Maja sihtasutuse ise valamise juhend - Soojenemine 2022\nNüüd on ranguse tingimustes meie enda kätte ehitada erinevad sihtasutused ja ehitised. Kuid kaugel pole alati võimalik teha ise keerulisi geodeetilisi arvutusi, valida kindlale alale optimaalne sihtaseme tüüp ja valida ka tugevaid ja vastupidavaid materjale. Lõppude lõpuks materjalid sihtasutusse ei ole ainult tsement. See on suur hulk seotud materjale, mis valitakse iga konkreetse baasi jaoks individuaalselt. Seega, millistel kriteeriumidel sõltub ehitusmaterjalide valik:\nPinnase struktuur Muld võib olla kivine, tihe, liivane, tormav, soine, muu. Mulla struktuur määratakse proovide abil erinevate sügavuste, möödaviigu ja mulla sügavuse puurimise teel. Sõltuvalt mulla laagerdumisnäitajatest valitakse vajalik baasiliik.\nMuldade külmumise standardne sügavus\nKülmutamise tase. Mida väiksem see on, seda parem, kuid samal ajal läheb vundamendi ehitamiseks vajalike materjalide hulk rohkem enda kätega. Kuigi on võimalik kasutada suhteliselt odavaid kuhi-grillagealasid, kasutatakse nende jaoks vähem materjale.\nTulevaste struktuuride parameetrid. Mida suurem on maja, seda suurem on alus. Kuid see ei tähenda, et peate kohe ehitama monoliitset raudbetoonplaati või riba põhi. Parem on konsulteerida ekspertidega, kes soovivad optimaalset lahendust leida.\nKliimatingimused. Kui ehitustööplatsil on tugevaid vihmasid, siis tähendab see põhjavee esinemist. Seega, ilma hüdroisolatsiooni materjalid ja drenaažisüsteemi ei piisa.\nFinantskomponent. Iga arendaja on hästi teadlik, et võtmeroll on ehitise ehitamise finantsosalusel oma kätega. Seepärast üritavad koguda tugevaid ja vastupidavaid ehitusmaterjale, samuti võimalust valida looduslikust kivist, mis on hoone piirkonnas piisavas koguses. Nii saate transpordikulusid minimeerida.\nVajalikud materjalid sihtasutuse ehitamiseks teevad seda ise\nMaterjalid UShP asutamiseks\nSõltumata sellest, millist alusstruktuuri tehnoloogiat ja selle tüüpi, peaks lõpuks olema tugev ja vastupidav struktuur. Soovitav on koheselt pöörata tähelepanu betoonkonstruktsioonidele, metallile, asbestitorudele või antiseptilisele puidule. Reeglina on peaaegu kõik enda püstitatud püstitatud sihtasutused valmistatud raudbetoonist, mille abil on võimalik ehitada peaaegu ükskõik millist tüüpi mulda. Raudbetoon on valmistatud liivast, tsemendist, killustikust ja terasest armeeringust, raketid paigaldatakse raketisse, ühendatakse üksteisega ja valatakse seejärel mördi abil.\nKui konstruktsioon tugineb tugevatele kivistele muldadele või nendele, mis ei kaldu kivistumist, siis võib kasutada kergeid betobetooni või looduskivi. Sellise aluse kvaliteet sõltub suuresti põhja valamise korrektsusest, sest mis tahes looduslikust kivist on ebakorrapärane kuju, seetõttu on tihti tihti üsna raske seda kokku hoida. Pealegi ei pea peaaegu keegi ehitusplatsil graniidist või basaltist taset, sest see on praktiliselt võimatu seda ise teha ilma võimas seadmeid kasutamata.\nFondide ehitusmaterjalide liigid\nBetoon. See on mitmekülgne ehitusmaterjal, mida kasutatakse peaaegu igasuguste sihtasutuste jaoks.\nSee on segu liivast, tsemendist ja erinevatest täiteainetest: kruus, killustik, kivimaterjal ja teised.\nSideaineid betooni tootmisel:\nPolümeersed ained (vaigud, karboksüülid, mineraalsed komponendid);\nTsement (universaalne materjal, seal on väljakujunenud tootmine, võib mineraalsete täiteainete abil parandada erinevaid füüsikalis-keemilisi parameetreid);\nSilikaatbetoon (lubja ja ränidioksiidi segu). Ei kasutata aluspindade ehitamiseks sügavale külmumisele kalduvatel märjatel ja külmadel muldadel.\nJuba külmutatud betooni iseloomustavad sellised parameetrid nagu tugevus, veekindlus, külmakindlus. See valatakse otse ehitusplatsil oma kätega, võid kasutada mehaanilisi betoonisegistit või teha seda käsitsi. Monoliitsete aluspindade ehitamisel valatakse ettevalmistatud kraavani valmis betoonmörtt ning valmistatud tehases asuvaid plokke kasutatakse kokkupandud kolonnribide või ribadena.\nVundamendi jaoks on jämedateraline jõeliiv\nSee on kõigi betooni tüüpide põhikomponent, mida kasutatakse ka liivapadude paigaldamiseks. Padjad tuleks teha juhtudel, kus muld on lahti ja ei suuda vastu pidada hoone enda koormust. Padjadena on parem kasutada keskpärase või jäme liiva. Samuti on mitut liiki liiva, millel on oma mehaanilised omadused, puhtus ja fraktsioon. Tavaliselt kasutatakse jõeklaasi krohviks, sellel on väike fraktsioon, see on juba tarnitud puhtana ja vaba lisanditest. Maksimaalne see, mis see sisaldab, on jõe veeris, kuid sõelumine ei ole probleem. Kuid karjääril on palju kiviseid lisandeid ja sellel on suur fraktsioon. Seda kasutatakse betooni valmistamisel, samuti liivapadja valmistamiseks.\nSeda kasutatakse põhja tugevuse ja töökindluse suurendamiseks ning üksikute betoonplokkide vaheliseks ühendamiseks. Kui teete enda käes vundamenti, siis on parem kasutada võrestikku või varda, võite paigaldada ka valmisteraseid, kuid neid on raske ühendada. Kõik vardad on juba valmistatud soonikuga, et tagada parem adhesioon betooni vastu.\nPuitu kasutatakse ehitusmaterjalina tugede, raketise, tugikonstruktsioonide tugevdamiseks, isolatsiooniks. See on odav materjal, kuid sellel pole pika tööea.\nAlternatiivsed ehitusmaterjalid baasi ehitamiseks oma kätega\nLooduslik kivi. Graniit, marmor, liivakivi, lubjakivi ja basalt kasutatakse ehitusmaterjalina. Kasutada võib juba tehases valmistatud kivist standardkuju, suurust ja servade tüüpe, kuid see on kallis. Samuti võetakse arvesse transpordikulusid. Ja seal on karjäärikivi. See on praktilisem, odav, siin võite kasutada vajaliku summa iseteenindust. Iga looduskivi eristatakse selle toimivuse, kõvaduse ja soojusjuhtivuse järgi. Näiteks on liivakivi oma poorse struktuuri tõttu suurepärane isolatsioonimaterjal. Graniit võib vastu pidada kõrgetele koormustele.\nLaiendatud savi. Erineb soojusisolatsiooniomadused, vastupidavad niiskusele ja kergele. See on keraamikatootmise raiskamine, see on ehitusmaterjalide turul odav ja seda saab kasutada mitte ainult liiva- ja kivipõhjapadja valmistamiseks, vaid ka hoone ehitise soojendamiseks.\nDrenaažisüsteem. Seda tuleks teha juhtudel, kui vundament on püstitatud kõrgel põhjaveel või kõrgendatud sademete tingimustes. Drenaažisüsteem on vundamendi alumisest pinnast madalamal. Selleks kasutatakse plast- või metall-plasttorusid, milles on drenaažiavasid.\nSelliseid materjale kasutatakse, et kaitsta vundamenti külmumisest ja hoone ehitiste kütmiseks kulude kokkuhoiuks. Isolatsiooni rollis saate kasutada:\nMineraalvill (basalt, graniit või kombineeritud);\nKivustatud savi (põletatud savist valmistatud erinevate fraktsioonide poorsed graanulid);\nPolyfoam (süttivad odavad polümeerid, mida toodetakse erineva suurusega ja paksusega plaatide kujul);\nPolüester (vahtmaterjali tüüp, poorne struktuur, poorid täidetakse õhuga või inertgaasiga, see on kallim kui vaht, kuid materjali jõudlus on parem).\nSeega pole improviseeritud ehitusmaterjalide abil omaenda kätega vundamenti raske ehitada. Kuid siin on vaja kohe kindlaks määrata vundamendi tüüp, koormus hoonele, samuti materjalid, millest püstitatakse kandekonteinerid ja põrandad. Samuti on soovitatav kõigepealt teha üksikasjalik hinnang, et leida finantskomponentide ja tööomaduste parimad ehitusmaterjalid.\nVundamendi ehitusmaterjali valik määratakse kindlaks selle tüübi järgi. Sellest hoolimata on võimalik välja selgitada peamised ehitusmaterjalid, mida kasutatakse maamaja usaldusväärse sihtasutuse loomiseks.\nNii, et luua sihtasutus, mida vajate:\nKivist materjal, mis on sideaine, liiva, vee ja täiteainete karastatud segu. Täiteainena kasutage tavaliselt kruusa, purustatud kivi või liiva.\nBetooni koostises on sideaine:\nlubja ja ränidioksiidmaterjalide segu (silikaatbetoon)\norgaaniline polümeer (mitmesugused vaigud)\nKülmutatud betoon on vastupidav, veekindel ja külmakindel. Seda on üsna lihtne kasutada - isegi inimesel, kellel ei ole spetsiaalset ehitusharidust, on võimeline hakkama betooni paigaldamisega.\nMonoliitsete aluste ehitamisel valatakse betoon valminud kraavani algses vormis. Eeltöödeldud riba- või kolonnialuste jaoks kasutatakse eelnevalt vormitud (tavaliselt tehases) betoonplokke.\nSeda materjali kasutatakse mitte ainult betooni komponendina, vaid ka liivase vundamendi padi loomiseks. Liivapadi valmistatakse juhul, kui lõtv muld ei saa olla väärtuslik alus.\nMullakiht eemaldatakse ja jämeda või keskmise rasvase liiva (50-60 cm paksus) asemel valatakse väljakaevamisse.\nVundamendi ehitamisel saab puitu kasutada otseseks ehitusmaterjaliks (puidust vundamendist puittalad) või abielemendina (raketis betooni valamiseks).\nPuit on odav ja lihtne kasutada. Siiski tuleb märkida, et puu vastupidavus jätab palju soovida, kuna see on mädanemisele väga vastuvõtlik.\nBetoonist kootud tugevdatud ehitus muudab sihtasja tugevaks ja usaldusväärseks. Betoonkonstruktsiooni tugevdamiseks tuleb kasutada painduvaid terastarvikuid või võrgusilma.\nTerasest tugevdamine peab olema tugev ja samal ajal täiesti mitmekesine. Selle pinnad on tavaliselt ribadega, et parandada adhesiooni betoonile.\nSelleks, et hiljem kokku hoida ruumide kütmine betoonkonstruktsioonides vundament, võite panna erilised kütteseadmed. Need hõlmavad järgmist:\nkivimaterjal (kunstlik poorne täitematerjal killustiku või kruusa kujul)\nvahtplastist (raku struktuur plastikust massist) ja vahtpolüstüroolist (vahtplastist)\nMilliseid materjale ribade aluseid kasutatakse ehituses? Sihtasutus on hoone maa-alune osa, mis võtab kogu koormuse hoones ja viib need sihtasutusse, mis on kindla kihi kiht. Riba vundament on raudbetoonist riba, mis kulgeb mööda kogu hoone ümbermõõtu. See on paigaldatud kõikide konstruktsiooni välis- ja siseseinte külge, samal ajal säilitades selle kogu ristlõike kuju kogu piki kogu pikkust.\nRiba vundamendi konstruktsiooni saab teostada järgmiste materjalide abil: raudbetoon, betobeton, tellised, raudbetoonist alusplokid ja plaadid.\nTehnoloogia lausriba vundament on üsna lihtne, võrreldes vaia või plaadi sihtasutusega. Sellel tehnoloogial on aga tööjõumahukus ja materjalide üsna suur tarbimine. Lindi paigaldamisel kasutati suurema koguse raketist, suurem kogus betooni. Paigaldamisel on vaja kasutada mehhaniseeritud seadmeid, eriti kraana.\nRiistvara alused asuvad:\ntellistest, betoonist või kivist seintega majapidamistest;\nraskete lagedega hoonete puhul;\nehitiste ehitamisel, kui vundamendi ebaühtlase lahendamise oht on ohtlik, kui ehitis paikneb heterogeensetel muldadel;\nkui hoones on plaanitud kelder või kelder.\nSeadme lint vundament.\nNende disaini järgi on need monteeritavad ja monoliitsed.\nEttevalmistatud riba vundament on valmistatud standardsetest raudbetoonplokkidest, mis on tehases toodetud ja monteeritavad ehitusplatsil kraanaga. Sellised konstruktsioonid on kokku pandud raudbetoonplaatidest ja betoonplokkidest.\nMonoliitsed ribadest valmistatud ehitusmaterjalid toimivad ehitusplatsil.\nLindi alus, sõltuvalt koormuse suurusest, võib olla kahest struktuurist: süvendist ja madalast sügavusest.\nVäike lint sobib kergetele majapidamistele: raam, puit, vahtbetoon. See on paigutatud nõrgalt kõhnupinnale 70 cm sügavusele.\nSüvistatavad sooritusvõimalused kodudele, kus on rasked seinad ja lagedid muldade kallutamisel. Ta on rahul, kui maja on kelder või garaaž. Selle aluse sügavus peaks olema 20 cm madalam mulla külmumise tasemest.\nSügav põhi, erinevalt madalast, on vastupidavam ja usaldusväärsem, ei ole see deformatsioonil. Aga materjalide tarbimine ja töö keerukus selle tootmises suurenevad.\nKombineeritud ribapõhiide kasutatakse tööstus- ja tsiviilrajatiste ehitamiseks, samuti üksikute majade ja suvilade jaoks.\nKokkupandavate konstruktsioonide eelised:\nvundamendi kujundust on võimalik paigaldada pärast mõnda aega paigaldamise lõpus.\nrahvusmeeskonna vastupidavus on 20% vähem kui monoliitne;\nmehhanismide ja oskustööjõu vajadus;\nRiba vundamendi mõõtmete arvutamise tabel.