on see, et iga naine leiab enda eelistusele ja vajadusele sobiva ehte.\nMitmekesine juukseaksessuaaride valik annab võimaluse igale maitsele ja stiilile. Armastad oma juukseid, paku neile parimat ja kanna Dondella juukseehteid!\nDondella juukseaksessuaarid on loodud naisele, kes teab oma väärtust, naudib ilu ja lubab endale luksust.\nDondella ja Swarovski kristallid\nSwarovski on üks juhtivamaid ja kuulsamaid kristallitootjaid maailmas. Hinnatud kristalle kasutatakse praktiliselt igas valdkonnas, olgu see siis ilumaailm, tehnikamaailm, ehitusmaailm jne. Kristallide sära on paeluv ja maagiline, andes tootele väärtust ning luksusliku välimuse. Ka Dondella ehted on kaunistatud hinnatud Swarovski kristallidega.\nDondella lugu laulus\nDondella® bränd on inspireeritud ajast, mil soengukunst ja ehete kandmine kuulus iga endast lugupidava naise argiellu.


Tähelepanu! Ujuma minnes tuleb veenduda suplusvee ohutuses - Uudised.tv3.ee\n14:15 20. juuli 2019\nTerviseamet tuletab meelde, et enne ujuma minekut tuleb veenduda ujumiskoha vee ohutuses, sest kõrgenenud merevee temperatuurid ja madal soolasisaldus on loonud Läänemeres soodsad kasvutingimused mikroobidele, vahendab BNS.\nTerviseameti keskkonnatervise osakonna peaspetsialist Lembi Tiksi sõnul on kõrgenenud merevee temperatuurid ja madal soolasisaldus on loonud Läänemeres soodsad kasvutingimused mikroobidele, sealhulgas avirulentsete ehk mittepatogeensete vibrioonide tüvedele.\n„Mikroobe sisaldavas vees võib ujuda, kuid pole soovitav vett alla neelata. Riskifaktoriks on vigastatud naha kontakt mereveega,“ ütles Tiks.\nMittepatogeenseid vibrioone on üle 200 serotüübi. Vibrioonide mittepatogeensed tüved ei põhjusta epideemiaid, kuid võivad põhjustada leebema kuluga üksikuid haigusjuhte, mille kõige sagedasemateks kliinilisteks ilminguteks on gastroenteriit iivelduse, oksendamise ja kõhulahtisusega, haavainfektsioonid, kesk- ja väliskõrvapõletik ning esmane septitseemia.\nTerviseamet on sel aastal Põhja - ja Lääne regioonis, Saaremaal ja Hiiumaal, kokku 12 ametlikus supelrannas teostamas seireuuringut vibrioonide suhtes. Tavapäraselt teostab Terviseamet suplusveele mikrobioloogiliste näitajate osas seiret soole enterokokkide ja Escherichia coli kohta.


