Anders Härm: mängumasin - väike võrkpalliessee – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nAnders Härm 22. juuni 2017 Kultuur\nAmeerika kirjanikul Paul Austeril ei ole vist ühtegi raamatut, kus ühel või teisel moel ei kerkiks esile pesapalli motiiv. Tema andumus sellele spordialale on fenomenaalne ja teadmised mängu ajaloost detailsed. Kuigi mõnikord tunduvad tema pesapalliheietused romaani ökonoomia ja narratiivi seisukohalt täiesti üleliigsed ning ei formuleeru mitte kuidagi kõnekateks kujunditeks, on see ilmselgelt autori jaoks ülioluline ja võibolla just see liim, mis tema jaoks kõiki tekste seob.\nSoome filosoof ja visuaalkultuuri uurija Max Ryynänen töötas aastaid Poris Aalto ülikooli filiaalis ning avastas ennast linnas, kus ei toimu mitte midagi peale iganädalase Soome liiga jäähokimängu, pidamas hokiteemalist blogi, mis saavutas kiiresti tuntuse Soomes ja mida tsiteerisid lõpuks ka NHL-iga seotud veebiväljanded. Oma jäähoki esteetika ja filosoofia on ta kokku võtnud raamatus “Roskamaali”. “Tead, millest ma ühel hetkel aru sain, Anders?” ütles ta mulle meie esimesel kohtumisel: “Kõik inimesed, isegi hokimängijad, vajavad natukene filosoofiat.” Jah, neid tekste kus kohtuksid Hegel ja Teemu Selänne ei ole maailmas just ülemäära palju.\nMinu stiihia on võrkpall ilmselt juba sellest hetkest alates kui ma 1988. aastal esimest korda trenni läksin ja võibolla just Ryynäse eeskuju ajendaski järgnevat teksti siin kirja panema. Praegu on kell 13.00, on esmaspäev 19. juuni. Magasin täna kaua ja lõpetasin just hommikusöögi, sest vaatasin öösel, kuidas Eesti võrkpallikoondis mängis Mehhikos Maailmaliiga kolmanda tugevusgrupi finaali Hispaaniaga. Ja võitis kindlalt 3:0 nii, et hispaanlastel ei tekkinud vähimatki võimalust mängu sisse saada (kui esimese geimi keskpaik välja arvata).\nEesti võrkpalli jaoks on tegemist täiesti erakordse aastaga.\nSellist aastat pole kunagi varem nähtud: eelmise aasta Euroopa liiga võiduga tõusti Maailmaliigasse, mille III tugevusgrupp nüüd võideti; MM kvalifikatsiooniturniiril jõuti alagrupi teise kohaga Venemaa järel teise ringi ning vaadates lisavalikturniiri vastaseid on MMile jõudmine esmakordselt TÄIESTI REAALNE, mis oleks väga big deal.\nSügisel on ees ootamas EM-i finaalturniir, kus hea õnnestumise korral võib koondis kindlasti tulla esikaheksasse, või miks ka mitte – mängida medalitele. Eesti koondis on hetkel tugevam kui kunagi varem: igal positsioonil on olemas maailmaklassiga mängija või koguni kaks-kolm ning eesti koondise peatreener, rumeenia päritolu Georghe Cretu on suurepärane leid: koondislaste kommentaaride järgi otsustades võrkpallinüanssidesse filosoofilise sügavusega laskuv mees, kellest võib veel lähiaastatel saada mõne suure klubi või koondise peatreener. Isegi ilma kahe kogenud mängijata, Martti Juhkami ning Keith Pupartita, on suudetud sel kevadel peetud 13. turniirimängust (MM kvalifikatsioon & Maailmaliiga) võita 11, kaotatud on vaid Venemaale MM kvalifikatsiooni otsustavas mängus ning tööõnnetusena Tuneesiale Maailmaliiga alagrupikohtumises.\nKuid mitte sellest ei tahaks ma siinkohal rääkida, sellest kõigest räägib spordimeedia pidevalt niikuinii, vaid lihtsalt jagada mõningaid tähelepanekuid võrkpalli/mängu kohta laiemalt.\nSpordiloba ja mäng\nOlin kaua otsinud ettekäänet võrkpallist midagi kirjutada ning see kevad-suvi andiski lõpuks põhjuse ajada pisut “spordiloba” nagu Umberto Eco seda vahest üldse kõige tuntumas spordivastases essees nimetas. Teatud mõttes siis vana hea “tsirkuse ja leiva” fenomen oli see, mis Ecot häiris: sellal kui pööbel vaatab sporti ja järab hot dogi kõrvale, saavad valitsejad omaette rahus toimetada.\nEco jaoks oli spordist rääkimine mingit sorti asendustegevus, mõne olulise poliitilise ja sotsiaalse teema vältimine või sellest kõrvale põiklemine.\nKuid kas see ei olegi mingis mõttes igasuguse mängu eesmärk? See, mis muudab mängu kui sellise inimese jaoks atraktiivseks tuleneb justnimelt sellest, et mäng on ajutine maailm tavalise maailma sees ning seal on tavapärane reaalsus teatud kokkuleppelises ruumis ning teatud ajaks peatatud koos nö päris reaalsuses kehtivate võimusuhete ja hierarhiatega.\nÜhelt poolt on selge, et mäng vastandub “päris maailmale”, olles tegelikkuse vastandiks, kuid teisalt on mängu reaalsus ka teatud tegelikkuse mudeldamise viis, mis erinevalt päris maailmast on korrapärane ja allub kindlatele reeglitele, luues inimesele teatud rahulolutunde. Tunde, et maailma suudetakse kontrollida: kui teha nii, siis juhtub see, kui teha teisiti, siis toimub midagi muud jne. Nagu ütles tuntud hollandi antropoloog Johann Huizinga oma “Mängivas inimeses”: “/…/ mäng loob korda, on kord. Ta toob ebatäiuslikku maailma ja stiihilisse ellu ajutist, piiratud täiuslikkust. Mäng nõuab absoluutset korda. Pisimgi kõrvalekaldumine sellest rikub mängu, võtab talt tema olemuse ja teeb ta väärtusetuks.” Mängu paradoks seisneb niisiis selles, et olles küll algusest lõpuni kunstlik ja kokkuleppeline, “ainult mäng”, tekitab ta ometigi reaalseid afekte.\nKunsti ja sporti seob mõlema mänguline ja mitteutilitaarne iseloom, mis tähendab, et nii kunstilise mängu kui ka sportmängu eesmärk on mittetootlik. Ja mäng jaguneb Huizinga arvates kas millegi esitamiseks (kunst) või millegi pärast võitlemiseks (sport). Kuid ta nägi nii kaasaegse kunsti kui ka spordi puhul (ta kirjutas oma tekste 20ndatel aastatel) mänguelemendi korrumpeerumist ja mängulisuse allakäiku. Professionaalses spordis kaduvat õige mängutunne ning individualiseeriv ja enesest teadlik kunst kaotab oma lapselikkuse ja süütuse. Pigemini tundub, et nii kunsti kui ka spordi probleem tuleneb sellest, et olles küll ise mittetootlikud, on nad on ise muutunud tooteks, ehk siis nende mittetootlikkusel on paradoksaalsel kombel tekkinud kaubanduslik väärtus.