\nPlokkide vundamendil on vähem tugevust kui monoliitsed, sest see on valmistatud üksikutest osadest. Seda ei saa tugevdada tugevdusega. Blokid on valmistatud standardse disaini järgi. Kombineeritud struktuuri on võimalik tugevdada võrkudega, mis paiknevad plokkide ridade vahel, tugevdades, kuid see on palju halvem kui monoliitse struktuuri ruumiline tugevdus. Mööblifondide materiaalsete ressursside maksumuse vähendamiseks võib kasutada teatud seinaosade ja seinaplaatide paigaldamist.\nNii tehke katkendlikke ettevalmistatud aluseid. Katkendlike struktuuride loomine säästab kuni 20% plokkide arvust, see mõjutab ehituse maksumust.\nKui ehitusplatsil on nõrk kandevõimega pinnatud või turbaga pinnas, on katkendlike konstruktsioonide ehitamine vastuvõetamatu. Klaasist riba vundament on madalam monoliitse tugevuse ja muudest omadustest.\nMaterjalid, mida kasutatakse ribafondide valmistamiseks, on raudbetoon, betobeton, tellised, vundamendiga raudbetoonplokid ja tahvlid.\nLindi raudbetoonvundament koosneb tsemendist, liivast ja killustikust, mis on tugevdatud metallvõrguga või tugevdustega. Sihtasutuse materjal on kõige populaarsem, sellel on madal hind. Siit saad luua üsna keeruka konfiguratsiooniga monoliitsed struktuurid. Kui paigaldate betooni vibraatorit. Sihtasutus on väga tugev ja usaldusväärne. Kui ala asub liivasel pinnasel, siis kasutatakse raudbetoonvundist. Selle laius sõltub laagerdusseinte paksusest.\nLindi betooni vundament koosneb suurtest kividest ja tsemendilinnusammast. See ei ole pikem kui 30 cm ja 2 paralleelset pinda, mis kaaluvad kuni 30 kg. See on piisavalt usaldusväärne. Kui ala on liivane muld, siis kasutatakse betoonist vundamenti. Kui savi pinnasel on parem seda mitte kasutada, kuna see võib puruneda ja deformeeruda. Selle laius sõltub hoone kaalust vahemikus 200 mm kuni 1000 mm. See alus on betoonisegu hõlpsaks paigaldamiseks ja maapinna tasandamiseks 100 mm paksusele kruus- või liivapadjale.\nRiba tellistest vundamenti kasutatakse maa-aluseks ja maa-aluseks sihtasutustena, samuti keldriosade jaoks. Tellis on väga hügroskoopne materjal, seda saab märjaks kergesti hävitada. Suured külmad mõjutavad seda materjali ka negatiivselt. Seetõttu tuleb seda veega kaitsta veekindlalt. Kui vundament on ehitatud raammaja või õhukese tellistest seinaga maja jaoks, siis on selline vaade üsna sobiv. Kui põhjavee tase on kõrge ja alus on sügav, ei kasutata tellistest vundamenti.\nKleeplintide ja tahvlite lint alus. Tehases toodetakse raudbetoonplokke ja plaate. Need materjalid on väga vastupidavad, tugevad, usaldusväärsed ja sobivad igale pinnasele ja mis tahes kujunduselementidele.\nSeadme raketise riba vundament\nSeadme raketis monoliitse ribadest vundament.\nRaketis on vorm tulevaseks sihtasutuseks. Raketis on tavaliselt puit, kuna see on odav. See raketis on lihtne. Mõnikord kasutatakse metallist raketist. See on eemaldatav ja mitte eemaldatav.\nRonimis monoliitsest vundamendist\nEhitustüübi järgi eristatakse järgmisi raketisetüüpe:\ntõstmine ja nihutamine.\nMaterjali tüübi järgi eristatakse järgmisi raketisetüüpe:\nSoojusjuhtivuse järgi saab raketist soojustada ja isoleerida.\nRaketisüsteem koosneb tavaliselt järgmistest elementidest:\nrekvisiidid, raamid, tugipostid ja muud tugielemendid;\nkinnitusvahendid: kruvid, nurgad, küüned.\nArmatuuri paigaldamise skeem lamedatest armeeruvatest puuridest.\nRaketise paigaldamisel peate järgima järgmisi nõudeid:\nEnne raketiste tootmise alustamist peate puhastama pinnast prügi, põldude, kännu ja taime juurte eest.\nBetooni suhtes suunatud raketise pind peab olema puhas ja tasane.\nKinnitage raketis nii, et selle kokkutõmbumine betooni ajal ei ole võimalik. Vastasel juhul ei suuda maja koormusi taluda ja deformeeruda.\nRaketis olevad paneelid peavad olema tihedalt üksteisega ühendatud.\nSiis peate kontrollima kõiki raketise manuseid. Raketise suuruse kontroll baromeetri abil. Tase kontrollige horisontaalset raketist. Vertikaalsust kontrollitakse vertikaaljoone abil.\nKui raketist kasutatakse korduvalt, siis pärast selle eemaldamist on vaja puhastada kõik kinnitusvahendid ja kilbid prahist ja betooni jäänustest.\nTeie enda käepidemega lintmaterjalist vundamentide paigaldamine\nvõitleb pikisuunalistest plaatidest;\nRibafondide jaoks on olemas kahe tüüpi raketis: tahke ja astmeline.\nSeadme järjekord tahke raketise riba monoliitsest vundamendist\nMonoliitsest ribadest vundamendi skeem.\nPaigaldage tuletorni plaadid vundamendi tasandamiseks.\nKinnitage raketispaneelid mõlemalt poolt 4 meetri kaugusel ja kinnitage tugijalad ja tugipostid jäikuse jaoks. Vundamaterjali paksuse kinnitamiseks on vaja vahepehme.\nTuletorni plaatide vahel peab vundamentide taseme saavutamiseks olema sama varjundite arv.\nDisaini usaldusväärsuse tagamiseks on kilbid külgedel kontraktsioonid, mis on pikitasapinnad. Need on koputatud, et joonistada kilbid.\nKontsentratsiooni stabiilsuse jaoks on vaja paigaldada kaldkonstruktsioone. Nad ühendavad tuletornide kilbid vertikaalselt.\nPaigaldamiseks kasutatakse kilbid, pingutuskonksud või vedrustuskronsteinid.\nTahke raketise kõrgus on üle meetri. Seetõttu on need betoneerimiseks trepid ja platvormid.\nRaketise demonteerimine vastupidises järjekorras.\nPaigaldage esimene samm raketis.\nSeejärel tehke betoneerimist.\nPaigaldage raketise järgmine etapp.\nSeejärel tehakse betoneerimine uuesti.\nNii võta raketise paigaldamine kõik muud sammud.\nAstmelist raketist saab kokku koguda kohe täiskõrgusele. Tehke seda samamoodi kui tahke raketise paigaldamine. Sel juhul on vaja jälgida elementide horisontaalset asendit ja vertikaalset asendit.\nRaamimisseade on kokku monteeritud mitmel korral. Vundamentide järgmine järgus kordab raketise eelmise astme taset.\nKõigi riba vundamendi ümbermõõtu ajal monteeritakse raketise paigaldamisega samaaegselt raamid kokku. Projektis on näidatud liitmike vardade läbimõõt, nende asukoht ja arv. Raam koosneb tavaliselt 2 rida vertikaalseid sarrusvardasid, mis on fikseeritud horisontaalsete joontega. Armatuur tagab suure konstruktsiooni tugevuse.\nArmeeriv puur paigaldatakse kogu vundamendi kõrgusele. See seob jäigalt ülemist ja alumist osi. Tehke raami keevitamise või traadi abil. Mugavuse huvides ühendatakse liitmikud väljaspool kraavi. Toodetud tugevdussektsioonid paigaldatakse kraavisesse ja keevitatakse üksteise külge.\nKuidas valatakse betooni raketisse?\nBetoon on valatud järk-järgult kihtidesse, mille paksus on 20 cm. Seejärel paakub iga kiht betooni tühimike vältimiseks.\nTõkestamine toimub konkreetse vibraatoriga. On vaja, et betooni valamise ajal oleks sama konsistents.\n10 päeva pärast betooni valamist on sihtasutus veekindel. Sel eesmärgil kasutatakse bituumenmastiksit, mida rakendatakse välisseintele ja veekindlat materjali liimitakse. Tavaliselt kasutatav materjal on ruberoid.\nSeejärel täitke kõik keldri patareid. Selleks kasutage liiva. See on asetatud kihtidesse. Ram iga kiht. Siis vala vesi ja asetage järgmine kiht kokku. Täitematerjal tuleb täita hoolikalt, et mitte kahjustada veekindlat kihti.\nRiba sihtasutused on kõige igakülgsemate sihtasutuste jaoks vastupidavad. Ehitised ja rajatiste baasil ehitatud ehitised on kõrge tugevuse, usaldusväärsuse ja vastupidavusega.\nEramu ehitamisel on esimene asi, mida ehitada on sihtasutus. See on hoone osa, mis kogeb tohutuid koormusi, nii et kogu hoone eluea sõltub otseselt sihtasutusest. Käesolevas artiklis käsitleme lindi baasi seadet.\nPeale selle peame silmas mõningaid selle liike ja samuti materjale, mis on vajalikud riba vundamendi jaoks.\nTõenäoliselt kõik teavad, et selline sihtasutus on osa struktuurist, mis kogevad koormusi ja viib need maapinnani või teisisõnu maapinnani. Ülemist osa nimetatakse servaks või pinnaks. Alumine osa, mis puutub baasi, nimetatakse tallaks.\nSiin on palju erinevaid aluseid, kuid selles artiklis me kaalume linti. See on raudbetoonist riba, mis kulgeb mööda kogu hoone ümbermõõtu. Riba läbib iga seina all, säilitades sama ristlõike kuju. Selle ehitamise tehnoloogia on üsna lihtne, kuigi see nõuab palju tööd ja materjale, võrreldes teiste tüüpidega.\nLindi baas täiuslikult ületab suuri koormusi. Seetõttu pole oluline, millistest materjalidest seinad ehitatakse - tellisest, puidust, betoonist või muust muust materjalist. Lisaks võite teha katuse raskete katusematerjalide - näiteks plaadid. Eelistest on samuti väärib märkimist, et seda tüüpi vundamenti saab ehitada praktiliselt mis tahes pinnale ja õigesti tehtud töö, ei saa te selle struktuuri sadestamiseks karta.\nKui teete selle osa projekteerimises ja ehitamises vigu, võivad tagajärjed olla katastroofilised - moonutustest mõnes kohas, tõsiste pragude või isegi sademete tekkimiseni. Lisaks mõnikord võib ehitustööde maksumus jõuda kolmandiku või isegi poole kogu ehitustööde maksumuseni, seega ei pea me vaesekvaliteediga projekti puhul kulude ületamist nõudma.\nOptimaalseks lahenduseks on tellida projekt spetsiaalsetesse ettevõtetesse või koolitatud disaineritesse. Oluline on koostada spetsiaalne leping, mis tagab sihtasutuse kvaliteedi. Kuigi see töö on raha väärt, on teil kvaliteedi tagatis ja probleemide korral saate teada, kuhu pöörduda.\nKui me räägime disainifunktsioonidest, siis on ribafondid monoliitsed ja kokkupandavad. Monoliitsed alused valmistatakse kindlast raudbetoonist elemendist otse ehitusplatsil. Moodulid on tehases valmistatud raudbetoonplokkide ehitus.\nLisaks võib koormuse jõu põhjal märkida:\nMadal sügavus sobib kergete seinte, näiteks tellistest, puidust, vahtbetoonist pinnasele madala purunemise korral. Süvistatavat kasutatakse raskete hoonete ehitamiseks mulda. Kui plaanite garaaži või kelderi, soovitatakse seda tüüpi vundamenti ehitada. Kuigi sügavama sihtasutuse maksumus on tunduvalt kõrgem kui madalal vundamendil, on see õigustatud suurepärase tugevusega ja ei karda deformatsiooni. Riba sihtasutuse eelistest meenutame, et kogu töö võib toimuda iseseisvalt, ainult selleks, et seda sooja hooaja jooksul paremini teha.\nKui me räägime eelproovitud ribadest, siis kasutatakse neid kõige sagedamini garaažide, varjualuste ja mõnikord ka eramajade või suvilade ehitamiseks. Miinustest tuleb märkida, et kokkupandavad sihtrühmad kaotavad monoliitse tugevuse poolest umbes 20-30%. Moodulmaja võib lisaks tugevdada, välja arvatud metallvõrguga, kuid see ei anna samu tulemusi kui tugevdamine.\nEeltoodu põhjal võib igaüks otsustada, milline sihtasutus sobib talle isiklikult. Allpool on materjalid, millest kõige sagedamini valmistatakse riba vundament. Mõelge neist eraldi.\nPraegu on kõige vastupidavamad ehitusmaterjalid raud ja betoon. Seetõttu on nendest materjalidest valmistatud konstruktsioonid väga vastupidavad ja vastupidavad. Kui me räägime raudbetoonist alusmaterjalide säilivusajast, siis esialgse hinnangu kohaselt võib see disain kesta umbes 150 aastat. Mis teeb selle vastupidavuse ja tugevuse? Tänu rauast raami, mis on betoonist korrosiooni eest kaitstud.\nKuid nende teoste tootmine pole lihtne. Kinnitus seisneb selles, et metallvardad võivad külmuda, lisaks on oluline valida õige varda mõõdik. Monoliitset plaati või lindile täitmiseks tuleb eelnevalt tellida betoonmargi M250 või M300 (ideaaljuhul M400 või M500).\nLisaks sellele tuleks tööd teha ühel korral. Eemaldatavast raketist saab kasutada vundamendi täitmiseks, näiteks metallplaatidelt või plaatidelt, samuti fikseeritud, kasutades spetsiaalseid plokke. Püsiv raketise eeliseks tuleb märkida, et see ei vaja soojusisolatsiooni, kuigi selle hind on üsna kõrge.\nKoguda tugevdatud struktuur peaks olema mõned oskused. Kui see ei ole nõuetekohaselt kokku pandud, saab ehitise raskust kaob. Armeeritud konstruktsioonide jaoks saab kasutada metallvarduseid läbimõõduga 10-16 mm. Selle tegemiseks tehke järgmist:\npuhasta prügi või muude võõrkehade pindala;\nmärkida ja kaevama pit, märgistamiseks võite kasutada taset;\ntäitma liivast ja killustikust drenaažipadi;\nraketise või alalise raketise paigaldamine;\nasetage raami tugevdatud konstruktsioon ja vertikaalsed elemendid;\npärast täielikku kuivatamist demonteerige raketist.\nValgusstruktuuride, näiteks vannide ehitamiseks kasutatakse tihti betooni vundamenti. Protsess viiakse läbi suurte kividega, mis on virnastatud alusele. Töö tegemiseks peate kivide asetama kihtidesse, seejärel rammeerima ja rakendama mördi kihti. Seda protsessi korratakse mitu korda. Iga kihi paksus on umbes 20 cm.