Vabanemine hirmudest ja häbist – Teadlik Hingamine\nVabanemine hirmudest ja häbist\n2. aug. 2019 24. juuli 2019 by Madis Mark\nHingamise treening levib praegu professionaalsesse haridus- ja meditsiinimaailma, sest see muudab paremaks füüsilist, emotsionaalset ja psühholoogilist tervist, mis tähendab paremat sooritust, kõrgemat produktiivsust ja rohkem edu. Miks mitte tuua see sama kasu sinu isiklikku ja professionaalsesse ellu?\nTeine postitus sarjast: Millist kasu olen mina saanud teadliku hingamise praktiseerimisest?\nMina ja veel mõned inimesed maailmas usuvad, et teadlik hingamine on uus jooga. Usud või mitte – juba täna tegelevad tuhanded Eesti inimesed igapäevaselt hingamisharjutuste praktiseerimisega. Tänases blogis jagan, millist kasu olen mina teadlikust hingamisest saanud.\nÜks mu hea tuttav ütles ükskord kuldsed sõnad: „Ausus algab siis, kui sa jääd üksi.“\nKas sa julged olla enda vastu aus? Minu jaoks on aus olemine olnud suur väljakutse. Aus olemine iseenda ja teiste suhtes. Mitte ennast maha surudes ega lastes oma tahet ja valikuvabadust maha suruda teiste poolt. Kuid ma olen otsustanud olla aus, sest mulle meeldib mõte, et universumi üliteadvus teab ja näeb, kui ma seda pole.\nAga kui ma aus olen, siis paljud ilusad ja tähtsad asjad on mul elus sügava hirmu või häbi tõttu tegemata jäänud, sest ma pole neid tundeid kogeda soovinud. Olen neid tegemisi edasi lükanud või mõelnud enda tarvis välja mingi loo, miks neid asju mitte teha.\nTäna ma mõistan, et mu elu oleks võinud kümneid aastaid tagasi õnnelikum olla, kui mul oleks olnud oskus teadvustada oma hirme ja neid lihtsalt hingamise abil vabaks lasta. Tänu kehateadlikkuse kasvule on mul lihtne märgata neid tundeid, mis minus esile kerkivad.\nSee võib algul tunduda natuke uskumatuna, kuidas lihtsalt hingamisega on võimalik vabaneda häbist ja hirmust. Neid tundeid tundes edastab inimese aju kõige madalamaid vibratsioone. See omakorda muudab inimese meeleseisundit, mõttemustreid, ja tõmbab kvantfüüsika kohaselt ligi teisi väljasid, mis takistavad inimese sooritusvõimet ja aitavad luua kannatusi enda elukogemusse.\nKuid teadliku hingamisega on võimalik puhastada oma uskumussüsteeme, sooritusvõimet ja tervist, lasteks ennast vabaks nende tunnete mõju alt enamikel juhtudel vaid mõne hetkega. Hingamine on sild inimese keha ja meele vahel, ning loob üliteadvusega suhtluses kvaliteeti.\nSügavad hirmud hoiavad kinni osa sinu olemusest väljenduda ja takistavad sinu tahtel manifesteerumast. Mis oleks, kui sa oskaksid mõne hingetõmbe või mõnekümne minutilise hingamisega vabaks lasta hirmu ja häbitunde, ning luua sügava muutuse oma tervises või enesetunnetuses?\nKui sa soovid areneda, on sul vaja turvatsoonist väljuda. Kui soovid uuele tasemele jõuda, siis esimene takistaja, mis nendel hetkedel välja vupsab, on sageli hirm. Näiteks hirm ebaõnnestumise ees. Hirm kaotada raha. Hirm teiste arvamuse ees.\nIgaühel võivad olla omad hirmud ja häbitunde tekitajad, mis on justkui blokeeringud inimese keha-meelesüsteemis, mis takistavad tõelisel potentsiaalil avalduda. Et jutt ei jääks teoreetiliseks, kirjeldan sulle kahte sügavat hirmublokeeringut, mis mind varem piirasid ning millest olen tänaseks vaba.\nHIRM KAOTADA STABIILNE SISSETULEK\nMõned aastad tagasi töötasin ühe tööandja juures keskastme juhina. Mul oli hea palk, kvartalipreemiad, ametiauto, välislähetused soojale maale, kuid sisimas tundsin, et see töö ei ole minu jaoks. Ma tegin seda hästi, kuid ma ei teinud seda kire ja rõõmuga, vaid ainult raha pärast.\nJa isegi kui ma tunnistasin endale, et see töö pole minu jaoks, siis ma kartsin töölt lahkuda, sest ma kartsin kaotada kõiki neid hüvesid, mida mulle töökoht pakkus. Samas iseendaga aus olles ma tunnistasin, et 5 päeva nädalas ma tegelesin 8 tundi millegagi, mis pani mind kannatama.\nLisaks sellele risustasid mu pead tööga seonduvad mõtted, ka peale tööaega. Ma ei julgenud teha muutusi oma elus, sest ma kartsin. Ja kui ma seda endale tunnistasin, siis tekitas see mulle veel rohkem stressi. Mul oli häbi, et ma ei julgenud selle teadmisega midagi ette võtta.\nSelline rahulolematuse periood kestis minu jaoks umbes 6 kuud. Tööl käimine muutus minu jaoks juba välja kannatamatuks. Teadliku hingamise praktiseerimine küll aitas mul töö tegemist lihtsustada, kuid ma otsustasin, et mul on vaja oma rahulolematust ülemusele väljendada ning küsida endale rahulolu loovaid töötingimusi.\nKuid ma ei julgenud seda teha. Kartsin, et kui mu ootuseid ei rahuldata, tuleb mul endaga aus olemise tarvis töölt lahkuda. Siis otsustasin, et küsin tööandjalt 20% palgatõusu, et siis tuleb lahenduseks palgatõus või töölt lahkumine. Natuke manipulatiivne käitumine, kuid see oli see, mida ma tol hetkel oskasin teha.\nSelle sammu astumiseks tegin iga päev spetsiaalseid hingamisharjutusi. Need tõstsid mu energiataset ja aitasid mul uskuda, et ma leian endale rakendust tingimustes, kus ma saan tööd nautida.\nVestluse eel oma ülemusega olin hästi närvis ja ebakindel, sest minu jaoks oli tol hetkel väga palju kaalul – turvaline sissetulek ja aus olemine iseendaga üheaegselt. Mul oli väga raske talle oma rahulolematust väljendada.\nOlin harjunud oma rahulolematusega ise kuidagi hakkama saama. Nüüd pidin oma rahulolematust teisele inimesele ausalt avaldama, situatsioonis, kus tundsin sügavat hirmu.\nKoosolek ülemusega möödus pingeliselt selle hetkeni kuni olin oma tundeid väljendanud ja avaldanud soovi palgatõusuks. Tänu sellele vabanes minus tohutu hulk energiat. Olin pööraselt õnnelik – väga kerge oli olla. Olin joovastuses justkui ei millestki. Tundsin, et tegin õige otsuse.\nTööandja polnud valmis mu palka tõstma, kuna eelmine aasta oli mu palka 15% tõstetud. Lõpetasime töösuhte poolte kokkuleppel – minul jäi aega tegelemiseks sellega, mis mind köitis, ja tööandja sai lahti töötajast, kes oli rahulolematu oma tööga.\nHIRM JA HÄBI EBAÕNNESTUMISE EES\nKolm aastat hiljem läksin andma oma esimest teadliku hingamise koolitust Türgi linnas Izmir. Tegemist oli Izmir Özel Türk Koleji tellitud teadliku hingamise koolitusega nii õpetajatele kui õpilastele. Kes on varem võõral maal oma firma või enda nimel avalikult esinenud, teab millest ma räägin.\nEnne Türki sõitu mõtlesin, et mis see kursuse läbiviimine ikka on. Mis vahet seal on, kas juhendad treeningut Eestis või Türgis. Kuid mida päev kursuse poole, seda selgemaks sai, kui oluline on enese täpne väljendamine teadliku hingamise nüansside juures. Ja seda veel inglise keeles.\nJõudes Türki tundsin väikest ärevust eelseiva esinemise ees. Jõudsin õhtul Izmiri hotellituppa, kus haises nafta järele. Kuna kell oli juba 10 läbi õhtul, siis mõtlesin, et teen aknad lahti ja hotellituba tuuldub ära. Kuid võta näpust, hotellituba haises ka hommikul nafta järele.\nTundsin nagu oleksin bensiini hinganud. Siis tuli infoks kursuse korraldajalt, et seda ruumi, mille olime eelnevalt kursuse läbiviimiseks kokku leppinud, me kasutada ei saa, ning kursuse läbiviimine on ühe päeva võrra edasi lükatud. Lisaks sellele oli uueks ruumiks vähekasutatav treeningsaal, mida ei köeta. Öeldi, et ruumis võib olla jahe – tegemist oli jaanuarikuuga…\nOlin ärritunud oma haisva hotellitoa peale, ning mulle ei meeldinud, et pidin treeningut läbi viima ruumis, kus inimestel võib olla kehaliselt ebamugav. Muutusin rahulolematuks kursuse korraldaja suhtes ja ebakindlaks, kuidas mul õnnestub kursus läbi viia selliselt, et kursusel osalejad saaksid teadlikust hingamisest adekvaatse kogemuse. Tundsin, kuidas mu keha muutus kuidagi jäigemaks.\nJärgmisel hommikul väljendasin kursuse korraldajale oma rahuolematust hotellitoa suhtes ning mulle lubati leida parem hotell. See õnnestus – teisel päeval ööbisin mugavas hotellitoas, kuid minu sisse oli pugenud mingit laadi ebakindlus, mille mõju all olin järjepidevalt. Tundsin rahulolematust, keskendumisraskust ning väikest palavikku koos külmavärinatega.\nÕpilaste kursus oli planeeritud algama järgmisel päeval kell 11.00, enne seda kooli direktori vastuvõtt. Tegemist oli 14-16 aastaste seast valitud noortega, keda kooli juhtkond pidas potentsiaalseteks ülikooli minejateks.\nMinu jaoks oli see esimene noortele suunatud teadliku hingamise koolitus. Õhtuks tõusis nii ebakindlus kui palavik. Higistasin ja mõtlesin, kuidas ma küll järgmisel päeval hakkan kursust sellises seisundis läbi viima.\nÕnneks hakkasid mulle mõjuma Sitali jahutavad hingamisharjutused ja mu keha temperatuur normaliseerus järgmisel hommikul kella 6-ks. Kuid hirm kõige selle ees, mis kohe juhtuma hakkas, oli veel suurem. Olin teinud erinevaid keskendumisvõimet ja energiataset tõstvaid hingamisharjutusi, kuid nende mõju oli lühiajaline.\nMõistsin, et siin on mingi alateadvuse pimedast alast üles kerkinud teema, mida ma ei suutnud ise sel hetkel mõista. Otsustasin, et teen endale vabastava hingamise seansi ja töötlen kõik segavad tunded ja aistingud läbi – hotellist lahkumiseni oli 3 tundi aega.\nJa asudes hingama ujus minu alateadvusest pinnale lapsepõlvehirm.\nHIRM KARISTATUD SAADA\nNimelt lapsepõlves oli mul hirm isa poolt füüsiliselt karistatud saada. Kui pidin tegema koduseid töid, mille kontrollijaks oli väsinud või pahas tujus isa, oli ta minu tegemistega rahulolematu ja karjus seda minu peal välja. Ning mul oli hirm isa ees, et ta võib mind lüüa. Aeg-ajalt, kui minuga ei oldud rahul või ma ei olnud „hea poiss,“ kõlasid kodus ähvardused: „isa võtab rihma ja siis sa saad.“\n5-6 aastase lapsena oli minu jaoks suur hirm, et minu kallal kasutatakse füüsilist vägivalda. Seega lapsepõlvehirm lülitus sisse, kui ma ei suutnud kontrollida oma tulevase soorituse tulemust. Mul oli kindel arusaam, kuidas peavad asjad tehtud olema, ja see mõte, et minu loodu ei sobi teistele, tekitas minus paanilist hirmu.\nHingamise käigus, kui oli aktiveeritud parasümpaatiline närvisüsteem, tugevnes higistamine ja hirmutunne eelseisva ees, kuid lõdvestudes sellesse hirmu avaldus teadlikkus eelpool kirjeldatud lapsepõlvetraumast. Ma kogesin taas seda lapsepõlvehirmu ehedal moel ning nutsin, sest mulle tundus nii ebaõiglane, et kui ma jätan mingid peedivaod rohimata, siis minu armastatud isa tuleb ja lööb mind.\nSeda oli lapsena mul väga valus mõista ja see valu oli lukustunud hirmuna minu kehasse. Pärast 5-minutilist nutmist ja hingamist saabus sügav rahu ja taipamine, et mul pole vaja kellegi füüsilist vägivalda karta, kui mu sooritus ei vasta teise osapoole ootusele. Ma ei saa kunagi kontrollida kõiki tingimusi ja see on ok. Ma saan igas hetkes teha endast parima ja usaldada olukorda.\nSee vabastava hingamise protsess kestis kokku umbes 20 minutit, pluss 10 minutit lebamist. Peale seda tundsin, kuidas higistamine, kehajäikus ja ebakindlus olid taandunud ja asendunud elurõõmu, enesekindluse ja rahuga. Ma läksin paari tunni pärast direktori vastuvõtule, ja teadliku hingamise kursus sujus suurepäraselt. Muutusi päevakajas tuli veelgi, kuid ma suutsin neisse suhtuda nüüd mänguliselt ja aktsepteerivalt, mitte kontrollivalt.\nKas ma olen vabanenud hirmudest tänu teadlikule hingamisele, siis vastuseks on: ma oskan tänu teadlikule hingamisele oma hirmudest ja häbitundest lahti lasta, ning kui ilmneb mingi alateadvusest pärit blokeering, siis olen tänu hingamisele suuteline selle vabastama.\nSügavate hirmu -ja häbimustrite alt vabaneb tohutu hulk energiat, mis aitab edasistes elusituatsioonides sarnase mõjuga sündmuseid erapooletult käsitleda. See ongi minu jaoks olulisuselt teine kasu, mida teadliku hingamise prakiseerimine mulle on andnud – ma olen hingamisega suuteline vabastama oma teele tekkivaid psüühilisi ja mentaalseid takistusi, milles iganes need ei väljenduks, aina kergemalt ja kiiremini.\nKui ka sina soovid avardada oma psüühilist või mentaalset osa oma keha-meelesüsteemis ja osata oma meeleseisundite reguleerimist lihtsate hingamisharjutustega, siis oled oodatud osalema 6-osalisele treeningprogrammi Õpi Efektiivselt Hingama. Selle privaatõppe kursuse kohta saad lugeda lisaks siit.\nCategories Millist kasu olen mina saanud teadlikust hingamisest? Post navigation\nKuidas on teadlik hingamine minu elu muutnud?\nOskus nautida ja lõdvestuda igas olukorras


Kas kõndimine on kõhu tasandamiseks hea? - Fitness - 2020\nKas kõndimine on kõhu tasandamiseks hea?\nLeidke ilus keskkond, kus sisse kõndida.\nKuigi kõndimine pole kõige intensiivsem füüsiline tegevus, mida teha saate, võib kõhu lamendamisel see väga kasulikuks osutuda. Muidugi, et kõhupiirkonna tasandamise protsessi tõesti kiirendada, sööge mõistlikes osades tervislikke toite ja jooge palju vett. Selle kombineerimine regulaarsete, hoogsate jalutuskäikudega aitab aja jooksul kõhtu lamedamaks muuta.\nHoidke tulekahju põlev\nEhkki kõndimine pole tavaliselt eriti intensiivne treening, võib see ära kulutada palju energiat. Harvardi uuring näitas, et vilgas jalgsi kõndimine võib põletada kuni 600 kalorit tunnis - võrdselt valgeveesõidu ja aeroobikatundidega. Päeva jooksul piisavalt energia põletamine on oluline, et aidata teil vähendada kõhu rasva ja tasandada kõhu piirkonda. Kuid pidage meeles, et energia põletamine annab soovitud tulemuse ainult siis, kui te ei söö üle - makroelementide kalkulaatori kasutamine annab teile hea ettekujutuse sellest, kui palju peaksite oma keha ja eesmärkide nimel päevast päeva sööma.\nLisage mõni mass\nJalutuskäik aitab suurendada teie kõhna lihasmassi - kogu keha lihaste kogust. Jalutuskäigust tulenev suurenemine pole nii oluline kui raskuste tõstmisel või sõudmisel, kuid suurendamine on piisav ka igapäevase energiakulu suurendamiseks - lihas vajab ülalpidamiseks rohkem energiat kui salvestatud rasv. Samuti parandab kõndimine teie tuuma lihaste jõudlust. Püstise ja tasakaalustatud hoidmiseks tuleb teie pärasoole abdominus - "kuuekomplektne" lihas - ja kõõlused kinni panna, mis omakorda aitab piirkonda pingutada ja lamedamaks muuta.\nNii nagu rectus abdominus ja kaldus lihased aitavad hoida keha püsti ja stabiilselt, dikteerivad nad ka teie kehahoiakut. Lõtva väljanägemisega kõht võib sageli olla kehva kehahoia tagajärg - selle põhjuseks on sageli nõrgad kõhulihased. Kõndimine, eriti ülesmäge või keerulisel maastikul, sunnib neid lihaseid haarama ja tugevdama, mis omakorda parandab teie rühti. Sirgema, püstisema kehaasendi korral parandab teie mao välimust, muutes selle lamedamaks ja tihedamaks.\nStressi vähendamiseks on kõndimine väga tõhus. See on võti, mis aitab teie magu lamendada; stress käivitab hormooni, mida nimetatakse kortisooliks, tootmise. Liiga palju kortisooli põhjustab rasvatasku kogunemist alakõhusse, veidi teie naba alla, ja see võib põhjustada ka muffinit "muffin-top" üle teie kaldpinna. Jalutuskäik rahulikus, looduskeskkonnas - ilma sõidukiteta, palju müra ja tähelepanu hajutamist - aitab kiiresti vähendada teie stressitaset ja vähendada osa kortisooli kontsentratsioonist teie kehas.\nLihased töötasid külgmisel tõstemasinal\nKuidas luua biitseps kiiresti jaotatud kordustega\nMakrotsüütilise aneemia tüübid\nKuidas kõndimise ajal käsi hoida\nHommikused treeningud koos lastega\nCopyright 2020 \_ Tervislik eluviis - sport, võimlemine ja fitness \_ Kas kõndimine on kõhu tasandamiseks hea?


