Varasema vatsakese repolariseerimise sündroomi ülevaade: sümptomid ja ravi - Insult\nSee on meditsiiniline kontseptsioon, mis hõlmab ka elektrokardiogrammis kuvatavaid muudatusi, kuid mitte patsiendi välist seisundit. Usutakse, et see tingimus on inimkeha jaoks normaalne ja ei kujuta endast ohtu tervisele.\nJa veel, hiljuti arstid pööravad üha rohkem tähelepanu sellele sündroomile. See esineb 8% -l tervislikel noorukitel. Mida vanem inimene muutub, seda väiksem on vatsakeste repolarisatsioonihäire avastamise tõenäosus. See funktsioon on tingitud asjaolust, et inimesega muutub inimese keha vanusega võrreldes palju raskusi, mille tõttu on ka teisi tõsiseid südameprobleeme.\nKõige sagedamini leitakse selle sündroomi sümptomeid spordiga tegelevad noored mehed või hoopis mitteaktiivne, istuv eluviis. Sündroomi avastamise tõenäosus on täheldatav ka pimedas nahas inimestel.\nKardioloogid ei saa veel vastata küsimusele, mis põhjustab vatsakeste repolarisatsiooni rikkumist, sest seda leitakse nii täiesti tervetel inimestel kui ka erinevate patoloogiatega inimestel. Kuid arstid suutsid tuvastada mitmeid vastavusi ja tegureid, mis võivad põhjustada selle nähtuse ilmnemist inimkehas:\nadrenomimeetikumide rühma kuuluvate ravimite üleannustamine või pikaajaline kasutamine;\nkaasasündinud südamehaigus, ateroskleroosi kujunemine;\nsüdame vatsakeste halvenemine täiendavate akordide ilmumise tõttu;\nkardiomüopaatia hüpertroofiline vorm;\nSündroomi põhjuste uurimine jätkub tänapäevani. Erilist tähelepanu pööratakse selle arengu võimalikule geneetilisele põhjusele, kuid tõendeid ei ole veel leitud.\nVentrikulaarse repolariseerimise kahjustus on muuhulgas selliste oluliste mineraalide nagu kaltsium ja kaaliumisisaldus. See võib olla uus uuringutevoor, kui on tõestatud, et ülalkirjeldatud EKG nähtus on otseselt seotud keha elektrolüütide tasakaaluhäirega.\nProbleemne ebakindlus puudutab mitte ainult neid arste, kes püüavad välja selgitada patoloogia arengu põhjuseid, vaid ka neid, kes soovivad avaldada oma konkreetseid sümptomeid, mistõttu on peaaegu võimatu diagnoosida varases staadiumis. Kuid on olemas loetelu iseloomulikest muutustest, mis võivad meelevaldselt eksitada vatsakeste repolarisatsiooni sümptomid:\nTõenäoliselt põhjustavad need sümptomid palju suuremaid probleeme kui peamine sündroom ja tüsistuste korral võivad nad isegi surmaga lõppeda.\nStatistiliste andmete kohaselt täheldati väga palju surmajuhtumeid, mis olid seotud vasaku vatsakese või asüstli alumiste seinte fibrillatsiooniga, just vatsakeste repolarisatsiooni varase arengu taustal.\nSelle haiguse diagnoosimise võimalus on suur küsimus, sest midagi, mille põhjused on veel teadmata, on üsna keeruline diagnoosida, ei saa ainult nõustuda. Ja veel on mitmeid aspekte, millele tuleks tähelepanu pöörata. Arstid väidavad, et SSRZH on üks südame-veresoonkonna süsteemi normidest, mis võivad olla tõsise patoloogia esinemissagedus. Sellepärast on EKG selle ajal oluline määratleda seda. Elektrokardiogrammi tasub teha üks kord iga 5-10 aasta tagant meditsiinikaardi värskendamise ajal, kuid igal aastal, et suurendada võimalust südameprobleemide avastamiseks varases staadiumis.\nSündroomi diagnoosimine toimub kolmel viisil:\nlühiajalise, kuid raske füüsilise koormusega patsiendi testimine;\nprokaiinamiidi veenisisene manustamine, sündroomi kliiniliste ilmingute suurendamine;\nvere biokeemiline analüüs lipiidprofiili andmete kasutuselevõtuga.\nKõik praktiseerivad kardioloogid kinnitavad, et CPP-i parimaks raviks on täielik puudumine. Loomulikult soovitab arst kindlasti patsiendil vabaneda halbadest harjumustest, muuta istuv eluviis aktiivseks, minna sportimiseks ja suurendama värskes õhus viibitud aega. Kõik ülaltoodud näpunäited on tõepoolest olulised kardiovaskulaarsüsteemi tervise säilitamiseks, kuid nad ei suuda võitluses SRRZHiga. Ainus õige otsus on käesoleval juhul korrapäraselt külastada kardioloogi ja EKG-d. Ainus juhtum, kui SRSR-iga patsiendile on määratud ravi, on ähmane kliiniline pilt, millel on märke müokardi infarkti tekkimisest.\nVentrikite varase repolariseerimise sündroomil puuduvad spetsiifilised kliinilised sümptomid - seda võib leida inimestel, kellel on südame- ja veresoonte patoloogiad, ja need, kes on täiesti terved.\nSelle sündroomi olemasolu kindlakstegemiseks on vaja läbi viia põhjalik diagnoos ja läbida kardioloogi järelkontroll. Kui teil on SRSR-i tunnused, peate kõrvaldama psühho-emotsionaalse stressi, piirata oma kehalist aktiivsust ja kohandada oma dieeti.\nSee on üsna tavaline häire - selline sündroom võib tekkida 2-8% -l tervislikest inimestest. Vanusega on selle sündroomi risk väiksem. Ventrikulaarse varase repolariseerimise sündroom on peamiselt leitud 30-aastastel inimestel, kuid vanas eas on see üsna haruldane. Põhimõtteliselt on seda haigust täheldatud aktiivse eluviisiga inimestel, aga ka sportlastel. Inaktiivsed inimesed, see anomaalia möödub. Kuna haigusel on mõned Brugada sündroomiga sarnased sümptomid, hakkas ta uuesti kardioloogide huvi tundma.\nVarasema vatsakeste repolarisatsiooni sündroomi põhjused\nKui ohtlik on südame varajase ventrikulaarse repolariseerimise sündroom? Üldiselt ei ole tal mingeid iseloomulikke märke, kuigi arstid märgivad, et südametegevuse rütmi võib häirida juhusliku südame süsteemi muutuste tõttu. Samuti võivad tekkida rasked komplikatsioonid, nagu näiteks ventrikulaarne fibrillatsioon. Mõnel juhul võib see isegi põhjustada patsiendi surma.\nLisaks esineb see haigus sageli raskete vaskulaarsete ja südamehaiguste või neuroendokriinsete probleemide taustal. Lastel esinevad sellised patoloogiliste seisundite kombinatsioonid kõige sagedamini.\nEnneaegse repolariseerimise sündroomi ilmnemist võib põhjustada liigne füüsiline koormus. See leiab aset kiirendatud elektrilise impulsi mõjul, mis läbib südamejuhtivuse süsteemi tänu täiendavate juhtivusteede ilmumisele. Sellistel juhtudel on prognoos üldiselt soodne, kuid komplikatsioonide riski kõrvaldamiseks on vaja vähendada südame koormust.\nMillised on vatsakeste varase repolariseerimise sündroomi täpsed põhjused, ei ole praegu teada, kuigi on mõningaid tingimusi, mis võivad olla selle põhjusliku arengu teguriks:\nVeri sisaldab suures koguses rasva;\nSidekoesse ilmneb düsplaasia;\nKardiomüopaatia hüpertroofiline olemus.\nLisaks ülaltoodud sümptomitele võib sarnane kõrvalekalle täheldada ka südamefunktsioonide (omandatud või kaasasündinud) või südamejuhtivuse süsteemi kaasasündinud patoloogias.\nOn tõenäoline, et haigusel on geneetiline tegur - on olemas mõned geenid, mis võivad soodustada selle sündroomi esilekutsumist.\nTeadlased viitavad sellele, et ventriklaamide varajane repolarisatsioon sündroomi aluseks on iga inimese müokardi elektrofüsioloogiliste protsesside kaasasündinud tunnused. Nad toovad kaasa ka subepikaardi kihtide enneaegse repolariseerimise ilmnemise.\nPatogeneesi uuring lubas väljendada arvamust, et see rikkumine ilmneb aniarhiajärgsete impulsside anomaalia tõttu aniaravimites ja ventrikites täiendavate rajatiste - antegraadi, paranodaalsete või atrioventrikulaarsete - esinemise tõttu. Probleemid uurinud arstid usuvad, et QRS kompleksi põlveliigiline pügala on hilinenud delta laine.\nVentrikite re- ja depolarisatsiooniprotsessid on ebaühtlased. Elektrofüsioloogiliste analüüside andmed näitasid, et sündroomi aluseks on nende protsesside ebanormaalne kronotograafia müokardi individuaalsetes (või täiendavates) struktuurides. Nad paiknevad basaalsete südame osakondades, piiratud vasaku vatsakese esiosa ja tipu vahelise ruumiga.\nAutonoomse närvisüsteemi katkestamine võib põhjustada ka sündroomi tekkimist sümpaatilise või parasümpaatilise vaheduse ülekaalu tõttu. Ajaline apikaalne osa võib parema sümpaatilise närvi aktiivsuse suurenemise tõttu enneaegselt repolariseeruda. Tema oksad võivad tungida esiosa südame seest ja sulgemisvetikast.\nVarajase ventrikulaarse repolariseerimise sündroomi sümptomid\nVarajase ventrikulaarse repolariseerimise sündroom on meditsiiniline termin ja tähendab ainult muutusi patsiendi elektrokardiogrammis. Selle rikkumise väliseid sümptomeid pole. Varem peeti seda sündroomi normi variandiks ja seetõttu ei avaldanud see negatiivset mõju elule.\nVarajase vatsakeste repolarisatsiooni sündroomi iseloomulike sümptomite kindlakstegemiseks viidi läbi mitmesugused uuringud, kuid tulemusi ei saadud. EKG häired, mis sellele anomaaliale reageerivad, leitakse isegi täiesti tervetel inimestel, kellel puuduvad kaebused. Neil on ka südame- ja muude patoloogiatega patsiendid (nad kurdavad ainult oma peamist haigust).\nPaljudel patsientidel, kelle arst on avastanud varajase ventrikulaarse repolariseerimise sündroomi, on sageli esinenud järgmisi arütmia tüüpe:\nSellise sündroomi arütmogeenseid komplikatsioone võib pidada tõsiseks ohuks tervisele, samuti patsiendi elule (nad võivad isegi põhjustada surma). Maailmastatistika näitab arvukalt surmajuhtumeid, mis on tingitud asüstoolist ventrikulaarses fibrillatsioonis, mis ilmnes selle anomaalia tõttu.\nPooltel uurijatelt selle nähtusega kaasnevad südamefunktsioonid (süstoolne ja diastoolne), mis põhjustavad keskseid hemodünaamilisi probleeme. Patsiendil võib tekkida kardiogeenne šokk või hüpertensiivne kriis. Võib esineda ka erineva raskusastmega kopsu turset ja hingeldust.\nTeadlased usuvad, et QRS kompleksi lõpuks ilmunud tõus on hilinenud delta laine. Täiendav kinnitus täiendavate juhtivate rajatiste olemasolu kohta (need on fenomeni esmaseks põhjuseks) on P-Q intervalli vähenemine paljudel patsientidel. Lisaks võib vatsakeste varase repolariseerimise sündroom tingitud elektrofüsioloogia mehhanismi tasakaalustamatusest, mis vastutab müokardi erinevate piirkondade de- ja repolariseerimise funktsioonide muutmise eest, mis paiknevad põhjapiirkondades ja südame tipus.\nKui süda töötab normaalselt, siis need protsessid toimuvad samas suunas ja kindlas järjekorras. Repolariseerumine algab südame aluse epikardist ja lõpeb südame tipu endokardiga. Kui esineb rikkumine, on esimesed sümptomid müokardi subepikardiaalsete osade järsu kiirenemise.\nPatoloogia areng sõltub ka väga oluliselt vegetatiivsetes NA-de funktsioonihäiretest. Anomaalia vagali tekkimist tõendab mõõduka füüsilise aktiivsusega test ja narkootikumide test isoproterenooliga. Seejärel stabiliseeruvad patsiendi EKG näitajad, kuid EKG märgid halvenevad öösel une vältel.\nVarasema ventrikulaarse repolariseerimise sündroom rasedatel naistel\nSee patoloogia on iseloomulik ainult EKG elektripotentsiaali salvestamisel ja isoleeritud kujul ei mõjuta üldse südame aktiivsust ja seetõttu ei vaja seda ravi. Tavaliselt pööratakse tähelepanu ainult siis, kui see on ühendatud suhteliselt haruldaste raskete südame rütmihäiretega.\nPaljud uuringud on kinnitanud, et see nähtus, eriti südameprobleemide põhjustatud minestamine, suurendab ootamatu koronaarse surma ohtu. Lisaks sellele võib haigust kombineerida supraventrikulaarsete arütmiate arenguga, samuti hemodünaamika vähenemisega. Kogu see võib põhjustada südamepuudulikkust. Need tegurid muutsid katalüsaatoriks asjaolu, et kardioloogid said sündroomi huvi.\nVentrikite varase repolariseerimise sündroom rasedatel ei mõjuta rasedust ega looteprotsessi.\nKui teie lapsel on diagnoositud varajane ventrikulaarne repolarisatsiooni sündroom, peaksite nende testide läbima:\nVere võtmine analüüsi jaoks (veen ja sõrm);\nAnalüüsi keskmine osa uriinist;\nSüdame ultraheli skaneerimine.\nEespool nimetatud uuringud on vajalikud, et välistada tööhäirete, samuti südame rütmihäirete asümptomaatilise arengu võimalust.\nLaste vatsakeste varase repolariseerimise sündroom ei ole lause, kuigi pärast selle avastamist on tavaliselt vaja läbi viia südame lihase uurimise kord mitu korda. Pärast ultraheliga saadud tulemusi tuleb suunata kardioloogile. Ta avastab, kas lapsel on südame lihaste piirkonnas patoloogia.\nSarnane kõrvalekalle võib täheldada ka lastel, kellel on südame vereringe probleeme ka embrüo ajal. Nad vajavad kardioloogi regulaarseid kontrolle.\nEt laps ei tunneks kiirenenud südamete rünnakuid, on vaja vähendada kehaliste tegevuste hulka ja muuta need vähem intensiivseks. See ei takista teda ning korralikku toitumist ja tervisliku eluviisi säilitamist. Samuti on kasulik kaitsta lapsi erinevatel stressidel.\nVasaku vatsakese varase repolariseerimise sündroom ohtlik see, et antud juhul patoloogia sümptomeid peaaegu ei täheldata. Tavaliselt tuvastatakse see rikkumine ainult elektrokardiogrammi protsessis, kus patsiendile viidatakse täiesti teistsugusel põhjusel.\nKardiogram näitab järgmist:\nQRS kompleks näitab vatsakeste müokardi depolariseerumist;\nT-laine räägib ventrikulaarsest repolarisatsioonist - kõrvalekalded normist ja on rikkumise sümptomid.\nSümptomite kombinatsioonist väljutatakse müokardi enneaegse repolariseerimise sündroom. Sellisel juhul alustatakse elektrienergia taastamist ennetähtaegselt. Kardiogram näitab olukorda järgmiselt:\nR-laine allakukkumispiirkonnas on näha eritükke;\ntaustal täheldatakse ülesvoolu nõgusust, kui ST tõuseb;\nKuid peate mõistma, et on palju rohkem nüansse, mis näitavad varajast ventrikulaarset repolariseerimise sündroomi. Ainult kvalifitseeritud arst võib neid EKG tulemustes näha. Ainult ta võib ette näha vajaliku ravi.\nVarasema jooksu repolariseerimise sündroom jooksjal\nEKG püsiv pikaajaline harjutus (vähemalt 4 tundi nädalas) on näidustatud sümberakkide ruumala suurenemise märkete kujul ja vagusnärvi tooni suurenemise näol. Neid kohandamisprotsesse loetakse normiks, seega ei ole vaja neid veel uurida - tervisele ei ole ohtu.\nRohkem kui 80% väljaõppinud sportlastest on siinus bradükardia, st südame löögisagedus on väiksem kui 60 lööki minutis. Hea füüsilise olemise eest. inimeste sagedus - 30 lööki minutis. normaalne.\nUmbes 55% noortest sportlastest on sinusarütmia - südame löögisagedus kiireneb hingamise ajal ja aeglustab väljahingamist. See nähtus on üsna normaalne ja seda tuleb eristada siinusõlme häiretest. Seda võib näha P-laine elektrilisel teljel, mis jääb stabiilseks, kui organism kohandub spordivarustusega. Sellisel juhul rütmi normaliseerimiseks piisab vähese koormuse vähenemisest - see kõrvaldab arütmia.\nVatsakeste varase repolariseerimise sündroom oli eelnevalt kindlaks määratud ainult siis, kui ST on kõrgendatud ja nüüd saab seda tuvastada J-laine olemasolul. Seda sümptomit täheldatakse ligikaudu 35% -l 91% -l treeningutega seotud inimestelt ja seda peetakse jooksukarja varajase repolariseerimise sündroomiks.\nArütmia ja kohv\nKui rõhk on 110 kuni 70, pole see põhjus paanika tekkeks ja hüpotensiooni diagnoosimine. Sageli on need näitajad patsiendi individuaalsed normid ja samal ajal tunnevad nad end hästi ja jõuliselt.