\nRütm, male & masin\nVõrkpalli nii nagu kõiki antagonistlikke ja kollektiivseid spordialasid käsitletakse lahingu või sõja metafoori kaudu ning seda tüüpi mängude ajalugu ulatub kaugele. Kuid erinevalt näiteks jalgpallist või korvpallist, mis on ilmselgelt lähivõitluse alad, on võrkpall meeldivalt mittekontaktne sport. Võrkpalli võiks käsitleda seega pigem kaeviku- või positsioonisõja terminoloogias, kus teineteist vastastikku üle võrgu pommitatakse. Kui aga võrrelda mõne teise spordialaga, ei saa ma kuidagi lahti tundest, et võrkpall meenutab enim ehk hoopis malet. Loomulikult mitte kombinatsioonide lõpmatuse või käiguks kulutatava aja poolest: otsused võrkpallis tuleb vastu võtta kiiremini kui enamustes mängudes, mis ei põhine üksnes reaktsioonikiirusel. Ja loomulikult on male individualistlik, võrkpall kollektiivne sport, pigem on see sarnasus oma olemuselt formaalset laadi.\nNii nagu teisteski pallimängudes on ka võrkpallis erinevatel mängijatel erinevad rollid: temporündaja ründab üksnes keskelt (positsioonilt 3), nurgaründajad sõltuvalt serviasetusest enamasti positsioonilt 4 või 6, aga ka positsioonilt 2, diagonaalründaja enamasti positsioonilt 1 või 2, aga ka positsioonilt 4, temporündajad tagaliinis ei mängi, vaid asendatakse spetsiaalse tagaliinimägija ehk liberoga jne.\nKui näiteks korvpallis on suhteliselt tavaline, et eesliinimängija viskab kolmese või jalgpallis kaitsja lööb värava, siis see, et libero ülemängitud pall punktiks maandub on erakordne ning ka sidemängija toodud punkt on pigem erandiks kui reegliks. Seega võib öelda justkui oleks teatud positsiooni mängijate liikumised väljakul piiratud teatud käikude ja teatud suundadega nii nagu malenditel malelaual. Eriti torkab selline “maleesteetika” silma kaasaja kombinatsioonidevaeses jõumängus, kus variatiivsust on väga vähe.\nÜks spordikommentaatorite meelisklišeesid “meeskonnast kui masinavärgist”, ei päde vististi ühegi mängu puhul nii täpselt kui võrkpalli puhul.\nHästitoimiv võrkpallimeeskond toimibki teatud mõttes masinliku täpsusega vastuvõtust ründelöögini. Rünnaku rütm, kus mängijad toimivad justkui hammasratastena, on üks keskseid indikaatoreid selle kohta, kas masin funktsioneerib hästi või mitte. Eesmärgiks on optimeerida aeg vastuvõtust ründelöögini: kõik puuted proovitakse teha võimalikult lühikese aja jooksul võimalikult kiiresti ja samas nii täpselt, et vastasel ei jääks aega ehitada üles adekvaatset kaitsemängu: saada paika blokk ja võtta kaitses kohad üles.\nVõrkpalli masina-metafoori võimendab kindlasti ka malekäikude laadne rünnakuesteetika või koreograafia, mis on range ja reeglipärane. Võiks isegi öelda, et see on teatavas mõttes klassitsistlik. Huizinga tõdemus, et mäng on tulvil kaht kõige õilsamat omadust, mida inimene võib asjades aduda ja ka ise väljendada – rütmi ja harmooniat -, kehtib võrkpalli puhul peaaegu täielikult. Rütmi võiks pidada isegi võrkpalli üheks kesksemaks kategooriaks. Võiks isegi öelda, et mõlema meeskonna eesmärgiks ongi lõhkuda ära vastase rütm, tekitada masina hammasrataste vahel ebakõla, hakkida seda lihvitud tantsu nii, et see viiks vastase eksimusteni ning samas hoida oma rütmi ja masin käimas varieerides rünnakupositsioone ning tehes tööd kaitses.\nMõningase ebastandardsuse kaitseks\nKuid ka selles ranges süsteemis tõusevad ikkagi esile ebastandardsed või loomingulised mängijad, kes suudavad näiliselt võimatud olukorrad ära lahendada. See, mis tegi nii eriliseks brasiillase Giba või teeb praegu maailma parimaks võrkpalluriks peetava prantslase Ngapethi, on just nende mängu lai variatiivsus. Pisut sarnaseid jooni on järjest lisandumas ka Robert Tähe mängu. Täht on küll 20 sentimeetrit lühem kui samuti väga kõrgel tasemel mängiv Oliver Venno, kelle peamine funktsioon diagonaalründajana pealegi ongi palju punkte tuua. Kuid viimasel kahel aastal on Täht selgelt olnud peaaegu igas mängus mõnevõrra resultatiivsem. Tema rünnakuarsenal on mitmekülgsem, tema tegutsemine osavam, millest tulenevalt ka tema võime lahendada ebastandardseid olukordi ning tõsteid, mis rütmist väljas, lihtsalt suurem. Seega meeskonna tase ei tule tegelikult esile mitte siis kui mängitakse heas rütmis, vaid just siis kui tuleb lahendada arütmilisi olukordi, mis muidugi ei ole kellegi jaoks mingi üllatus.\nSamas mulle oli mõnevõrra üllatav, et kui Eesti mängis hiljuti Taipeiga 3:2 ning oli püsti hädas nende 80ndate aastate stiilis kombinatsiooniderohke mänguga, siis järeldus, mis kõlama jäi oli ikka see, et sellise mänguga tänapäeval ikkagi ei võideta. Tõepoolest, 90ndatel aastatel sai valdavaks jõuline ning sirgjooneline võrkpall koos tugeva hüppelt serviga varasemalt domineerinud kombineerimise ja trikitamise asemel, kus servi rünnakuelemendina ei kasutatud. Kuid kas ei võiks eriti Eesti sugustele meeskondadele edu tuua just nimelt jõumängu kombineerimine teatud rünnakupositsioonide varieerimisega, ajada mängumasin keerukamaks ning mitmekülgsemaks, mis võimaldaks ka mängijate idiosünkraasiatel paremini esile tõusta?\nVäga keeruline on võimsamaid meeskondi lihtsalt surnuks lüüa, samas kui teatud ebastandardsed kombinatsioonid võimaldaksid ehk teatud olukordi kreatiivsemalt lahendada.\n2012. aasta Olümpiafinaalis suutis Venemaa 0:2 kaotusseisust võita suuresti tänu treeneri absoluutselt pretsedenditule otsusele. Nimelt võttis Venemaa koondise peatreener Vladimir Alekno välja kehvalt mänginud diagonaalründaja Maksim Mihhailovi ning nihutas 2.17 pika temporündaja Dmitri Musserski tema koha peale. Olukorras, kus vastase mängu õpitakse tundma pisimate nüanssideni, kus statistika on olemas kõigi ründajate eelistatumate rünnakusuundade jms kohta, lõi Musserski asetamine positsioonile, kus brasiillased teda kunagi näinud ei olnud, kogu nende kaitsemängujoonise lihtsalt sassi. Loomulikult õnnestus tal see mäng ka väga hästi, kuid kas siin ei olnud otsustav justnimelt olukorra ebastandardsus, mis võimaldas venelastel hakata lõhkuma brasiillaste hästi toimivat masinavärki?\nEhk siis ebastandardsus tekitab rohkem võimalusi ning rohkem võimalusi tähendab keerulisemat mängumasinat, mida vastased peavad alles lahtimõtestama ja muukima hakkama.\nPosted in Kultuur and tagged filosoofia, kunst, Motivatsioon. Bookmark the permalink.