\nOluline on valida õige proportsioon kividest ja betoonist. Ärge päästa tsemendist ja lisage liiga palju kive. Proportsioonid peaksid olema umbes 50:50.\nOn oluline, et vundamendi kivide kvaliteet oleks hea. Ärge lisage kivid, mis purustavad või on liiga habras. On oluline, et kivide pinnal poleks mustust. Parema kleepuvuse või teisisõnu kleepuvuse korral saate kergesti niisutada.\nKui me räägime kivi kujust, ei ole reegleid, mis nõuaksid teatud suurust või kuju. Üks on pöörata tähelepanu ainult asjaolule, et kivi oli tugev ja pinnal ei olnud pragusid.\nLahuse valmistamiseks on selle aluse jaoks soovitatav kasutada tsemendi klassi M400 või M500. Lahenduse 1: 3 suhted. Ärge tehke liiga paksu segu, sest see on vajalik, et lahus tungiks kõigisse kivide vahekaugustesse.\nKuigi paljud kardavad tellistest vundamenti ehitada, on mitu põhjust, miks seda arvamust võib pidada valeks. Miks Näiteks eelistavad paljud inimesed mitte teha veekindlust ja seetõttu võib see disain halveneda. Lisaks on oluline teha õiged arvutused ja vajalikud oskused. Seetõttu võime teha järgmise järelduse: edu sõltub töö pädevusest, õigetest arvutustest ja kvaliteetsetest materjalidest. Kui järgite reegleid, siis võib telliste vundamendi keskmine eluiga olla 30-40 aastat.\nHulgas eelised tellistest vundament võib märkida:\nRaskete või suurte esemete puudumine, mis võimaldab tööd teha ilma kraana ja lisatöötajateta.\nVundament on moes, et anda mingit kuju, ilma raketiseta.\nKulude ja ehituse pingutused on madalad.\nKuid tellistest vundamendil on palju vigu. Klaasi hügroskoopsuse tõttu imab see niiskust, mis viib materjali hävimiseni. Ka selline vundament talvel tugevasti külmub läbi, nii et see vajab veekindlust. Jah, see pole sobilik igat tüüpi pinnasele. See vundament peaks olema ehitatud stabiilsele pinnasele, kus veealune vesi ei ole liiga kõrge.\nKlotsidest ja tahvlitest\nPBS-i plokkide alus on ideaalne liivasel pinnasel. Üks eeliseid on paindlikkus, samuti asjaolu, et tööd saab teha peaaegu igal aastaajal.\nEsimene asi, mida teha, on geoloogiline uurimine. Oluline on täpselt teada, millisel pinnasel tehakse tööd, sest see materjal ei sobi kõikidele pinnasele. Näiteks, kui muld on liiga pehme või nõrk, siis võivad plokid suurte kaalu tõttu lihtsalt maha kukkuda.\nSamuti peate materjalid täpselt arvutama ja selleks on vaja otsustada, millist suurust vajab. Õigete arvutuste tegemiseks võite palgata spetsialiste või teha arvutusi spetsiaalsete arvutiprogrammidega.\nKlotside paigaldamisel ei tohiks liigesed koonduda, sest aja jooksul võivad nendes kohtades esineda pragusid. Liigeste hoidmiseks võimalikult väikesena on soovitatav kasutada plokke 2,30 m. Samuti on väga oluline soojus- ja veekindlus.\nNagu me nägime sellest artiklist, on lindifundi tegemiseks palju meetodeid. Pidage meeles, et iga mullatüübi jaoks on vaja sobivat alust. Konsulteerige spetsialistidega ja otsige oma olukorra jaoks sobivat sihtaseme tüüpi. Õige tööga saate teha head tööd.\nMaja baasstruktuurid: liigid, materjalid, valamise reeglid\nVundamendi disaini ühe või teise variandi valimisel tuleb kõigepealt arvestada, kui tugev ja üldine hoone ehitatakse. Tulevase ehituse hinnangu kavandamisel tuleb meeles pidada, et suur osa kogu maja koguväärtusest on täpselt sihtasutuse maksumus (võttes arvesse kasutatud materjale). See pole üllatav - hoone alust, mis sõltub selle tugevusest, vastupidavusest ja turvalisusest.\nKergede ja raskete struktuuride alused: riba ja kolonnkollane\nIga sihtasutuse põhiülesanne on struktuurist tuleneva koormuse kandmine pinnasele. Sõltuvalt ehitiste kaalust valitakse maja sihtasutus, muldade kandevõime ja külmumise sügavus on samuti oluline.\nKõige tavalisemad vundamistruktuuri tüübid on lint ja veergudeks. Nii need kui ka teised võivad olla valmistatud monoliitsest või monteeritavast betoonist või raudbetoonist, tellistest, betobetoonist.\nEhitiste raskesti seintega püstitatud ribapõhja konstruktsioonid: betoon, kivi, tellis. Need on asetatud maja ümbermõõdule, mille kohaselt eeldatakse suurt mullatööd ja ehitusmaterjalide tarbimist.\nMonoliitse vundamendi ehitamisel kasutatakse raketist, mis on paigaldatud kaevandusele.\nKui vundament on raudbetoon, tuleb enne betooni valamist ümber asetada ümber keevitatud metallkonstruktsioonid, mis võimaldab suurendada konstruktsiooni tugevust. Betoon valatakse vundamendi ümbermõõduga ühtlasesse kihti ja tihendatakse.\nMonteeritavate plokkide alused on betoonist või raudbetoonist plokid, mis on paigaldatud mördile ja tõmmatakse kokku paksu terastraadiga. See sihtasutus on usaldusväärne ja kiirelt ehitatud, kuid sihtasutuse maksumus on märkimisväärne.\nTelliskivide alused kulumiskindlusele ja ehituskiirusele on madalamad kui monoliitsed. Pange selline tavaline täispuhutav punane niiskuskindel tellis.\nTelliskivi paigaldamisel kasutatavad lahendused valitakse sõltuvalt sihtasutuse arvestuslikust koormusest.\nRubble'i alused - nende ehitamisel kasutatakse killustikke, mis on tihedalt üksteisega ühendatud. Rubble sihtasutuse tunnusjooned on usaldusväärsus, vastupidavus ja vastupidavus. See sihtasutus on kõige kallim, sest kive tuleb täpselt valida ja kohandada. Kruusakivi kasutamine on põhjendatud niiske mulda, kuna see ei ületa niiskust.\nBetoonvundament on ehitatud väikese ja keskmise suurusega mördi- ja purustatud kivide segust.\nVundamendi ehitamisel on vaja raketist. Müürikatehnika koosneb vahelduvatest toimingutest killustikkivide pealekandmise, nende tihenemise ja sidumis betooni vahel peenete täitematerjalide (killustik, peenekraav, liiv) vahel.\nVundamentide konstruktsioonid on ehitatud kergete seintega ehitiste alla: puit, raam.\nKergekaaluliste konstruktsioonide kolonnkõlarite püstitamisel tuleb järgida järgmisi reegleid:\nsambaid asetatakse konstruktsiooni välimiste seinte kõikidele nurkadele siseseinte ristumiskohtade all välimiste seinte ja nende vahele;\nsõltuvalt vundamendi koormusest asetatakse sammast mööda kogu hoone perimeetrit teatud sammuga (1,2 kuni 2,5 m);\ntugisammude vahel, mis peaksid põhinema sammaste vahelisel hüppaalil.\nÜhelt poolt on hüpe vaja sambaid omavahel ühendada, teiselt poolt - see on baasi aluseks. Põrandakate on põrandakatte isolatsioon, mis on otseselt keskkonnas (tuul, lumi, niiskus). Keldrikivi olemasolu mõjutab temperatuuri ja niiskust otse maja ruumides.\nMillised materjalid on vundamendi ehitamiseks vajalikud?\nSiin näete tabelit, milliseid materjale vundamendi jaoks on vaja ja maja sihtasutuse ligikaudset maksumust.\nTabel "Materjalid sihtasutustele":\nMaterjali klass, kg / cm2\nKui põhjavee tase sügavusel maapinnast (m)\nRaskeemester kaaluga üle 1800 kg / m3 ja selle tooted, va betoon kütte räbu kohta\nClay telliskivi plasti vormimine\nTaotlus ei ole õigustatud\nTugevate sihtasutuste maksumus sõltub nende keerukusest sõltuvalt 70% ulatuses maja enda väärtusest. Vaatamata kuludele on sihtasutuste kõige usaldusväärsem ja vastupidavam monoliitne alusmaterjal. Ligikaudne maksumus, võttes arvesse maja rajamise materjale, on vahemikus 4500-5500 dollarit (puumaja jaoks 5 × 6 m, vundamendi sügavus 1,5 m).\nVundamendi ehitamiseks on spetsiaalsed materjalid betoonplokid ja plaadid, mis asetsevad kogu maja ümbermõõdul otse maapinnale. Tõusmine, sulatamine, mulla levik praktiliselt ei ohusta sellist alust. Selline aluskomplekt väikeste kompaktsete ehitiste jaoks. Vundamendi paigaldamise sügavus sõltub põhjavee tasemest ja mulla külmumise sügavusest. Kui põhjavesi talvel ei tõuse mulla külmumispiirini lähemal kui 2 meetrit, siis pinnase külmumisele, madalatele ja kõvadele liivatele, samuti tahke konsistentsiga savipinnastele saab valida vundamendi sügavuse sõltumata külmakahjustuse sügavusest. Vundamendi minimaalne sügavus: liivasel pinnas - 0,5 m, savi jaoks - 0,7 m. Butobetoni vundamendi seinte minimaalne paksus - 35 cm, lahusest killustikust 50 cm.\nSihtmördi koostis ja proportsioonid\nMört on valmistatud sõltuvalt mulla kvaliteedist. Vundamendi mördi klassikaline proportsioon on suhe 1: 2, kuid see osa on keskmiselt keskmiselt, see ei võta arvesse tsemendi brändi.\nVaata allpool toodud tabelit "Mööbli koostis ja proportsioonid maja rajamiseks".\nTabel "Maja asutamise lahenduse koostis ja proportsioonid":\nTsemendi-lubi mark 10 (tsement: lubjakesta: liiv)\ntsement-savi mark 10 (tsement: savine tainas: liiv)\nTsemendi-lubi või tsemendimassi märgid 25 (tsement: lubi või savi: liiv)\ntsemendi mark 50 (tsement: liiv)\nMaja sihtasutuse rajamise põhireeglid\nReeglid maja sihtasutuse rajamiseks tuleb rangelt järgida.\nBetooni kasutatakse enamikes alusstruktuurides. Betoonil on omadus "valmimine" 28-30 päeva. Pärast betoonkonstruktsiooni paigaldamist tuleb seda aja jooksul ilma koormata säilitada ja soovitav on see kattekihi materjali või muu improviseeritud materjaliga sulgeda, et vältida kihi kuivamist. Betooni kõvenemise perioodil veenduge korrapäraselt vundamendiga, et vältida selle ebaühtlast kuivamist. Nii et uue püstitatud sihtasutuse maja ehitamine on täis ohtu, puudused ei jäta teid ootama.\nSihtasutuse hüdroisolatsioon on oluline. See koosneb kogu pinna katmisest maapinnaga kuuma bituumeniga. Seinad on ka isoleeritud. Selle sihtmärgi täitmise reegli järgimisel tuleb paigaldada kaks kihti katusekatetest (esimene kiht - sokli ja nulltaseme vahele, teine kiht - sokli ja peamise seina vahele). See kaitseb maja seinu ja keldrit niiskusest.\nKorki väliskülje kaitsmine atmosfäärist mõjude eest. See saavutatakse krohvimise või plaatidega. Vundamendi lihvimiseks lisatakse segule kummit sisaldavad komponendid (põletavate auto rehvide tuhk). Selgub, et kate jaoks on "karusnaha". Ta on ilus ja usaldusväärne.\nVeel üks oluline alus sihtasutuse ehitamiseks - ärge unustage keldri paigaldamisel ventilatsiooniavasid. Suvel pakuvad nad keldrit ventileeritavaks ja talvel on need suletud, et vältida niiskuse sisenemist maja.\nPimedad pinnad on vajalikud, et kaitsta vundamenti pinnavee mõjude eest. Pimedas ala on 0,75 kuni 1 meeter kalda seina kaldega. Kasutatavad materjalid on raudbetoon, asfalt, betoon või hästi tihendatud savi.\nKatusel asuv vihmavee äravool mõjutab ka vundamendi tugevust. Katusel asuv vihmavesi satub pimedale alale, purustab see ja alus järk-järgult, niisutatakse maapinda vundamendi lähedal ebaühtlaselt. See mõjutab sihtasutuse kandevõimet ja aitab kaasa sihtasutuse laskumisele.\nKui vaatate kõiki maja vundamendi valamise reegleid, on teie hoone tugev ja vastupidav.\nHoone aluste defektid ja nende põhjused\nVundamishäirete põhjused, mille tõttu ehitised võivad oma jõudu kaotada, on järgmised:\nnõuetele mittevastavad materjalid;\nehitustööde halb kvaliteet.\nEhitiste aluste peamine defekt on ebaühtlane langus. Väljastpoolt on seda väljendanud erinevate kujundite ja erinevate suundade pragude ilmumine, nii vundamendil kui ka maja seintes, maja endi mitmesugused moonutused.\nSamuti peetakse silmas vundamendi vigade põhjuseid:\nValesti valitud põhjasügavus. Selle defekti parandamiseks on väga raske ja mõnikord võimatu üldse. Kui laskumine on ebaoluline, on võimalik mulda täita piki kogu vundamendi ümbermõõtu, suurendades seega hoiuse sügavust kunstlikult.\nPõhjavee tõusu on raske ennustada, kuid seda on võimalik lahendada, korraldades drenaažisüsteeme või istutusmaterjali sorte, mis tõhusalt niiskust mullas. Drenaažisüsteemid on kõige paremini ette nähtud üheaegselt vundamendiga.\nEbatõenäoline Ebaühtlane koormus struktuuri alustamisel. Näiteks kui peamaja on verandast palju raskem. Kui maja on juba ehitatud, tuleb edasise deformatsiooni vältimiseks eraldada veranda ja maja alused. Selle tegemiseks asetage bituumeni küllastunud plaadi alused.\nVundamendi koormuse suurenemine ülemiste korruste pealisehitiste tõttu:\nkuna olemasoleva sihtasutuse võimeid on valesti hinnatud. Selle defekti kõrvaldamine maksab majaomanikule korralikku summat, isegi kui asjaolud võimaldavad sihtasutuse tugevdamist, suurendades sihtasutuse vedajapiirkonda;\nmuldade kandevõime on ebaõigesti hinnatud, seda saab suurendada, valades mulda vundamendi "tsemendipiim" all.