Nagu inimene mõtleb – MediaMarketing\n"Nagu inimene mõtleb" raamatu meediatöö\nPaljud kuulsused on nimetanud seda raamatut teoseks, mis on nende elu oluliselt mõjutanud. Mitmed tuntud koolitajad, sealhulgas Anthony Robbins, kasutavad siinseid tarkusi oma õpetuste alustena. Väga paljud mõttejõudu käsitlevad tuntud tsitaadid on pärit just sellest raamatust või on olnud aluseks nende tekkele. Raamatule “Nagu inimene mõtleb” viidatakse ka väga paljudes tuntud juhtimis- või enesearengu õpetustes.\nJames Alleni 5 inspireerivat mõtet, mis annavad su päevale uue suuna – 27.08.20 Raamatud/Postimees\nJames Allen: unistajad päästavad maailma – 17.07.20 Raamatud/Postimees\nNIPINURK: KUIDAS enda elu uueks luua? – 17.07.20 Buduaar/TV3\nKÕIK ALGAB PEALKIRJAST ⟩ Milline on hea pealkiri? – 13.07.20 Raamatud/Postimees\n5 inspireerivat tsitaati James Alleni raamatust „Nagu inimene mõtleb“ – 13.07.20 Raamatud/Postimees\nKIIRE LUGEMINE I Raamatust “Nagu inimene mõtleb”: inimese olemus ärkab varjatud mõtteseemnest – 12.07.20 Hingele/GoodNews


Liikuv pumbajaam PNS-110\nteisel lehekuu päeval umbes kell 15:42:03\nEksponaat nr. 510\n2. mail 2021 täienes Järva-Jaani Vanatehnika varjupaiga tehnikakogu järgmise puna-valge eksponaadiga: veoauto ZiL-131 šassiil ehitatud liikurpumbajaama PNS-110 annetas Varjupaigale Läänemaal Kirna ja Palivere vabatahtikke komandosid haldav MTÜ Priitahtlikud Pritsumehed.\nDokumentide alusel 1981, kuid tehasesildi järgi 1989 Ukrainas Priluki tuletõrjevarustuse tehases ehitatud pumbajaam soetati Eestisse uuena ning oli esmalt teenistuses Tallinnas Linnu tee tuletõrjeüksuses. Kuskil sajandivahetuse paiku anti auto üle Pärnu-Jaagupi komandole ning 2006 omakorda Haapsalu päästekomandole, viimati oli sõiduk tulekahjudel teenistuses 2008 Ellamaal ja Veskijärvel toimunud metsapõlengutel. Hiljem anti auto üle MTÜ-le Priitahtlikud Pritsumehed, kuid kasutusvajaduse puudumise tõttu otsustati sõiduk annetada Järva-Jaani Vanatehnika varjupaigale.\nIseliikuv pumbajaam PNS-110 võeti esialgu veoauto ZIL-157 šassiil tootmisse 1962 ning kuni 1990. aastani tootis Priluki tehas nii ZIL-157 kui -131 baasil kokku 2017 sellist tuletõrjeautot. Veoauto raamile paigaldatud kinnises pealisehituses paiknevad 110 l/s tootlikkusega pump PN-110, ja seda käitav 38,8-liitrise töömahuga V12 diiselmooto...\nLoe lisaks päevikust!\nFoto: Tuve Kärner


AdELe'ga Itaalias - Haapsalu Kutsehariduskeskus\nEelmisel nädalal viibis grupp HKHK töötajaid põneval projektisõidul Itaalias, kus jätkus HKHK poolt ellukutsutud Erasmus+ täiskasvanuhariduse edendamise projekt “Adult Education – It’s Never too Late to Learn” (AdELe). Vastuvõtvaks partneriks oli seekord kutseõppeasutus For.Ma Mantovast ja teemaks õppekavade ja kursuste loomine.\nViie päeva jooksul arutati koos partneritega Itaaliast, Kreekast, Hollandist ja Horvaatiast täiskasvanuhariduse erinevaid võimalusi kõigis partnerriikides. Itaalia kool vastuvõtva partnerina andis meile põhjaliku ja väga praktilise ülevaate, kuidas erinevates itaalia koolides ja ettevõtetes täiskasvanute õpe toimub ja milliseid võimalusi ja vahendeid selleks kasutatakse. Saime näha nii kutsekooli ennast koos eraldi õppehoonega erivajadustega õppijaile veidike linnast väljas, tutvuda firmadega, kes kohapeal töötajaid koolitavad, noorte infokeskusega, mille ülesandeks on aidata inimesel oma õige amet ja selleks vajalik haridustee üles leida, naiste tugikeskusega, kus samuti saab õppida ja kursustel osaleda ning mitmete kultuuriasutustega, kes kursuste ja õpitubade näol oma panuse täiskasvanuharidusse annavad.\nFor.Ma on üsna samalaadne kool kui meiegi ning õppijaid leidub neil alates neljateistkümnendast kuni kuuekümnendate eluaastateni. Ka erialasid on meil mitmeid ühiseid nagu näiteks turism- ja toitlustamine ning erivajadustega õppijate grupid, kes õpivad toitlustamise kõrval ka aiandust ja põllumajandust. Sealses koolis saime isegi käe valgeks, õigemini küll mullaseks, sest võtsime osa praktilisest kasvuhoonetunnist ning istutasime petersellitaimi suurematesse pottidesse.\nItaalias käisid projektijuht Heli Heimo, arendusdirektor Aile Nõupuu, koolitusjuht Ingrit Kera, tekstiilitöö kutseõpetaja Marju Heldema, ehitusosakonna juhataja Toomas Kivisalu ja puiduosakonna juhataja Margus Krips. Kuidas meil täpselt läks ja mida huvitavat seal nägime ja kogesime võid lugeda meie BLOGIST. Järgmine AdELe kohtumine toimub sügisel Horvaatias ning siis on teemaks kursuste müük ja turundamine ning sihtgruppideni jõudmine.\n← HKHK lõpuaktused 2019\nBürootöö õpilased tutvustasid HKHK õppimisvõimalusi →