Patisson on kiirekasvuline hariliku kõrvitsa teisend. Tihket viljaliha ümbritseb valge või kollane kest. Maitselt meenutab patisson artishokki. Nagu teistegi suvikõrvitsate puhul, tarvitatakse toiduks ainult noori 3-7-päevaseid pehmeid vilju, mis sobivad ka marineerimiseks. Viimasel ajal on hakatud patissoni kutsuma ka UFO-kõrvitsaks.\nladina k:[ Cucurbita pepo L. ]\nPatisson sarnaneb oma omadustelt suvikõrvitsaga. Patissoni viljad on ribilise äärega, taldrikukujulised. Patissonid pestakse ning noori vilju ei ole vaja koorida. Vanemad viljad kooritakse ja eemaldatakse seesmine pehme osa koos seemnetega. Noorivilju võib marineerida eraldi või koos teiste köögiviljadega. Konserveerimiseks kasuta 3-5 päeva vanuseid vilju, kui diameeter on 6-9 cm ja kaal 80-100 g. Värskelt kõlbavad tarvitada ka vanemad, 7-10 päeva vanused viljad, kaaluga 200-500 g. Füsioloogiliselt valminud viljad on seest tühjad ning äärepoolne osa puitub ja muutub toiduks kõlbmatuks.


Valentina Hein – Vikipeedia\nValentina Hein (neiuna Valentina Sommer, aastatel 1953–1959 Valentina Tünder; 24. veebruar 1921 Orajõe vald – 22. juuni 2015) oli eesti laulja (metsosopran).\nTa sündis Ikla lähedal, Läti piiri ääres. Ta käis koolis Iklas, Treimanis ja Metsapooles. 1930. aastate lõpus oli ta talutöödel Viljandimaal, aastal siirdus ta Viljandisse, kus jätkas haridusteed ja õppis Silja Turviste juures sealses muusikakoolis.\nAastatel 1950–1952 alustas ta teatriteed Estonia teatri kooris, aastatel 1952–1957 laulis ta Eesti Raadio segakooris Jüri Variste käe all. Aastal 1957 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Linda Sauli lauluklassis.\nPärast konservatooriumi lõpetamist suunati ta Vanemuise teatrisse, kus tema kolleegideks olid Lehte Mark, Linda Köögard, Aino Breede ja Helju Koppa. Vanemuise teatris töötas ta aastani 1976. Seejärel tegutses ta hääleseadjana Tartu Pedagoogilises Koolis\nValentina Hein suri 22. juunil 2015 ja ta maeti 7. juulil 2015 Rahumäe kalmistule (poeg Toomas Tünderi kõrvale).\nTema poeg oli Eesti Rahvusmeeskoori laulja Toomas Tünder (1953–2010).\n1951 Léo Delibes "Lakmé" (Rosa)\n1957 Carl Maria von Weber "Nõidkütt" (Ännchen)\n1958 Evald Aav "Vikerlased" (Vaike)\n1959 Mozart "Cosi fan tutte" (Dorabella)\n1960 Christoph Willibald Gluck "Orpheus ja Eurydike" (Amor ja Eurydike)\n1962 Sergei Prokofjev "Kihlus kloostris" (Clara)\n1963 Aleksandr Borodin "Vürst Igor" (Jaroslavna)\n1964 Giacomo Puccini "Madame Butterfly" (Butterfly)\n1965 Charles Gounod "Faust" (Margarethe)\n1968 Gustav Ernesaks "Tormide rand" (Mall)\n1969 Georges Bizet "Carmen" (Mikaëla)\n1970 Sergei Prokofjev "Õnnemängija" (Polina)\n1973 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Olga)\nSirp 10. juuli 2015, lk. 13 (nekroloog).\nEesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2000\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Valentina_Hein&oldid=4228331"\nLehekülje viimane muutmine: 11. juuli 2015, 15:31


Muusikal-retsensioon-fame-margoshes - Muusikal Fame\tSisene Liitu Upload Menüü\nMuusikal Fame - sarnased materjalid\nmuusikal, fame, meeldejääv, etendus, näitleja, tahe, tekstid, kaire vilgats, nael, helilooja, steven, margoshes, vaarik, hannes, vokaal\t2\n1. Mis on operett, milline on opereti sisu, sõnalis-muusikaline erinevus\nOperett on meelelahutuslik muusikaline näitemäng, mille sündmustik tuuakse\nkuulajani lualu ja kõneteksti kaudu. Lõbusasisuline. Erinevalt ooperist on operetil\ntähtsamal kohal sõnad.\n2. Mida tähendab itaalia keelne sõna operetta? Väike ooper\n3. Kus ja millal operett tekkis, mida peetakse opereti kui zanri loojaks?\nOperett kujunes välja 19.saj. Prantsusmaal\n4. Mis on opereti eelkäijateks?\nItaalia koomiline ooper ja prantsuse vodevill ...\n...l lool aga olla ei saa sest ämbliknaine ootab üksnes hetke surmavaks suudluseks Ämbliknaise suudluse lavastas Vanemuises Roman Hovenbitzer Saksamaalt Esietendus oli teatri suures majas 31 oktoobril 2009 Peaosades: Tanja Mihhailova Lauri Liiv Koit Toome Siiri Koodres Karmen Puis Tõnu Kattai Jaan Willem Sibul Fame\nMuusikali Fame  autorid on David de Silva ja Jose Fernandez helilooja Steve Margoshes ning laulutekstid on kirjutanud Jacques Levy Fame on pärast oma esietendust 1988 aastal kõikjal maailmas korranud seda edu mis saatis 1980 aasta samanimelist muusikafilmi kust on pärit ka muusikali Oscariga pärjatud nimilaul Lugu jutustab noortest kes astuvad New Yorgi lavakunstikooli et kuulsaks saada Esinemisjanus staarihakatised seisavad silmitsi tõsiasjaga  tee tähtede poole on keerulisem kui nad arvasid Eestis esietendus Fame 2 novembril 2006 Tallinna Linnahal...\nSee laul andis ka ülevaate kogu toimuvast näitemängust. Teose viimane laul võttis aga\nkõik näidendis olnud sündmused ja tegemised kokku. Esitasid seda peaaegu kõik\nnäitlejad kes laval käisid. See pala esitati koos tantsuga ning oli üsnagi tempokas lugu,\nmillest saaks teha väikse töötlusega päris korraliku diskolaulu. Heli kvaliteet oli küll väga\nhea. Kõiki muusikapalu ja helieffekte mängis lava kõrgemas osas olnud 7-liikmeline\norkester, kes sai enda tööga suurepäraselt hakkama. Võib-olla üks muusikali miinustest\noli see, et näitlejate diktsioon jäi mõningates olukordades kehvaks ja mõndadest sõnadest\nja lausetest oli raske aru saada, kuid kokkuvõtteks võib näitlejate oskustega rahule jääda,\nmis on sellise tasemega näitlejate juures üsnagi mõistetav.\nMulle isiklikult muusikal meeldis, võib-olla ei olnud just kõigeparem kontserdi\nelamus, kuid rahule võib sellega siiski jääda. Ar...\n...dukamad aastad on hoopis teatrilaval. Selle muusikali noortepärane ideestik ning siin-ja-praegu toimuva etenduse energia vaimustab noori üle maailma.\nJosé Fernandes sündis 1948.a. Kuubal, Havannas. Ta alustas oma teatrikarjääri näitlejana ning on mänginud Broadway etendustes. 1984. aastal alustas José Fernandes koos David De Silvaga tööd "Fame'i" toomiseks muusikalilavale.\nSteven Margoshes  helilooja.