\nMaterjalide ebapiisav tugevus vundamendiks või tugevuse kaotamine aja jooksul.\nLaimimissegust püstitatud tellised on aja jooksul iseloomustanud mördi haardumisega tellis (niiskus siseneb alusesse, külmub, vundamendi koorem). Nõuab kapitaalremonti, asendamine uuega. Selleks peate vanast sihtasutusest maha laadima, kandes maja kaal ajutiste tugitena. Puidust baarid on ajutised toed. Need asuvad vana vundamendi juures ja teraskiudude abil viia maja koor puitvardadesse.\nVõimalused maja aluse kaitsmiseks\nMuldade külmakahjustuse tagajärjel võib vundamenti kaitsta mitmel viisil:\nMuldade kasvatamise vundament peaks olema mulla külmumise tasemest madalam.\nVundamendi sisse tuleks panna tugevdav puur, mis hoiab ära pisarate.\nTeine võimalus maja aluse kaitsmiseks - aluse külgpindade ettevaatlik joondamine maapinnale haardumise vähendamiseks. Neid soovitatakse hästi katta bituumenikihiga.\nTähelepanu! Arendaja viga on veendumus, et mida põhjalikum on asetatud, seda usaldusväärsem on see. See pole täiesti õige. Isegi kui jõud ei tegutse pinnase külmumispiirkonna all asuvast sihtasutusest, võivad selle tsooni pinged olla niivõrd olulised, et nad suudavad tõmmata vundament koos külmutatud pinnasega või pühkida ülemist osa alt.\nKuidas alustada sihtasutuse rajamist: saidi ettevalmistamine\nSeega, kui valite baasi tüübi ja selle materjalide, määratlete, õppige müüritise eeskirju, võimalikke defekte ja kaitsemeetodeid. Nüüd tekib teine küsimus. Kuidas alustada sihtasutuse ehitamist nii, et see hoone oleks nn igaveseks?\nEsimene neist on mullatööd ja planeerimistööd. Sihtasutuse ala ettevalmistamine algab niitmisega rohust, põõsaste lõikamisest, küünarvarrastest. Kui pindala on ühtlane, siis on mõõtmisi lihtne teha, piirkondades, kus on raskusi maastikul kasutatavad rööpad ja tase. Üldplaneeringu koostamisel on vaja seda üle kanda "loodusele", st parandada seda mingil viisil maapinnale, märkides saidi paigutuse põhielementide asukoha.\nNulltsükkel hõlmab ala vertikaalset paigutust, seinte tähistamist, kaevetööd kaevandis, kaevandis, kraavides, vundamendi ja sokli ehitamiseks nullini.\nVertikaalse paigutuse põhieesmärk on hoonete vundamentide kaitse vee eest. Ehituseks ettevalmistatud tasandatud ala peaks olema 1,5-2 m igas suunas rohkem kui maja mõõtmed. Kesktelgede märgistamine toimub väga ettevaatlikult.\nVundamendi konstruktsiooni saab käivitada seadmest tulekahju maja ümber - ülaosa naeltega lahtritega, 20 cm kõrguseks kavandatud alusest, sihtasutusest mahutite servast 1-1,5 m. Jalat saab teha vahelduvalt. Lauad läbivad jaotustükke traadi venitamiseks nii, et see langeb kokku seinte ja nende külgede telgedega, saate täpselt märgistada vundamendi nurka, kasutades "Egiptuse kolmnurka", mille suhe on 3: 4: 5, mis on ehitatud välja tõmmatud köie abil või lauale välja tõmmatud.\nEt määrata sama vertikaalset kaubamärgid nurkades maja (kui mitte gidrourovnya) kasutatakse aia voolik täidetud värvitud vesi ja lisatakse otstes klaastoru. Torude vedeliku taseme kokkulangevus annab soovitud horisontaalse.


Nahkanuia ajaveeb » Blog Archive » Põnevad Koeru fotod osta.ee-s\nKoer(lapsed) pildis :)\nVana dokument: 10. üldlaulupeo tänukiri\nPõnevad Koeru fotod osta.ee-s\nLeidsin osta.ee oksjonikeskkonnast sellise huvitava foto Koeru kõrtsist. Foto on pandud oksjonile “Koeru Hobupostijaam Järvamaal. Foto 8*12 cm” alghinnaga 7 EUR (ca 110 EEK) ning mul on plaanis pakkumises osaleda. Kas keegi soovib kampa lüüa? Kui on huvilisi, kes on nõus ostu (kaas)finantseerima, andke teada, siis oskan hinnata milliste panustega osalen. Annetused võib teha MTÜ Nahkanuia arveldusarvele 221045230148 märkides selgitusse “vanade fotode soetamine”. Kui MTÜ Nahkanuial õnnestub foto omandada, jääb selle digitaalne koopia koerukatele vabalt kasutada ning see avaldatakse veebikeskkonnas vanadpildid.net.\nTegelikult on veel teinegi sama hoonet kujutav foto saadaval. Ka see huvitab mind väga aga lõhki ei saa ennast rebida. Esimesena väljapakutud vaade tundub haruldasem ja kuna mul on valida, siis jääb see sõelale. AGA kui siiski leidub keegi, kes ka siin õla alla paneb, pakun kindla peale.\nLõetuseks ootan lugejate ja huvliste kommentaare ja lugusid nii seoses fotodega (võimalikud aastaarvud, olukord) kui ka isiklikul tasandil. Millised on teie kogemused ja mälestused Koeru hobupostijaamaga?\nPS! Kas kellelgi on kodus vedelemas vana Koeru märk kus peal kõrtsi sammast kallistav joodik. Olen huvitatud selle omandamisest. :)\nThis entry was posted on Laupäev, jaanuar 15th, 2011 at 10:42\tand is filed under Üleskutse, Vana pilt. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


Katrina : Liiu ja Ii\nEnesetapjalik kiindumus elusse, nii võis ta seda nimetada, või noh nimetamata jätta. Ta seisis juba teist tundi järjest toa alumises otsas ja kartis midagi. Noh, tegelikult te ei imesta selle üle, mida ta kartis. Ennast - surma, teda - tema surma, mees lamas voodis, suurte avatud silmadega, mingid märgid, ta ei teadnud täpselt millised, ta lihtsalt tundis neid õhus, nagu vahel tuntakse kõrbelõhna ja siis tuleb välja, et naaber kõrvetas parasjagu pannkoogi põhja, mitte oma naine või mees või veel keegi. Ta oli siin töötanud juba kakskend aastat, ta teadis, mida teha, kui tuli pahteldada terveks inimeste füüsist, aga nende vaimu ega hingega ei osanud ta suurt midagi teha. Jah, sellel mehel oli kahtlaselt veider sõbranna, isegi mitte naine, selline pikkade kohavate teravpunaste juustega ja kargas alati sisse, hoogsalt, rõõmsalt, noh, kohati isegi siivutult.\nKust kurat ta teadis tema nime, ahjaa sildid, sildid, sildid, sildid. Marii juba vihkas kõiki silte, mida inimesed mõnusalt poeleti taga või siis siin selles paganama haiglas kandsid, sildid, sildid, sildid. Mis kasu neist oli? Kas ta tundis ennast sellepärast selle kiitsaka ja tõesti ebanormaalse naise läheduses hästi, kui too teda eesnime pidi hüüdis. Ta tundis end võõrana, kellel polnud õigust teada mitte midagi Iivani elust, aga kes ometi oli ametikohustuste tõttu siia määratud, vaatlema seda pikkade võrksukkades jalgadega naist. Jah, ta ei teadnud isegi ta nime. Ainult juukseid ja jalgu, juukseid ja jalgu - mis tulid Iivanile seltsiks. Marii jalutas alati uksest välja, kui tuli see naine.\n"Anna-Liia, Anna-Liia..." Peale ukseklõpsatust oma selja taga kuulis ta seda, kuidas Anna-Liia otsekui lagunes tükkideks Iivani suul.\n"Ma ei suuda enam..."\n"Ooot... oot... mida sa ei suuda?" see jutt algas alati niimoodi, just peale seda kirglikku ja jõhkrat suudlust. Anna-Liia tegi seda alati, ta ei suutnud ennast kunagi täielikult vaos hoida, ta kiratses kirest ja ta teadis, et seda on peaaegu võimatu välja elada Iivani peal, kes nagu me kõik näeme. Jah, ka teie vaadake, kahvatut alati raseeritud, alati valusat ohet täis ja ehmumist ja ooteärevust ja hirmu ja veel midagi nägu. Me näeme seda tõusmas üles tugevate lainjate ja teravate pilkude kaudu, mis saadetakse Anna-Liiale.\nMuidugi teadis Anna-Liia väga hästi, mida mees ei suutnud. Otsustada, armastada, olla, kirele vastata ja ega ta ei saanud öelda, et ta ise oleks olnud teistsugune. Otsustada, armastada, olla, elu kirele vastata omapoolse kirega, mitte hirmuga. Anna-Liia oleks juba ammu pidanud otsustama, mitte lahkuma sellest paganama palatist igal õhtul kui kell tiksus tema rolli teise kohta, mitte valetama kõigile, kus ta oli, mitte tegema seda, mida ta tegi. Iivan oli kogu oma täiuslikkuses Liiu kõige suurem saladus.\nNende kohtumine oli toimunud kummalistel asjaoludel, et Liiu mäletas siiani, kuidas ta ei teadnud endale omaenda loomise ja loovuse kohta leida, Juhani oli päevad otsa tööl, Lilli kasvas nii aeglaselt ja koledalt, kõik need paganama naabrinaiste jutud, lood, mis teda tüütasid surmani, ja siis ühel ilusal päeval astus tema koduväravast sisse see kummaline mees. Seljas kitarr ja suur suur seljakott täis luulet.\n"Ega teil..." alustas ta tookord, lõpetamata lauset, imetledes kõige kaunimaid lillepeenraid, pisikese roosasse mähitud tüdruku sõstrasilmi, naise taljet, millesse sisse kroogitud maailma kõige ilusamad lilled, just Iivan arvas tol hetkel otsekui vaimusilmas nägevat, et eelmises elus polnud Liiu muud olnud kui üks suur suur korv tulipunaseid lupiine ja selles elus, iga ümberpööramise kestel, kukkunuks justkui tema pehmest valgest kehast välja tükk eelmist elu, nii lõhnana kui ka lillena, ainult et neid lilli nägi vaid Iivan.\nLiiu seisis krapsakalt aiamajakeses tupsutas väikse tütre uinumisele ja pöördus Ii poole, selliselt kutsus ta Iivanit.\n"Ei ole, aga ma mõtlen välja, et kuidas oleks," vastas ta kerge irooniavõtmega. Tal ei olnud plaaniski meest aidata ja samas ta vajas nii väga vabadust ja korraga nähes enda ees üdini tolmunud kaltsakaks kõnnitud pükstes ja hiigelsuures sallis meest, korraga, tahtis ta ise olla see tolmunud kaltsakas, tahtis tükki nendest seiklustest, mis jäid maha tol hetkel, kui ta ütles jaa või oli see see esimene kord, kui Juhani ta kinno viis, või see teine kord, kui nad vaatasid seda tobedat koske, mis tol hetkel ei olnud üldse tobe, Liiu lihtsalt vihkas vahel seda, et ta oli naine või üldse inimene, kellel olid vajadused. Need piirasid ta ümber, nagu Juhani emagi, kes iga mõne aja tagant tuli Liiule riideid tooma.\n"Noh, Cosmos kirjutati, et see olevat ilus..."\nJaa... Jaaa... Jaa...\nHäda oli selles, et ükskõik, mis Liiule selga ka ei topitud, oli see alati ilus, sest Cosmos või Eesti Naises või Lilithis või veel mingisuguses jubedas ajakirjas oli miski ilus ja Juhani jaoks oli see oluline, et kui ta viib oma naise välja, sis on mida viia. Jah, sealt need võrksukad ja lupiinide lõhnad ja roosad-roosad kleidikesed, mis ei tulnud üldse mitte Liiu ihust, nagu oletas Iivan teda esimest korda silmates, need tulid äärmiselt pragmaatiliselt ja läbimõeldult Liiu ämmalt ja tema toredalt abikaasalt. Jah, kõik rääkisid, et Juhani olevat raha kokku ajanud üheksakümnendatel üle ja läbi laipade, aga sel kõigel polnud tähtsust, sest keegi seda tõestada küll ei saanud. Juhani oli hea mees. Juhani oli tark mees. Kui Liiu teda esimest korda kohtas, pidi ta jahmuma. Oh seda jõudu, mis sealt välja purskas. Aga mitte nii nagu kõik Liiu noortel sõpradel, vaid nagu täismees vahtis ta Liiu silmi, Liiu keha, Liiu väljakujunemata lähedusevajadust, ta oli nii vait ja ta oli nii teadlik sellest, mis Liiu tahtis. Mitte nagu Iivan, kes haaras endasse Liiu kui printsessi pirueti. Jah, kindlasti, nõnda arvas Iivan, pidi Liiu lapsepõlves ka balletti tantsima.\n"Ei, kussa sellega, ma olin meie tänava kõige vingem puude otsa ronija. Poisid ka ei julenud nii kõrgele kaskede otsa ronida kui mina," ütles ta, "Lihtsalt praegu... Juhani on mulle kõik andnud... Kõik... Ainult mitte ühtegi puud, mille otsa ronida."\n"Ma ei suuda enam... Jää palun minuga, mina otsin sulle puu, mille otsa ronida."\nLiiu istus seekord keset palatit plasttaburetil. Ja ta teadis, et Juhani arvas, et Liiu käib iga õhtu joogas ja tegelikult oli ta käinud iga õhtu Iivanit hoidmas. Ta teadis, et tegelikult sureb Iivan varsti päriselt ka kopsuvähki, ta teadis, et ta ei saa Iivani juurde jääda. Ta teadis, et enne kui Iivan talle puu leiab, sureb ta ära. Ja just sellepärast istuski ta igal õhtul täpselt kell neli siin.\nKirjutas LiizaKazz kell 22:41