KÕLE JA KARM ARKTIKA: riikidele rahaallikas, põliselanikele kallis kodu\nKalurimajake fjordi ääres.Foto: AFP / Scanpix\nGreete Kõrvits, 17. november 2017 17:58\nArktika on magus piirkond, mille maavarade ligi soovivad pääseda paljud. Ka Eesti, kes veel Arktika Nõukogusse ei kuulu, tunneb huvi vaatlejariigi staatuse vastu. Arktikas on tohutult ressursse, kuid äärmiselt habras ökosüsteem, tänapäeva kliimatingimustes ei saa Arktikas uisapäisa koppa maasse lüüa. Eksperdid rõhutavad, et keskkonna hoidmine Arktikas aitab hoida ka meid siin lõunas. Pariisi kliimaleppest taandunud USA puhul jääb Europarlamendi saadik Urmas Paet aga lootma valitsuse vahetusele.\n17. novembril toimunud Arktika tuleviku teemalisel konverentsil jääb kõlama, et üks kahest kõige põletavamast küsimusest arktilises vöötmes on keskkonnakaitse. Aleksi Härkönen, Soome suursaadik Arktika valdkonnas selgitab, et Arktika soojeneb kaks korda kiiremini kui maakera kliima keskmiselt. Ajaga, mil keskmine õhutemperatuur meie planeedil tõuseb kahe kraadi võrra, tõuseb temperatuur Arktikas neli kraadi. Vähemalt.\nKüllap on mõnigi lugeja tähele pannud, et viimastel aastatel on talve algus sageli katkendlik - nagu sel aastal, mil põgusale varasele lumesajule järgnesid siiani kestvad plusskraadid - ning pikemaks ajaks sajab lumi maha ammuste aegadega võrreldes palju hiljem. Sama märgatakse ka arktilises vöötmes. Nils Nilsen, Põhja-Norra Euroopa esinduse direktor, räägib: „Põhja-Norras, kust mina pärit olen, on kliimamuutuste mõju silmaga näha. Lumi tuleb maha hilja, alles jaanuaris-veebruaris, kuid püsib maas kaua, vahel isegi maikuuni. Talv oleks justkui aastaringi sees edasi hüpanud.“ Ta selgitab, et need umbes pool miljonit inimest, kes Põhja-Norras elavad, ei suudaks halvimagi tahtmise korral ilma ja loodust nii võimsalt mõjutada. Seega, meie tegevus lõuna pool mõjutab Arktika loodust ja vastupidi.\nUurin, kuidas mõjutab piirkonda ka ühe liikmesriigi, Ameerika Ühendriikide taandumine Pariisi kliimakokkuleppest. Hetkeseisuga on USA ainus riik maailmas, mis Pariisi kliimalepet ei täida. Nicaragua liitus oktoobri lõpus ja kodusõja keeristes Süüria 15. novembril, jättes USA ainsa maailma riigina kokkuleppest välja. Europarlamendi saadik Urmas Paet vastab mu küsimusele, et USA taandumine on tõsine otsus, mille tulemused võivad olla dramaatilised. „Lootus muidugi jääb,“ tõdeb ta ja lisab kerge muigega, et eks lootus on, et valitsused ikka tulevad ja lähevad.\nArktikas on ärihuvid nii Euroopa Liidu kui NATO riikidel ja ka neil, kes kumbagi ei kuulu. Venemaa tegevust, kelle huvi Arktika vastu on muu hulgas militaarne (Venemaa on ka Arktika Nõukogu liige), jälgivad teised riigid, ütleme nii, et tähelepanelikult.\nTeine huvitav ja oluline teema on Arktikas elavad inimesed. Neid on kokku umbes nelja miljoni kandis. Suur osa neist on põlisrahvad nagu saamid ja inuitid. Et ei jääks päris sellist muljet, nagu tähtsad tegelased lõunast otsustavad põhja asukate elu üle, on konverentsil juttu ka neist. Aleksi Härkönen möönab, et põliselanikel on üks väga suur probleem: tööpuudus.\nKui tööstustesse ja maarldatesse tuuakse inimesi, kes pendeldavad oma päriskodu ja Arktika vahel, on see kohalikele hävitava mõjuga. Nad on marginaliseeritud, muutuvad depressiivseks, enesetappude arv on kõrge, kirjeldab Aleksi Härkönen. Tema näeb lahendusena haridust, sest paljudes Arktika piirkondades on hariduse kvaliteet väga kehv, mõnes kohas suisa olematu. See võib lääne (antud juhul siis pigem lõuna) inimesele tunduda uskumatu, kuid nii see on. Hõre asustus ja karmid loodustingimused teevad kooliskäimise ja õpetajate leidmise väga keeruliseks. Härköse sõnul on Arktika Nõukogu üks peamisi eesmärke viia lähiaastatel kvaliteetne põhiharidus kõigi Arktika lasteni.\nNils Nilsen ruttab kohe täpsustama - et kõigist Arktikasse ulatuvatest riikidest väga kehva muljet ei jääks - et Põhja-Norras on töötuse tasemega kõik hästi, nimelt seda praktiliselt polegi. Saamid töötavad Norras paljudel traditsioonilistel põlisrahvaste aladel nagu põhjapõdrakasvandus, kalandus, jahindus ja tänapäeval muidugi turismiäris.\nEt Nilsen ise samuti kirjeldab, et põhjapõtru on Norras juba väga palju, isegi liiga palju, jääb siiski õhku rippuma minu küsimus, kas põlisrahvastel on asja ka tõeliselt suurte äride juurde. Karjakasvatus võib küll nomaadlike hõimude traditsioon olla, aga tänapäeva põlisrahvad ei ela enam tipides ega ehi end kotkasulgedega (vähemalt mitte iga päev). Ka neil võiks olla sõnaõigus enda piirkonna suurtes ärides, arendustes ja ehitustel. Parim viis selleks võibki olla kohalike töö neis ettevõtetes.\nInuiti mees koerasaaniga. Foto: Reuters / Scanpix\nKõik konverentsil kõnelenud jäävad siiski ühele meelele, et Arktika põlisrahvail peab olema suurem otsustusõigus oma koduümbruses toimuva üle. Korduvalt rõhutavad eksperdid seda, et igasugu arengud selles maakera piirkonnas toimuvad pigem ettevaatusega, ilma kiirustamata. Kuna Arktika keskkond on praegu niivõrd hapras ja haavatavas seisus, ei saa ühtki otsust teha vaid ärihuvidest lähtuvalt.\nMaailm 8. veebruar 2018 18:39\nMaailma Meteoroloogiaorganisatsioon: 2017. aasta tõuseb kolme soojema hulka (8)\nMaailm 6. november 2017 14:16\nPutin ei näe kliimamuutuse taga inimtegevust (36)\nMaailm 4. aprill 2017 04:00\nSilmakirja tipp 17. november 2017 19:45\nKliimaleppega ühinenud, lähevad Arktikast maavarasid pumpama. .?\n18. november 2017 10:47\nnoh aga see on ju nii inimlik!