\nMuusikal Fame ("Kuulsus") on loodud järjena kahele edukale samanimelisele eelkäijale, milleks olid kaks Oscarit võitnud film ja kolm Kuldgloobust võitnud teleseriaal. Muusikal Fame esietendus 1988. aastal Miamis ning ta on aastate jooksul kõikjal maailmas korranud seda edu, mis saatis 1980. aastal esilinastunud muusikafilmi Fame, kust on pärit ka muusikali tuntud, Oscariga pärjatud nimilaul.\nKontserdiretsensioonCole Porteri muusikal Nii on meil moes leidis aset 15 11 2008 õhtul Tallinna linnahallis Esietendus toimus päev varem ehk 14 11 2008 Esinesid eesti tuntud lauljad ja näitlejad  Kaire Vilgats Reno Sweeny Märt Avandi Billy Crocker Kristi Roosmaa Hope Haircourt Tõnu Kark Moonface Martin Ülle Lichtfeldt Erma Ines Aru Bert Pringi Peeter Jakobi jpt Muusikali lavastajaks on Andrus Vaarik kunstnikud Gerly Tinn ja Ain Nurmela muusikaliseks juhiks on Erki Pehk ja koreograafiks Kristin Pukka K...\n...kut salongiorkestrites. Tollal hakkas üha enam\nnende repertuaaris kohta omama tantsumuusika, kuni restoraniorkestrid muutusidki\nTähtsat osa etendavad levimuusikas laulud ja tantsud kergesisulise muusikateatri\nlavalt, mis 19 sajandil olid pärit peamiselt laulumängudest, farssidest ja muudest\nlihtsakoelistest teatritükkidest. Siis tuli operett, mis eriti rikkalikult toitis 20 sajandi\nalguse levimuusikat, ja muusikal, mis vallutas sajandi teise poole.\nKui operett ja muusikal on välja kujunenud selgete tunnusjoontega kerge muusika-\nteatrite anriks, siis niisugused lavakunsti anrid n agu v arietee, revüü, kab aree, m usic-\nhall, estraad ja tsirkus on omavahel põimuvate elementidega segavormid, mille juured\nulatuvad kaugele minevikku.\nVarietee ja revüü eelkäija on prantsuse rahvalikesse naljamängudesse pikitud laulude\npõhjal iseseisvaks anriks kujunenud laulum äng - vodevill (vaudeville). Ni...\nMuusikal ,,Romeo ja Julia\n2006. a. suvel esilinastus Eesti Nuku-ja Noorsooteatri õuelaval\ntänapäeva toodud sajandite kuulsaim armastuslugu ,,Romeo ja Julia\nTerminaatori uues muusikalis William Shakespeare ainetel.\nHeliloojad Elmar Liitmaa ja Jaagup Kreem, kes oli ka laulusõnade looja.\nMuusikaline juht Kaire Vilgats\nLava- ja valguskujundaja Iir Hermeliin\nRomeo Kristjan Kasearu\nJulia Hele Kõre või Liisi Koikson (minu vaadatud etenduses mängis Hele\nNoodinäidete najal saab muusika ajalugu jälgida alates V IV sajandist eKr Varasemast ajast on säilinud vaid üksikuid näited mis ei anna võimalust üldistusi teha Siiski on teada et muusikakultuur oli kõrgelt arenenud juba muistses Egiptuses Babüloonias Assüürias Hiinas Indias Süürias Palestiinas jm On andmeid 3000 a tagasi Assüürias toimunud avalikest kontserditest Muusikale omistati tihti jumalikku algupära jumalate hääli võrreldi pillihäältega pille eriti neid millel arvati jumalaid mängivat peeti pühadeks Muusikuid arvati jumalaga ühenduses olevaiks mistõttu neid ümbritseti suure austusega Näiteks kuulutasid Egiptuse vaaraod end muusikute suglasteks Assüürias oli kombeks jätta alistatud rahvastest ellu vaid muusikud kes võeti teenistusse võitja õukonda Antiikajal kuulus muusika kokku luule ja tantsuga Muusik oli üh...\n... 1854 aastal 1856 aastal asus ta töötama Siegfriedi kallal kuid jättis asja pooleli oma uue idee tõttu  Tristian ja Isolde Tristian ja Isolde kirjutamisel olid tal kaks inspiratsiooni allikat: Esimene põhineb 1854 aastal kui tema sõber poeet Georg Herwegh tutvustas teda filosoof Arthur Schopenhauer töödele Hiljem nimetas Wagner seda sündmust tema elu kõige olulisemaks Üks Schopenhaueri õpetusi ütles et muusikal on kunstus ülim roll Ta väitis et muusika on maailma olemuse kõige otsesem väljendusviis  pime impulsiivne tahe Paljud tolle filosoofi õpetuste aspektid jõudsid kahtlemata Wagneri järgnievatesse libretodesse Näiteks enesest lahtiütlev poeet Hans Sachs Die Meistersingers arvestatud kui Wageri kõige poolehoidvamat karakterit  on olemuslikult Schopenhaueri looming Ta kinnitas et headus ning lunastus järelduvad maailma hülgamise selle vastu pöördumise ning...\nRenessanss 14 16 Saj Roomakatoliku kiriku kriis paavstide Avignoni vangipõlv Suur skisma Kirik lakkas olemast inimese maailmapildi kesktelg Ilmalik muusika hakkab 14 saj keskpaigast määrama kunstmuusika stiili vaimulikul muusikal kanda konservatiivne roll Kiriku tõrjuvad hoiakud moodsa kunstmuusika vastu paavst Johannes XXII läkitus Docta Sanctorum taunib uues stiilis muus kasutamist teenistustel Prantsusmaa kaotab domineeriva rolli ja eeskuju hakkavad andma varakapitalistlik linnaühiskond Põhja Itaalia ning humanistlik mõtlemine Uued võimalused trükikunsti leiutamisega 15 saj Oluline nooditrükitehnika mille arendas välja Veneetsia trükkal Petrucci 15 ja 16 saj vahetusel Kuna muusikaline ren...\n9. aprillil 2010. aastal, algusega kell 19.00 toimus Eesti Nuku- ja Noorsooteatri suures saalis\nWalt Disney High School Musical ehk Keskkoolimuusikal. Noortemuusikal põhineb Emmyga\npärjatud samanimelisel telefilmil. Disney esimuusikal on purustanud kõikvõimalikud\nedetabelite rekordid, saavutades tänaseks maailmas suurima muusikalifilmide kassa. Kõigest\npaari aastaga on Keskkoolimuusikalist saanud üks võimsamaid noorte kaubamärke. Muusikali\ntähtedeks on Troy ja Gabriella  kaks noort, kes kohtuvad koolivaheajal uusaastapeol. Taas\nkooli minnes avastab Troy ...\nELULUGU Wagner oli muusikaajaloo üks keerukamaid isiksusi tema\ntegevusvaldkonnad haarasid peaaegu kõike.\nSünnikohaks Leipzig. 2 aastaselt hakkab kasutama võõrasisa, kes töötas\nDresdenis näitlejana ja hakkas poissi kaasa võtma prooviderle,, etendustele. Sellest ajast\nsaab alguse süvendatud huvi lavastuse ja kirjanduse vastu. Olles 15-aastane, kuuleb\nesmakordselt Beethoveni muusikat ja eriliselt sügava mulje jätsid 9. sümfoonia ja\nAvamäng Egmont. Noores mehes küpseb ots...\n...s kõike mida tahetakse. Kui\nkeegi kedagi tõeliselt armastab, siis tuleb ta vabaks lasta ning kui armastus on vastastikune\ntullakse sinu juurde tagasi.\nOoperis esitati peamiselt orkestrimuusikat. Dirigendid peale Risto Joosti olid veel Mihhail\nGerts ja Jüri Alperten. Pealmine dirigent oli ikkagi Risto Joost.\nEsitati Georg Bizeti muusikat. Georg Bizet on helilooja, pärit Pariisist, kust ta sündis. Tema\nametlik nimi on Alexandre-Cesar Leopold Bizet, ristimiseks muudeti ta nimi Georges Bizetks.