Erütromütsiin: kasutusjuhised - Ennetamine April\nErütromütsiin on makroliidantibiootikum, mis on sünteesitud Streptomyces erythreus'e bakterite tüvedega.\nIlozon, Ermicid, Grunamitsini siirup, Meromitsin, Erifluid, Erythromene, Eritran - erütromütsiini asendusravimid (analoogid).\nVastavalt juhistele on erütromütsiin saadaval tablettide (100, 250 ja 500 mg) kujul; silma salvi kujul; salvi kujul paikseks ja väliseks kasutamiseks; lüofilisaati vormis intravenoosseks süstimiseks mõeldud lahuse valmistamiseks. Aine erütromütsiin on ravimi peamine toimeaine.\nErütromütsiini farmakoloogiline toime\nErütromütsiini ja erütromütsiini analoogid takistavad sidemete tekkimist aminohapete molekulide vahel, bakteri valkude sünteesi blokeerivad (need ei mõjuta nukleiinhapete moodustumist). Erütromütsiini kasutamine suurtes annustes aitab kaasa bakteritsiidse toime avaldumisele.\nTöötlemisel juhiseid erütromütsiin erütromütsiin analoogid või loovutada põhjustatud haiguste gramm (Haemophilus influenzae, Neisseria gonorrhoeae, Brucella spp., Bordetella pertussis, Legionella spp) või grampositiivsete bakterite (Streptococcus spp., Staphylococcus spp., Sünteesimisseade mitte sünteesimiseks penitsillinaasist alfa- hemolüütiline streptokokk rühma Viridansa, Corynebacterium minutissimum, Corynebacterium diphtheriae Põrnatõvebatsill) ja Listeria monocytogenes, Treponema spp., Chlamydia spp., Entamoeba histolytica, Rickettsia spp.\nErütromütsiiniresistentsed gramnegatiivsed batsillid Pseudomonas aeruginosa, Escherichia coli, samuti Salmonella spp., Shigella spp.\nMikroorganismid peetakse tundlikeks erütromütsiini suhtes, mille kasvu aeglustub, kui ravimi kontsentratsioon on väiksem kui 0,005 g / l, mõõdukalt tundlik - alates 0,001 kuni 0,006 g / l, mõõdukalt stabiilne ja stabiilne - 0,006 kuni 0,008 g / l.\nOrganismis jaotub erütromütsiin ebaühtlaselt. Enamik neist koguneb neerudesse, põrnesse, maksa. Ravim tungib hästi sünoviaalsesse ja astsiitsetesse vedelike, pleura õõnde, kopsukude ja sperma. Tserebrospinaalvedelikus on kontsentratsioon 10% antibiootikumi plasmast.\nEritromütsiini peamine osa metaboliseeritakse maksas (umbes 90%). Sapiga eritub 20-30% antibiootikum, neerud - 2-5% erütromütsiini muutumatust (poolväärtusaeg 1,5-2 tundi).\nTöödeldes erütromütsiin juhiseid näidatud erinevatel nakkus- ja põletikuliste protsesside, sealhulgas hingamisteede nakkusi, difteeria, prostatiit, sarlakeid amööbse düsenteeria listerioosi, süüfilis, koletsüstiit, gonorröa. Eritromütsiini kasutatakse pehmete kudede ja naha infektsioonide raviks - troofilised haavandid, teise ja kolmanda astme põletused, furunkuloos, nakatunud haavad, pustuloossed nahahaigused. Lisaks kasutatakse antibiootikumi silma limaskesta mitmesuguste infektsioonide (sh vastsündinu konjuktiviit) ja Chlamydia trachomatis'e põhjustatud renaalsete infektsioonide tekkeks.\nErütromütsiini ülevaade näitab, et seda antibiootikumi kasutatakse tihti nakkuslike komplikatsioonide vältimiseks erinevate diagnostiliste ja terapeutiliste protseduuride abil.\nVastavalt juhistele tuleb erütromütsiini tablette võtta suu kaudu (mitte närida). Ravimi ööpäevane annus täiskasvanutele ja noorukitele (üle 14-aastased) on 1-2 g, ühekordne - 0,25-0,50 g. Vajadusel suurendatakse ööpäevast annust 4 g-ni. Annuste vaheline intervall on 6 tundi.\nLapsed vanuses neli kuud kuni 18 aastat, sõltuvalt kehakaalust, haiguse vanusest ja raskusastmest, määratakse 0,03-0,05 g / kg päevas kahe kuni nelja annusena, esimese kolme elukuu lapsed - 0,2-0,0, 4 g / kg erütromütsiini päevas. Vajadusel kahekordistades päevase annuse.\nDifteeriaravi erütromütsiini kasutamisel võetakse 0,25 g ravimit kaks korda päevas.\nTerapeutiline annus primaarsele süüfilisile - 30-40 g antibiootikumi kogu ravikuuri jooksul. Ravi kestus on üks kuni kaks nädalat.\nAmoebilise düsenteeria korral määratakse täiskasvanutele 0,25 g ravimit neli korda päevas, lastel 0,03-0,05 g / kg erütromütsiini päevas. Kursuse kestus - 10-15 päeva.\nKui legionelloos võtab 0,5-1 ravimit neli korda päevas kahe nädala jooksul.\nGonorröa puhul 0,5 g ravimit iga kuue tunni järel kolm päeva, seejärel 0,25 g nädalas iga kuue tunni järel.\nNakkuslike komplikatsioonide ennetamiseks on 1 g antibiootikumi ette nähtud 19 tundi, 18 tundi ja 9 tundi enne operatsiooni.\nLäkaköha võtke 0,04-0,05 g / kg antibiootikumi päevas üks kuni kaks nädalat. Lapse kopsupõletikuga - 0,05 g / kg antibiootikumit päevas (neljas annus). Kursuse kestus - vähemalt kolm nädalat.\nUriiniinfektsioonide ajal raseduse ajal - 0,5 g ravimit neli korda päevas nädalas.\nMõjutatud alale rakendatakse erütromütsiini salvi kujul ja silmahaiguste korral see asetatakse alumise silmalaud alla. Erütromütsiini sagedus, annus ja kestvus eraldi võetuna salvi kujul.\nVastunäidustused erütromütsiini kasutamisele\nastemisooli või terfenadiini samaaegne vastuvõtt;\nErütromütsiin võib läbida platsentat, tegutsedes loote vereplasma, kus selle kontsentratsioon on 5-20% kontsentratsioon veres ema.\nErütromütsiiniravi kõrvaltoimed esinevad harva. Erütromütsiini ülevaates öeldakse, et antibiootikumi pikaajalisel kasutamisel esineb oksendamine, kõhulahtisus, iiveldus, ikterus.\nUuringute põhjal võib erütromütsiini mõnel juhul põhjustada allergilisi reaktsioone.\nErütromütsiini pikaajaline kasutamine aitab kaasa patogeensete mikroorganismide resistentsuse tekkimisele.\nErütromütsiini üleannustamise sümptomid: äge maksapuudulikkus, kuulmislangus.\nRavi: aktiveeritud süsi võtmine, hingamisteede seisundi hoolikas jälgimine. Mao lavaamist peetakse efektiivseks annuse võtmisel, mis on viis korda kõrgem kui raviannus.\nRavimite koostoime Erütromütsiin\nAntibiootikum vähendab bakteritsiidne toime beetalaktaamtsükli antimikroobikumideks - tsefalosporiinid, penitsilliinid, karbapeneemidele.\nErütromütsiin suurendab tsüklosporiini nefrotoksilisust ja bensodiasepiinide farmakoloogilist toimet.\nÜhekordse võtmine erütromütsiin ja terfenadiin, astemisool või aitab võimalik on arütmiate teke.\nRavimi ühekordne annus ja dihüdroergotamiini või mittehüdrateeritud tungaltera alkaloidid põhjustavad spasmilise vasokonstriktsiooni.\nSelles artiklis saate lugeda ravimi erütromütsiini kasutamise juhiseid. Esitatakse saidi külastajate ülevaated - selle ravimi tarbijad, samuti erütromütsiini kasutamise spetsialistide arvamus oma praktikas. Suur taotlus ravimi aktiivsema tagasiside lisamiseks: ravim aitas või ei aidanud haigusest lahti saada, milliseid tüsistusi ja kõrvaltoimeid täheldati, mida tootja ei pruugi annotatsioonis märkida. Erütromütsiini analoogid olemasolevate struktuuranaloogide juuresolekul. Kasutamine stenokardia, akne (akne) raviks täiskasvanutel, lastel, samuti raseduse ja imetamise ajal.\nErütromütsiin - bakteriostaatiline antibiootikum makroliidirühma seondub pöörduvalt 50S subühiku ribosoomi oma kinkijal mis murrab vaheline peptiidside aminohappe molekulide ja plokid sünteesi mikroobse proteiini (ei mõjuta nukleiinhapete sünteesi). Suure annuse kasutamisel võib see avaldada bakteritsiidset toimet.\nTegevuse spekter sisaldab grampositiivseid ja gramnegatiivseid mikroorganisme, samuti muid mikroorganisme: Mycoplasma spp. (kaasa arvatud Mycoplasma pneumoniae), Chlamydia spp. (sh Chlamydia trachomatis), Treponema spp., Rickettsia spp., Entamoeba histolytica, Listeria monocytogenes.\nPüsivad gramnegatiivsed batsillid: Escherichia coli, Pseudomonas aeruginosa, samuti Shigella spp., Salmonella spp. ja teised. Tundlik rühma kuuluvad mikroorganismid, mille kasvu hilineb, kui antibiootikumi kontsentratsioon on alla 0,5 mg / l, mõõdukalt tundlik - 1-6 mg / l, mõõdukalt stabiilne ja stabiilne - 6-8 mg / l.\nImendumine on kõrge. Söömine ei mõjuta erütromütsiini peroraalset vormi aluses, mis on kaetud enterokattega.\nKeha jaotub ebaühtlaselt. Suurtes kogustes akumuleerub maks, põrn, neerud. Sapiga ja uriiniga on kontsentratsioon kümnekordselt suurem kui kontsentratsioon plasmas. See tungib läbi kopsude, lümfisõlmede, keskkõrva kõrva, eesnäärme sala, sperma, pleuraõõne, astsiidi ja sünoviaalse vedeliku kudede. Imetavate naiste piim sisaldab 50% kontsentratsioonist plasmas. See tungib läbi vere-aju barjääri nõrga, tserebrospinaalvedelikku (selle kontsentratsioon on 10% ravimi sisaldusest plasmas). Aju membraanide põletikulises protsessis suureneb nende erütromütsiini läbilaskvus pisut. Tungib läbi platsentaarbarjääri ja jõuab looteveresse, kus selle sisaldus on 5-20% ema plasmas sisalduvast materjalist.\nEemaldamine sapiga - 20-30% muutumatu, neerud (muutumatuna) allaneelamisel - 2-5%.\ndifteeria (sealhulgas bakterikandja);\nköha (sealhulgas ennetus);\nLegionellide haigus (legionelloos);\nChlamydia trachomatis'e põhjustatud kuseteede infektsioon rasedatel;\nprimaarne süüfilis (penitsilliiniallergiaga patsientidel);\ntäiskasvanutel (koos alumiste kuseteede ja pärasoole lokaliseerimisega) krampivaba komplikatsiooniga klamüüdia; tetratsükliinide talumatus või ebaefektiivsus;\nnaha ja pehmete kudede infektsioonid (pustulaarsed nahahaigused, sealhulgas juveniilne akne, nakatunud haavad, verevalumid, II-III astme põletid, troofilised haavandid);\nstreptokoki infektsiooni ägenemiste ennetamine (tonsilliit, farüngiit) reumaatilistel patsientidel;\ninfektsioossete komplikatsioonide vältimine terapeutiliste ja diagnostiliste protseduuride käigus (kaasa arvatud soolestiku preoperatiivne ettevalmistamine, hambaravi, endoskoopia südamepuudulikkusega patsientidel).\n100 mg, 250 mg ja 500 mg sooltes lahustuvad kaetud tabletid.\nSalv toopiliseks ja väliseks kasutamiseks (mõnikord ekslikult nimetatakse geeliks).\nLüofilisaat lahuse valmistamiseks intravenoosseks manustamiseks (viaalides süstimiseks).\nLapsed 4... 18 aastat, sõltuvalt nakkuse vanusest, kehamassist ja raskusastmest - 2... 4 korda annuses 30-50 mg / kg päevas; esimese kolme kuu lapsed eluiga - 20-40 mg / kg päevas. Tõsisemate infektsioonide korral võib annust kahekordistada.\nDifteeriavagunite raviks - 250 mg kaks korda päevas. Kursuse annus primaarse süüfilise raviks on 30-40 g, ravi kestus on 10-15 päeva.\nStreptokoki infektsiooni (tonsilliit, farüngiit) ennetamiseks täiskasvanutele - 20-50 mg / kg päevas lastele - 20-30 mg / kg päevas, ravikuuri kestus - vähemalt 10 päeva.\nKõhupuhitus - 40-50 mg / kg päevas 5-14 päeva jooksul. Laste kopsupõletikuga - 50 mg / kg päevas 4 jagatud annusena vähemalt 3 nädala jooksul. Kuseteede infektsioonid raseduse ajal - 500 mg 4 korda päevas vähemalt 7 päeva jooksul või (kui see annus on halvasti talutav) - 250 mg 4 korda päevas vähemalt 14 päeva.\nTäiskasvanutel, kellel on komplitseerimata klamüüdia ja tetratsükliinide talumatus - 500 mg 4 korda päevas vähemalt 7 päeva jooksul.\nallergilised nahareaktsioonid (urtikaaria, muud lööve);\npseudomembranoosne enterokoliit (nii ravi ajal kui ka pärast seda);\nkuulmiskaotus ja / või tinnitus (suurte annuste kasutamisel - rohkem kui 4 g / kuulmise kaotus pärast ravimi ärajätmist on tavaliselt pöörduv);\nQT-intervalli pikendamine EKG-le;\nventrikulaarsed arütmiad, sealhulgas ventrikulaarne tahhükardia (nt "pirouette") pikenenud QT-intervalliga patsientidel.\nterfenadiini või astemisooli samaaegne kasutamine;\nSeoses võimaliku imendumisega rinnapiima, peaksite erütromütsiini võtmise ajal hoiduma rinnaga toitmisest.\nPikaajalise ravi korral on vaja jälgida maksatalitluse laboratoorseid näitajaid.\nKolestaatilise kollatõve sümptomid võivad tekkida mitu päeva pärast ravi algust, kuid pärast 7-14 päeva pikkust pidevat ravi suureneb risk haigestumiseks. Ototoksilise toime tõenäosus on suurem neeru- ja maksapuudulikkusega patsientidel ning eakatel patsientidel.\nVõib segi ajada katehhoolamiinide määramisega uriinis ja maksa transaminaaside aktiivsusega veres (kolorimeetriline määramine definilihüdrasiini abil).\nVähendab beeta-laktaamantibiootikumide (penitsilliinid, tsefalosporiinid, karbopeneemid) bakteritsiidset toimet.\nKui samaaegne manustamine koos ravimitega, mis maksas (teofülliin, karbamasepiini, valproehappe, heksobarbitaal, fenütoiin -alfentaniil, disopüramiid, lovastatiin, bromokriptiini) saab kontsentratsiooni tõstmine rohtude plasma (inhibiitor mikrosomaalsetel maksaensüümide).\nSuurendab tsüklosporiini nefrotoksilisust (eriti samaaegse neerupuudulikkusega patsientidel). Vähendab triasolaami ja midasolaami kliirensit ja võib seega suurendada bensodiasepiinide farmakoloogilist toimet.\nKasutamine koos terfenadiini või astemisooliga - arütmia võimalus koos dihüdroergotamiini või veevaba rütmiga alkaloididega - vasokonstriktsioon spasmile, düsesteesia.\nAeglustab metüülprednisolooni, felodipiini ja kumariini antikoagulantide eliminatsiooni (suurendab efekti).\nKoos lovastatiiniga suureneb rabdomüolüüs.\nSuureneb digoksiini biosaadavus.\nVähendab hormonaalsete rasestumisvastaste vahendite efektiivsust.\nRavimi erütromütsiini analoogid\nProstatiit... See sõna on peaaegu iga inimese jaoks tuttav. Varem üle 40-aastased mehed kannatasid temast ja nüüd tegeleb ta kolmekümneaastastega. Prostatiit on haigus, kui meesel on eesnäärme põletik.