Mihkel Mutt: tark oleks lõimumisjuttudest ajutiselt üldse loobuda - Tänane leht\n29. juuni 2017, 10:18\nMihkel Mutt. FOTO: Tairo Lutter\nEt lõimumise puhul peavad mõlemad teineteise poole nihkuma, on tavatõde. Paraku on see liiga üldine ja kehtib matemaatiliselt või laboratoorsetes tingimustes – näiteks kui võtta kaks rahvusrühma ja viia asustamata saarele. Praktikas on peaaegu iga juhtum unikaalne. Rääkida lõimumisest nagu võrdse osakapitaliga partnerite aktsiaseltsi asutamisest on sama, kui asetada võrdusmärk suurrahva rahvusluse (mis tahab ümberkaudseid endasuguseks muuta) ja väikerahva rahvusluse (mille ainus soov on püsima jääda) vahele.\nVarem kõnelesime, et lõimumiseks on tarvis aega. Nüüd, kui varsti inimpõlv möödas, on tulnud tõehetk.\nTundub, et tõeliselt lõimuda pole Eestis tahtnud keegi peale selle eest vastutavate ametnike ja poliitikute ning mõne heatahtliku ja -uskliku. Teatud määral on see toimunud spontaanselt kahes sfääris: ärieliidi ja ühe osa haritlaskonna hulgas, samuti igapäevatasandil. Esimeste puhul surub majanduslik või vaimne ühisosa muud tegurid tagaplaanile. Teisel puhul on nii nagu vanasti «oma» komparteilastega: ka nüüd on paljudel «oma» koduvenelased-kodueestlased, kelle kohta üldreeglid ei kehti. Tõsi, veel on sportlased, kelle puhul seda probleemi justkui ei eksisteerigi.\nIntegratsioonist sai kattevari revanšile, mis rüütatud tsiviliseeritud ja koguni üllastesse loosungitesse. Eestlased tahtsid (enamasti küll alateadlikult), et ka venelased tunneksid, kuidas on olla n-ö teisejärgulised. See hoiak oli püsiv, aga eestlastele omaselt mittekirglik, pigem midagi vaikse parastamise ja manitsemise vahepealset. Mida põlvkond edasi, seda nõrgemaks soov «tagasi teha» muutub.\nVenekeelsed kahtlemata võtsidki integratsiooni kui varjatud kottimist. Mille eest, see oli neile enamasti ebaselge, igal juhul ei tundunud proportsionaalne. Loomulikult tekitas see tõrjehoiakut (kas see oli õigustatud või mitte, pole praegu tähtis, sest nii, kuidas midagi tuntakse, nõnda see ongi).\nPõhimõtteliselt mulle meeldiks, kui Eestis elaks parasjagu teisigi rahvaid, sest see teeb elu huvitavamaks ja erinevused rikastavad. Just sellepärast oleks idee venelased eestlaste hulka sulandada utoopiline ja jabur. See, mis välja tuleb, poleks siiras, või oleks see lame ja köndistatud. Nii nagu luhtus nõukogude inimese ja jugoslaavlase loomine, nii ei tule midagi ka nn eestimaalase tegemisest (välja arvatud geograafilises ja juriidilises tähenduses).\nIntegratsioon on suuresti taandunud keeleõppele. Muidugi on loomulik, et kõik elanikud oskavad mõne lausegi riigikeelt – nii nagu see on kõikjal maaailmas. Liiati on keel eestlastele ülimalt tähtis ja ka tulemused (vähemalt statistiliselt) ilmnevad siin selgemini kui varjatud muutused inimeste psüühikas. Ometi on just viimased kokkuvõttes tähtsamad, meel on olulisem kui keel.\nTunnistan, et pärast viimase veerandsajandi ponnistuste jälgimist mulle peaaegu piisaks enam-vähem heatahtlikust neutraalsusest ja Eesti riigi aktsepteerimisest. Muidugi oleks positiivsus ja konstruktiivsus üldise asja ajamisel paremad. Aga kuni neid pole, eelistan umbkeelset seaduskuulekat rahulikku elanikku säärasele sõnaosavale väänikule, kes meile meie oma keeles kaikaid kodaratesse loobib.\nViimase poole sajandi vaieldamatult kõige võimekam kohalik Eesti-vastaline poliitik Yana Toom valdab eesti keelt ju eeskujulikult.\nEesti- ja venekeelsed ei ela paralleeluniversumites selle klassikalises tähenduses, st üks või teine on irrelevantne «la-la-land». Ei, need on kaks kõrvuti toimivat, aga täiesti reaalset ühiskonda ühel maa-alal. (Paralleeluniversumis elavad need, kes annavad suuresõnalisi ja üldisi nõuandeid, kuidas neid kaht ühendada, ilma et ise teaksid, millest räägivad.)\nKuni nende kahe maailma vaheline sein pole kivinenud ja ühest pääseb teise, võivad nad koos eksisteerida.\nMeil on peetud punaseks jooneks seda, et vene keel ei muutu teiseks riigikeeleks ja kõrgeima riigivõimu valimistel tohivad osaleda kodanikud. See joon tuleb mõistagi säilitada, ainult et tegelikult on see roosakas.\nKujutlegem, et kolmsada tuhat õpivad keele ära, saavad kodanikuks, loovad ühe partei, hääletavad selle poolt in corpore ja siis teevad, mis tahavad. See on väga vähe tõenäone, aga isegi selle lahjendatud variant tekitaks probleeme, kui sellega ei kaasneks vähemasti heatahtlik neutraalsus. Vastasel korral ei kaitse meid liitlaste viies ega ükski teine paragrahv. Keegi ei tuleks meile appi, pigem muiataks meie sisepoliitilise saamatuse üle. Seepärast oleks tark teha nii, et isegi mainitud stsenaariumi teostumise korral oleks võimalik siinkandis edasi elada.\nLõimumisel on kahtlemata julgeolekuline aspekt. Ent jällegi tundub, et meelele (meelsusele) panustades on meie šansid suuremad kui üksnes keeleõppe kaudu lojaalsuse imetegu lootes. Laiemalt võttes õpetab aga lähiajalugu, et kui kedagi tahetakse okupeerida, siis ettekäände leiab alati, sõltumata sellest, mis olukord rünnatavas riigis tegelikult valitseb. Küll propaganda selle eest hoolitseb, et valget mustaks värvida ja vastupidi.\nTark oleks lõimumisjuttudest ajutiselt üldse loobuda. Paneks pidurit. See on end diskrediteerinud (eelkõige oma kampaanialikkuse tõttu). Räägime (kuigi targem oleks üldse vähem rääkida) parem kodurahust, harmoonilisemast ühiskonnast. Jätame kõik võimalused eesti keelt õppida alles ja avardame neid, loome stiimuleid keele omandamiseks, aga ei sunni peale. Võtame inimesi enamikku ametitesse võimekuse, mitte soo, rahvuse või muu põhjal, teeme ühiseid kunsti- ja teatriprojekte jne.\nVastuargument eelöeldule on ilmne: kui venekeelsed n-ö rahule jätta, kas ei muutu nad veelgi Eesti-võõramaks, ei tõmbu veelgi rohkem oma kookonisse? Kas me ei kasvata ise endale hauakaevajaid jne? Seda ei saa välistada, aga isiklikult ma seda ei usu. Kuhu on neil enam tõmbuda? Muide, getostumisest. Soov elada omasuguste seas on kõige normaalsem inimlik soov. Seda saab muuta üksnes administratiivselt, aga euroopaliku Eesti puhul on see ju välistatud.\nVõibolla kujunevad nõnda, isevooluteed minnes, meie suhted natuke lahedamaks. Tuleb arvestada, et ka venekeelsetel on generatsiooniprobleemid ja juba loodusseaduse järgi ei ole laste hoiakud säärased nagu nende vanematel.\nAga isegi kui miski ei muutu, siis ikkagi parem selline leige rahu kui külm sõda, kuumast rääkimata. Lõpeb lõimumistegevuse simuleerimine, enese ja teiste lollitamine.\nLõimumine ei ole niivõrd praktiliselt elutähtis (sel pole suurt pistmist nt Rail Balticu, haldusreformiga jne) kui hingelismoraalne küsimus. Kõige valusamalt puudutab see meid Narva puhul, kus ei saa eesti keelega hakkama. Realistlikku plaani, kuidas seal midagi muuta, muidugi pole ega saagi enam olla. Vägisi sealseid elanikke eestikeelseks ei tee ja minema neid ei kupata (ja kui viimane olekski võimalik, kust leida praegu kümneid tuhandeid eestlasi, kes linna üle võtaksid, enne kui seal kerkivad minaretid?). Küsimus taandub psühholoogilisele (enese)abile, kuidas teha Narva kadumine talutavamaks ja stoilise skepsise allikaks.\nTuleb de facto (muidugi mitte de jure!) tunnistada, et tegemist on autonoomse piirkonnaga. Esimese hooga tahaks soovitada eestlastel hakata Narvas käima, nagu baltisakslased käivad Eestis esivanemate valdusi vaatamas. Nad ei ole ju kurjad, vaid pigem liigutatud! Muidugi on kohasem paralleel venelastega, kes käivad Eestis aastalõppu veetmas. Nemadki pole tõredad. Igatahes võiks hakata Narvas rohkem käima kõige otsesemas tähenduses. Sooviksin, et seal toimuks rohkesti kultuurisündmusi, et turism elavneks jne. Las ta olla erinev, peaasi, et ei oleks eraldi.\nLõimumisteemat kokku võttes ärme raputame endale liigselt tuhka pähe. Kordan, kõik juhtumid on unikaalsed ja meil polnud kelleltki eeskuju võtta. Tuleb lihtsalt tunnistada, et tegelikkus ei kujunenud nii nagu paberil ette nähtud. Seepärast võiks proovida teistmoodi. Ei saa jääda eluotsani oma kujutluste vangiks.\nMeenutagem, et (ajaloolist) õiglust on maailmas alati vähe olnud. Aga õnn (ikka veel olemas olla) on enam kui õiglus. Ja on rumal õigluse nimel õnnest tühjaks joosta.\nVõibolla avaldub praegu eestlaste võimalus olla suurem oma saatusest, näidata oma väärikust ja targalt mõnest kavatsusest loobuda.\nSeda enam, et ma ei näe hästi, mismoodi aitaks kolmesajale tuhandele eesti keele keskmisel tasemel selgeks õpetamine meid oma rahva säilitamisel ja kultuuri edendamisel. See ei parandaks kuigivõrd (ehkki erandeid kahtlemata leidub) eesti kui teaduskeele positsioone maailmas, ei pidurdaks ajude äravoolu, ei tugevdaks pereväärtusi jne. Eestlase päästmine on eeskätt eestlase enda asi. Just selleks tuleb koondada hingejõud ja muud ressursid. Eestlust ei ähvarda need siinsed kolmsada tuhat, ükskõik kas eesti- või venekeelselt, vaid globaalsed tegurid, mis on eksistentsiaalsed katsumused kõikidele väikerahvastele.\nPS. Et mitte läbinisti pessimistlikult lõpetada: avalikkuses vilksatab nimekujusid, mille üks pool on eesti, teine vene algupära. Neid on muidugi alati olnud, aga paistab, et suundumus on tõusev ja keegi ei tee sellest numbrit. Nii et midagi kusagil siiski toimub.