\nTaikovski, mõistes teose suurust,...\n...da kasvas välja hoopis utoopilisest püüdlusest soovist et need þestid ei tohiks ðokeerida et selle asemel nad ühtäkki lihtsalt on kohased Et nad toimivad moraalse katalüsaatorina  või siis viitena aegadele mil ärritumine reserveeritakse päris vägivallale tõelisele obstsöönsusele millele iganes meie pilk peatuma jääb viletsus sõda ebaõiglus kõik ülejäänu ; aga mitte soengutele ropendamisele valjule muusikale või inetutele piltidele sobimatus paigutuses / / Ja kui sa seda ei mõista siis oled sa ära teeninud solvamise Ameerika Ühendriikide punk rockKui Inglismaa punk rock moodi oli moelaine mis käis kõrgelt ning jooksis kiirelt liiva siis USAs jäi punkliikumine pikaks ajaks põranda alla Konservatiivne USA ühiskond keeldus punki omaks võtmast kuigi kohalikud sceneid eksisteerisid pea igas suuremas keskuses Enamus neist said inspiratsiooni liikumise algkodust New Yorgist Tõ...\nKool Richard Wagner\nAutor: Juhendaja: ...\n...  Egiptuses oli rikkalik instrumentaarium\n Tuntumad pillid olid: kinnor, ofar, harf, topeltalmei, topeltvile.\n Teadaolevalt tegutses Egiptuses ka orkester, nn. Tempiorkester, kui oli esindatud\nsuuem osa sel ajal olemasolevatest pillidest.\n Sõna muusika tuleneb kreekakeelsest sõnast musike, mis tähendab muusade\n(kunstide ning teaduste jumalannad) kunsti.\n Vanakreeka kultuuris oli muusikal, poeesial ja tantsul eriline koht ja neid nähti\n Muusikuid sõjas ei tapetud.\nNeli ajajärku kultuuris:\n Arhailine (8-6 saj ekr)\n Klassikaline (5 saj  330 ekr)\n Hellenistlik (330  146 ekr)\n Rooma võimu ajajärk (146 ekr  395 pkr) (Rooma riigi jagunemine).\nArhailine: sellel ajal kujunes rahvaluule ja rändlaulikute looming kunstipärasteks\neepilisteks lugulauludeks ehk eeposteks. Kujunes välja reeglite kogum ehk nomos, mi...\nLavastuskunstnik: Jaak Vaus\nGrimmi-ja parukameistrid: Ülle Konovalov, Jaana Kukk, Merle Saluveer\nHelimeistrid: Üllo Kaur, Rain Kõrbe, Üllar Priks\nValgusmeistrid: Tiina Barbo, Liila Väli, Villu Konrad, Evald Laur\nLavameistrid: Riho Otsma\nKirjanik ja stsenarist.\nKirjutanud 480 stsenaariumi telefilmidele, laste-ja draamalavastustele jne; kokku 26\nromaani, luulekogu ja lasteraamatut, lisaks sellele näidendeid, dramatiseeringuid, tõlkeid,\nkolumne ajakirjandusele, laulutekste....\nHiphop on 1970. aastatel New Yorgist alguse saanud ja üle maailma levinud muusika-\nja elustiil, mille juurde kuuluvad tehnoloogia, linnakultuuri ja poliitika elemendid. Juured\nulatuvad rhytm and blues´i. Tuntavad on ka Jamaica reggae ja funk´i mõjutused.\nHip-hopi kui muusikastiili alusepanijad olid enamuses afroameeriklastest või Puerto\nRico juurtega latinodest DJ-d. Hipopi kaks olulist komponenti on räppimine ehk kõneteksti\nrütmiliselt organiseeritud esitus ja instrumnetaaltaust. Viimase kujundab DJ, kes vib ise olla\nka räppar. Tausta võib tekitada mitut moodi: see...\n...eb eesti ja teiste läänemeresoome keeli kõnelevate rahvaste folkloorile aga ta on kirjutanud palju koorimuusikat ka ilma folkloorse aluseta Iseloomulik on kooriteoste koondamine ulatuslikesse tsüklitesse Tormis tõi eesti koorimuusikasse modernse helikeele Samuti on ta loonud mitmeid instrumentaalteoseid ooperi Luigelend 1964 kantaat balleti Eesti ballaadid 1980 näidendi ja filmimuusikat jm Tormise varases loomingus pole koorimuusikal nii suurt osa kui hiljem Seevastu on seal mitmeid traditsioonilisi þanre mille poole Tormis hiljem pole enam pöördunud nagu kantaadid Kalevipoeg 1955 prelüüdid ja fuugad klaverile 1958 ning kaks avamängu orkestrile millest avamäng nr 2 1959 on omaaegse eesti muusika üks tähtteoseid \n http://et wikipedia org/wiki/1970 o 1970 1970 ja  http://et wikipedia org/wiki/1972 o 1972 1972  http://et wikipedia org/w/index ph...\n...ände ja soliste juba niivõrd palju olin sunnitud tegema oma valiku ja kirjutama enda arust kuulsamatest ja parematest tegijatest Eelnenud kümnendid eesti muusikas\nArvates et muusikast ülevaate andmisel on tähtis ka kerge eellugu ja ülevaate andmine eelnevatest aastakümnenditest üritangi seda Anne Ermi raamatu Polkast rokini 2 lehekülgede 8 13 abil teha Kujunemine\nEesti levimuusika hakkas kujunema euroopa ja ammerika muusikaliste eeskujude najal Kahel esimesel aastakümnel kõlas Eestis peamiselt välismaise päritoluga levimuusika Oma oli vaid arranþeering esitajate tarbeks Erm 1989 lk 8 Kahekümnendad aastad\nKahekümendatel aastatel tegutses Eestis tosina jagu korralikku tantsuorkestrit Kuulsaim neist oli The Murphy Band mis Viktor Kompe juhatusel esimese Eesti levimuusikakollektiivina esines ka välismaal See orkester saatis heliplaatide lindistamisel ka paljusid soliste ibid: 8 Kolmek...\nTegu on põhjalike retsensioonidega\nRenessanss ( "http://et.wikipedia.org/wiki/Prantsuse_keel" \_o "Prantsuse keel" prantsuse sõnast renaissance 'taassünd') (itaalia keeles Rinascita taassünd) oli  "http://et.wikipedia.org/wiki/Itaalia" \_o "Itaalia" Itaaliast alguse saanud ning  "http://et.wikipedia.org/wiki/14._sajand" \_o "14. sajand" 14.- "http://et.wikipedia.org/wiki/17._sajand" \_o "17. sajand" 17. sajandil väldanud periood  "http://et.wikipedia.org/wiki/Euroopa" \_o "Euroopa" Euroopa kultuuriloos. Ajastut iseloomustas eemaldumine "http://et.wikipedia.org/wiki/Religioon" \_o "Religioon" religioonikesksetelt väärtustelt inimesekeskse maailmapildi suunas. Renessanss järgnes "http://et.wikipedia.org/wiki/Keskaeg" \_o "Keskaeg" keskajale. Renessansi sünnikohaks peetakse valda...\nWEST SIDE STORY\n8. mätrsil 2005.a käisin Vanemuise suures majas vaatamas Ain Mäeotsa\nlavastatud muusikali West Side Story Tegemist oli kahe vaatusega etendusega.\nLavastuse Helilooja oli Leonard Bernstein  tuntud helilooja, dirigent ja pianist.