Mis imeelukad olid eestlastest revolutsionäärid? Mustal Kastil ja Volgil on oma versioon | Linnaleht\nMis imeelukad olid eestlastest revolutsionäärid? Mustal Kastil ja Volgil on oma versioon (3)\nKristjan Roos, kristjan.roos@linnaleht.ee, 3. november 2016, 17:20\n„Kangelaste” lavastuses istuvad näitlejad publikuga samades laudades, rääkides neile lugusid eesti revolutsionääridest Foto: Foto: Henry Griin\n7. novembril ehk oktoobrirevolutsiooni aastapäeval esietendub Vilde lokaalis Musta Kasti ja Peeter Volkonski lavastus „Kangelased”, mis võtab luubi alla sada aastat tagasi tegutsenud eestlastest kommunistid nagu näiteks Viktor Kingissepp ja Hans Pöögelmann.\nNii nagu esietenduse kuupäev, pole juhuslik ka koht, sest Vilde lokaalis tegutses kunagi revolutsionäär Hans Heidemanni nimeline trükikoda.\nMusta Kasti näitleja Laura Niils meenutab, et idee võtta teemaks sada aastat tagasi tegutsenud revolutsiooniline seltskond, hakkas kasvama sellest, kui näitlejad Mihkel Kallaste ja Märt Koik tegid koos Volkonskiga kaasa ühes Vanemuise lavastuses. „Igatahes Musta Kasti esimeses loomenõukogus oli Peeter oma ideega kohal, tutvustas seda ning meile meeldis,” ütleb Niils. Ja lisab, et vestlustest selgus, et praegune noorte põlvkond ei tea suurt midagi nendest noortest, kes tegutsesid sada aastat tagasi. Neist, kellest on kirjutatud pakse raamatuid, mida Volkonski põlvkond pidi lugema. „Tundub, et teda provotseeris idee panna meid neid raamatuid lugema ja vaadata, mis sellest välja kukub,” pakub Niils.\nNoored tunnistavad, et koostöö legendaarse Volgiga on sujunud suurepäraselt. „Tundub, et Volkonski ei lase sotsiaalsel positsioonil koostöös ja üldises suhtluses komistuskiviks saada. Töö on sujunud hästi – tundub, et tervislik on nii liigsest aukartusest kui ka valehäbist hoiduda, kuigi see on teinekord keeruline,” märgib Musta Kasti näitleja Karl Edgar Tammi.\nMis kõige rohkem Musta Kasti tegijaid revolutsionääride eluga tutvudes üllatas?\nMärt Koik: Mind üllatas kõige enam revolutsionääride vanus. Olen ise 26 aastat vana ja tunnen, et minu saavutused piirduvad kõrghariduse omandamisega. Mõni revolutsionäär seevastu ei elanudki nii vanaks, sest kurikuulsaks saanuna ta elimineeriti. Ma ise ei ole küll veel oma maailmavaates 100% kindel. Nemad pidid olema.\nLaura Niils: Saan rääkida ainult enda eest, aga mind üllatas revolutsionääride inimlikkus. Tegelikult on see loogiline, et inimene ongi inimlik. Kui esimese asjana kuuled, et üks tegelane on olnud kommunist, enamlane, Eesti riigi kukutaja, siis tekib temast väga negatiivne kuvand ning aju ei oskagi mõelda, et see inimene on ka armastanud ja millessegi väga tugevalt uskunud, üritades oma ideaalide kohaselt elada.\nMida ja kas üldse oleks õppida sellistelt tegelastelt nagu Viktor Kingissepp või Hans Pöögelmann?\nMärt Koik: Ma arvan, et meelekindlust. Jätame siinkohal kõrvale selle, et nad olid kommunistid. Mina leian, et nende meeste ja naistega sarnast tugevat kindlameelsust meil enam ei ole. Nad olid valmis oma maailmavaate eest surema. Arvan, et sellist mentaliteeti on tänapäeval vähe.\nKarl Edgar Tammi: Igalt inimeselt on midagi õppida. Eriti ehk siis, kui inimese elu ja tegutsemine on raamatulehtedele kantud. Nendel isikutel on olnud vägev tahtejõud, teravus, vastupidavus, küpsus ja selgus.\nLaura Niils: Viktor on selles lavastuses minu tegelane. Ühest küljest on mul tunne, et temalt oleks õppida vankumatut meelekindlust. Teisalt mõtlen, et kas selline meelekindlus teebki ühest inimesest kangelase või teeb sama meelekindlus temast (ja lisaks veel paljudest teistestki) hoopis ühe väga õnnetu inimese? Vahest käivad kangelaslikkus ja õnnetuks olemine käsikäes?\nKüsite lavastuse tutvustuses, et kas nad olid kangelased või reeturid? Kas lavastuse lõppedes saab vaataja vastuse või on peamine eesmärk panna vaataja teema üle mõtisklema?\nKarl Edgar Tammi: Neid küsimusi küsides ja materjali käsitledes heidame valgust teatud tüüpi ühiskondlikele konfliktidele, poliitpõrgetele ja igavikulisele teemale „indiviid versus ühiskond”. Reeturid on nad praegusele kapitalistlikule maailmale, nagu radikaalislamile on reeturid kõikide teiste religioonide esindajad, siin avaldub ka üks multikulti valupunkte.\nProoviprotsessi käigus olete käinud kohvikutes revolutsioonist rääkimas. Kuidas on sellised eksperimendid välja näinud? Kas mõned rahu armastavad kohvikukülastajad pole ära ehmatanud?\nLaura Niils: Ega me siis julmalt ükskõik kelle juurde oma juttu raiuma lähe. Oleme läinud istuma nende inimeste juurde, kes ikka ise soovivad kuulata. Selliste inimeste leidmine pole olnud eriti keeruline – usun, et kui Peeter Volkonski koos oma jüngritega sinu lauda istub ja juttu puhub, siis see annab päris mõnusa särtsu terveks päevaks.\n*Lavastaja Peeter Volkonski lubab, et tegu ei ole pelgalt kommunistlikeks tegelasteks kehastumise või elulugude rääkimisega. „Mind hakkas huvitama, mis juhtub siis, kui tänapäeva noored loevad neid nõukogude propagandat täis raamatuid, mida meile kunagi pähe määriti. Mis pilt neile jääb? Nüüd räägivad nad oma muljetest Vilde lokaalis,” selgitab Volkonski lavastuse tutvustuses. Lavastus tõstatab muu hulgas küsimuse, kas praegusel põlvkonnal on üldse omad kangelased.\n*Erinevalt tavapärasest teatrietendusest istub publik laudkondades, kus näitlejad järgemööda nendega ühinevad. Etenduse hinnas sisaldub kerge õhtusöök.\n*Publikuga vestlevad Kaija M Kalvet, Laura Niils, Liina Leinberg, Märt Koik, Mihkel Kallaste ja Karl Edgar Tammi. Lavastuse kunstnik on Henry Griin. Näitlejaid toetab Tartu hevibänd Desert Queen, esitades laule proletaarsete poeetide luulest.


Anri Rulkovi preemia pälvisid Johannes Magnus Aule ja Teresa Väli\nKolmapäeval anti Balti Filmi- ja Meediakoolis välja neljas Anri Rulkovi preemia, mis seekord läks jagamisele kahe neljanda kursuse filmitudengi vahel. Lühifilmi „Reiv“ eest pälvis preemia Johannes Magnus Aule ja lühifilmi „Karm liin“ eest Teresa Väli. Esimese puhul tõstis žürii esile inimese tajupiiride veenvat kinematograafilist kirjeldamist, teise puhul laste mängu ja tõsielu oskuslikku põimingut filmi kompositsioonis.Filmirežissöör Anri Rulkovi (1972-2008) mälestuseks loodud preemia suurus on 1000 eurot ja seda annavad välja teadlane Aleks Rulkov, filmiprodutsent Peeter Urbla, režissöörid Indrek Simm ja Raimo Jõerand. Preemiaga tahetakse märgata ja julgustada neid noori filmitegijad, kelle koolitööna valminud filmis kajastub looja sisemaailm ja selle väljendamise otsingud kõige ehedamal kujul. Varasematel aastatel on preemia pälvinud Triin Ruumet, Moonika Siimets, Eret Kuus ja Jako Krull.\nAnimafilmi arendus ja tootmine\nAuhinnatud kodumaine animafilm nüüd kõigile vaadatav\nEesti animafilm “Sounds Good” (rež. Sander Joon) on varasemalt rännanud enam kui neljakümnel festivalil. Muuhulgas on film jõudud sellistele olulistele animafestivalidele nagu Annecy, Go Short, Animateka ja GLAS. Lisaks on film pälvinud parima tudengianimatsiooni auhinna järgmistel festivalidel: Stuttgart, Fredrikstad, Kaboom ja Supertoon.