Ashura ja Matam Vol2 – BarceDona\nAshura ja Matam Vol2\nOn september 10, 2019 september 10, 2019 Postitas CarolinK\nNagu eile kirjutasin, on Bahreinis hetkel Shia-moslemitele tähtis aeg ning otsustasin asja oma silmaga näha ning välja uurida- mis siis ikkagi nendel kogunemistel toimub ja mida inimesed teevad.\nKui alguses pidin minema koos 1 kolleegiga, kes aga viimasel hetkel alt hüppas (siin riigis, Hispaaniale väga sarnaselt, ei saa üheski kokkuleppes kindel olla enne, kui see moment käes on ja asjad tõesti toimuvad).\nNii, et viimasel hetkel tuli mul leida uus kamraad, kes oleks nõus mind endaga kaasa võtma.\nSee polnudki nii kerge ülessanne, kui senini on mulle traditsioone ning sündmusi selgitanud mu sõber, siis seekord ei saanud ta mind aidata väga lihtsal põhjusel- tema on noormees ja mina tütarlaps, me lihtsalt ei saa koos samadesse kohtadesse minna.\nNaised ja mehed on alati eraldatud.\nNii ei jäänudki üle muud kui võtsin telefonis lahti oma kontaktid ja hakkasin järge mööda õnne proovima erinevate tuttavatega, kellega vähegi lähem suhe.\nPaljud ei vastanud, küllap olid juba ise kuskil kogunemistel, paljud läksid oma perekeskis, kes jäi haige lapsega koju.\nVahepeal oli mul juba tunne, et see lõik Bahreini traditsioonidest jääbki mul kajastamata. Aga eiiii, jonn viib sihile.\nMomendil kui lootus juba kadumas oli, sain sõnumi teiselt kolleegilt, käskis 17 paiku valmis olla, tuleb mulle autoga järele.\nVedas isegi rohkem- kolleeg lubas kaasa võtta abaya ja hijabi (moslemnaiste traditsioonilised kehakatted). Mulle pandi tugevalt südamele, et kannaksin kindlasti ainult musta.\nKell 17.30 kohtusime, kolleeg oli nii valmistunud, et isegi auto oli musta värvi!\nEgas midagi, istusin autosse ja teekond algas.\nKellel huvi, tegin autos FB-i jooksvalt live´i , selgitasin pisut elu-olust ning näitasin ümbrust, kolleeg selgitas praegusel ajal toimuvat pisut lähemalt- nt tehakse palju heategevust- toidupakikesi ning korjandusi, nagu ka Ramadani ajal.\nMoslemitele on väga südamelähedane teha head ning aidata neid, kes ise ennast aidata ei saa.\nTeise kolleegi juurde jõudes ootasid meid juba pakitud toidukotikesed, neid oli u 120-150 tk. Igas kotis saiake, karp traditsioonilise toiduga, mandariin, kurk ja vesi. Lisaks oldi küpsetatud hästi huvitavaid kreveti-kartuli-porgandi pätsikesi.\nEsimest korda elus sain selga abaya, kolleeg tõi enda talverüü, nii, et see oli villasest materjalist.\nLisaks sellele sõlmiti hijab nii tugevalt ümber mu imeilusa näolapi, mul pole vist küll tulevikus mingit face-lifti vaja, kõik voldid ja lotid tõmmati tugevalt kokku.\nNüüd meenutame Bahreini 40 kraadist kuumust. Müts maha KÕIGI moslemnaiste ees, kes seda riietust iga päev kannavad.\nJõudsin selle paari tunniga no absoluutselt iga ettejuhtuva ukselingi külge kinni jääda ning mu hijabi pidid teised naised mitu korda uuesti kinni sõlmima, neil on selleks omad nipid.\nLisaks kardsin iga sammu tehes, et see jääb mu viimaseks ja kohe-kohe olen kõhuli maas või kellegi süles või ajan midagi maha- täielikult elevant portselanipoes.\nJa muidugi kui miskit uut selga saab, tuleb ju teha must-have selfi!\nKuna eelnevalt olin selgitanud nii blogis kui ka FB-s, kuhu on plaanis minna ja miks teisiti riietun, leidsin, et endast pildi tegemine ja -postitamine oleks ju asjade loomulik käik.\nArvaku aga uuesti!\nMA SAIN NIIIIIII PALJU HEITI!!!!\nTe ei kujuta ette ka inimeste reageeringut mu pildi peale. Osad kommentaarid ja isegi postkasti kirjutati. “A mingi moslem oled vä?. Miks sa kannad selliseid ASJU. Ma teadsin, et sa seal kohe moslemiks hakkad. Mis sul viga on. Ise väidad, et Bahrein on vabameelne riik, mida sa valetad. Abiellusid mingi tsurkaga jah, millal lapsi hakkad saama” jnejne. See oli väga väga ebameeldiv, kuidas inimesed reageerisid.\n(Mitte muidugi kõik)\nNeed on lihtsalt riided!! Inimesed, mis teil viga on??! Kuidas te hakkate kedagi vihkama lihtsalt selletõttu, et ta kannab mingi riigi traditsioonilisi rõivad??? Et… mis loogika see on, kas keegi kirjutaks samamoodi mõnele naisele, kes kannab näiteks Muhu seelikut ja tanu?\nKas abayat kandev Carolin on kuidagi teistsugune auklikus hommikumantlis hommikukohvi joovast Carolinist?\nKust ja miks tuleb selline viha?\nProovisin muidugi selgitada, et tegemist on erilise üritusega- lähen pühasse kogunemiskohta ja mul on kohalike poolt palutud kanda nende traditsioone austavaid riideid.\nMe ei lähe ju kirikusse ka miniseelikus või bikiinides.\nAga okei, see selleks, eks ma oleksin pidanud sellise reaktsiooniga kohe alguses arvestama.\nKui toidupakid olid autosse laaditud, otsustasime, et mina lähen filipiinlannadega ning araablannad omakeskis, põhjus väga lihtne- kuna araabia keelest ma midagi aru ei saaks, oleks mul mõtekam minna inglisekeelsele kogunemisele- selleks seal ju ometi olingi, et asjadest aru saada.\nKohapeal tegin uue laivi, näitasin kogunemiskohta ning siis kõik algaski, kolleeg palus telefoni ära panna.\nInimesed hakkasid kogunema, meid oli lõpuks u 100 ringis.\nKuna olime esimesed kohale jõudjad, sain valida koha õhukonditsioneeri juures, sest te ei kujuta ette KUI palav mul neis riietes oli!\nEsijutlustaja oli Bahreini, kuna mikrofon kajas väga halvasti, ei saanud ma poolest jutust mitte midagi aru, aga räägiti Hussainist ja Hasanist- kahest vennast. Räägiti Alist ning Fatemast ning sellest, kuidas nad reedeti ja nad surma said.\nTuled pandi hämara peale ning sünergia oli kuidagi väga kiigutav ning transilaadne. Seejärel hakati esitama sama lugu aga lauldes, korraga tõusid kõik naised oma toolidelt püsti ja olid nägudega minu poole.\nOkou, mis toimub, mida ma tegema pean!\nKolleeg sikutas käest. “Pööra näoga sinna” näitas ta vaikselt suunda.\nMoslemitel on teatud suund, kuhu poole nad palvetavad, isegi telefonides on vastavad äpid, kui nad peaksid viibima kohas kus nad suuna suhtes kindlad pole.\nLaulmine läks aina intensiivsemaks. Aina rohkem naisi hakkasid lalisema, nutma, halama. Aina kõvemini ja kõvemini.\nKogu see sünergia oli nii leinalik, üks mu siinne sõbranna, kes on ka Euroopast pärit ning pole moslim, tunnistas, et ta osales kunagi samal üritusel ning ka tema tundis, et neid laule ja seda nutmist kuulates lähed sa transi, sa hakkad, isegi sõnadest mitte aru saades, nutma.\nSulle meenuvad kõik kurvad seigad oma elust, oma perest, sa meenutad iga kurba hetke. Ja siis sa nutad ja nutad. Pisarad voolavad iseenesest.\nMingi aeg hakkasid osad naised käega oma põlvedele lööma, mõned südame peale. Isegi see toimus teatud hüpnotiseerivas taktis.\nSeejärel tõusti jälle püsti ning hakati rusikaga õhku lööma ning siis rinnale, mingi hetk läks kõik see olukord nii intensiiveks, et mul hakkas pisut kõhe. Kogu toimuvat saatis halin ja nutt.\nProovisin koguaeg jälgida, mida teised teevad, ega mind kummaliselt vaadata.\nMina liigutusi kaasa ei teinud ning kaasa ei laulnud, esiteks ei teadnud ma sõnu ning tundus ka vale teeselda teistele nii olulise toiminguga kaasa minemist, kui tegelikult ma muslim ju pole.\nKui jutlus lõppes, pandi tuled jälle põlema.\nÜrituse alguses ja lõpus jagasid vabatahtlikud vett ning kohalikku teed piimaga. Lõpus kandsid vabatahtlikud kandikuid erinevate toitude ning snäkkidega.\nMuidugi ei saa me ilma piinlike momentideta, mis lugu see muidu oleks.\nKuna ringi liikusid erinevad kandikud toitudega, ei olnud ma üllatunud kui mu ette ilmus naine vahvlikarbiga. Kuna magusat väga ei söö, ei soovinud ma seda võtta.\nNaine jäi mu ette aga seisma ning ulatas karpi siiski minuni. Kuna vahvlit siiski ei soovinud, kõht oli ka juba täis, raputasin lõpuks peaga- no tõesti ei soovi, aitäh.\nNaine vaatas mulle mõneks hetkeks kummaliselt otsa ning liikus seejärel edasi.\nAlles seejärel kui mu kõrvalistuja karpi nähes rahakotti otsima hakkas, sain aru- tegemist oli korjanduskarbiga!!!\nEi taha mõeldagi, mis mulje endast jätta võisin. Aga kes see teeb siis korjandust vahvlikarpi, kõik ei ole piisavalt kirkad, et asja tegelikust otstarbest aru saada, eksole onju!\n“Kas läheme rongkäiku ka nüüd vaatama” uurisin kolleegilt. Seda kus mehed jalutavad ja käega rinnale löövad.\nSamal ajal helistas kolleegi abikaasa ning luges sõnad peale, et sinna rongkäigule me kindlasti ei läheks, kuna eile oli Shiade leina kõrgpunkt, olid tänavad rahvast liialt täis.\nProovisin kolleegi siiski pisut veenda, aga tulemuseta.\nPõhjendati, et rahvamass oleks liigne, sellised rahvamassid toovad kohale aga mitte väga heade kommetega inimesi.\nTuleb tunnistada, et kolleegil oli õigus, kui araabia mehi ma ei karda, nemad on minu seniste kokkupuudete põhjal väga austavad, siis on meil Bahreinis aga tohutul hulgal lõuna-aasia päritolu mehi, kes ei tunnista mingeid tsivilisatsiooni eeskirju.\nSuur hulk neist on täiesti loomastunud, ebameeldivaid kokkupuuteid nendega on mul kahjuks ette tulnud igapäevaselt.\nKolleeg teadis rääkida, et need mehed kasutavad rahvahulka ära ning heal juhul krabavad ning katsuvad nad naisi ebasündsalt, halvemal juhul võib naisterahvaga pimedal tänaval midagi veel hullemat juhtuda.\nKuna isiklikult pole sellel üritusel osalenud ning oma silmaga nende sealset käitumist näinud, ei taha seisukohta võtta, küll aga olen kursis kuidas nad igapäevaselt end tänavatel üleval peavad, nii, et teen omad järeldused.\nKoju jõudes kirjutasime päevasündmustest sõbraga, saatis mulle meeste kogunemiste videosid, mis ta minu jaoks salaja salvestanud oli.\nSelgitas veel lisaks, et rongkäigud ei ole naistele ohtlikud, aga siinses kultuuris ei peeta viisakaks kui naised mehi vaatama lähevad ja nende kõndimist jälgivad.\nTean, et seetõttu vaatavad paljud kohalikud naised toimuvat võimaluse korral koduakendest või mujalt kaugusest.\nNo aga mis siis ikkagi toimub nendel kogunemistel!\nKuidas saan minna magama kui mul pole oma lugejatele välja selgitatud, mis siin Bahreinis siis ikkagi toimub.\nEgas midagi, poole öö ajal meenus mulle üks tuttav parameedik!\nTema ju kindlasti teab, mis toimub, äkki on isegi kohapeal!\nMinu õnneks just nii oligi- tuttav oli kiirabiautoga kohapeal ning selgitas toimunut- Iga rongkäiku saadavad 2 kiirabiautot- üks alguses ja üks lõpus.\nKui suurem enamus Shiadest on rahumeelsed ning jalutavad lihtsalt käega südamele patsutades, mida saadavad trummilööjad, siis on siiski ka Bahreinis oma kogukond agresiivsemaid uskujaid- neil, nagu eelmises postituses selgitasin, on oma juht, kes neile selgitab, et enda veristamine on ülim austus kadunud Hussainile ning just nii teevad nad endale suurt au. Sinna kogukonda kuulub u 1000 inimest Bahreinis.\nKuigi isegi nemad on võrreldes Iraagis, Afgaanis või Indias elavate Shiadega “üsna rahumeelsed”.\nMehed kõnnivad ning neil on igalühel kaasas oma pikk mõõk, tääk, kettide otsas olevad pisikesed noad ning Husaini nime hüüdes pekstakse end nendega. Kes kõige rohkem veristada suudab, on rohkem au sees.\nLisaks täiskasvanud meestele on kaasa võetud ka lapsed, pisikesed lapsed, kes käsikäes oma isadega kannavad veriseid mõõkasid ning veristavad ennast. Ja ma mõtlen kohe päris tõsiselt pisikesi lapsi!\nKui tegemist on lapsega, kes pikki vahemaid käia ei suuda või laps ei ole enda veristamiseks valmis, leitakse täiskasvanu, kes seda lapse eest teeb, näiteks tõmmatakse pikk haav lapse otsaette- veri peab valatud olema, Husaini nime tuleb mälestada.\nKüsisin tuttavalt parameedikult, kuidas olukord tänavatel on, kas inimesed ei karda haigusi, mis vere liikumisega üksteisele kanduda võib.\nMulle selgitati, et seetõttu ongi igal ühel oma möök, kui mõõka ka jagatakse, puhastatakse see pärast iga kasutamist. (Kodutööna erinevate videotega tutvuses nägin, et mitte igas riigis ei pöörata puhtusele ning mõõgapuhastamisele niipalju tähelepanu, mõõk käib käest-kätte. Neis riikides oli näha ka end täiesti pooleks lõikavaid inimesi, üle 2 video ma vaadata ei suutnud)\nTuttava parameediku ning tema paarilise tööks on neil kogunemistel inimeste haavu puhastada, haavu õmmelda ning inimesi elule turgutada.\nMulle saadeti mitmeid videosid kohapeal toimuvast, nägin noori ning lapsi mõõkadega, nägin minestanud mehi, üleni verised.\nTundsin, et tegin õigesti, et ise kohapeale ei läinud.\nKodus saatsin sõbrale sõnumi- “Kuule… ütle mulle ausalt. Kas sina ka ennast vigastad neil rongkäikudel. Kas sina olid ka täna verine”\nSõber selgitas mulle pikalt, et tema ja tema suguvõsa end ei vigasta, nad ei poolda sellist asja ning nende ja paljude teiste moslemite jaoks on selline teguviis vale- nad mõistavad selle igatepidi hukka.\nSõber tunnistas, et lisaks käega südamele löömisele on osadele meestele omane ka pisikeste kettidega õrnalt seljale piitsutada, aga piisavalt õrnalt, et endale mitte viga teha, aga juba too vahend on talle vastumeelne, juba lapsest saadik on ta keeldunud tegemast midagi muud kui lihtsalt käega südamele rütmi löömast.\nKuna koraani järgi ei kuulu ühegi moslemi maine keha temale, vaid Allahile, ei tohiks mitte üks moslim kätt endale külge panna või kuidagigi end vigastada. Seetõttu on suurimaks tabuks ka enesetapp.\nMeil kliinikus näiteks paljud naised ei saa endale püsimeikigi teha, sest protseduuri käigus tekiksid veretäpid ning lõiked nahale, juba see on nende jaoks patt.\nLäksin magama täiesti öösel, emotsioone oli nii palju.\nSüda oli paha ennast vigastavatest videodest, liigne uudishimu pole alati tervislik.\nLisaks leidis parameedik, et tänutäheks jagatud infole, peaksin ta kohvile viima. Niimoodi olengi oma tagumiku blogi jaoks turule viinud….\n(Heategevuseks valmistatud kreveti-kartuli-porganipätsid)\n(Minu esimene ja ilmselt üks vähene hijabi ning abaya kandmine)\n(Parameedikud asuvad rongkäigu algus- ning lõpp-punktis ning pakuvad igale abivajajale abi)\n(Osade Shiade puhul on taoline käitumine ülim austus ning usu tõestamine, paljude teiste Shiade jaoks on enese vigastamine suurim patt ning tabu)\n(Tuttava sõnum jääb end mõõkadega peksvate Shiade kogukond Bahreinis umbes tuhande inimese kanti)\nAshura ja Matam\nArmastus saabus õuele\n6 kommentaari “Ashura ja Matam Vol2”\nNii jubeee! Ma ei tea, ehk oled kirjutanud sellest, aga kas Sul endal vahel ei teki hirmu seal elades?\nseptember 11, 2019 kell 12:12 p.l.\t Vasta\nÄkki ma ehmatasin nüüd liiga ära inimesed. Ma järgmiseks kirjutan millestki toredast, nagu kaneelisaiake, magus, pärast soolast suutäit.\nIgapäevaelu pole üldse hirmus, kui, siis ainult pisut igav, eriti kui Hispaania meluga harjunud. Kohalikud on hästi viisakad, kui kuhugi minna, siis “madam” siin ja “madam” seal, sellise eluga harjub kiirelt ära. Ja eks need Shia-aktivistid ole ka selline vähemus, kellega ma pole kunagi kokku puutunud, ka teised ei mõista neid väga. Eriti ajavad mind naerma need korrad, kus Bahreini või Saudi noormehed on “mina küll Euroopasse ei julge tulla, kuritegevus nii suur”. Siis ma alati naeran, et kui te vaid aimaks, mis jutud Euroopas just teie kohta käivad.\nKuritegevus on väga madal, just paar nädalat tagasi kaotasin telefoni kuhugi, ei teagi kuhu, keegi hea hing oli leidnud ja välja uurinud, kus töötan ja telefoni ära toonud nt.\nseptember 11, 2019 kell 3:56 p.l.\t Vasta\nHaha, ei, ei hirmutanud. Huvitav lugeda, eks mul ka eelarvamused vist Araabiamaade suhtes, aga just sellepärast ongi väga hariv lugeda Sinu postitusi 😀\nseptember 11, 2019 kell 6:45 p.l.\nKui palju Bahrein ja Araabia Ühendemiraadid teineteisest erinevad? Ma viimases olen kaks korda käinud (esimene kord olin pool ajast surmahirmus aastal 2005/2006 Dubais ja teisel korral sel aastal Abu Dhabis ja ei mingit hirmu). Aga eks see teadmine, et kohalikke kombeid tuleb austada ja kohalike kommete/riiete/käitumise kohta teadmised olid teiseks korraks kõvasti paranenud ka 😀 Avastasin läbi Anu blogi su kirjutamised ja no ei saanud enne pidama kui olin kõik ära lugenud. Jätka samas vaimus!\nseptember 11, 2019 kell 2:38 p.l.\t Vasta\nKusjuures ma polegi veel jõudnud Emiraatidesse, on küll mitu korda kutsutud. Aga juttude põhjal on seal huvitavam ja rohkem tegevust kui Bahreinis, ise ei oska kommenteerida. Kuidas sulle meeldis?\nSurmahirm küll olema ei pea, kohalikud olid ju toredad, või oli sul mingeid insidente?\nJa suur suur aitäh toetavate sõnade eest, ikka tore kuulda, et ma ainult iseenda jaoks ei kirjuta 😊😊\nseptember 11, 2019 kell 3:20 p.l.\t Vasta\nJaa, esimesel korral käies (kujuta ette – blond, sinised silmad, talviselt täiesti valge nahk jne :D) oli mitmeid kordi, kus valges ürbis mehed vahtisid ja mingi hetk tänaval kõndides võttis üks üleni mustade klaasidega auto hoo maha, tagant klaas lasti natuke alla ja valges ürbis meesterahvas vahtis väga pika pilguga. Noh, ma otseselt ei mäleta, mis mul tol korral seljas oli aga ma väga paljastav pole kunagi olnud 😀 Igal juhul pärast seda ma niisama üksi tänaval ringi kõndida ei julgenud. Ja see oli esimene kokkupuude islami kultuuri ja oludega. Seal oli mingeid sarnaseid juhtumeid veel, aga see autoga asi võttis ikka paariks päevaks täitsa kõhedaks ja kui siis eestlannast kohapeal elav giid oli mu kirjelduse peale jahmunud, ei osanudki midagi muud enam mõelda kui karta 😀\nNüüd käies (ah, kaks last saanud, abielus, päevitunud ja üldse enam mitte nii sinisilmne) oli hoopis teine kogemus. Abu Dhabis vist turiste vähem ka kui Dubais. Väga viisakad igal pool, keegi ei jõllita, rahakott ainult peab pungil täis olema. Kusjuures hästi palju suhtlesime Pakistanist tulnud inimestega (taksojuhid, me giid kõrbetuuridel jne) – nad olid kõik eluga väga rahul (ma mäletan, et giid rõhutas, et kui ise hakkaja oled, saab palju-palju paremini elatud kui Pakistanis). Kuritegevust on väga vähe ja no igal pool on turvamehed ja politseid. Kui ise normaalne olla, kohalikku kultuuri austada (ja see ei tähenda, et naisena peaksin musta ürbi peale viskama) ja kainena ringi uudistada, siis ei ole mingit probleemi – mulle jäi väga positiivne tunne. Korra mõtlesime perega järgmise reisi Omaani teha, aga siis ajakirjanduse järgi läks seal olustik jälle rahutumaks.\nAbu Dhabi ise on ilus omamoodi – pilvelõhkujaid täis, rahalõhn hõljub üle linna, suured muuseumid, pargid, meelelahutust igale vanusele jne. Kuigi lõbustusparkidesse me ei läinud – näiteks 260€ perega Ferrari world parki sisenemise eest ei olnud nõus maksma 😀 Samas oli naljakas näha, et kaubanduskeskustes söökide hinnad olid umbes nagu Tallinnas, restoranis käies samuti hinnad sarnased. Igal juhul oli palju-palju põnevam kui tuttav ja turvaline Hispaania 🙂 (Jällegi – Hispaanial pole midagi viga, lihtsalt me seal mitmeid kordi käinud ja sel korral otsisime midagi muud.)\nKui aga juhtud Emiraatidesse minema või kohtud kellegagi, kes mõlemas riigis hiljuti viibinud ja võrrelda oskab, siis ma suurima hea meelega loeks. Laiendaks ka oma maailmapilti 🙂\nPS. Ma pean ka blogi (ah, käsitööalast) ja alati on hea tunne kui teada saan, et mõni loeb ka. Aga ise tagantjärgi on nii hea lugeda, enda (oskuste, inimesena jne) arengut näha ja isegi kirjutamise käigus saab peas midagi selgeks. Mitu kasu ja paljudele rõõmu! Aitäh!\nseptember 11, 2019 kell 4:57 p.l.\n« aug. dets. »\nMilitary Justice ja tunnistuste andmine