\nBernsteini loomingust võib-olla tuntuimad on muusikalid Wonderful Town (1944),\nCandie (1596) ning 1600 Pennsylvania Avenue (1976). Samuti võib nimetada tema\nkolme sümfooniat Jeremiah (1944), Age of Anxiety (1949) jaKaddish, mis on\npühendatud president John.F. Kennedyle. Helilooja L.Bergsteini muusikal West Side\nStory esietendus 1957. aastal New Yorgis Brodway Winter Gardeni teatris. Neli aastat\nhiljem tehti sellest film. Mina isiklikult olen seda filmi näinud ja pean tunnistama, et\n...ss Karl Haffneri ja Richard Genée tekstidele. Etendus\nalgas selle, kui Rosalinde mees, Gabriel tuli koju, teatades, et läheb 8 päevaks vangi kohtuniku\nsolvamise eest. Teades, et tal on vähe aega enne vangi minemist veel lõbutseda, otsutab ta minna\nkoos vana sõbra Dr Falkega Prince Orlofsky ballile. Oma naisele valetab ta et läheb vangi. Kui\nGabriel lahkub, tuleb Rosalindele külla tema armuke, Alfredo, kes võlub ta enda tenori C-\nnoodiga. Alfredo külaskäigu ajal tuleb vangidirektor Gabrielile järgi. Teadmata, võtab ta kaasa\nendaga hoopis Alfredo.\nTeine vaatlus toimub Orlofsky peol, kus tuleb jutuks väike naljavenp, mille oli Gabriel\nkunagi Dr Falkele teinud. Nimelt oli ta jätnud peale maskiballi purupurjus Falke tänavale pingile\nmagama, kes järgneval keskpäeval pidi häbis enda nahkhiire kostüümis koju minema. Peole\nsaabub veel ka vangiülem ning Gabrieli ja Rosalinde toatüdruk Adele, kes suudab enda\nVaimulik muusika (lk. 31-49)\n1. Milline ajaloosündmus tähistab keskaja algust? Keskaja üldiseloomustus (lk. 31 + tabel)\nSündinud antiikmaailma varemetel. Keskaja alguseks loetakse Lääne-Rooma riigi hävitamist barbarite poolt 476 pKr.\nSellele järgnes suur rahvasterändamine, formeerusid rahvused. Euroopas sai üldiseks normiks kristlus keskusega\nKeskaeg oli ajaloos segane aeg. Toimus rahvaste rändamine siiani kõige mõjukama riigi  Rooma keisririigi\nKäisin operettil Õhtu Straussiga, mis etendus Väikses Vanemuines 13.01.2013 kell 19.00 .\nHeliloojaks oli Johann Strauss (1825-1899), kes oli Euroopas ka väga tuntud ja austatud\nhelilooja . J.Strauss noorem kuulus Viini tunnustatud muusikute perekonda, mis olid enesele\nnime teinud tantsuorkestreid juhtides ja neile muusikat kirjutades . Isa oli vastu , et pojad tema\njälgedesastuksid alustas noor Johann kõigepealt karjääri pangaametnikuna. Ema , kes salaja\ntoetas poja ambitsioone ning julgustas teda võtma viiulitunde ühelt oma isa orkestri liikmelt.\nHiljem õppis Johann jr teooriat Joseph Drechslerilt. 1844 ...\nRICHARD WAGNER RICHARD WAGNER 1813-1883\nSamal aastal sündisid ka Verdi ja Dargomõszki  suured\nVERDI  viis ooperi uuele tasandile; lõi nn. muusikalise draama, kus muusika ja\nlavaline tegevus on võrdselt tähtsad.\nDARGOMÕSZKI  tõi ooperisse uue laulustiili  deklamatsiooniline stiil.\nWAGNER  sümfoniseeris ooperiorkestri  suur osakaal; ooper tugineb\n Kõige romantilisem kõigist romantikutest\n Ooperikomponist, reformaator\n Suur dirigent  ooperiorkestri d...\ntarkinimesel arenes heatasemeline häälikuline kõne (varasemate inimtüüpide lõualuu kuju\nei võimaldanud veel kõnelemist). Häälitsused, mida see inimene kuuldavale tõi, on\nvaadeldav ühe vanima muusikana.\nTaolise inimese põhitegevuseks oli küttimine, kalapüük, korilus  toidu hankimine.\nKiviaja inimene oli loodusega väga tihedalt seotud. Tunti oma elupaiga loomi ja linde\nning nende käitumist, taimi ja nende toite- ning raviomadusi. Loomade kinnipüüdmist\nhõlbustas nende käitumise ja tavade tundmine, samuti ka oskus nende hääli järgi aimata.\nKa loomade-lindude häälte matkimine on käsitletav muusikana.\nSamas koges ürginimene ümbritsevas maailmas palju seesugust, mida ei osatud seletada:\nuni, unenäod, surm ja haigused, äike, tormid. Püüd neid nähtusi mõista tekitas kujutelma,\net looduses elavad ja tegutsevad silmale nähtamatud jõud. Arvati, et igal inimesel,\nloomal, linnul, aga ka puul, ...\nRock Hotel.............................................................lk 5-7\nRock Hoteli koosseis.............................................lk 8-9\nÜldlevinud arvamuse kohaselt tuleks rock-muusika sünniajaks lugeda 1954. aastat,\nmil Bill Haley koos oma ansambliga Comets plaadistas pala Rock Around the\nClock. Aasta hiljem kujunes sellest esimene spe...\n... toimuks samal päeval, mil toimub ka Troyl karikamäng\nning Gabrielal keemia olümpiaad. Noorpaar on väga kurb, et ettelalmisele ei saa\nminna. Õnneks aitavad sõbrad neid välja ning Troy võidab oma meeskonnaga\nkorvpalli võistluse, Gabriela tuleb olümpiaadil esimeseks ning nad jõuavad veel ka\nettelaulmisele ja saavad endale koha peaosalistena.\nHigh school musical tähelend sai algulse 2006. aastal Disney telekanalilt USA-s,\nJõudes sealt edasi nii kinolinadele kui ka teartilavadele. Disney esimuusikal on\npurustanud kõikvõimalikud edetabelite rekordid, saavutades tänaseks maailmas\nsuurima muusikafilmide kassa. Kõigest paari aastaga on High school musicalist\nsaanud üks võimsamaid noorte kaubamärke. See muusikafilm võitis ka 2006. aastal\nEmmy auhinna kõrgtaseme koreograafia ja lapsesõbralikkuse eest.\nMa olengi elus mõned korrad muusikale vaatamas käinud ning see oli neist\nI VARAKRISTLIK MUUSIKA\nKristliku muusika lähtepunktiks on esimesed kristlikud kogudused, mis apostel\nPauluse misjonikeskusena oli varakristluse tähtsaim kolle.\nVarakristlaste laulmise kohta Paulus oma kirjades- kristlaste lauludeks olid psalmid,\nhümnid, vaimulikud laulud (ei räägita tingimata jumalateenistusest, enam kogudusest\nlaulmisest, vabas ja rahvuslikus maneeris)\nKristliku laulu kaks tähtsamat tüüpi:\n1.Psalmilaul ehk psalmoodia -juutide religioosses muusikas tähtsaim, jätkab vana\ntraditsiooni, aluseks Vana Testamendi lauluraamat, sisaldab 150 heebreakeelset\nvaimulikku laulu (psalmi),seostatakse juudi kuninga Taavetiga (1000aastat eKr)ja osa\nlaule ongi nii vanad.\nPsalmitekstid on vaba ehit...\nCarl Maria von Weber 1786  1826  SAKSA RAHVUSOOPERI RAJAJA pööras tähelepanu saksa rahvalikule muusikale ooperis ja orkestritämbritele Carl Maria von Weber a cousin of Mozarts wife Constanze was trained as a musician from his childhood the son of a versatile musician who had founded his own travelling theatre company He made a favourable impression as a pianist and then as a music director notably in the opera houses of and Here he introduced various reforms and was a pioneer of the craft of conducting without the use of violin or keyboard instrument As a composer he won a lasti...\nvõrdle ooperit ja operetti,\nPrimabaleriin- juhtiv naissolist balletis.