Roihud jätkavad 49er klassi MM-i hõbegrupis | Eesti Jahtklubide Liit\n“Täna oli kvalifikatsioonisõitude viimane päev ning alates homsest algavad finaalsõidud kuld-, hõbe- ja pronksgruppides. Praeguse seisuga platseerume 28. real, kahe punkti kaugusel 25. kohast, kus jookseb kuld- ja hõbegrupi piir. Tänane päev oli meie jaoks eilsega võrreldes raskem. Keskendusime liigselt kergelt tuulisema rajapooliku poole sõitmisele, seades ohtu stardiplaani ning ei reageerinud piisavalt kergelt väikestele tuulepöörangutele. Sõitudes oli ka palju head ja eelkõige jäime rahule omavahelise suhtluse ja enesekindlusega otsuste langetamisel, millele sel võistlusel ka rõhku paneme,” võttis roolimees Juuso Roihu päeva kokku.\nAvaldatud: 12.veebruar kell 12:08


Hotellid Ille-sur-Tet | Hotels.com\nLinna Ille-sur-Tet hotellid\nOtsing hotellid Ille-sur-Tet\nVaata kaardilt hotelle Ille-sur-Tet\nIlle-sur-Tet on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Belesta linnamuuseum ja Les Journees de la Ceramique de Belesta muuseum. Ära unusta külastamast paiku nagu Clot de l'Oumi veinimaja ja Belesta dolmen.\nMajutusvõimalused, mida Ille-sur-Tet pakub\nTöö või puhkusereis? Ille-sur-Tet pakub mugavaid majutuskohti kõigile. Kui sinu sihtkoht on Ille-sur-Tet, ootab sind Hotels.com saidil 87 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 20%. Tubade hinnad alates 22 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Ille-sur-Tet ja selle lähipiirkond pakub.\n• 3 5 tärni hotelli alates 125 EUR öö\n• 50 3 tärni hotelli alates 46 EUR öö\n• 31 2 tärni hotelli alates 32 EUR öö\nIlle-sur-Tet – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Perpignan (PGF — Perpignan-Rivesaltes'i rahvusvaheline lennujaam), mis asub 21,8 km linnast eemal. Lähim raudteejaam on Perpignan Ille-sur-Tet Station, mis jääb 1,2 km südalinnast eemale.\nIlle-sur-Tet – kohalikud huviväärsused\n• Belesta linnamuuseum (4,6 km südalinnast)\n• Les Journees de la Ceramique de Belesta muuseum (4,6 km südalinnast)\n• Clot de l'Oumi veinimaja (4,7 km südalinnast)\n• Belesta dolmen (5,6 km südalinnast)\n• St Barthelemy kiriku varemed (6 km südalinnast)


Kommentaarid - Olev Remsu: okupatsiooniminevikust vaevatud masinapurustajad Tartu tehase ja Rail Balticu vastu - Eesti Päevaleht\nOlev Remsu: okupatsiooniminevikust vaevatud masinapurustajad Tartu tehase ja Rail Balticu vastu - kommentaare 1-13\nRegistreeritud (35) Anonüümne (86)\nRemsujev võiks jalga puhata, keegi ei viitsi ta pläma enam ammu juba lugeda.\nNäe 23 tola juba kes ei mäleta ja ei saa aru mis toimub...\nRemsukene sa ise vaevled vist mingi taaga all. Praegu kasutavad inimesed sõnavabadust, et takistada Eestimaa rüüstamist ja reostamist pisike rahanutsu eest millest Eestile miskit kasu ei tõuse. Meie taak on see, et lastakse lõdva randmega kapitalil välja voolata ise pankroti äärel vireledes.\nTaaskord jääb vaid nõustuda Urmas Otiga.\nFosforiidi võiks Eesti just ette võtta ja alustada uuringutega. Kaevandustehnoloogiad pole enam mingid NSVL-i aegsed halastamatud rööv vereimemised.\nMulle meeldib alati Norrat eeskujuks tuua, kus riik on suutnud oma Nafta abil oma pensionifondid Triljonieuroseks paisutada. Eesti fosforiidivarud on Maailmas suuruselt teised. Ise me sellest koguseks tarbiks murdosa ja kõik saaks Maailma müüki paisata ning raha suunata pensionäridele inimväärseks eluõhtu veetmiseks ning Fosforiidi baasil samuti oma kodanikele pensionifond moodustada. Minul on pensionini veel oii kui palju aga toetaksin sellist asja Kahe käega. Miks Eesti kuld niisama meil vedeleb? Praegu tuleb nii välja, et veneaegse fosforiidisõjaga kägistab NSVL meid siiani. Keegi ei julge fosforiiti nuusutada ka.\nSelleks tulebki vastavalt Eesti oludele omad lahendused leida, mis ei ohustaks Eestit. Alustuseks tuleb teemat lasta spetsialistidel uurida. Niisama "Ei" karjatada ja mitte halligi teha on muidugi kõige lihtsam. Mina pakkusin idee meie eakate aitamiseks. Kehv idee? no olgu siis. Parem ikka kui ei midagi.\nSaad ka inglise keelse teksti :)\nThe sustainable supply of raw materials is a major challenge both to Europe and Estonia. In 2014, Rectors of three Estonian Universities addressed a letter to the Estonian Parliament and Government with a proposal to work out a modern and sustainable Earth resources policy. The release of Estonia's untapped mineral resources potential in a harmony with society and the environment can create new jobs as well as favour an economic growth. The proposal foresees a research and innovation programme/policy to be developed to maintain Estonia's leadership in R&D and industrial expertise throughout the entire raw materials value chain. One of the primary targets of the new policy on Estonian mineral resources, raw materials and Earth crust is to create a better understanding on the potential of Estonian mineral resources, the environmentally sound usage of Earth crust and the economical benefits of expanding mining industry to the society. In addition, the new policy will facilitate an implementation of a modern, environmentally friendly and sustainable planning and resource usage mechanism of Estonian natural resources. The Ministry of Environment has initiated preparation of the strategy on Estonian mineral resources and Earth crust. The conference entitled as "Strategic Raw Materials of Estonia", taking place on October 16, 20 15 in Rakvere, will be a forum that brings together a wide range of stakeholders -including various level policymakers, experts of financial markets, raw material producers, geoscientists from universities, government and industry.\nei veena see jutt ...see on sama nagu hosianna rb kiituseks.... selleks et netist mingitki usaldusväärset infot leida tuleb päris palju vaeva näha mitte hosianna lugusid lugeda....\nkas kavatsed maa all nagu mutt auke uuristada? mil moel on võimalik fosforiidi kaevandamine teisiti kui seda täna maailmas tehakse? kui sa selle meetodi leiutad siis oled varsti väga rikas mees.... kas ameeriklased on oskamatud sinu arvates? aga tulemus on siin....kirjuta google phosphorite florida ja images....\nHäbi on, kuna kunagi, ülikooliajal ja veidi hiljemgi, võtsin koos Remsujeviga (tollane nimi) viina.Siis oli ta täiesti normaalne kutt, kuigi veidi kohmakas.Aga nüüd?Reformi ja liberastide hääletoru.Mees on ennast maha müünud.Raske uskuda, et tark inimene,kelleks ma teda pidasin, võib nii mõelda ja nii muliseda.\nMees ilmselt saab oma asjade eest honorari. Mida lollem ja arusaamatum iba, seda suurem ja priskem on uba, mis kerjakotti pudeneb. Kui inimesel pole midagi teha, kui ei oska ka, siis hakkabki tegelema asjadega, mille olemus talle on võõras, aga tulemus käega ja keelega katsutav ning jõukohane, siis antaksegi minna.\nMiks peab riigi rahadega midagi uurima eraettevõtte jaoks?\nLas uurib ise ja maksab siis ka.\nVõrrelda seda tehast ja RB-d on pehmelt öeldes napakas. Meenutaks, et RB algatas 100 miljonidollari siim, kui oli suur tegelane EL-s. Seda just selles valguses, et kuna Islandi vulkaani pani kogu lennuliikluse seisma, siis selgus, et alternatiivid puuduvad. Sealt tuli RB idee.\nMis puutub tselluloosi ja fosforiiti, siis seal alternatiive piisavalt. Muide ka fosforiidi kohta ajas kahekülmakapivahe Taavi joga, et hakkame uuesti uurima.\nMida te uurite?\nSelle juurde siis tuli jutt, et oi kuidas kaevandamise tehnoloogia on arenenud võrreldes ikka vene okupatsiooni lõpust saati. On jah. Ekskavaataorid on võimsamad.\nSeda juttu, kuidas fosforiit ja tselluloos läheb pensionäridele, rääkige kanadele naeruks.\nalles oli mädand paju kummardajad ...\nhästi elada tahame, autoga sõita tahame, paberit kasuatada tahame ...\nkõik see on kompromisside kunst ...\nloobudes lihtsalt mingi idee nimel oma panusest, loobume paremast ...\nigal asjal on hind\nMiks meile aga seda kõike nii palju vaja on, mõtlen inimkonda tervikuna. Kui iga aasta võetakse maha kahe Saaremaa suuruses ürgmetsi, iga aasta muutub viljatuks Eesti suurune ala seni viljakat maad ja toodetakse kordades rohkem kui tarbida jõutakse? Maailmameredes hulbib mitme Jaapani saarestiku suurust plastikarhipelaagi, ossooniaugud on Antarktika suurused. Kas keegi teabki siis seda viimsepäeva saabumise tärminit ja sellest johtuvalt punnitatakse või naba paigast, et see hukka minev rikkus saaks ikka oma hüvanguks ära raisatud. Kui aga seda ei tule niipea, siis mida hakatakse sööma- jooma paari aastasaja pärast? Geeni ja keemia koostöös toodetud gemüüset, millesse elanikkond sureb nagu putukad DDT nautides omalajal. Niigi sureb iga kolmas juba vähki, tahetakse ikka 100 % see tulemus viia. Inimlik ahnus koos inimliku rumalusega on hävitanud elu kordades rohkem kui mingid katkud ja sõjad kokku.\nmiks tegeleme mõtetu raiskamisega\nnii suur loss\nnii uhke auto\nuus auto iga ...\nmiks me paljuneme kontrollimatult\nUuringutele pole vaja raha kulutada seetõttu, et uuringud on juba tehtud, Remsu võiks küsida valdkonna spetsialistidelt oma lambist oletamise asemel- http s:// arvamus.posti mees.ee/4473813/kristjan-zobel-innukas -ja-enesekindel-harimatus (loodan, et kirjanik loeb ikka ka teist Eesti päevalehte?).\nSuurte raskustega lugesin paljusõnalise mulina läbi. Remsujev nagu ikka Remsujev oma "headuses". Kõik, kes mõtlevad teistmoodi kui valitsev klikk, on aetud ühte patta - puude kallistajad, tehase ja pompösse raudteevastased etc. Ja neid kõiki omaaegsete masinapurustajatega ühele pulgale seadmine on jälle omaette tase. Aga see kõik selleks, las vanahärra soperdab.\nEgas siin muud tõesti ei ole, tuleb järjekordselt nõustuda kadunud Urmas Ott´iga.\nTõsi on, et NSVL plaanis väga palju hukatuslikke lollusi Eestisse. Tõsi on ka see, et EL pole kaugeltki sama, mis NSVL.\nAga sellest paraku ei järeldu kuidagi, et EL meie oma rahamaiamate jopede mahitusel ei võiks siia hukatuslikke lollusi planeerida (hukatuslikud muidugi kohaliku looduse ja inimeste seisukohalt, mitte ELi tervikuna).\nJa kas pole pentsik, et ludiidi-võrdlus lendam nii kergelt siis, kui ollakse vastu rohkem kui sajanditevanuste tehnoloogiate mastaapsele juurutamisele.\nMis siis, kui meie riigijuhid teeks ettepaneku investeerida miljardi eest ketrusmasin Jennydesse. Kes sellele vastu oleks, oleks ju ludiit par excellence.\nÜhesõnaga - lootis saada tselluloosi-toiduahela osaks, aga terve linnatäis "puukallistajaid" rikkus tema tuleviku ära.\nAndres Toomi vastus on ikka eriliselt kehv! Kirjutab pika jutu ilma ühtegi bitti infot andamata. Ainus arusaadav sõnum on, et Mihkel Kunnus ei jaga asjast midagi sellepärast, et ta on Mihkel Kunnus. Ometigi oli Toomil ju võimalus midagi sisukat kirjutada, arvestadas ta haridust- aga ei, ta eelistas lihtsalt sisutühjalt möliseda, jäädes Delfi kommentaatori halvima stereotüübi tasemele ja sellega ta kindlasti selle planeeritava tehase populaarsust ei tõstnud. Väga nüri.\nTNT Express Worldwide Eesti AS\nPÕHJALA ELEKTER OÜ\nMuideks need Tabivere klounid ütlesidki seda otse välja - mis saab meie teistest ettevõtetest ja palga maksmise tase läheb käest ära.Siis korjati suvaline vaimne põhjakiht (ja ka tegelik põhjakiht) enda selja taha ja siis muud kui käest kinni!\nSa lakekrants tead peamiselt pudelist.\nKes kurat see remsu on? Mõni kauplusetagune filusoof?\nMai Ki, 43