Salewa matkakott ALP MATE 36 7456 @ Deimexsport\nSalewa matkakott ALP MATE 36 7456\nSellel 36-liitrisel seljakotil on tipptasemel pehmendatud tagapaneeliga kuiv kandesüsteem, mis tagab parema hingamise ja kerguse ning hea koormuse jaotuse. Spetsiaalse õhuvoolutehnoloogia ja 25% väiksema kehakontaktpinnaga konstrueeritud Alp Mate võimaldab suuremat ventilatsiooni, et vähendada higistamist ja hoida selg kuivana.\nTugevatest, kuid ülimalt kergetest kangastest, mis aitavad teil keskmistel tuuridel energiat säästa, on see kott kasulik ka jagatud õlarihmade, ergonoomilise puusavöö ja soopõhise sobivuse pakkumiseks.\nAlp Mate'il on nii pealtlaetav kaanega ava kui ka U-kujuline lukk ees, mis võimaldab teil oma asjad kiiresti üles leida - pole enam meeleheitlikku tuhnimist. Integreeritud vihmakattega, mitme kinnitusvõimalusega ja hüdratatsioonisüsteemi väljund.\nAst sportlik tekstiilist õlakott 879\nSalewa matkakott TREK MATE 55+5 8670


Paberil infot Lääne-Viru maakonna kohta on vähevõitu\nKõigist Lääne--Viru maakonna põnevatest kohtadest õnnestub aimu saada vaid siis, kui külastate mitut reisibürood või turismiinfopunkti, sest kompaktsete kirjalike materjalide koostamine piirkonna kohta tundub olevat alles algusjärgus.\nl Esmalt tasuks läbi lugeda «Eestimaa reisijuht» lk 21--29 või tutvuda sama materjaliga internetis aadressil http://www.btg.ee/alueet/West-Viru-County.shtml.\nl Rakveres tegutseb nii vastavatud turismiinfopunkt kui kauaaegsete kogemustega Viru Tuur. Nendega suhtlemisel tuleb arvestada, et laupäeviti on lühendatud tööpäev ja pühapäeval ollakse suletud. Nädalavahetuseti on infopunkt avatud vaid planeeritud suurürituste korral. Põnevaid reisimarsruute (nii kultuuriloolisi kui loodusmatku) võivad pakkuda ka Väike-Maarja entusiastlikud koduloomuuseumi töötajad.\nl Muuseumide külastamisel tuleb arvestada, et enamik neist on avatud vaid tööpäeviti (v.a näiteks Sagadi mõis, Porkuni paemuuseum, Kunda muuseum ja tsemendimuuseum), muul ajal kokkuleppel.