Sügis lapimaal 16.09- 21.09.2019 – Loodusretked\nKõik hinnas bussireis, mõnus seltskond, paindlik reisikava, igale raskusele sobivad matkad, mis ei vaja erivarustust, toredad reisijuhid.\nBuss väljub varahommikul Türilt, marsuudil Türi- Rapla- Tallinn(A- terminaal 5.30) Buss liigub tagasi ka samal marsuudil, kes soovivad Türilt võib Raplast liituda, palun teatada Ene Norak 524 1119, lepime kokku kellaajad.\nMatkame tundrutes ning metsades, seikleme mägedel ja orgudes. Retk sobib suurepäraselt nii matkasellidele, kui ka loodus- ja fotohuvilistele. Nelja täispäevaga kohal jäävad meie teele: Konttaineni mägi, Oulanka jõekärestik, Karhun- Kierros looduspark, Jyrävä kärestik, Kiutaköngase kanjon, Riisitunturi Rahvuspark. Külastame ka Oulanka looduskeskust. Suur tõenäosus on näha põhjala uhkust – virmalisi, septembrikuu pimedad ööd on selleks nähtuseks soodsad. Õhtuid sisustame piltide vaatamisest Lapimaa loodusest, viktoriin, saun.\nEne Norak, loodusgiidi haridus + med. haridus. Matkajuht. Teemaks lapimaa taimed.\nKarl Adami, loodusfotograaf Ja ETV saate “Osoon” loomalugude autor. Karl räägib meile saatesse jõudvate loomalugude valmimist ning tutvustab Lapimaa linde ja loomi.\nReisiks mugav buss, millega sõidame esimesel päeval läbi Soome – Lapimaale, kuni oleme jõudnud polaarjoone lähistele Kuusamosse.\nÖöbimine mökkides, Ruka suusakeskuse lähedal. Majades on lisaks magamiskohtadele saal, TV, Wifi, köök, saun, pesumasin, kuivatuskapp jne.\nLõunat sööme otse looduse keskel, pakume kas kuuma suppi või grillvorsti.\nHommiku- ja õhtusöögid valmistavad reisijad oma majakestes, toiduained on selleks korraldajate poolt. Toiduainete nimekiri on siin.\nKogunemine 16. septembril 5.30 Tallinnas, A- terminalis .\nTagasi Tallinnas oleme 21. septembril kell 23.00, A- terminalis.\nTäiendav info registreerunutele ene.norak@gmail.com 524 1119.\nRegistreerimiseks vajalikud: nimi, sünniaeg, kontakttelefon ja e-posti aadress .\nReisi eest tasumiseks saadame arve (info vabade kohtade olemasolu kohta ene.norak@gmail.com või 524 1119)\nLoodusretked OÜ a/a EE961010220074261014, selgitusse märkida “Lapimaa 2019 sügis” ja osaleja nimi.\nNäide reisikindlustuse maksumus Salva kindlustuses:\n7-18 aastat- 11.29€\n19- 64 aastat- 11.66 €\n65- 70 aastat- 16.94€\n71-79 aastat- 22.59 €\nüle 79 aasta- 33.89 €\nLoe veel siit: Reisitingimused 2019\nSügis lapimaal 16.09- 21.09.2019 was last modified: oktoober 14th, 2019 by Raimond\nHannu HautalakaruradaLapimaa looduslapimaa sügisloodusfotomatkamine lapimaalmökkiOulankapõhjapõderpolaarjoonRukasaamidsauntundraTunturi


Toit muutub tarbijate tervise nimel järk-järgult magedamaks - Ärileht\nToit muutub tarbijate tervise nimel järk-järgult magedamaks\nHiljuti toimunud toidutööstuste eneseregulatsiooni konverentsil rääkisid juhtivad tootjad muuhulgas ka sellest, kuidas nad järk-järgult oma toodetes soolakogust vähendavad.\nEesti suurima toidutööstuse HKScan Estonia AS juhatuse esimees Anne Mere sõnul on nende ettevõtetes toodete soolasisaldust vähendatud järk-järgult juba kümme aastat. Ettevõttel on käimas tänavu alguses saanud ja viis aastat kestev programm, mille jooksul vähendatakse soolakogust väga paljudes tootekategooriates.\n“Näiteks sellel aastal on meil plaan vähendada soolakogust viies kategoorias kuskil 15-20 protsenti. Läbi selle vähendame soola kogust 37 tonni, me räägime ikkagi absoluutmahus suurtest numbritest,” ütleb Mere. Kuna soolakoguse vähendamine on suur töö, siis seda saab teha järk-järgult. Oluline on Mere sõnul samuti see, et tarbija harjuks toote maitsega.\n“Meil on näide aastast 2012, kui me tegime küsitluse tarbijate hulgas. Meil oli soolavähendusprograam aastatel 2010-2012, kui me vähendasime toodete soolasisaldust ligi kaheksa protsenti. Küsisime tarbijatelt, kas nad on märganud muutusi. Ju me tegime siis õigesti, sest keegi polnudki märganud,” tõdeb Mere.\n“Kümme aastat oleme me neid samme teinud, neid saab ikkagi vähehaaval teha, et maitse ei muutuks märgatavalt. Muidu tekib tarbijatelt kohe küsimus - ahhaa, see pole ikkagi see toode, siia on midagi juurde pandud või ära võetud,” lisab Eesti suurima toidutööstuse juht.\nKalevi ja Põltsamaa Felixi omanikfirma Orkla Eesti AS korporatiivkommunikatsiooni juht Madeleine Tults sõnas, et ka nemad on toodetes soola- ja suhkrukogust vähendanud, ka tema kinnitab, et muutusi ei saa teha liiga järsku. “Tarbijad ei ole väga vaimustunud, kui näiteks mulgipuder selliseks magedaks muutub.”


Suguhaigused 04.09.17 / Meestearst\nOlen naine kellel diagnoositi 09.08.2017 järgnevad suguhaigused:\n* Mükoplasma genitalium\n* Kandidaas (seenhaigus)\nMinu elukaaslane käis teie vastuvôtul 35.ndal nädalal, mil vôeti uriinist suguhaiguste proovid. Kas tôesti uriinist saab testida suguhaigusi?\nTänaseks oleme saanud ka analüüside vastused teilt.\nAnalüüside vastused olid:\n*Mükoplasma genitalium DNA positiivne\n*C trachomatis DNA Negatiivne\n*N gonorrhoeae DNA Negatiivne\n*T vaginalis DNA Negatiivne\nKuidas saab elukaaslase analüüsides gonorröa vastus olla negatiivne?\nKas on vôimalik, et analüüsi negatiivne vastus on vale?\nKas on vôimalik, et gonorröa jääb antud juhul teise suguhaiguse (mükoplasma genitalium) varju?\nKas on vôimalik, et gonorröa on organismis niikaua, et test ei tuvasta haigust enam?\nKas on vôimalik, et gonorröa bakteri n.ö tase/määr on lihtsalt nii madal-väike et vôetud analûüs bakterit ei suuda tuvastada?\nKas korduvanalüüs oleks praegusel juhul vajalik?\nKui elukaaslase analüüsi vastused on siiski tôesed ja gonorröa on negatiivne kas ravikuuri peab elukaaslane sellest hoolimata läbi tegema kuna minu gonorröa analüüsi vastus oli positiivne!\nMis on kôige tôhusam ja kiireim ravim gonorröa vastu? Olen kuulnud n.ö tilgast (tilgutatakse ravimit verre). Kas ka teie pakute seda ravimeetodit?\nMeie võrdlusuuringu alusel on esmaskuse analüüs suguhaiguste ja kindlasti just gonorröa suhtes oluliselt täpsem, kui varem kasutatud pulgaga testi võtmise meetod.\nMeditsiinis pole üksi test 100 % tõene. Esineb nii valepositiivseid kui valenegatiivseid tulemusi. Antud juhul on väga keeruline hinnata, kumma poolega tegemist. Ka kaitsesüsteem võib inimestel töötada erinevalt - uuringud on näidanud, et partnersuhtes kinnitub suguhaigus teisel osapoolel keskmiselt 80-90% juhtudest.\nMäletan seda lugu ja seetõttu panin mehele ka veidi ebatüüpilise ravikuuri, mis peaks vaikimisi katma ka (enamiku) gonorröa (juhtudest). Kindlasti peab ta tegema ja järelkontrolli. Meie tugevus on, et otsuste rida ei põhine vaid mikroobileiul vaid alasti ka kaasneval põletikuleiul, mida meie labor võimaldab hinnata paremini, kui ükskõik milline teine Eesti labor seda teha suudaks. Meie Go puhul ´tilka´ ei tee - piisab ühekordsest süstist lihasesse.