\nAvamäng- heliteose instrumentaalne sissejuhatus.\nLibreto- vokaalse muusikalavastuse tekst, balleti sündmustiku kirjeldus.\nPrimadonna- ooperi naispeategelane.\nAaria- orkestri saatel esitatav soololaul\neesti esimene balleti etendus - ehk siis vikerlased\nLibretist- kirjutab ooperi süee lahti liberoks\nRetsitatiiv- kõnelaul, kõnemeloodiat väljendav laulmine\nb. Programmiline, Soome loodusest, rahvapärimusest, muistenditest\nc. 7 sümfooniat\nd. Sümf poeemid  Finlandia, Karjala süit, Kullervo sümfoonia\n10. Võimas rühm\na. Peterburi noorte heliloojate rühmitus, vene rahvusliku muusika arendamine, vastandavad\nakadeemilisele suunale, tähtsaim muusika sisu mitte esitamise võimalused\nb. Põlastas puhast muusikat, eriline tähelepanu rahvamuusikal, vokaalmuusikal,\nc. Eeskujuks Mihhail Glimka\nd. Realismitaotlus. Eelistatud olid ooper, programmiline orkestrimuusika, soololaul.\n1. Sumeri ja Vana-Egiptuse võrdlus:\nKirja olemasolu: Sumeris kiilkiri-pilliroost pulgaga kirjutati savitahvlile märke. Sumerite avastuseks ratas. Egiptuses hieroglüüfid e. piltkiri, millega\nkirjutati valitsejate elulood hauakambri seintele. Geograafiline asend: mõlemas tsivilisatsioonid sünnivad jõgede läheduses, arenevad jõeorgudes, sest\nümberringi on kõrb. Egiptuses võrdsustub Niilus jumalaga. Jõed laevatatavad, seetõttu võimalik piirkondade kommunikatsioon. Surnute kultus:\narusaam, et eksisteerib te...\nInfoteadus- ja... - 13 allalaadimist\n...t. Lauljakarjääri kõrval töötab ta ka laulupedagoogi ja koolmeistrina ning on\nmeistersportlase kandidaat sambos.\nJassi Zahharov, kes mängis Tomski osa, on eesti ooperilaulja (bariton). Ta on\nalates 1997 aastast "Rahvusooper Estonia" solist. Enne seda oli ta solist "Vanemuises"\nteatris. Lõpetas Tartu kaugõppekeskkooli ning on veel õppinud Ida Urbeli balletistuudios\nja tartu 2. Keskkoolis.Ta on esinenud paljudes välisriikides - Saksamaal, Rootsis,\nSoomes, Tehhis, Rumeenias jm. Tema repertuaari kuuluvad sellised baritoni suurrollid\nnagu Rigoletto, Jago, Boccanegra, Nabucco, Germont, di Luna, Macbeth. On ka võitnud\nmitmeid auhindu: Georg Otsa preemia, Tartu Kultuurikapitali aastapreemia ja Suure\nOoper põhines samanimelise Aleksander Pukini jutustuse järgi ja oli kolm\nvaatust, mis jagunesid omakorda 7. pildiks ning teose tegevus toimub 18. sajandi lõpus\nSt. Peterburis. Libreto autori...\n...da läbi materiaalse kultuuri.\nKultuur on järjepidev, mis edastatakse põlvkonnalt põlvkonnale, ajastult ajastusse\nSuhtlemiskeel: kunst, muusika, keel\nHaridus ja hariduse omandamine oluline, et oleks see emakeelne. Suur roll Jesuiitide\ngümnaasiumil, Treffneril (1883)\nTraditsioonid, kombed: teisenenud läbiaegade\nRahvakalender  peas kantav lugulaulude kogum\nEsiaeg e. muinasaeg:\n1.periood (Alates inimese tekkest kuni 3-4 aasta tuhande vahetuseni eKr.)\nEesti muinasaeg kestis 8. milj.  3000 eKr\nKõikidele kunstidele pandi alus. Religiooni tekkimine  Kõik mida ei suudetud endale selgeks\nteha (Järeldati, et on keegi, kes teab, targem), seoti maagiliste laulude, tantsudega enne sinna\nMütoloogia, religioon andsid moonutatud saate.\nMuusika arenes inimese tootmistegemisest, tööst või koos sellega. Laulu kui niisugust tollel\najal ei olnud. See oli kui rütmiseeritud kõne, mida kasutati ...\nTavaliselt loetakse aga pungi sünniajaks ja kohaks ikkagi 1970. aastate algust ja\nLondonit. Punk-rocki laiemgi tuntus sai alguse Inglismaalt ja seda aastal 1976. Just\nsellest ajast on pärit kõige tuntum punkansambel läbi aegade, Sex\nPistols. Ega nemadki just oma mängutasemega hiilanud, kuid\nseevastu tulid nad esile õigel ajal  siis, kui oli tekkinud nõudlus\nsellise muusika järele. Juba mõnda aega edetabelites võimutsenud\nlihvitud ja taltsas diskomuusika vajas vastukaaluks midagi\nkarmimat ja agressiivsemat. Ka diskolaulude tekstid, mis\nkeerlesid peamiselt armastuse ümber, ei pakkunud m...\n...alaga seotud jutustus 23 Kuidas jagunes vanakreeka poeesia arhailisel ajal Mis iseloomustab arhailise aja kreeka luulet Milline oli selle seos muusikaga Orienteeruti kaasaja sündmustele aristokraatia kaotas oma võimu Kangelaseepika tagas lüürika tekke Lüürikat nimetati alguses meelikaks sõnast melos  laul Lüürika eelkäiaks oli rahvalaul mis oli anonüümne poeesias ja lüürikas oli aga autor teada Seos muusikalise saate ja tantsuga luulega Lüüra  keelpill millega saadeti teoseid vahel ka aulosega flöödiga Teemad: ülistab elu rõõmu õilsust õilis päritolu selgelt mõistust armastust Koorilüürikas ülev meeleolu ka kurbus nt matuselaulud Poeesia jagunes:\n*eleegia ja jamb Archilochos Solon Tyrtaios Mimnermos Theogenis *monoodiline lüürika ehk soololüürika Alkaios Sappho Anakreon *koorilüürika Alkman Stesichoros Ibükos Simonides B...\nkultusest/religioonist, ta fikseerib selle hetke, kui kultus käib alla enne kultuuriks muutumist  teater\non siis allakäigu nähtus. Langus usulises teaduses  vohama lööb teater. Kreeka mütoloogia fikseerib\nsai Kreekas tuntuks oma optimistlikkuse poolest. Apollo...\nStiilimuutusi põhjustab ikkagi inimese vanus; 1....5 aastaselt kuulasin ainult eesti muusikat, lemmikuks oli Kollane Allveelaev G - Vaikus on Kuldne\n5....7 aastaselt tulid lihtsama sisuga välismaised laulud, lemmikuks oli Shaggy - Boombastic\n7....10 aastaselt oli mul muusikast ysna yxkõik, see eriti ei huvitanud mind. Lemmikuteks olid Down Low - Jahnny B ja Fools Garden - Lemon tree\n10...11 aastaselt hakkasin muusika fanaatikuks, lemmikuteks said Blur - Song 2 jms.\n12...14(?) aastaselt on olnud põhiliseks selline veic raskem stuff, nagu System of A Down - Know, Toxicity jms. Eriti on aga (ikka veel) Thumbs up for Gorilla...\nMuusika KT MÕISTED\n1. Polütonaalsus- mitme toonika üheaegne olemasolu.\n2. Sümfoonia- harilikult 3-4-osaline teos suurele orkestrile\n3. Atonaalsus- selge põhihelistiku e tonaalsuse puudumine helitöös, mille puhul üksikud\nhelid ja akordid ei sõltu kesksest põhihelist\n4. Kromatism- diatoonilise heli ja teda täiendava altereeritud heli järgnevus. Täielik\nkromaatiline helirida sisaldab 12 helikõrgust.\n5. Homofoonia- mitmehäälsus, kus üks (harilikult ülemine) hääl kannab iseseisvat\nMis on Homerose küsi...