Kingi oma kogukonnale juubeliaastaks kihelkonnavärvides postkast\nJuubeliaastal toimuvale Teeme Äratalgupäevale registreerimine algas talguveebis 15. märtsil ning stardipakettide laialisaatmine ja talguliste kirjapanek saavad hoo sisse juba aprilli alguses. Selleks, et grupipostkast jõuaks talgupäevaks talgujuhini, tuleks oma postkastitalgutest teada anda hiljemalt 23. aprilliks. Talgupäev ise toimub maikuu esimesel laupäeval, 5. mail.\nLoe postkastitalgute kohta täpsemalt: http://omniva100.ee/#postitalgud\nKihelkonnatriipude värvid saad osta ehituskauplustest üle Eesti. Bauhof paneb talgupaketti ka sooduskupongi, millega osta nii värve kui ka muid kaupu soodsamalt\nReedel ja pühapäeval pakiautomaate ei teenindata ning kullersaadetisi ei koguta ega toimetata ka kohale, samamoodi on suletud enamik postkontoreid. 20. aprillil töötavad postkontorid, kullerid ja pakiautomaadid tavapärase laupäevase graafiku alusel. Pühade eel teele pandud pakk jõuab teise automaati laupäevaks, pühapäeval saadetud pakk aga teisipäevaks.\nOmniva, Eesti Side- ja Teenindustöötajate Ametiühing (ESTAL) ning Eesti Transporditöötajate Ametiühing (ETTA) sõlmisid kokkuleppe, mille kohaselt tõuseb 2019. aastal ligikaudu 700 esmatasandi töötaja töötasu. Põhitöötasu miinimum tõuseb kuni 11% ning keskmiselt 5%.\nTeeme Ära talgupäeva raames on ka tänavu võimalik kinkida oma kogukonnale kihelkonnavärvides grupipostkast. Tasuta grupipostkastid paneb välja Omniva.\nKonkurentsiamet kuulutas välja konkursi universaalse postiteenuse (UPT) osutaja leidmiseks järgmiseks viieks aastaks. UPT tegevusloa kõrvaltingimuseks on muuhulgas ka perioodika kojukande tagamine.\nOmniva ning Maksu-ja Tolliamet taunivad maksude tasumata jätmist. Omniva ning Maksu- ja Tolliameti koostöö on hea ning töötame igapäevaselt selle nimel, et võimalused maksude tasumata jätmiseks oleksid elimineeritud. Meile on oluline aus konkurents ning kõikide kauplejate võrdsed konkurentsitingimused.\nTäna alates ca 11.30 on häiritud kaardimaksed Eestis ja see mõjutab ka Omniva pakiautomaate ja postkontoreid.\nAprillist alustab Omnivas tööd Kaida Kauler, kes hakkab juhtima ettevõtte postiäri valdkonda. Postiäri juht kuulub koos pakiäri juhi, finantsjuhi ning juhatuse esimehega ka ettevõtte juhatusse.\nSõbrapäeva eel saavad kõik huvilised oma sõpradele saata ise disainitud päris postkaardi. Kaardi teelepanemiseks pole vaja kodust väljuda, oma kujundusega postkaardi saab kujundada Omniva veebilehel, kust see soovi korral ka sõbrale teele pannakse.\nLükkame ümber täna meedias alusetult levima hakanud väite, justkui plaaniks Omniva laupäevase kojukande lõpetamist. Kindlasti ei ole õige, et laupäeval või mõnel tööpäeval varsti enam lehte koju ei saa. Ajalehed ja ajakirjad jäävad koju käima jätkuvalt kuuel päeval nädalas, see on määratud Postiseadusega.\n17. jaanuaril 2019 kuulutas Maanteeamet Lääne-, Pärnu-, Viljandi-, Harju ja Raplamaa kõrvalteedel reede keskpäevani välja rasked ilmastikuolud, kuna temperatuuri kõikumiste ja vihmasajuga olid kõrvalteed muutunud ohtlikult libedaks ning temperatuuri langedes hakkasid teed jäätuma.\nPiiratud ressursside ja suure töötlemata rahvusvahelise posti koguse tõttu on Kiievi Boryspil rahvusvahelises lennujaamas kehtestatud ajutine embargo kauba ning posti vastuvõtmiseks kuni 4. jaanuarini 2019, teavitab Ukraina postioperaator Ukrposhta. Sellest tulenevalt ei saa Omniva enne 4. jaanuari Ukrainasse posti saata.\n31. detsembrist võtab lõplikult Tallinna postkontori töö üle Pärnu maanteel asuv Finest postkontor. Edaspidi saab kesklinnas postitoimetusi ajada kas Pärnu maanteel asuvas Finest postkontoris, Toompea postkontoris või mõne kesklinnas asuva pakiautomaadi juurest.\nPühade ajal esineb muudatusi Omniva teenuste tööaegades. Omniva töötab aasta lõpus põhimõttel, et ükski klient ei jää teenindamata, kuid samas saaksid kõik inimesed ka pühi nautida.\nKäesoleval nädalal paigaldati Tallinnasse ja Tartusse jõulude eel seitse Keila SOS Lasteküla ning Rahumäe Põhikooli laste kujundustega ajutist jõulukirjakasti, kust on võimalik oma jõulukaardid ja –kirjad teele panna.\nTeatame, et Kanada Posti streik on lõppenud ning streigi vältel ootel olnud Kanada saadetised saadetakse taas välja. Kanada Post hoiatab aga, et tänu vahepeal kogunenud suurele saadetiste mahule võtab töötlemine ja kättetoimetamine oluliselt kauem aga ning viivitused võivad kesta märtsini.\nTänavused jõulukaardid saab taas lõhnava margiga teele panna – siseriiklik mark lõhnab kaneeliselt, rahvusvaheline aga mandariiniselt.\nSeoses Kanada posti streigiga ei ole võimalik Kanadasse edastada kirju, pakke, ega kullersaadetisi. Anname teada kui olukord normaliseerub ning postivahetus taas toimib. Palume vabandust meist sõltumatute ebamugavuste pärast.\nKõigil postiteenuse kasutajatel, kes elavad või asuvad maapiirkonnas postiasutusest kaugemal kui 5 km, on võimalus tellida teenus kirjakandjaga endale koju või tööle. Kirjakandja kojutellimine on tasuta, maksta tuleb ainult postiteenuste ja neile kehtestatud teenustasude eest. Loomulikult kehtivad täpselt samad hinnad kui postkontoris või postipunktis. Kirjakandja koju tellimiseks saab helistada telefonil 661 6616, saates e-kirja aadressil info@omniva.ee või täites tellimisankeedi Omniva kodulehel.\nEesti Post toetab ministeeriumi otsust algatada debatt postiteenuse osutamise teemal. Ühtlasi peatatakse hetkel postiasutuste sulgemise protsess tänase seisuga, et otsida ühiselt ning koostöös kohalike omavalitsuste ja kogukondadega pikaajalisemalt toimivat lahendust.\nTäna, 9. septembril, tähistatakse vanavanemate päeva, mille puhul kutsub Omniva inimesi üles oma vanavanematele külla minema või kingipaki, kirja või kaardiga meeles pidama. Paljud Omniva postikullerid on aga paraku tõdenud, et vaid nemad on mõne üksiku eaka ainus sage külaline.\nSeoses nädalavahetusel toimuva Tallinna Maratoni ja Sügisjooksu ning nendest tingitud liikluskpiirangutega on postisaadetiste liikumine Tallinnas ajutiselt häiritud.\nPühapäeval, 9. septembril, tähistatakse Eestis vanavanemate päeva. Sel puhul kutsub Omniva kõiki inimesi üles oma vanavanemaid meeles pidama ning neile külla minema, kuna kahjuks on paljude eakate jaoks postikuller ainus „sõber“, kes neid regulaarselt külastab.\n1. septembril ilmus margiväljaanne „Minu kingitus Eestile“, millel on kujutatud kevadise laste joonistusvõistluse võidutööd. Lisaks on tegu esimese postmargiga maailmas, millele on trükitud värvilaik, mis võimaldab margilt värvi võtta ning sellega maalida.\nKonkursil “Eesti ilusaim postkast” osales ligi 150 postkast üle kogu Eesti ja üldvõitjaks pärjati Kristiina Laanemets, kelle töö pälvis nii žürii lemmiku kui ka fantaasiapostkasti eriauhinna. Rahvahääletuse võitis Andres Heinsaare töö.\nTragid eestlased tegid Eesti sajandaks juubeliks oma postkastid korda. Käsna-Kalle, Mona Lisa või piimapütt? Missugune Eesti poolest miljonist postkastist on kõige ilusam?\n4. juulil avatakse kesklinnas Pärnu mnt 22 asuvas Finest Ärimajas uus postkontor, mis võtab ajapikku üle postimaja postkontori töö. Omniva jaevõrgu üksuse juht Eve Vuks selgitab, kuidas Tallinna postivõrk on pidevas uuenemises.\nOmniva ja Postimees asuvad otsima Eesti ilusaimat postkasti, mille raames palutakse inimestel saata pilte oma kodu kaunistavatest põnevatest postkastidest. Fotosid oodatakse veebiaadressil postimees.ee/postkast kuni 6. augustini.\nOmniva (AS Eesti Post) nõukogu otsustas laiendada ettevõtte juhatust, kutsudes juhatusse Omniva põhiäri ehk logistikasuuna valdkondade juhid.\n173 riiki kaasavas 2018. aasta Ülemaailmse Postiliidu (Universal Postal Union ehk UPU) Postiarengu aruandes pälvis Eesti auväärse 13. koha. Möödunud aasta tulemust parandas Omniva viie koha võrra, millega pürgiti tänavuses pingereas Põhjamaade parimaks postiettevõtteks.\nSeoses keskuses aset leidnud tulekahjuga on Papiniidu postkontori töö ajutiselt häiritud. Tänaseks on pakiautomaat taas töökorras.\nSeoses samas hoones toimunud pangaautomaadi rööviga on Aravete postkontor 16. mail suletud. Kuna samas majas asub ka kohalik jaotuspunkt, siis hilineb ka kohalik postikanne.\nTäna algas joonistusvõistluse “Minu kingitus Eestile” lõpphääletus. Kolm enim rahva hääli kogunud joonistust selguvad 1. juuniks ning võidutöödest ilmuvad 1. septembril ehtsad postmargid.\nTeeme Ära talgupäeva raames korraldati Eestis 300 postkastitalgut, et kinkida kogukonnaga Eestile juubeliaastal kihelkonnavärvid ja ilusad postkastid.\nParema postiteenuse pakkumiseks muutuvad alates 16. maist valik Tartu linna sihtnumbreid. Muudatus puudutab ennekõike Tartu linna inimesi, kelle praegune sihtnumber on 51013 või 51014, kuid ka neid, kellel on soovi nimetatud aadressidele kirju või pakke saata.\nOmniva paigaldas koostöös Leviraga Harjumaale kolm nutikirjakasti, mis võimaldavad ettevõttel reaalajas jälgida infot sisestatud kirjade koguse ning kirjakasti tühjendamiste kohta.\nOmniva, Eesti Side- ja Teenindustöötajate Ametiühing (ESTAL) ning Eesti Transporditöötajate Ametiühing (ETTA) uue kollektiivlepingu, mis hakkab kehtima alates 1. aprillist 2018. Kokkuleppe kohaselt tõuseb 1. juulist ligikaudu tuhande esmatasanditöötaja palk keskmiselt 5%. Lisaks palgatõusudele on olulisemaks uuenduseks tööandjapoolne haiguspäevade tasustamine alates 2. haiguspäevast.\nMadala veetaseme tõttu seiskunud praamiliikluse tõttu on kogu postivahetus Hiiumaaga häiritud. Seetõttu viibivad nii Hiiumaale suunduvad kui ka Hiiumaalt teele pandud saadetised kuni laevaliikluse taastamiseni.\nOmniva kingib kõigile 24. veebruaril sündinud lastele Eesti Vabariigi sünnipäeva puhul haruldased hõbemargid. Margid antakse üle suuremate haiglate sünnitusosakondades või edastatakse lapsevanematele kulleriga.\nSõbrapäeva eel saavad kõik huvilised Omniva e-poest oma sõpradele saata ise disainitud postkaardi ning sõbrapäevašokolaadi.\nOmniva korrastab veebruari ja märtsikuu jooksul Eesti kirjakastide võrgustikku, mille tulemusel paigutatakse vähekasutatud kirjakastid nähtavatesse ja käidavatesse asukohtadesse. Korrastamise aktsioon toimub järk-järgult kõikides maakondades üle kogu Eesti ning vähekasutatud kirjakastidele leitakse uued asukohad kohalike omavalitsuste ning elanikega koostöös.\nSelleks, et jõulukaart veel enne jõule kohale jõuaks peaks see olema postitatud hiljemalt 21. detsembril. Lähinaabritele näiteks Soome, Rootsi, Lätti või Venemaale saates tuleks kiri juba täna kirjakasti postitada.\nSuurbritannia uuringust selgus, et paberil jõulupostkaarti peetakse endiselt parimaks jõulurõõmu jagamise viisiks. Üllatuslikult eelistasid paberil kaarti kõige rohkem just 18-24 aastased noored, veelgi populaarsemaks muudab kaartide saatmise võimalus neid internetist teele panna.\nTänavune jõulupostmark on seekord kaneelilõhnaline. Lõhnavaid marke müüakse neljamargilise komplektina, mis on alates tänasest saadaval postkontorites, Omniva uues e-poes ja hästi varustatud poodides üle Eesti.\nSOS Lasteküla ja Omniva koostööna on 1. ja 2. juulil lauluväljakul avatud heategevuslik postkontor, kust on võimalik osta ja postitada erilisi XII noorte laulu- ja tantsupeo „Mina jään“ heategevuslikke postkaarte.\nOmniva ja Euroopa postiühingu PostEuropi liikmed istutasid koos Kadrioru lasteaia lastega Eestile noore tamme. Kadrioru pargis asuv puu, mille lugu teavad lasteaia lapsed järgmise juubeli ajal rääkida teavad, on kingituseks Eesti Vabariigi 100ndaks sünnipäevaks.\n29. aprillil avas Lõunakeskuses uksed uus ning suurem postkontor. Uus postkontor on avaram ning võimaldab pakkuda klientidele kiiremat ning mugavamat teenindust.\nKatsed välismaalt postipaki teel narkootikume tellida on viimasel ajal kasvanud ning seetõttu on maksu- ja tolliamet ning politsei- ja piirivalveamet võtnud üheskoos prioriteediks postipakkide kaudu Eestisse jõudvate narkootikumide tõkestamise.\nSeoses tegevuse laiendamisega Baltikumis osta Omniva Läti Posti ja Leedu Posti, et hakata ka Läti ja Leedu turul pakkuma lisaks pakiärile ka postiäri teenuseid.