Seltsist – London Estonian Society\nAJALUGU & TEGEVUS...\nLondoni Eesti Selts (LES) asutati 7. juulil 1921 aastal Eesti Vabariigi Esinduses Londonis. Selts loodi Eesti haridusseltside põhimõttel ja asutamiskoosolekul astus liikmeks 21 kohalolijat. Selts oli ainsaks eestlaste seltskondlikuks organisatsiooniks kuni 1947. aastani. Selle ajani oli Seltsi eesmärgiks ühendada kõiki eestlasi Suurbritannias ning luua sidemeid kaasmaalastega ka muudes maailma osades. Ka peale Inglismaa Eestlaste Ühingu (IEÜ) asutamist püsis põhimõte, et vanima eestlaste organisatsioonina koondab LES enda umber üle kogu Inglismaa kõiki neid eestlasi kelle läheduses ei ole IEÜ osakondi ja kes endise aja tava kohaselt soovivad kuuluda Seltsi.\nSeltsi tegevuseks on eestlaste kokku viimine ja kaasmaalaste omavahelise läbikäimise organiseerimine rahvuslikus ja sõbralikus koostöö vaimus. Peaeesmärgiks on ikka olnud säilitada Eesti iseseisvust ja innustada Londonis ja Londoni ümbruses elavaid eestlasi ja Eesti sõpru rahvusliku kultuuri eripära säilitama, edasi arendama ja tutvustama teistele rahvastele.\nKauaaegne LES’i esimees ülempreester Nigul Hindo (esimees 1952-1963 a) kirjutab oma Seltsi tutvustavas raamatus järgmist: “Seltsi ülesandeks on läbi aastate olnud soov luua eesti vaimulaadile meelepärast keskust ning võimaldada Londoni suurlinnas kõigile eestlastele omavahelist kokkusaamist ning sobivat setskondlikku meelelahutust ja mõistlikku ajaviidet ühiste koosviibimiste näol laulu ja mängu kaasabil.”\nLES püüab alati pakkuda külalislahkust ja kaaseestlastega kohtamise võimalusi. Oma üritustega pakub LES järjepidevalt meelelahutust Londoni eesti kogukonnale. Seltsi algaastatel toimis Seltsi ruumides lugemislaud; õpiti ja kanti ette näidendeid; korraldati kohviõhtuid ja seltskondlikke ajaviitemänge; peeti kõnesid, lauldi ühislaule ja tehti tantsiti grammofonimuusika saatel. Suuremad kokkutulekud olid EV aastapäeval, emadepäeval, jõulupäeval ja väis-eesti päeval.\nTänapäeval on Seltsi korraldada suuremad koosviibimised koostöös teiste UK-s tegutsevate eestlaste organisatsioonidega: EV aastapäev, jaanituli, jõulupidu. Toimuvad tähtpäevade tähistamised, laulupäevad, persooni -ja filmiõhtud.\nSeltsi liikmete arv on läbi aastate olnud erinev. Algusaastatel 25 liiget, 1960-ndatel aastatel 128 liiget, 1990-ndatel 70 liiget, 2016-45 liiget. Hetkel on liikmete arv seoses Brexitiga toimunud liikumise tõttu vähenenud. Seltsi auliikmeid on 4. Meie auliikmed on läbi aastakümnete aktiivselt kaasa löönud Seltsi tegemistes, nõu ja jõuga kaasa aidanud eesti kultuuri traditsioonide säilitamisele ja edasiviimisele Londonis.\nEesti kultuuri säilitamine & tutvustamine Londonis\ntraditsiooniliste eesti tähtpäevade tähistamine ja ürituste korraldamine\nEestlaste ühendamine Londonis ja selle ümbruses\nEesti filmiõhtute korraldamine\nSelts on lahkesti avatud kõigile, et tulla ning anda oma panus eestluse säiltamisele ka kodust eemal olles. Pane end proovile ja tule tee seda, mis on hingelähedane. Kohtu uute põnevate inimestega, leia uusi huvitavaid kontakte ning ole eesti kultuuri keerises Londoni südames. Seltsi tegevusega kaasalöömine on vabatahtlik, tegutsemisvõimalusi on rohkesti. Korraldame üheskoos üritusi, arutame, planeerime, organiseerime. Koos tegutsemises on jõud.


Iga teine Eesti ettevõte soetab töötajale mobiili või nutiseadme - Sekretar\nIga teine Eesti ettevõte soetab töötajale mobiili või nutiseadme\nEestis sõltub mobiilset internetiühendust võimaldavate seadmete (nt sülearvuti, tahvelarvuti, mobiil, nutitelefon) soetamine nii ettevõtte tegevusalast kui ka suurusest, kirjutab statistikablogi. Kõige sagedamini pidasid selliste seadmete soetamist oma töötajatele vajalikuks finants- ja kindlustustegevuse ning info ja side ettevõtted, ligikaudu kolmveerand nende tegevusalade vähemalt kümne töötajaga ettevõtetest. Kõige harvemini tervishoiu ja sotsiaalhoolekande ettevõtted — vähem kui viiendik neist ettevõtetest. Vähemalt 250 hõivatuga ettevõtetest oli mobiilse interneti kasutamist võimaldavad seadmed oma töötajatele hankinud neli viiendikku, 10–19 töötajaga ettevõtetest poole vähem ehk kaks viiendikku.\nEesti ettevõtted tõid mobiilse interneti laiemat kasutamist takistava põhjusena peamiselt välja vähest vajadust mobiilset internetti ärilistel eesmärkidel kasutada. ELi ettevõtetest mainis mobiilse interneti kasutamist takistava põhjusena ära mõne muu põhjuse kui vähene vajadus mobiilse interneti kasutamiseks ärilistel eesmärkidel 30%, Eesti ettevõtete hulgast 17%.


- Jaga voimalus tarkvara insener\nMaailmatasemel kliendid, juhtivad tehnoloogiad\nPaljudel Fortumo inimestest on varasem töökogemus mõnest suurorganisatsioonist. Jaga seda. Rahastamine pole läbipaistev.\nSa võid vaadata seda lehte: ET Maailmatasemel kliendid, juhtivad tehnoloogiad Juba üle saja aasta oleme olnud oma valdkondades tehnilise innovatsiooni liider.\nOleme juhtpositsioonil ka tänapäeval. Meie toodete, süsteemide ja teenuste tehniline kvaliteet ja uuenduslikkus aitab meie klientidel arengus esirinnas olla. Teame, et parima tehnilise soorituse saavutamiseks ei piisa uusima arenguga kursis olemisest.\nOma positsiooni tagamiseks tuleb ise juhtroll võtta. Miks valida ABB inseneriamet?\nLahenduste väljatöötamine klientidele üle kogu maailma ja töö juhtivate tehnoloogiatega paneb sind proovile ning pakub mitmekesiseid ülesandeid ja teadmisi. ABB inseneritöö katab mitut valdkonda, näiteks elekter, elektroonika, tarkvara, riistvara, mehaanika, mehhatroonika, tsiviilvaldkond, materjalid ja keemia.\nMeie toodete ja teenuste valik on nii lai ja uuenduslik, et peaaegu iga valdkonna insenerid leiavad keerukaid ülesandeid, mille abil end arendada. Mis ka ei oleks sinu eriala, aitame sul oma oskusi arendada, seades igaks aastaks konkreetsed arengueesmärgid ja tegevuskavad ning tehes seejuures kindlaks, et sulle pakutakse edu saavutamiseks vajalikke koolitusi ja võimalusi. Sul on alati võimalus oma erialal õppida ja areneda nii kaastöötajate kui ka mentorite ja arenguprogrammide abil.\nVeelgi enam, kuna pöörame suurt tähelepanu energiatõhususe edendamisele, võid kindel olla, et sinu jõupingutused aitavad kaasa kliimamuutuse probleemi lahendamisele ja parema maailma loomisele. Kuna oleme esindatud rohkem kui sajas riigis, on sul võimalus töötada ka rahvusvahelisel tasandil ja eri kultuurides.\nSaad keskenduda ühele valdkonnale, töötada konkreetses tööstussektoris või jääda ühte riiki osana kohalikust meeskonnast. Toredad kaastöötajad, ainulaadsed projektid ja töö rahvusvaheline mõõde annavad sulle vajalikud oskused ja kogemused, et Jaga voimalus tarkvara insener karjäär järgmisele tasemele viia.\nÜhendkuningriigis ning Eestis tegutsev finantsettevõte MYJAR otsib oma ridadesse uusi ja andekaid tarkvarainsenere, kellega üheskoos laenutehnoloogiat paremaks muuta.\nEnne FMS farmihaldustarkvara ostmist peaksid hoolikalt hindama toodet ja ka ettevõtet, mis seda müüb.\nAlusta vaba ametikoha otsingut! Vali huvipakkuv töövaldkond ja asukoht Leidke endale töö.


Palju õnne Norra! | NordenBladet.ee\n17 May, 2010 by Margis Valdek\nTäna peatub Norras tavaline elu. On 17-s mai ja kogu Norramaa on muutunud lippude ja loosungite mereks. Alates Oslost ja lõpetades väikeste küladega kaugel põhjas – pidupäev ulatub kõikjale ja seda tähistavad kõik, kaasaarvatud lapsed. Just lastel on olnud eriline roll 17-l mail ja seda juba alates 19-st sajandist. Üle saja aasta on norra lapsed sel päeval marssinud tänavatel, lehvitades punavalgesiniste lippudega, saatjateks marssivad orkestrid.\n“17-nda maiga on midagi erilist. Peaaegu kõik lähevad välja tänavatele ja tähistavad meie põhiseadust. Ma usun, et enamus norralasi on selle üle uhked,” ütleb Andreas Solhaug.\nKa Rootsi tänavatel võib täna näha punaseid värve. Tuhanded norrakad ühinevad rongkäiguks, mis algab Kungsträdgården´is ja lõppeb Skansen´is. Üks neist ongi Andreas Solhaug. “Neid on Rootsis palju, kes 17-ndat maid tähistavad. Täna lähevad tuhanded norrakad ja rootslased ühises rongkäigus Kungsträdgården´ist Skansen´isse, kus me teeme peatume ja tähistame seda päeva erinevate üritustega,” jutustab ta.\nSellepärast tähistavad norralased 17-ndat maid:\n17-l mail 1814 aastal kirjutas kuningas Christian Frederik alla Norra põhiseadusele, Eidsvollförfattningen´ile. Norras algas lühikeseks ajaks iseseisvusperiood kuni liidu moodustamiseni Rootsiga. Põhiseadust ei kaotatud ja see aitas Norral tagada riigisisest juhtimist. 1905-l aastal Norra ja Rootsi vaheline liit kaotati.\n17 maiChristian FrederikEidsvollförfattningenNorrarahvuspüha


Uus tubakaseadus lubaks vaid isekustuvaid sigarette - DELFI\nEestist võib saada Euroopas teine riik, kus nikotiinipahe küüsis vaevlejad peavad hakkama poest ostma isekustuvaid sigarette.\nVähemasti arvab nii siseminister Jüri Pihl, kelle eestvedamisel on valminud seaduseelnõu, mis muudaks alates 2011. aastast isekustuvad sigaretid kohustuslikuks, kirjutab Eesti Päevaleht.\nEile ministeeriumidevahelisele kooskõlastusringile saadetud tubakaseaduse muudatuste seletuskirjas põhjendatakse isekustuvate sigarettide kohustuslikuks muutmist peamiselt kahe asjaoluga - hinnavahe praegu müügil olevate ja uut tehnoloogiat kasutavate isekustuvate sigarettide vahel pole märkimisväärne, küll aga aitaksid isekustuvad sigaretid vähendada oluliselt tuleõnnetuste ja tulesurmade arvu.\nSiseministeeriumi pääste- ja kriisireguleerimispoliitika osakonna juhataja Lauri Lugna selgitusel näitab Ameerika Ühendriikide ja Kanada kogemus, et pärast isekustuvate või siis kiiresti kustuvate sigarettide kasutuselevõttu on tuleõnnetuste arv märgatavalt vähenenud.\nStatistika järgi on viimastel aastatel Eestis toimunud tuleõnnetustest paljud põhjustanud just hõõguma jäänud sigaret. Kiirelt isekustuvate sigarettide ja praegu müügil olevate sigarettide peamine vahe seisneb selles, et isekustuvate sigarettide ümbrispaber on piiratud põlemisomadustega ning sellel on nn takistusribad. Kui põlemine jõuab takistusribani ja suitsetaja ei mahvi sigaretti, siis sigaret kustub ise.\nIsekustuvad sigaretid on juba kasutusel kolmekümne kuues USA osariigis ning Kanadas, alates 2010. aastast muutuvad sellised sigaretid kohustuslikuks ka Soomes ja Austraalias. Seega saaks Eestist teine Euroopa riik, kus müüakse ainult isekustuvaid sigarette.