EUR-Lex - 31990R3037 - ET\nEuroopa Liidu Teataja L 293 , 24/10/1990 Lk 0001 - 0026\nSoomekeelne eriväljaanne: Peatükk 2 Köide 7 Lk 0152\nRootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 2 Köide 7 Lk 0152\nNõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90,\n9. oktoober 1990,\nEuroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta\nsiseturu toimimiseks on vaja siseriiklike ja ühenduse statistiliste andmete kogumise, edastamise ja avalikustamise suhtes kohaldatavaid statistikastandardeid, et ettevõtjatele, rahaasutustele, valitsustele ja kõikidele teistele ühtse turu ettevõtjatele oleks võimalik anda usaldusväärseid ja võrreldavaid statistilisi andmeid;\nselline teave on vajalik ettevõtjatele oma konkurentsivõime hindamiseks ja see on abiks ühenduse institutsioonidele konkurentsimoonutuste vältimisel;\nsiseturu toimimiseks vajalikku integreeritud ning samas usaldusväärset, kiiret, paindlikku ja üksikasjalikku teavet on võimalik anda ainult siis, kui liikmesriigid kasutavad selliseid tegevusliigitusi, mis on seotud ühenduse liigitusega;\ntuleks sätestada, et liikmesriigid saaksid siseriiklike nõuete täitmiseks oma siseriiklikes liigitustes säilitada või neile lisada ülemääraseid alajaotusi, mis põhinevad Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilisel liigitusel;\nmajandusstatistika rahvusvaheliseks võrreldavuseks peavad liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid kasutama selliseid majandustegevuse liigitusi, mis on otseselt seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rahvusvahelise tegevusliigituse standardiga (ISIC);\nühenduse majandustegevuse liigituse kasutamiseks peab otsusega 89/392/EMÜ, Euratom  asutatud statistikaprogrammi komitee abistama komisjoni kõikides käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimustes, eelkõige selle liigituse tõlgendamise, sellesse väikeste muudatuste tegemise, selgitavate märkuste koostamise ja ajakohastamise ning vastavalt nimetatud liigitusele statistiliste üksuste liigitamisjuhiste koostamise puhul;\non oluline, et Euroopa Ühenduse tegevusliigituse erinevate rühmade sisu tõlgendataks kõikides liikmesriikides ühtemoodi;\nuue liigituse kasutuselevõtuks on vaja üleminekuperioodi,\n1. Käesoleva määruse eesmärk on luua ühine Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistiline liigitus, et tagada siseriiklike ja ühenduse liigituste ning seeläbi siseriikliku ja ühenduse statistika võrreldavus.\n2. Käesolevat määrust kohaldatakse ainult statistilistel eesmärkidel liigituste kasutamise suhtes.\n3. Iseenesest ei kohusta käesolev määrus liikmesriike koguma, avalikustama või edastama andmeid ega käsitle kohustusi, mis on seotud statistiliste ülevaadete ja analüüside üksikasjalikkuse või nendes kasutatavate statistiliste üksustega.\n1. Käesolevaga luuakse ühised alused Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilisele liigitusele, edaspidi "NACE Rev. 1", mis koosneb järgmisest:\n- esimene tasand, mis koosneb tähestikulise koodi alusel eristatavatest rubriikidest (jaod),\n- vahetasand, mis koosneb kahetähelise tähestikulise koodi alusel eristatavatest rubriikidest (alajaod),\n- teine tasand, mis koosneb kahekohalise arvkoodi alusel eristatavatest rubriikidest (osad),\n- kolmas tasand, mis koosneb kolmekohalise arvkoodi alusel eristatavatest rubriikidest (rühmad),\n- neljas tasand, mis koosneb neljakohalise arvkoodi alusel eristatavatest rubriikidest (klassid).\n2. NACE Rev. 1 on lisatud käesolevale määrusele.\n1. Komisjon kasutab NACE Rev. 1 kõikides majandustegevuse alusel liigitatud statistikates.\n2. Liikmesriikide majandustegevuse alusel liigitatud statistikad koostatakse, kasutades NACE Rev. 1 või sellest tuletatud siseriiklikku liigitust, mis on kooskõlas järgmiste reeglitega:\na) siseriiklike liigituste tasandid vastavad kõikidele NACE Rev. 1 tasanditele nii, et iga tasand koosneb kas samadest rubriikidest kui NACE Rev. 1 vastav tasand või selle täpsetest alajaotustest;\nb) kasutusele võib võtta lisatasandeid;\nc) iga tasand, välja arvatud kõrgeim, peab täpselt kokku andma NACE Rev. 1 järgmise kõrgema tasandi;\nd) koodid võivad olla erinevad.\n3. Liikmesriigid edastavad oma siseriiklike liigituste määratlusi või muudatusi käsitlevad eelnõud enne nende avaldamist komisjonile heakskiitmiseks. Komisjon kontrollib nende eelnõude vastavust käesoleva artikli lõikele 2. Komisjoni heakskiidetud siseriiklikud liigitused edastatakse teistele liikmesriikidele teadmiseks. Liikmesriikide avaldatud liigitused sisaldavad siseriiklike liigituste ja NACE Rev. 1 vahelist korrelatsioonitabelit.\n4. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada NACE Rev. 1-st tuletatud siseriiklikku liigitust, võtavad niipea kui võimalik ja hiljemalt 31. detsembril 1992 vastu käesoleva artikli kohase siseriikliku liigituse loomiseks vajalikud meetmed.\nLisaks artiklis 3 nimetatud sätetele võib komisjon mittevastavuse korral teatavate NACE Rev. 1 jaotuste ja siseriikliku majandusstruktuuri vahel lubada liikmesriikidel kasutada teataval tasandil NACE Rev. 1 jaotuste koondit konkreetses sektoris.\nSellise loa saamiseks peab asjaomane liikmesriik andma komisjonile kogu teabe, mis on vajalik tema nõude arutamiseks.\nHoolimata artikli 3 lõike 2 punkti a sätetest ei anna see luba asjaomastele liikmesriikidele siiski õigust jaotada NACE Rev. 1 koondrubriike teisiti kui NACE Rev. 1-s.\nKomisjon kontrollib koos asjaomase liikmesriigiga perioodiliselt nende sätete kohaldamist, et teha kindlaks, kas need sätted on põhjendatud.\nKomisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada NACE Rev. 1 rakendamine ja toimimine.\nPärast artiklis 7 sätestatud komiteega nõu pidamist võtab komisjon liikmesriigi nõudel või oma algatusel NACE Rev. 1 ühtse kohaldamise tagamiseks vajalikud meetmed.\nKomisjoni abistab statistikaprogrammi komitee, edaspidi "komitee", mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mida juhatab komisjoni esindaja.\nKomitee võib läbi vaadata kõik oma esimehe või liikmesriigi esindaja algatusel tõstatatud NACE Rev. 1 käsitlevad küsimused, mis on tähtsad käesoleva määruse kohaldamisel, eelkõige need, mis käsitlevad:\na) NACE Rev. 1 tõlgendamist;\nb) selliste väikeste muudatuste tegemist NACE Rev. 1-s, mis:\n- on mõeldud tehnoloogia või majanduse arengu arvessevõtmiseks,\n- on mõeldud tekstide vastavusse viimiseks ja selgitamiseks,\n- tulenevad teistes majandusliigitustes, eriti ISIC Rev. 3-s tehtud muudatustest;\nc) NACE Rev. 1 ümbertöötamise ettevalmistamist ja kooskõlastamist;\nd) NACE Rev. 1 selgitavate märkuste koostamist ja ajakohastamist;\ne) statistiliste üksuste liigitamisjuhiste väljatöötamist kooskõlas NACE Rev. 1-ga;\nf) probleemide uurimist, mis tulenevad NACE Rev. 1 rakendamisest liikmesriikide majandustegevuse liigitustes;\ng) vajaduse korral selliste ühiste seisukohtade ettevalmistamist, mis käsitlevad rahvusvaheliste organisatsioonide tööd majandustegevuse liigituste, eelkõige ISICi ja selle selgitavate märkuste alal.\nPunktide a–g kohased meetmed võetakse vastu kooskõlas artiklis 9 määratletud menetlusega.\n1. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta aja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele võib määrata esimees. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud nende otsuste puhuks, mida nõukogu on kohustatud vastu võtma komisjoni ettepanekul. Komiteesse kuuluvate liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse kõnealuses artiklis esitatud viisil. Esimees ei hääleta.\n2. Komisjon võtab vastu meetmed, mida kohaldatakse viivitamata. Kui need meetmed ei ole kooskõlas komitee arvamusega, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sel juhul lükkab komisjon enda otsustatud meetmete kohaldamise teatamise kuupäevast alates kolmeks kuuks edasi.\n3. Lõikes 2 nimetatud ajavahemiku jooksul võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.\n1. Pärast 1. jaanuari 1993 liikmesriigi kogutud statistilised andmed, mis hõlmavad liigitamist majandustegevuse alusel, koostatakse NACE Rev. 1 või sellest vastavalt artiklile 3 tuletatud siseriiklikku liigitust kasutades.\n2. Liikmesriigid kasutavad pärast 1. jaanuari 1993 kogutud ja majandustegevuse alusel liigitatud statistiliste andmete edastamiseks komisjonile NACE Rev. 1.\n1. Üleminekuperiood algab 1. jaanuaril 1993 ja lõpeb 31. detsembril 1994. Selle ajavahemiku jooksul võib komisjon teatavate pärast 1. jaanuari 1993 kogutud andmete puhul lubada liikmesriigil nõuetekohaselt põhjendatud tehnilistel või kasutuslikel põhjustel kasutada mõnda muud kui artiklis 3 sätestatud liigitust.\n2. Komisjon võib üleminekuperioodi liikmesriigi nõudel pikendada.\n1. Kui komisjon nõuab, üritavad liikmesriigid artiklis 11 nimetatud andmed komisjonile edastada NACE Rev. 1-le kohandatud kujul.\n2. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) vajaliku teabe nende andmete juures kasutatud korrelatsioonitabelite kohta. Komisjon avaldab need korrelatsioonitabelid.\nKomisjon avaldab praeguse NACE ja NACE Rev. 1 vahelise korrelatsioonitabeli kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.\nLuxembourg, 9. oktoober 1990\n EÜT C 58, 8.3.1990, lk 25.\n EÜT C 175, 16.7.1990, lk 84 ja 12. septembri 1990. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).\n EÜT C 182, 23.7.1990, lk 1.\nVt komisjoni määrus (EÜ) nr 29/2002, EÜT L 6, 10.1.2002, lk 3.


Supermodell Heidi Klum avaldas oma ilu saladuse: näen vahet kohe, kui end peeglist vaatan - Anne & Stiil - Delfi Lood\nSupermodell Heidi Klum avaldas oma ilu saladuse: näen vahet kohe, kui end peeglist vaatan\nÜks asi, millest ilu puhul üle ega ümber ei saa, on inimese geenid. Mõtle supermodellidele, kel on särav ja klaar jume, paksud ja elujõulised juuksed ning näojooned, mis on justkui loodud ajakirja kaanele ning tea, et suures osas on nad sellise välimusega sündinud. Kuid muidugi on olemas ka viise, kuidas ise oma naha, juuste ja küünte eest hoolt kanda, et need head välja näeksid ning piltilus modell Heidi Klum teab seda.\n47aastase Heidi näonahk on alati särav ja klaar ning seda ka juhul, kui ta ei kanna meiki. Seega on selge, et midagi on ta nende aastate jooksul õigesti teinud ja hiljutisest intervjuust portaalile WhoWhatWear sai selgeks, et modelli jaoks on ta igapäevane ilurutiin ülioluline.\nNeed on kuus iluõppetundi, mida Heidilt õppida:\n1. Käitu terve mõistuse järgi\n“Suur osa ilust lähtub tervest mõistusest. Mulle saadetakse ilutooteid maailma erinevatest nurkadest ja mulle meeldib neid proovida, aga minu põhilised tooted on kõige olulisemad,” räägib Klum. “Kui ma toitun hästi ja joon palju vett, näen vahet kohe, kui end peeglist vaatan. Sa pead vaatama peeglisse ja näed, kui midagi on valesti. Näiteks, kui su nahka katab vistrik, siis see võib olla seetõttu, et sa sõid midagi ebatervislikku. Kui see näeb välja kuiv ja ei ole pingul, ei ole sa piisavalt vett joonud. Kui vaatad ennast ja kuulad, tead täpselt, mida teha.”\n2. See, mida sa sööd, on palju olulisem, kui see, mida sa nahale määrid\n“Minu jaoks sõltub ilu toitumisest. Sa ei saa kõike nahale määrides päästa. Selle õppisin ma juba ammu selgeks. Ma olen olnud selles tööstuses 1992. aastast saadik ja olen alati uskunud, et sa oled see, mida sa sööd,” õpetab supermodell. Kuna Heidi teab, et täiusliku toidukorra valmistamiseks on vaja palju aega, aga seda kipub sageli olema just liiga vähe, julgustab ta proovima ka toidulisandeid. “Jah, ükski tablett ei lahenda su iluprobleeme, toitumine on esmatähtis, aga ma usun, et see on hea lisand.”\n3. Beebišampoon on parim näopuhastusvahend\n“Pikka aega tagasi käisin silmaarsti juures, sest mul oli odraiva ja nad soovitasid mul pesta oma nägu Johnson & Johnson’i beebišampooniga. Mõnel päeval, kui töölt koju jõuan, katab mu nägu mitu kihti võltsripsmeid ja palju meiki ning nad ütlesid mulle, et beebišampoon puhastab kogu selle meigi ära. See tundus loogiline! Nüüd ma seda kasutangi.”\n4. Kookosõli on suurepärane multifunktsionaalne toode\n“Mulle meeldib kasutada tavalist kookosõli, mida saab osta toidupoodidest. Eriti praegusel ajal Los Angeleses (Heidi elab seal — toim.), kui kõik on nii kuiv ja ma olen palju õues. Mulle meeldib panna seda juustesse ja kehale. See on nii soodne ja muudab kõik nii maitsvaks ja toidetuks. Üleüldse eelistan ma looduslikke tooteid nendele, mis on täis lõhna- ja lisaaineid. Mulle meeldib väga erinevaid tooteid kasutada, aga ma ei jää sageli nende juurde. Pigem kasutan kookosõli.”\n“Mulle meeldib end muuta. Seetõttu armastangi oma tööd. Kuid samal ajal, on see kõigest kostüümi kandmine. Üks asi on valmistuda pildistamiseks ja kanda oma nahale palju meigitooteid, mis sobivad kaamera ees kandmiseks (alati palju puudrit!), aga ma ei suudaks seda igapäevaselt teha. Päriselus teed päris asju,” kinnitab ta. Heidi eelistab näidata rohkem oma nahka ja kanda kerget jumestust. “Minu arust on kena näha nahatekstuuri. Kui ma ei ole parasjagu kaamera ees, piirdun tooniva kreemi, ripsmetuši ja põsepunaga.”\n6. Õpi vistrikke õigesti pigistama\n“Ma räägin oma 16aastasele tütrele, et ta ei tohi oma vistrikke ise pigistada ega näppida, vaid teen seda ise. Vahel on seda lihtsalt vaja! Aastate jooksul olen õppinud selgeks, kuidas seda teha ja see ongi võti. Sa ei tohiks seda kunagi küüntega teha. Tee seda sõrmenukkidega, mine sügavale ja saa kogu asi kätte. Kui sa ei tee seda õigesti, läheb nahal paranemiseks kauem aega kui oleksid selle lihtsalt rahule jätnud ja armid jäävad ka.”


Otsus nr 914 - Eesti Meediaettevõtete Liit\nOtsus nr 914Pressinõukogu13. juuni 2019 22. nov. 2019\nKaebus nr 914\nPressinõukogu arutas OÜ ATKO Liinid kaebust Delfis 26. märtsil 2019 ilmunud artikli „Atko jätkab laste vintsutamist. Keda vanemad viia ei saanud, jäid nõutult bussi ootama“ peale ja otsustas, et Delfi ei rikkunud head ajakirjandustava.\nArtikkel räägib sellest, et Harku valla lapsed ootasid koolibussi, mida aga ei tulnud, sest kolm bussi võeti sõidust ära ning asendusbuss saabus hiljem.\nOÜ ATKO Liinid kaebas Pressinõukogule, et uudis sisaldab ebaõiget ja kontrollimata infot. Kaebaja väitel ei käivitunud üks koolibuss ja liinile saadeti asendusbuss, kuid kõik teised Harku valla koolibussid teenindasid liine vastavalt sõidugraafikule. Kaebaja ei ole rahul, et lugejakirja avaldades ei küsitud ettevõtte kommentaari.\nDelfi vastas Pressinõukogule, et artiklis kajastud sündmused leidsid aset 25. märtsil, mitte 28. märtsil nagu viitas kaebaja. Delfi lisas, et toimetus kontrollis lugejakirja autori edastatud infot ja see oli õige. Delfi lisas, et lugejakirja sisu kajastab ka ATKO Liinide selgitust olukorrale.