Enamik otsuseid, mida inimesed veebisaidi loomisel ja loomisel teevad, muudavad või rikuvad veebisaidi edu.\nEhkki on võimalusi uue saidi tasuta loomiseks ja loomiseks, pole see parim viis, kuna see võib teie looja ja veebiavaldajana teenimisvõimalusi piirata.\nNende esimeste otsuste tegemisel tuleks kulusid arvestada investeeringuna.\nNutikate investeeringute tegemine ei tähenda, et suurepärase tulemuse saamiseks peate kulutama palju raha. Üldiselt võite veebisaidi käivitada vähem kui 20 dollariga.\nValige õige host\nTeage oma veebisaidi kulusid\nSee on koht, kus alguses reisivad paljud inimesed. On kiusatus alustada tasuta saidiga, kuna hostimise kulud tunduvad liiga suured.\nSeal on mitu võõrustajat, kes võtavad hostimise eest vähem kui 8 dollarit kuus.\nNüüd ei pruugi te alustada odava hostimisega, kuna soovite ka veenduda, et valite host, millel on tugi ja palju võimalusi oma saidi loomiseks, kuid näiteks GoDaddy pakub saidi koostajat, domeeninime, tuge ja palju ribalaiust vähem kui 10 dollarit kuus.\nSamuti ei pea te aastaks maksma. Mõne hosti juures saate maksta kuu kaupa või kolmekuulise intervalliga.\nHostit valides alustage kõigepealt oma lemmiksaitide ja ajaveebide vaatamisest? Milliseid võõrustajaid nad kasutavad? Valige host, mis sobib teie hinnaklassiga, pakub saidi loomise abi ja klienditugi.\nLooge lubatud domeeninimi\nTeine viga on alustada tasuta ajaveebisaidiga, mis ei võimalda teil oma URL-i omada.\nSoovite, et teil oleks Internetis oma koht, mis oleks teie enda oma. Inimesed tunnevad teid teie domeeninime järgi, nii et soovite veenduda, et see on loominguline.\nTüüpilised domeeni kulud varieeruvad registreerimisel vahemikus 10–40 dollarit, sõltuvalt sellest, millist domeeni pakkujat kasutate ja mis on kaasatud.\nMõnel juhul on kaasas privaatsus ja ettevõtte registreerimine, muutes selle hinna kõrgemaks.\nTeistes osades peate need eraldi ostma. Kui registreerite isiklikku ajaveebi või kui te ei soovi, et teie teave oleks hõlpsasti leitavas asukohas, on oluline saada isiklik registreerimine..\nEnamik eraviisilisi registreerimisteenuseid maksab umbes 10 dollarit.\nSaidi ja poe kujundusvalikud\nPaljud hostid pakuvad lihtsat saidiehitajat. See on oluline, kui teil pole oma liidese loomiseks palju veebidisaini kogemust ega aega.\nSeal on mitmesuguseid teenuseid, mis võimaldavad teil kujundada oma saiti nende teenuste abil, sealhulgas veebipoodide kujundus, ja seejärel oma domeenile üle kanda.\nOluline on mõista, et saidiehitajad maksavad sageli kuutasusid, mõned võtavad tasusid ka veebipoodide eest.\nValige pakett, mis pakub teile sobivas koguses valikuid, ja pakett, millel pole teie poe eest ülemääraseid tasusid.\nEnamik teenuseid võib ulatuda 9,95 dollarist kuus kuni üle 100 dollarini. Paljudel juhtudel hõlmavad need ka pilvesalvestust, mis on suurepärane võimalus liikvel olles.\nKõikide ülejäänud osade eest tasumine\nVeebisaidile võib visata ka palju muid kulusid. Kui te ei soovi kogu sisu ise hallata, võite palgata ajaveebi või osta artikleid.\nKui soovite palgata disainimeeskonna, kes optimeerib teie saiti otsimootorite jaoks, võib see maksta ka lisakulutusi.\nSelle saavutamiseks on aga tasuta või peaaegu tasuta võimalusi. Näiteks saate osta tarkvara ja SEO tööriistu, mis aitavad teil õigeid märksõnu välja valida ja näha, kuidas teie saidil ühekordse ostutasu eest otsingumootoriliikluses läheb..\nKui olete alles alustanud, siis vaadake kõik-ühes saidi koostaja valikuid, mis pakuvad väikese kuu eest saidi malle, pilte, SEO optimeerimist ja palju muud..\nKui olete väga kokkuhoidlik, leiate kogu selle teabe tasuta, sealhulgas kuidas oma saiti optimeerida, sisu luua, tasuta saitide koostajaid kasutada ja palju muud, et kulutada võimalikult vähe.\nKuid ärge unustage, kui plaanite oma saidil raha teenida, saab see lõpuks tasuda iseenda ja tulevaste versiooniuuenduste eest.\nSaidi loomise kulud ei pea olema suured. Lihtne sait koos domeeninime, hostimise ja ette nähtud saidi loomisega maksab madala hinnaga umbes 40 dollarit.\nValige oma suvandid targalt ja veenduge, et teie saidi liikluse toetamiseks oleks piisavalt ribalaiust.\nSiit saate teada, kui palju aega võtab veebilehe laadimine mobiilseadmetest mitmest asukohast. Mobiil on


Kommentaarid - Su lapsel on unepuudus? Nõuanded, kuidas saada unerütm paika - DELFI Naistekas\nSu lapsel on unepuudus? Nõuanded, kuidas saada unerütm paika - kommentaare 1-1\nLõpuks ometi üks kirjutis, mis räägib asjast, mitte ei kisata, et kooli algus hilisemaks ja kooli algus hilisemaks. Tänu ja kiitus autorile. Siiralt soovitan jagada.


Epl.delfi.ee: Sven Sester: õudused koduomanike vastu lõppegu, elektri hinnatõus on vaid algus | Sven Sester\nEpl.delfi.ee: Sven Sester: õudused koduomanike vastu lõppegu, elektri hinnatõus on vaid algus\nElektri hinnatõus on küll kõige kiireloomulisem probleem, kuid vaadates mida valitsus edasi plaanib, peaks iga koduomanik muret tundma. Alates jaanuarist on räägitud, et tänasel Keskerakonna ja Reformierakonna koalitsioonil puudub selge nägemus riigi juhtimiseks. Koalitsioonileping on üldsõnaline, ilma ühegi selge eesmärgita. Kui aga vaadata valitsuse viimaste kuude samme ning edasisi plaane, siis võib selge ühise nimetajana välja tuua koduomanike vastase poliitika.\nTänaseks ei ole isegi küsimus selles, kas valitsus astub koduomanike toimetulekut kahjustavaid samme ükskõiksusest või pahatahtlikkusest, vaid küsimus on selles kuidas see õudus lõpetada.\nOktoobrikuistel arvetel vaatab koduomanikele vastu tavapärasest kordades kõrgem elektri- ja/või maagaasihinna tõus.\nPeaminister Kaja Kallas ütleb, et riik ei pea siinkohal lahendusi otsima (ERR 16.09) ning mõjukas keskerakondlane Simson ütleb, et inimesed peaksid hakkama taotlema toimetulekutoetust (ERR 15.09). Seda vaatamata asjaolule, et Isamaa ja teised opositsioonierakonnad on energiakriisile pakkunud konkreetse lahenduse – mitte nõuda tarbijalt taastuvenergia tasu ning kompenseerida see taastuvenergia tootjatele riigieelarvesse ülelaekunud CO2 tasu arvelt.\nTäna teeme tööd selle nimel, et koalitsioon otsustaks seda ettepanekut viimaks ikkagi toetada. Pretsedent on ju olemas. Isamaa algatas kevadel seadusemuudatuse, mis hoiaks ära elektriaktsiisi 4,5 kordse tõusu ning maagaasiaktsiisi 2 kordse tõusu ning kuigi veel kevadel oli valitsuse seisukoht jäigalt eitav, siis tänaseks on valitsus otsustanud 2022. aasta aktsiisitõusud ära hoida.\nKuid nagu öeldi ühes menusarjas siis „talv on tulekul“ („winter is coming“) ning kümned tuhanded majapidamised ootavad, et valitsus hüppelise energia hinnatõusu vastu konkreetseid samme astuks. Ei ole normaalne, et tavalised Eesti pered peavad küttearvete maksmiseks omavalitsustelt toetust paluma minema.\nLöögi all noored pered ja eakad\nElektri hinnatõus on küll kõige kiireloomulisem probleem, kuid vaadates mida valitsus edasi plaanib, peaks iga koduomanik muret tundma. Sisuliselt on heaks kiidetud hüppeline maamaksutõus 2023. aastaks ning juba lähiajal plaanitakse kaotada aastaid kestnud kodulaenu intresside maksuvabastus, mis puudutab ligi 140 000 Eesti peret.\nMaamaksu järsu tõusu ja eluasemelaenu intresside maksuvabastuse kaotamisega saavad valusa löögi ennekõike noored pered ja koduomanikud ning koalitsiooni poolt ei ole esitatud ühtegi ettepanekut, mis plaanitavat kahju koduomanikele kompenseeriks.\nSamal ajal jätkatakse talve eel venitamist nii Isamaa kui Sotsiaaldemokraatide poolt algatatud seadusemuudatustega, mis vabastaks koduomanikud kohustusest hooldada talvisel perioodil enda krundiga piirnevaid kohaliku omavalitsuse teid ja tänavaid. Ometigi peaks igal ühel meist tekkima põhjendatud küsimus, et miks peab eraomanik koristama lund linnale kuuluvalt tänavalt. Tegemist ei ole marginaalse probleemiga ning alles hiljuti jõudis õiguskantslerini kaebus, kus eakalt linnakodanikult nõuti ligi 200 eurot selle eest, et linn tema krundi äärselt linnale kuuluvalt maa-alalt lund lükkaks.\nKõik eelpool toodu on ainult jäämäe tipp ning see näitab selgelt, et tänane võimuliit ei hooli koduomanike käekäigust. See on selle valitsuse märk ja käekiri ning asi, millega minnakse ajalukku. Ma ei kirjuta neid ridu kahjurõõmust, vastupidi – hea Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsioon, kõik opositsioonierakonnad on pakkunud teile erinevaid lahendusi, kuidas eelpool toodud probleeme lahendada. Võtke head nõu kuulda ning toetage Eesti koduomanikke.


Petra Marticist sai Anett Kontaveidi teine võimalik vastane – TENNISNET.EE\nPühapäeva õhtul selgus, et Anett Kontaveit (5) kohtub Rooma WTA Masters 1000 turniiri 2. ringis Karolina Muchova (Tšehhi, WTA 67.) või Petra Marticiga (Horvaatia, WTA 58.).\nMartic pääses edasi kvalifikatsioonist ja loositi Muchova vastu. Miks maailma edetabelis üheksa kohta tagapool paiknev Muchova pääses otse põhiturniirile, aga Martic mitte, selle põhjus peitub Muchova vigastuseelse rankingu kasutamises, mis on reeglitega lubatud teatud perioodi vältel.\nNii Muchova kui ka Martic on parimal ajal kuulunud TOP20 sekka, aga kui tšehhitari languse põhjuseks on olnud vigastus, siis Martic on TOP50 seast välja langenud kesise mängu tõttu. Martic püsib 58. kohal suures osas tänu eelmise aasta Rooma turniiri poolfinaali punktidele, aga need lähevad nüüd maha. Pärast seda langes Martic pea kõigil turniiridel välja 1. või 2. ringis, erand oli vaid tänavune Indian Wellsi turniir, kus ta jõudis veerandfinaali.\nMartic ja Muchova kohtuvad homme 3. väljaku teises mängus. Seega on võimalik, et võitja mäng Anettiga peetakse teisipäeval. Kuigi paljudes kohtades on info, et Martic juhib Kontaveidi vastu 1:0, pole see tõsi – Anett sai Horvaatia tennisistilt revanši 2020. aasta augustis Palermo turniiri poolfinaalis ja tegelik seis on 1:1. Muchova vastu on Anett teatavasti taga 0:2.\nPrevious Post Kindel võit: Carlos Alcaraz tegi Alexander Zvereviga, mida tahtis\nNext PostPetra Martic võitis ja kohtub Anett Kontaveidiga


Mehed on usinamad õppijad ja paremad koolitajad!\nMöödunud reedel toimus Põlvamaal Moostes XIII täiskasvanud õppija nädala avaüritus, kus avalikustati 2010 aasta Eesti parim täiskasvanud õppija, koolitaja, koolitussõbralikum organisatsioon ja omavalitsus. Haridusminister Tõnis Lukas andis üle Eesti aasta õppija 2010 tiitli Egon Erkmannile Läänemaalt, kes 39 aastaselt lõpetas gümnaasiumi. Aasta Koolitaja on Heinar Einla Lääne–Virumaalt. Koolitussõbralikuma organisatsiooni nimetus omistati MTÜ Vastse–Kuuste Naisteklubile Kolmapäev ja koolitussõbralikum omavalitsus on tänavu Kohila vald.Aasta õppija eneseteostuse eripreemia pälvis Pärnumaa aasta õppija Agor Tettermann, kes pärast Iraagis haavata saamist asus uuesti haridusteed jätkama. Koolitussõbralikuma organisatsiooni eripreemia läks tänavu Ida–Virumaa Sillamäe Linna Keskraamatukogule ja aasta koolitaja eripreemiaga pärjati Tartu Rahvaülikooli fotograafia kursuse juhendajat, Jaanus Järvat.\nEesti Täiskavanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras on koolitusega tegelejate katusorganisatsioon, kes on oma eesmärgiks seadnud eelduste loomise Eesti elanike elukestvaks õppeks, kaasates otsustajaid ning kõiki sidusrühmi õpikeskonna kujundamisse ning motiveerides õppijaid osalema õppeprotsessis. Praegu kuulub nende liikmeskonda 41 organisatsiooni ja 7 individuaalliiget.\n1999. aastal alustati täiskasvanud õppija nädalal aasta õppija, aasta koolitaja ja aasta koolitussõbralikuma organisatsiooni tiitlite omistamist. 2003. aastast tunnustatakse ka aasta koolitussõbralikumat omavalitsust. Kõigil üksikisikutel ja organisatsioonidel on võimalik kandidaate tunnustamiseks esitada igal kalendriaastal kuni 15. juunini.\nVarasematel aastatel on vabariiklikud tunnustused läinud tavaliselt õrnemasoo esindajatele, kuid tänavu toimus tõeline murrang ja autasude jagamisel selgus, et tunnustati valdavalt mehi.