Vabatahtlikud päästjad hakkavad tasu saama madalaima määra järgi - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVabatahtlikud päästjad hakkavad tasu saama madalaima määra järgi\n8. september 2010, 17:17\nPalju aega, vaeva ja raha nõuavad näiteks metsapõlengute kustutamised.\nKui seni oli päästetööle rakendatud isikul õigus tasule tema senise keskmise palga või kahekordse palga alammäära alusel, siis uue regulatsiooni kohaselt makstakse kõigile päästetöödel kaasatud isikutele võrdset tasu.\nSiseministeeriumi pääste- ja kriisireguleerimispoliitika osakonna juhataja asetäitja Tarvi Ojala märkis, et tulenevalt uue päästeseaduse jõustumisest 1. septembril 2010 on vajalik uuesti kehtestada ja täpsustada senise päästeseaduse alusel antud õigusaktid. Päästetööde kulude hüvitamise määrusega kehtestatakse kord, mille alusel hüvitatakse vabariigi valitsuse reservist ulatuslikul või pikaajalisel päästetööl või demineerimistööl tekkinud kulud.\nUuenduste järgi on tasu maksmise ulatus seotud nüüd päästeteenistuja madalaimale palgaastmele vastava palgamääraga. «Varasema regulatsiooni kohaselt oli päästetööle rakendatud isikul õigus tasule tema senise keskmise palga või kahekordse palga alammäära alusel. Uue regulatsiooni kohaselt makstakse kõigile päästetöödel kaasatud isikutele võrdset tasu,» täpsustas Ojala.\nSee tagab eelnõu seletuskirja kohaselt olukorra, kus ükski päästeala väliselt rakendatud isik ei saa päästetööl osalemise eest suuremat tasu, kui mistahes kutseline päästeteenistuja sündmuskohal. «Kõrgema tasu maksmine ei oleks riigile kuluefektiivne ega kutseliste päästjate suhtes õiglane. Väiksema tasu maksmine ei oleks piisavaks motivatsiooniks vabatahtlikele päästjatele ja päästetööle rakendatud füüsilistele isikutele päästetööl osalemiseks,» ütleb seletuskiri.\nSamuti on täpsustatud, et hüvitatavate kulude hulka ei arvata saamata jäänud tulu. «Määrusega täpsustatakse, et päästetööl osalemisega tekitatud kuluks ei ole vabatahtliku päästja või päästetööle rakendatud füüsilise isiku transpordikulu päästetöö sündmuskohale saabumiseks või sealt lahkumiseks,» selgitas Ojala.\nLisaks on määruse eelnõus hüvitatavad toitlustamise kulud esitatud 24 tunni arvestuses, varasema kaheksa tunni asemel ning täpsustatud on kulude koosseisusid. Toitlustamise kulude hulka arvatakse toidu, joogivee, toidu valmistamise ja pakendamise, ühekordsete toidunõude, toidu päästetöö toimumise kohta transpordi ning hilisema toidunõude ja toidujäätmete utiliseerimise kulud.\nTõuseb piirmäär, mille ulatuses võib teha ühe isiku toitlustamiskulutusi. «Varasemas õiguses ei olnud täpsustatud toitlustamise kulude sisu, mistõttu esines praktikas probleeme toidu transpordi, pakendamise ja muude toitlustamisega kaasnevate kulude katmisega. Piirmäära tõus ühe isiku kohta ööpäevas on 9 krooni ja 70 senti, mis on piisav nimetatud kulude katmiseks,» sõnas Ojala. Uus piirmäär on 15 eurot (234,7 krooni).\nVastavalt varem kehtinud õigusele hüvitati kõik toitlustuse kulud valitsuse reservist. Uue regulatsiooni kohaselt kaetakse kulutused reservist, kui päästetöö on saavutanud ulatusliku või pikaajalise mõõtme – kui päästetöö kestus on üle 24 tunni või kui päästetööle on vajalik täiendavalt kaasata enam kui 20 vabatahtlikku päästjat.\nMäärus «Ulatusliku või pikaajalise päästetöö või demineerimistöö korral tekkinud kulude hüvitamise ja tasu maksmise ulatus ja kord» jõustub tagasiulatuvalt esimesest septembrist.


Viis nippi, kuidas nutitelefon taas justkui uueks muuta - Forte\nKui sinu nõrkus on nutitelefonid, siis ei tekita miski muu sellist elevust kui võimalus uus ja senisest võimsam seade uuena karbist välja võtta.\nKui aga praegune telefon ei ole hullus seisus ja uue mudeli jaoks raha napib, siis võivad mõned lihtsad nipid aidata vana telefoni värskendada.\nTele2 klienditeeninduse direktor Sirli Seliov toob välja viis lihtsat viisi, kuidas turgutada oma vana telefoni uhiuue sarnaseks.\nSoeta uus ümbris\nUus ümbris võib telefonile täiesti uue välimuse anda, eriti kui sellel on kasutamisest nähtavad kulumisjäljed.\nÜmbris on nutikas investeering ka telefoni kaitsmise mõttes, sest selle asendamine võib osutuda üsna kulukaks.\nKujunda ümber avakuva\nSee käib küll rohkem Androidi telefonide kasutajate kohta, kuid avakuva isikupäraseks muutes võid hakata oma telefoni täiesti teise pilguga vaatama.\nUute vidinate jaoks on ideaalsed rakendused Month ja Zooper, taustapildi jaoks Backdrops, teemasid saab uuendada äppidega nagu Evie, ASAP, Nova ja Apex. Lisaks aitab ikoonide välimuse vahetus anda telefonile täiesti uue ilme.\nMõnikord hakatakse uut telefoni tahtma, sest vana kipub aeglasemaks muutuma. See on paratamatu, kui sinna on kuude ja aastate kaupa kogunenud fotosid, videoid, faile ja rakendusi.\nSamsung hoiab Tizeni opsüsteemi siiski elus: siin on uus telefon, mis seda jooksutab (1) 15.05.2017\nNetflixi videoteenus Androidile: nüüd varasemast nii vägevam kui ka halvem! (2) 15.05.2017\nEi ole sugugi paha mõte teha vahel väike kevadpuhastus, näiteks tühjendada rakenduste vahemälu, kustutada äpid, mida enam ei kasuta ning visata välja kasutamata või soovimatud failid.\nSõltuvalt telefonist võib seadmel olla aku ja võimsuse optimeerimise võimalusi, mida tasub aeg-ajalt kasutada.\nIgapäevase harjumusena ei ole see hea, kuid aeg-ajalt on kasulik lasta oma telefoni akul n-ö jalgu sirutada, mis tähendab, et aku võib täiesti tühjaks lasta ja seejärel uuesti laadida.\nTehnikud soovitavad aku korra kolme kuu tagant täiesti tühjaks kulutada. See aitab akut juhtivatel pisikestel arvutitel meeles pidada, kus on aku kõrgeimad ja madalaimad punktid, mis omakorda tagab täpsema laetusnäidu.\nKa ei ole halb mõte otsida Google’ist aku optimeerimise nõuandeid ja nippe oma konkreetse telefoni jaoks.\nKui miski muu ei aita, siis taasta algseaded\nSee ajab küll hirmu peale, aga mõnikord on vana hea algseadete taastamine tõbise ja vananeva nutitelefoni jaoks parim ravim.\nSoovitatav on teha enne kogu sisust varukoopiad, et midagi tähtsat kaduma ei läheks. Seda võiks kindluse mõttes teha sageli, olenemata, kas plaanis telefoni algseaded taastada või mitte.\nKuid kogu telefon tühjaks teha ja nullist alustada on hea moodus tagada, et miski telefoni tööd ei takista. Pärast lippab see nagu olümpiavõitja.\n„Kui ükski eelnimetatud lahendustest uue telefoni soovi ära ei võta, võib kaaluda mõnda vanemat mudelit. Telefonid, mis on vanemad kui kuus kuud, ei ole praegu kaugeltki iganenud ja nende ostmist tasub kaaluda, kui soovid midagi uut, aga viimase mudeli jaoks jääb raha puudu,“ lisab Seliov.\nElisa säilitas senised mobiili-interneti paketid ja lisas neli erinevat roaming-lahendust\nTEST: Samsung Galaxy S8 Plus – vastuoluline nutitelefon\n7 salafunktsiooni telefonis, mida paljud ei tea\nHTC uus tipptelefon U11: just see, mida vaja oli!\nMilleks mobiili enim kasutatakse? 10 põnevat fakti telefonide kohta


Tartu bluus tuleb Võru Kandlesse - Kultuur - Lõuna-Eesti Postimees\n16. september 2019, 0:05\nAndres Rootsi eelmine vinüülplaat «Roots Music» pälvis ka Kuldse Plaadi auhinna.\nReedel esitleb kitarrist Andres Roots Võru Kandle väikeses saalis oma uut vinüülplaati «Waiting Around», mis valmis Tartu tehases Vinyl Plant ning on esimene Eestis kohapeal toodetud seitsmetolline heliplaat. Erikülalisena astub üles mullu CD «Moonshine Blues» üllitanud bluusitrubaduur Randal Randoja.\nRootsi eelmine vinüülplaat «Roots Music» oli kõigi aegade esimene Eestis tehtud vinüülplaat üldse ning tõusis aprillis 2016 enimmüüdud albumiks Eestis, pälvides ka Kuldse Plaadi auhinna. Kui «Roots Music» oli varemilmunud muusikast kokku pandud, siis «Waiting Aroundi» jaoks salvestas Roots 7. juunil spetsiaalselt neli uut kitarripala.\n«Keegi istub baari nurgas ja mängib kitarri. Sa ei kuule seda CD pealt. Kui sul on vinüül, siis kuuled ja tunned,» arvas värskest plaadist kirjanik Mika Keränen, kes juhuse tahtel seda esimesena kuulis ning oma Facebooki-lehel kohe ka arvustada võttis.\nRaamat «Eesti muusika 100 aastat» tutvustab Andres Rootsi kui «Eesti kitarristide hulgas rahvusvaheliselt tuntuimat puhta bluusi mängijat». Briti raadio Severn FM saate «The Blues Hour» kuulajad valisid ta mullu aasta bluusimeheks ning tema viimane CD-album «Breakfast in September» jõudis talvel nii Suurbritannia kui Prantsusmaa raadiote enimmängitud bluusiplaatide esikümnesse, viies Rootsi ka ajakirja Blues in Britain märtsinumbri esikaanele.