Põgenege, orkaan läheneb! Vaiksel ookeanil on märksa pöörasem - FORTE\n02.september 2016 14:00\nTroopiline torm Hermine enne eilset Florida kohale jõudmist.\nEsimese kategooria orkaanina Floridat tabanud Hermine pühib praegu troopilise tormina USA lõunaosariikide, kolmanda kategooria orkaanist samuti troopiliseks tormiks taandunud Gaston rammib aga Assooride saarestikku. Atlandi orkaanihooaeg kogub alles hoogu, Vaiksel ookeanil näeme palju võimsamaid loodusjõude möllamas.\nOrkaanipaanika käib kindla visadusega üle USA meediast, mis osalt elabki pideva orkaaniootuse ja -hoiatuste najal. Mõni kord on hirm õigustatud, eriti kui meenutada tapvamaid orkaane Mitch 1998. ja (USA-kesksusest lähtudes) ka Katrinat 2005. aastal.\nKatrina tulemusel hukkus 1836 inimest, samas kui palju tapvama jõuga orkaanid on külvanud surma peamiselt Kesk-Ameerika väike- ja saareriikides. Mitch (milles hukkus 11 000) inimest ja Katrina tugevnesid ometi mõlemad viienda kategooria orkaanideks, selliseid pole sel aastal igatahes veel oodata. Aga ka Herminet alahinnata ei tasu, maru murrab puid ja elektriliine, toob kaasa üleujutusi ja on tõsiseks ohuks inimeludele.\nEsimese orkaanina 11 aasta jooksul Floridat ramminud Hermine tuulte kiiruseks mõõdeti enam kui 130 km/h (36 m/s), tuues kaasa ka kolme meetri kõrguse laine merelt. Alles kaks tundi hiljem nõrgenes orkaan troopiliseks tormiks. Viimati tabasid orkaanidest Floridat Katrina ja Wilma mõlemad 2005. aastal.\nMullune orkaanihooaeg, mis kestis augustist novembrini 2015, tõi kaasa neli orkaani, millest kaks, esimese kategooria orkaanid Fred ja Kate tabasid vastavalt Lääne-Aafrika rannikut ja Bahamat, kolmanda kategooria orkaan Danny tabas Väikesi Antille ja Puerto Ricot, neljanda kategooria orkaan Joaquin aga Turksi ja Caicost, Bahamat ja osalt ka USA mandriosa. Hukkunuid mullustes 12 tsüklonis kokku 83.\nTsüklonite tugevuse skaala\ntroopiline madalrõhkkond (püsiv tuulte kiirus minutis kuni 61 km/h)\ntroopiline torm (63 - 117 km/h)\n1. kategooria orkaan (119 -152 km/h)\n2. kategooria orkaan (154 - 176 km/h)\n3. kategooria orkaan (178 - 207 km/h)\n4. kategooria orkaan (209 - 252 km/h)\n5. kategooria orkaan (üle 254 km/h)\nTeisalt (Aasia suunal):\ntaifuun (119 - 239 km/h)\nsupertaifuun (üle 241 km/h)\nTänavune Atlandi orkaanihooaeg on alanud sarnases stiilis. Juba jaanuaris saavutas esimese kategooria orkaani mõõdu Alex, mis tabas Bermudat ja Assoore, samas suurusjärgus Earl külvas hävingut augusti alguses Kariibi mere saarestikes, nõudes 61 inimelu. 22. augustil kujunenud Gaston pühib praegu üle Assooride, ja 28. augustil kujunenud Hermine üle USA lõunaosariikide. Selle aasta üheksa tsükloniga on hukkunud kokku 70 inimest.\nOmaette orkaanihooaeg kestab aga ka teisel pool Ameerikat Vaikse ookeani kohal, kuigi 15 tsükloniga pole sel aastal teadaolevalt keegi veel hukkunud. Mullu ründas Ameerikat Vaikselt ookeanilt kokku 31 tsüklonit, hukkunuid toona 39.\nNeljanda kategooria orkaanidest on sel aastal Hawaiid ramminud neli (juulis Blas ja Georgette, praegu Lester ja Madeline), vahele mahtus ka üks kolmanda, kaks teise ja üks esimese kategooria orkaani. Troopilisi torme veel lisaks kuus. Aga tõesti, kuna Vaiksel ookeanil on ruumi küll, pole nad maa peal tõsist kahju siiski tekitanud. Lesteri tuulte kiiruseks on mõõdetud 220 km/h (61,1 m/s), Madelinel 215 km/h (59,7 m/s).\nJa siin ei saa ka vaikida Vaikse ookeani taifuunihooajast (need rammivad pigem Aasiat ja Okeaaniat lääne suunal). Alates juulist on Filipiine, Taiwanit, Indo-Hiinat või Jaapanit ramminud kokku viis taifuuni, nõudes enam kui sada inimelu. Rekordiliseks tuulte kiiruseks jäi juulis taifuun Nepartak (Butchoy) ajal mõõdetud 205 km/h (56,9 m/s).\nMÄRKSÕNAD Aasia Atlandi ookean Bahama Bermuda Florida Hawaii Indo-Hiina Jaapan Kesk-Ameerika Lääne-Aafrika Nepartak Okeaania orkaan Puerto Rico taifuun Taiwan Vaikne ookean


Neli suurimat vegan toitumise keskkonnahüve - Taimsed valikud\nArtikli on inspireerinud 4 Major Environmental Benefits of a Vegan Diet ja artikli autor on Sanne Org.\nVeganiks olemine ei vabasta meid tegemast teisi keskkonnasõbralikke valikuid. Siiski on tegemist kõige tõhusama viisiga hakata planeedi vastutustundlikuks elanikuks.\nTäistaimselt toitumine ei tähenda, et võiks prügi mitte sorteerida või ei peaks korduvkasutatavat veepudelit kasutama! Sellel on aga märkimisväärsed keskkonnahüved! 2018. aasta Oxfordi Ülikooli uuringus leiti, et täistaimne toitumine on kõige efektiivsem viis, kuidas üksikisik saab iseenda keskkonna jalajälge vähendada. Teadlased on jätkanud selle väite tõenditega toetamist, mis näitavad loomakasvatuse kahju planeedile, alates äärmuslikust vee- ja maakasutusest kuni vee, õhu ja pinnase ulatusliku saastamiseni. Loogika on lihtne: looma kasvatamiseks kulub palju rohkem ressursse kui taime kasvatamiseks ning samal ajal kui loomad väljutavad kahjulikke gaase nagu metaan, siis taimed aitavad neid gaase neutraliseerida. Taimed ei tooda ka jäätmeid. 2000-pealine lehmakari toodab sama palju jäätmeid kui näiteks Tallinna linna elanikud kokku. Loomulikult on oluline, et me endiselt tarbiksime ka jätkusuutlikku moodi ning sorteeriksime prügi, aga lihtsalt ostes vegan Magnumi jäätist lehmapiimast tehtud Magnumi asemel on juba jätkusuutlikum. Järgnevalt neli suurimat vegan toitumise keskkonnahüve.\n1. Kasvuhoonegaaside vähendamine\nLoomade kasvatamiseks inimeste toiduks on vaja kasvatada ja transportida sööta, langetada metsa ja hävitada loodusalasid loomade hoiustamiseks, transportida neid tapamajadesse ning transportida liha, piima ja mune poodidesse. Kõik see väljutab heitgaase, ent kõige kliimakahjulikumaks aspektiks on loomad ise. Loomad röhitsevad ja peeretavad, mis võib küll tunduda tühisena, ent kui seda teevad miljardid loomad korraga, kujutab see endast suurt keskkonnaprobleemi. Enam kui veerand Euroopa Liidus väljutavast süsihappegaasist tuleb loomakasvatustest. Veganiks hakkamine aga aitab vähendada seda koormat. Veiseliha asendamine taimse toiduga vähendab indiviidi süsinikujalajälge 900 kilogrammilt aastas 33.5 kilogrammini. Tänapäevste mugavustega on võimatu mitte panustada heitgaaside väljutamisse, ent see ei tähenda, et me ei peaks üritama vähendada enda mõju, eriti kui veganiks hakkamine on nii suure positiivse efektiga.\n2. Maakasutuse vähendamine\nInimesed ei saa kaua jätkata loomade tarbimist sellisel määral nagu me praegu seda teeme. Arvesse võttes ennustatud inimkonna kasvu 10 miljardini aastaks 2050, peaksime kusagilt hankima juurde 50% rohkem maismaad kui meil praegu on, et kasvatada piisavalt toitu meie praeguste toitumisharjumuste rahuldamiseks. 71% Euroopa Liidu põllumaast kasutatakse loomakasvatuseks. Meie planeedil on piiratud kogus maismaad ning kõige efektiivsem viis selle kasutamiseks on taimede, mitte loomade kasvatamine.\n3. Reostuse vähendamine\nLoomade väljaheited moodustavad tohutu suure osa saastest. Euroopa Liidus ja UK-s tekib loomatööstuse tõttu kokku 1.4 miljardit tonni sõnnikut aastas. 90% sellest jõuab kohe pinnasesse, kust liigub jõgesid ja järvesid saastama ning halvimal juhul lekib põhjavette ja sealt edasi maailmamerre. Läänemeri on üks maailma kõige saastatumaid meresid maailmas ning üheks suurimaks reostajaks on loomakasvatusest tekkinud sõnnik. Taimselt toitudes vähendad ka Läänemere saastamist.\nIsegi mitte mandlite kasvatamine ei nõua rohkem vett kui loomakasvatus. Ühe liitri lehmapiima tootmiseks kulub 628 liitrit vett. Ühe liitri mandlipiima jaoks kulub 384 liitrit vett. Veel vähem vett vajav kaer vajab vaid 48 liitrit vett samaks koguseks kaerapiimaks. Lihatootmist vaadates, siis 1kg loomaliha tootmine nõuab 15 415 liitrit vett, samas kui 1kg tofu jaoks kulub 2 520 liitrit vett. Isegi munade tootmiseks kulub palju vett. JUST Egg oma uurimuses leidis, et ühe kanamuna tootmiseks kulub 200 liitrit vett, aga ühe JUST Egg vegan “muna” valmistamiseks kulub vähem kui 4 liitrit vett. Nende šokeerivate tulemuste valguses ei ole üllatuslik, et UCLA Sustainability teadlane Dana Hunnes leiab, et täistaimne toitumine vähendab indiviidi veekasutust poole võrra. See ei ole loomulikult vabandus hambaid pestes kraaniveel joosta lasta, kuid vegan olemine säästab vett väga palju.


Kasutatud ABG titan 226 asfaldimasinad müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > ABG > ABG titan 226\nKasutatud ABG titan 226 müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud asfaldimasinad mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud ABG titan 226 asfaldimasinad grupeeritud mudeli järgi.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud ABG titan 226 asfaldimasinad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse ABG titan 226 asfaldimasinad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Innerste – Vikipeedia\nInnerste on jõgi Alam-Saksimaal Saksamaal. See on Leine parempoolne lisajõgi ja 101 km pikk.\nInnerste Steuerwaldi lossi lähedal\nInnerste Hildesheimi keskel talvel\nJõe nimi ei ole seotud saksa keele sõnaga innerste (sisim). Innerste, varem ka Inste (1805), Inderste (1567), Indistria (1313), Entrista (1065) ja Indrista (1013), pärineb arvatavasti indogermaani tüvest oid = rahutu, tugev. Nimi võib viidata lahinguvälja nimele Idistaviso (16. aastal pKr). Seetõttu ei ole see ülivõrre ja käändub saksa keeles ilma käändelõputa: Hildesheim liegt an der Innerste, mitte an der Innersten.\nJõe läte on Harzi mägedes, 4 km Clausthal-Zellerfeldi linnast edelas, kõrgusel 615 m ja kannab nime Innerstesprung. Väikese ojana voolab Innerste läände ja läbib rea järvi, neist esimese nimi on Entensumpf. Järgmised järved on Oberer Nassenwieser Teich, Bärenbrucher Teich, Ziegenberger Teich ja Sumpfteich. Saksa keele sõna Teich tähendab "tiiki".\nBuntenbocki küla keskel läbib Innerste Prinzenteichi ja pöörab läände Wildemanni (390 m), mis on üks väikseimaid linnu Saksamaal. Grumbach, üks esimesi lisajõgesid, suubub Innerstesse Wildemanni keskel. Innerste pöörab põhja Lautenthali (300 m), mis on veel üks linn tema teel, ja voolab mahajäetud Langelsheimi–Altenau (Oberharzi) raudtee kõrval. Laute suubub Innerstesse Lautenthali keskel. Linna nimi tähendab "Laute orgu". Lautenthali lähedal on Innerste paisutatud (Innerstetalsperre). Kui pais aastatel 1963–1966 ehitati, tekkis kena järv puhkuseks ja veespordiks. Mõni kilomeeter edasi väljub Innerste Harzi mägedest Langelsheimi linna juures (204 m) ja pöörab loodesse. Esimene lisajõgi on Grane jõgi (12 km pikk).\nSiit edasi voolab Innerste läbi künkliku Harzvorlandi. Järgmised lisajõed on Nette (42 km pikk), Lamme (21 km pikk), Bruchgraben, Neile ja Beuster (12 km pikk). Veel mõned teele jäävad linnad on Salzgitteri lõunakvartalid ja Hildesheim. Innerste möödub Marienburgi lossist, Hildesheimi keskusest (90 m) ja Steuerwaldi lossist linna põhjaosas.\nHildesheimist põhjas siseneb Innerste suurele madalikule Norddeutsche Tiefebene. Umbes 18 km edasi suubub see Leinesse Sarstedti linna juures, Hannoverist lõunas, kõrgusel 65 m.\nWilhelm Raabe on kirjutanud romaani pealkirjaga "Die Innerste".\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Innerste&oldid=5240069"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 08:17, 14. märts 2019.


Arestimine toimub vara eemaldamisega (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 954) või võlgniku omandis oleva vara arestimisega või võlgniku asjaõigusega kinnisasja suhtes (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 992) kohtutäituri poolt ning aruanne koostatakse täisealise tunnistaja juuresolekul. Arestitud isikut hindab kohtutäitur või kohtutäituri poolt selleks määratud ekspert omal äranägemisel. Kinnisvara puhul peab sõltumatu ekspert määrama selle kaubandusliku väärtuse.\nArestimistunnistus peab sisaldama järgmist: A) arestitud vara täpne kirjeldus, et mitte tekitada kahtlust selle isikusamasuses; b) arestitud vara väärtuse hindamine kohtutäituri või eksperdi poolt; c) vara esimese pakkumise hind, mis peab olema arestitud vara kaubanduslik väärtus; d) täitedokument, millel põhineb võlgnikule kättetoimetatud korraldus, enampakkumise kuupäev ja summa, mille kohta vara arestiti; e) kuupäev ja kuupäev;\nArestimistunnistuse väljavõte, mis sisaldab omaniku ja selle poole nimesid, kelle suhtes täitmist taotletakse, arestitud vara lühikirjeldust, esmast pakkumishinda, enampakkumise korraldaja nime ja täpset aadressi ning oksjoni toimumise kohta, kuupäeva ja kellaaega, avaldatakse kümme (10) konfiskeerimise kohta, mis on avaldatud sõltumatute töötajate ühtse fondi juristide kindlustusosakonna juristide Väljaannetebülletääni veebisaidil.\nOksjon ei saa toimuda ilma nende formaalsuste täitmiseta, vastasel juhul on see kehtetu.\nArestitud vara müüakse enampakkumisel avalikult elektroonilise platvormi kaudu selle piirkonna notarile, kus arestimine toimus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 959), samal ajal kui arestitud vara müüakse enampakkumisel elektroonilise platvormi kaudu ka selle piirkonna notarile, kus vara asub, kes määrati enampakkumisele (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 998).\nEnampakkumine toimub elektrooniliste pakkumiste esitamise teel pärast seda, kui pakkujad on maksnud tagatise, mis on tõendatud elektroonilistes süsteemides vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklile 959. Enampakkumised toimuvad selle väiksemate kohtuvaidluste kohtu ruumides, kelle tööpiirkonnas vara arestiti, tööpäevadel, nimelt kolmapäeval, neljapäeval või reedel.\nErivara arestimine (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahvid 1022-1033):\nArestida võib ka selle poole varalisi õigusi, kelle vastu täitmist taotletakse ja keda ei saa arestida tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 953 lõigetes 1 ja 2 ning artiklites 982 ja 992 sätestatud korras, eelkõige autoriõigust, patendiõigusi ja filmide kasutamist, tasulisi nõudeid kolmandate isikute vastu, tingimusel et materiaalõiguse sätted võimaldavad selliste õiguste üleandmist (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 1022).\nKui arestitud õigus määrati müümiseks enampakkumise teel, määrab väiksemate nõuete kohus enampakkumise korraldaja (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 1026) ja kohaldatakse vallasvara enampakkumise suhtes kohaldatavaid sätteid.\nRiiklikke vararegistreid ei ole\nPuuduvad andmebaasid, mida saaks kasutada võlgniku materiaalse vara või nõuete tuvastamiseks. Olemas on ainult IAPRi hallatav kesksüsteem, millele on juurdepääs konkreetsetel ametiasutustel (prokuratuur, maksuamet, Crown Money Rolling Authority jne), mis näitab Kreeka pankades hoitavaid pangakontosid.\nAlates 2018. aasta algusest on kõik enampakkumised toimunud elektroonilise platvormi eauction.gr. kaudu .


Medici efekt: kuidas leida uusi lahendusi - raamatusoovitus - TOP-kiirlaenud.ee\nMedici efekt: kuidas leida uusi lahendusi – raamatusoovitus\nKuidas leida häid ideid? Kuidas tekitada soodne keskkond heade ideede tekkimiseks? Medici efekt on just sellest.\nMedici’d olid 15.sajandi Itaalia pankurite perekond. Tänu neile koondus Florence’sse toona erinevate alade meistreid – skulptoreid, teadlasi, poeete, filosoofe, maalijaid, arhitekte ja teisi, kes omavahel suheldes tekitasid uute ideede ja kontseptsioonide puhangu, millest algas renessanss.\nSarnane tiim oli kriitilise tähtsusega ka sajandeid hiljem, kui Saksa allveelaevad valitsesid maailmameredel, uputades liitlasvägede konvoisid ning tappes lugematu arvu inimesi. Seda võimaldanud sakslaste Enigma kodeerimissüsteemi ei murdud lõpuks lahti mitte lingvistikataustaga krüptoloogid, vaid meeskond, kuhu kuulusid matemaatikud, teadlased, malemeistrid, ristsõnasõltlased jt elualade esindajad.\nAutor AutorPostitatud 29. august 2014 9. mai 2018 Rubriigid Produktiivsus,RaamatSildid medici,raamat\nEelmine Eelmine postitus: Kõige tähtsam küsimus – raamatusoovitus\nJärgmine Järgmine postitus: Mõttemallidest ja produktiivsusest


Tudengibändile on parim tasu aplaus - Uudised - Sakala\nTudengibändile on parim tasu aplaus\nMinu Akvaariumile on akadeemia muusikamaja tuttav koht. Vasakult kitarrist Romet Osipov, trummar Karl-Markus Kohv ja basskitarrist Andres Alaru. Esiplaanil on laulja Anne Arrak.\nKevade hakul leidis internetikeskkonnas Facebook aset noortebändide võistlus «Bändid purki». Rahvas valis oma lemmikuks kultuuriakadeemia tudengite bändi Minu Akvaarium.\nAnsamblisse kuuluvad kitarrist Romet Osipov, laulja Anne Arrak, basskitarrist Andres Alaru ja trummar Karl-Markus Kohv.\n«Bändid esitasid demod ja see, kes sai kõige rohkem poolthääli, võitis video tegemise,» kirjeldas Alaru. «Meil oli toetushääli 774, teine koht sai umbes nelisada,» teatas Osipov.\nMinu Akvaariumi demo edu kirjutas Kohv hoolika reklaamimise arvele. «Istusime terve päeva netis,» ütles Arrak, «ja muudkui promosime.»\n«Pean tunnistama, et mul on Facebookis 2000 sõpra — võib-olla see ka natukene luges,» arvas ta poolthäälte rohkusest rääkides.\n«Kui tegime internetikampaaniat, oli mõni spämmimise pärast natuke kuri,» meenutas Kohv. «Meil on Facebookis ka ühiseid sõpru ja saatsime teated neile kõigile,» ütles Arrak. Kui keegi sai selle tõttu ürituse kohta mitu meeldetuletust, juhtus see Osipovi kinnitust mööda kogemata.\nIgatahes tuli võitjaks Minu Akvaarium ning praegu monteeritakse nende loo «Sügistuuled» videot. «See räägib rutiinist vabanemisest. Lõplikult sellest paraku välja ei saagi,» kirjeldas Alaru video põhiideed. Kui esimeses stseenis on bändi liikmed halli ülikonda kandvad massi sulanduvad inimesed, siis teises stseenis musitseerivad iseendina rannas.\nLõpliku teemani jõuti Anne Arraku jutu järgi pika ja vaidlusterohke protsessi kaudu. «Kui võistluse võitsime, ei olnud veel teada, mida tahame videos näidata,» ütles laulja. «Saime meeskonnaga kokku ja arutasime kaks päeva.»\nSüžee variante oli teisigi. Ühes versioonis pidid muusikutel Arraku sõnul olema teisikud: üks on takerdunud rutiini ning teine oskab puhata ja aega maha võtta.\n«Meil oli täpselt välja mõeldud, kuidas oma teisikutega kohtume: näiteks Markus pidi mängima pokkerit kasiinos, kus tema diiler on teisik,» kirjeldas Andres Alaru. «Annel oli vist ette nähtud kohata oma teisikut ööklubis.»\nTema ise pidi selles versioonis oma teisikust tsikliga mööda sõitma.\nMinu Akvaarium rääkis teisikute ideest innukalt, ehkki lõpuks tõdesid ansambli liikmed, et seda varianti olnuks keeruline teostada. Jõuti välja koguni stsenaariumini, milles üks liige oleks röövitud ning teine oleks olnud tilgutite all.\n«Läks väga sürriks,» tunnistas Arrak. «Viimaks tegime konkursi: kõik pakkusid välja mingi idee ja nende seast valisime.»\nVideos osalemise kogemus on muusikutest ainult Andres Alarul ja Karl-Markus Kohvil. Nemad imiteerisid saate «Tantsud tähtedega» reklaamklipis muusikainstrumentidel mängimist. Valmis reklaami pole kumbki näinud.\n«Ühte asja tuli teha sada korda,» meenutas Alaru võtteid. Oma muusikavideos tegid nad stseene Kohvi arvates läbi kõige rohkem kuus korda ning Alaru ütles, et kaasa tegevad vabatahtlikud olnuksid valmis ka suuremaks arvuks kordusteks.\nAnne Arrak ütles, et muusikavideo režissööri Priit Põhjalal oli väga täpne ettekujutus, kuidas kõik olema peab. «Tal olid käte asenditest joonistatud isegi visandid,» tõi Andres Alaru näite. «See oli hea esmakogemus,» tõdes Arrak.\nMinu Akvaarium soovis sellise võimaluse eest tänada «Bändid purki» projektijuhti Mari Tarendit, režissööri Priit Põhjalat ning MTÜd Kinoonu. Videoesitlus on Tartus esimesel septembril tarkusepäeval.\nUued liikmed vanas kuues\nMinu Akvaarium alustas tegevust 2007. aastal, ent praeguses koosseisus hakkas mängima alles tänavu. Ainuke asutajaliige on Romet Osipov. Kõik bändi endised pillimehed tegelevad tema jutu järgi ikka muusikaga. «Neil on palju tegemist: trummar hakkas tegema arvutimuusikat, kitarrist mängib Pööloy Gläänzis ja street-punk bändis R.p.m,» põhjendas Romet Osipov Minu Akvaariumi koosseisu vahetumist.\n«Oli üks hea lugu «My Aquarium»,» vastas Andres Alaru küsimusele, kust tuli bändi nimi. «Nimedega on enamasti nii, et keegi ei tea, millest need alguse said. Mõnikord valitakse üks, aga kellelegi see ei meeldi ning lõpuks saab ansambel tuntuks hoopis teise nime all,» sõnas Osipov. «Romet kirjutas lugusid endises ja teeb seda ka praeguses bändis,» põhjendas Arrak, miks uuele koosseisule uut nime ei valitud.\nMinu Akvaariumi praegused liikmed kohtusid Viljandi kultuuriakadeemias, kus Alaru on džässmuusika eriala juba lõpetanud ning teised tudeerivad seda ühel kursusel.\nOsipovil ja Arrakul on Minu Akvaarium ainus kindel koosseis, kuid Kohv ja Alaru teevad koos ka bändi Pindorav. Alaru on ühtlasi Helin-Mari Arderi ansamblis ning Gypsy Jazzis.\nSamuti tegeleb osa liikmeid muusika õpetamisega: Romet Osipov Kilingi-Nõmme muusikakoolis ning Andres Alaru Tartu 1., Ülenurme ja Räpina muusikakoolis. Karl-Markus Kohv andis enne Viljandisse õppima tulekut Tartu 1. muusikakoolis trummimängu tunde.\nOsipov on pärit Pärnust, kõik teised liikmed Tartust. Mida noored plaanivad ette võtta pärast akadeemia lõpetamist, pole veel selge. «Tuleb elada üks päev korraga,» ütles Anne Arrak.\nAlarul on akadeemia juba seljataga ning Viljandisse ta jääda ei plaani. Minu Akvaariumi tegevust see aga ei lõpeta. «Eesti on nii väike, et siin ei ole eriti raske ringi liikuda...» alustas Alaru, «...tsikliga,» jätkas Arrak, «mis sõidab 300 kilomeetrit tunnis,» lõpetas Kohv.\nOodata on muusikaalbumit\nBändi praegune koosseis on kümmekond korda üles astunud nii Viljandi- ja Pärnumaal kui Tallinnas. Järgmine esinemine tuleb esimesel septembril Tartus ning siis esitleb Minu Akvaarium ka äsja valminud videot.\nBändis laulab üks saate «Eesti otsib superstaari» finalist. Küsimusele, kas see on teinud kontserdielu kergemaks, liikmed vastata ei osanud. «Enamik pakkumisi tehakse Rometile, teadmatagi, et mina ansamblisse kuulun,» arvas Anne Arrak. «Minu kaudu on siiski ka paar tellimust tulnud,» lisas ta.\nMinu Akvaarium on lõpetanud muusika salvestamise, kuid palade töötlemine alles käib. Lood võeti üles Siim Tõnissoni käe all Türi kultuurimajas, sest bändi liikmete jutu järgi on seal hea stuudio. «Kõik muusikud saavad olla eraldi ruumis ja see loob hea heli,» arvas Andres Alaru.\n«Alati küsitakse, kas meil on midagi kuulata anda. Seni pole olnud,» nentis Arrak. «Praegu ootame, et meid esinema kutsutaks, aga kui saame plaadi valmis, võime hakata end ise pakkuma,» lootis ta, et tulevikus on tihedamalt esinemisi oodata.\nPeale «Bändid purki» projekti Facebookis reklaamimise on Minu Akvaarium algatanud selles sotsiaalvõrgustikus auhinnaralli. Fännide vahel loositakse välja muusikaalbumeid, särke ja kontserdipääsmeid.\n«Annan inimestele teada, et plaat on väljas,» selgitas Romet Osipov kampaania mõtet. «Mõni on seda juba kuus aastat oodanud.» Kõik esemed antakse ära tasuta. «Mina olen väljas selle peal, et teha muusikat, ja pean suurimaks tasuks aplausi,» ütles ta.