Börsil aktsiate hinnad eile stabiliseerusid\nSuurima tõusu tegi börsi põhinimekirjas läbi Ühispanga aktsia, mille sulgemishind kerkis 4,7 protsenti 93,95 kroonini. Tallinna Panga aktsia hind tõusis 3,7 protsenti 49,25 kroonini ja Hoiupanga aktsia hind 0,9 protsenti 115 kroonini.\nKõige suurem langeja oli eile põhinimekirjas Forekspanga aktsia, mille sulgemishind kukkus 1,6 protsenti 106,3 kroonini. Hansapanga aktsia odavnes 0,7 protsenti ja aktsia sulgemishind oli 113,25 krooni.\nInvestorid on siiski veel närvilised ja kasutavad iga tõusumomenti selleks, et oma positsioonidest soodsama hinnaga vabaneda, ütles väärtpaberimaakler Leino Schnur. «Samas tundub, et ostuhuvi on kasvamas,» lisas ta. «Turg on stabiliseerumas ja ka väljastpoolt hakkab raha sisse tulema.»\nSchnur prognoosib, et lähipäevadel on oodata aktsiahindade päevasiseste kõikumiste vähenemist. «Mingit suurt tõusu siiski ei tule, sest investorid on endiselt hirmunud ja iga tõus annab kohe tagasilöögi.»\nBörsi lisanimekirjas kukkus kõige rohkem EVEA Panga aktsia, mis langes võrreldes kolmapäevaga 21,2 protsenti ja lõpetas päeva 13 krooni tasemel. Edukaim oli Fakto aktsia, mille hind kerkis päeva jooksul 9,9 protsenti 19,5 kroonini.\nVabaturul langes enim, 26,7%, Kalevi aktsia, mille sulgemishind oli 55 krooni.\nTallinna börsi uurimus näitab, et rohkem kui kümneprotsendiliste languste ajal muutuvad aktiivsemaks suurinvestorid, samal ajal kui väikeinvestorite tehingute osakaal börsi kogukäibes väheneb.\nBörs uuris väärtpaberitehingute jaotust koguste järgi ajavahemikul 3. oktoobrist kuni 11. novembrini. Börsi andmetel moodustasid tehingud vähem kui tuhande aktsiaga kõigist tehingutest keskmiselt 47 protsenti ja enam kui tuhande aktsia tehingud 53 protsenti.\nBörsikrahhi ajal moodustasid väike- ja suurinvestorite tehingud vastavalt 37 ja 63 protsenti kõigist tehingutest. Seega tõusis suurinvestorite kauplemisaktiivsus võrreldes väikeinvestoritega suuremate börsilanguste ajal ligi 10 protsendi võrra.\nSuurinvestorite tehingumahtude osakaal börsisüsteemi kogukäibes suurenes järsu languse päevadel 92 protsendilt 93,3 protsendile.\nStatistilised näitajad kinnitavad, et väikeinvestorite tehingute osakaal börsikrahhi perioodil on küllalt väike, tõdes börsi kauplemis- ja järelevalveosakonna juhataja Ago Haabpiht. Siit võiks välja lugeda, et börsipaanikat ei ole tekitanud närvilised väikeinvestorid, lisas ta.\nHansapanga analüütiku Heikki Källu sõnul võib suurinvestorite tehingute osakaalu suurenemine aktsiahindade suurte kõikumiste ajal olla tingitud nende paremast informeeritusest. «Inimesed, kelle puhul börsitehingud ei ole põhitegevus, on tavaliselt passiivsemad ja nendeni jõuab informatsioon alles siis, kui sündmused on juba toimunud,» ütles ta. BNS-ÄP


Nasvalt läks Iirimaa poole teele kaugjuhtimisega töölaev\n– 01/12/2010Rubriik: Maakond\nSUUR JA MUGAV LAEV: Kui Banríon Uladh´i kapten Thomas David Eccles oma kohale istub, siis oleks tegu kui tugitoolis lesimisega.\n“Sellist ei ole meil enne tehtud, see on custom made ehk siis käsitöö, vastavalt kliendi soovile,” kinnitas laevasillas Saarte Häälele hetk enne ärasõitu Baltic Workboats’i projektijuht Uku Aaslav-Kaasik. Kui algul pakkus firma põhjaiirlastele piirivalvelaeva Valve tüüpi laeva, siis kliendi soovil tuli teha väikesed muudatused ning lõppkokkuvõttes ehitatigi hoopis pikem, suurem ja üleüldse teistmoodi alus. Aasta aega ehitatud sinivalge laev läks projektijuhi sõnul maksma 2,5 miljonit Inglise naela ehk ligikaudu 46 miljonit Eesti krooni.\n“25 m pikk, 5,7 m lai, süvis 1,5 m, kaks peamasinat kumbki 900 kilovatti, maksimumkiirus on 26 sõlme. Lepingu järgi oli nõutud 22, me panime nelja sõlmega üle,” loetles Aaslav-Kaasik laeva parameetreid. Meeskond on laeval viieliikmeline, magamiskohti on seitse.\nAaslav-Kaasik arvas, et põhimõtteliselt on selle laevaga võimalik ka üksi sõita. Kui Iirimaalt saabunud laevakapten Thomas David Eccles oma kohale istub, siis oleks tegu kui tugitoolis lesimisega. Ühe käe all käiguhoob ja kaarditööks vajalik arvutihiir ning teise käe all nagu raadiolaine otsimise nupp, mis täidab siis rooli ülesannet. Kapteni sõnul on laev igati uhke ja just nende tingimustele vastav.\nAaslav-Kaasik lisas, et selle kapteni eelmine laev oli 20 aastat vana, mistõttu võib arvata, et hallipäise kapteni jaoks on vastne laev midagi väga uut ja erilist. Kalakaitsjate laevaks mõeldud alusel on Aaslav-Kaasiku sõnul peal mitmesugust eriotstarbelist varustust. “Traalpoomid, tekivintsid – nad lähevad ju omi asju kontrollima merepõhjast, igasugu vintse on see laev täis.\nTõstemehhanisme, millega saab võrke tõsta ja põhimõtteliselt saaks ka kala traalida. Veel on laev varustatud kummipaadiga, mida saab näiteks laevaslipist sõidu pealt vette lasta,” tutvustas projektijuht laeva. Ta märkis, et sellised seadmed on vajalikud, kuna pahapeal väljas olevad kalamehed on väga agressiivsed ja neid peab tabama äkkrünnakuga.\nVähe sellest, et uus laev sõidab vajaduse korral ka autopiloodil, saab seda Ulsteri Kuningannat juhtida ka puldist ise kaldal olles. “Meil on tehtud nii, et juhtme otsas on väike puldikene, võid minna kalda peale, 7-meetrine juhe on taga, ja võid laeva keerutada, kuidas tahad,” selgitas Aaslav-Kaasik. See sai tehtud selleks, et meeskond saaks töötada ahtritekil ja sealt ka laeva juhtida.\nEile Belfasti poole teele asunud laev peaks kapten Ecclesi sõnutsi kohale jõudma minimaalselt 6–8 päevaga. “Oli ka viimane aeg minema hakata,” märkis Uku Aaslav-Kaasik Nasva sadama aina rohkem jäätuvat faarvaatrit silmitsedes. Tema sõnul oli jää paar päeva tagasi juba ära viinud mõned paarid faarvaatri märgistust, mistõttu tuli uuel laeval sadamast välja sõita vaid kaardi järgi.\nBaltic Workboats AS-i juhatuse esimees Margus Vanaselja on varem märkinud, et iirlastele ehitatav laev on firma jaoks täiesti uus samm. Kui seni on ehitatud töölaevu, mis läksid teele peamiselt Ida-Euroopa poole, siis selle laevaga püütakse jalg ukse vahele saada uues regioonis.\nLisatud: 01.12.2010 / 00:03\nLisatud: 01.12.2010 / 01:30\nEks ole tore laevuke küll aga kogu maailm läheb üle\nlaevad mis sõidavad päikesepatareide jõul:\nLisatud: 01.12.2010 / 15:09\nUhke värk! Jõudu firmale!\nLisatud: 01.12.2010 / 17:40\nkõik tore aga see 7m juhet on naljakas!tänapäeval kui saab mõnesaja krooni eest raadio teel juhitavaid autosi, lennukeid,helikoptereid,laevu…\nLisatud: 01.12.2010 / 11:48\n….ka mitte Pihtla punaparteilastest vallavalitsus.\nLisatud: 01.12.2010 / 02:30\nTuleb välja, et Saaremaa ei ole ainult Mustjala vallavalitsus.