\n...es nimetatakse draamaks iga niisugust teost mis on antud tegelaste dialoogina ilma autoripoolse jutustamiseta Enamasti on draamateosed mõeldud laval esitamiseks kuid on ka lugemisdraamasid Remark e autoripoolne märkus\nTragöödia  kurbmäng; Komöödia  lõbusasisuline draamateos; Draama  tõsise sisuga näidend; Tragikomöödia  draamateos milles on nii traagilisi kui ka koomilisi elemente; Farss  jant; Teater estraad muusikal jne  1 Eesti teatrietendus 1529 Tln Raekojas kus mängiti mingit Rooma tragöödiat 17 saj oli rändtruppide aeg Eur d moned jõudsid ka siia 1 Eesti teater oli Tln Saxa teater 1784 loojax A v Kotzebue Trt s oli teatrietendused keelatud alates 1812 st kuna kardeti väljaastumisi Eestikeelse teatri sünd 1870 Vanemuise Selts Koidula Saaremaa onupoeg 3 2 J Krossi elu ja looming ühe romaani analüüs\n1920 Hariutd vanemad Westholmi gümnaasium TÜ õigust...\nVana kreega kultuuri neli aja järku:\n1. Arahailine (8-5saj.)\n2. Klassikaline (5saj.  330 ekr)\n3. Hellenism (330  146 ekr)\n4. Rooma aeg (146.ekr - 395)\nKeskaja alguseks peetakse 476 a. (lääne Rooma riigi lagunemise aeg)\nTollaegne ühiskondne kord: feodalism.\nKogu ajastut iseloomustab kiriku suur mõjuvõim ja lääne kiriku keskuses sai Rooma.\nPea kerkisid suured ehitised kirikud, kloostrid.\nAlguses olid valdavateks aanriteks hümnid(põhimõttelise...\nAntiikaeg kestis I aastatuhande algusest e.m.a. kuni 5. sajandini. See algas klasside ja\nriigi tekkimisega ning ulatus keskaja alguseni. Antiikaeg oli kreeka ja rooma\nühiskonna ning kultuuri ajajärk mille keskmes oli inimene.\nFilosoofia - Kreeka filosoofia tekkis orjandusliku korra kujunemise ajal. Algul oli see\nratsionaalsete teadmiste liigendamata kogum, mille filosoofiliste ideede ja\nloodusteaduste algete kõrval leidus ka mütoloogilisi elemente. Varaseimad\nmaterialismilähedased koolkonnad olid Joonia ja Mileetose koolkonnad, nad lähtusid\noma aja empiirilistest teadmistest ning rajasid õpetuse ainuliselt materiaalsest\nArhitektuur - Tähtsaim ala oli templiehitus. Templid ehitati kõrgematesse\npaikadesse. Iga te...\nElo Viiding aka Elo Vee\nElo Viiding oma luulest ja keelest:...............................................................................................4\nElo Viiding "Selge jälg"............................................................................................................... 5\nElo Viidingu juhtum: Püha Maama.......................................................................................... 5\nElo Viiding kirjutab luulet avatud lugejale:..............................\n...egelenud palju antiikmööbliga ning just selle etenduse juures on ajastu kajastamine väga\noluline. Laval oli palju väärikaid esemeid: kapid, diivanid, riiulid, harf. Kokkuvõttes muutis\nsuursugusus etenduse terviklikuks. Ka lavastajatöö oli vägagi viljakandev. Tekstid sobisid\nhästi ka praegusesse ajahetke, kuna ka Eestis on nauditud tükk aega head elu ja see kõik on\nmajanduskriisi näol osutunud näilikuks. Sama lugu oli ka USA-s enne Teist maailmasõda\nning sarnasused andsid head eeldused kohandada ka tänapäeva jaoks sobiv tekst.\nNäitlejaid oli kokku 4 ning kõik nad tegid väga head tööd. Kuido Kangur kehastas 89-aastast\njuudist kaupmeest Solomoni, kes oli hingelt noor, elav ja ehk kavalgi. Kangur suutis tegelase\nvälja mängida hoopis omapäraselt. Kuigi tegu oli draamaga, oleks näitleja miimika sobinud\nvabalt komöödiasse. Solvumised ja muud veidrused lisasid vaid vürtsi juurde. Hea oli jälgida,\nAndrus Kivirähk on eesti näite- ja romaanikirjanik ning humorist. Arvatavasti on ta kaasaegse\nEesti hinnatuim autor, kelle teosed on suurt populaarsust võitnud. Kuigi Kivirähki romaanid\non väga edukad, eelistab mees siiski näidendeid kirjutada ning oma arvamust avaldada Eesti\nMulle lihtsalt meeldib näidendeid rohkem kirjutada kui romaane. Romaani kirjutamine on\nraske töö ja neid ei ole nii palju vaja. Näidendeid on palju vaja, teatrid ju kogu aeg töötavad\nja aina tellivad. Romaani on aega veel sad...\nEtenduse analüüs ja võrdlus raamatuga\nühe põhjusega. M...\nEestisse ja eestlaste ristimisest. Kohal...\nMuistsete eestlaste kultuurilisest iseolemisest loovad ettekujutuse mitmed ajalooallikad uurimused arheoloogia antropoloogia lingvistika Oluline on samuti rahva mälu see mida rahvaluule on suutn...\nAhvinimene (inimahv)  inimese otsene eelkäija, polnud kohastunud puu otsas elamisega, asus elama\nlagedale maastikule, hakkas kõndima\nAustralopiteekus e. lõunaahvlane  kujunes 3,5 mlj a.tagasi peaaju arenemisega, 1. lüli inimahvide ja\ninimeste vahel, leitud vaid Aafrikast, kõndimisel kasutas ka käsi\nHomo habilis e. osavinimene  2,5 mlj. a.tagasi Ida-Aafrikas, valmistas esimesi tööriistu (ühest otsast\nteritatud ovaalsed rusikasuurused kivid), surid välja  pole meie otsesed esivanemad\nHomo erectus e. sirginimene  1 australopiteekuse liike, 1,5 mlj. a.tagasi, Aafrikas, Euroopas, Aasias,\nNeandertallane  700 000 a.tagasi Saksamaal Neandertali orust 1. luustik, suri välja 30 000 a.tagasi, osa\nteadlasi peab neid Homo erectuse ja Homo sapiensi vaheastmeks, osa üheks Homo erectuse alamliigiks;\nlühikesed, laiaõlgsed, jäss...\n...kunstist või muusikast. Keskaja kirjanduse väärtus seisneb eelkõige\nõpetlikkuses. Võtmesõnu kasutades oleks keskaja puhul kolm  religioosne, kanooniline,\nõpetlik. Ka ilmalik kirjandus oli valdavalt religioosse mentaliteediga. Vanavene kirjavara oli\nkolme rahva kirjandus: idaslaavlaste ühine kirjandus. Russkii  tol ajal ei tähendanud etnilisi\nvenelasi; see tähendas algselt skandinaavi hõimu, mis tulid üle Skandinaaviast Kiievi-\nVenemaale 8.-9. sajandil. Sellepärast mõisteti russkkii all skandinaavlasi. See sõna on pärit\nsoome-ugri sõnast rootsi. Algus on väga keeruline. Aga Kiievi epohhist on säilinud väga vähe\ntekste, kuna vahepeal olid pingelised sõjad, mongolite rünnak kogu slaavlaste territooriumile,\nkäsikirjalised raamatud hävisid. Meieni on säilinud alla 1% nendest tekstidest, mis olid\nkasutusel tol ajal. Need tekstid on meieni säilinud hilisemate koopiatena. Kultuurimälu\njärjepidevus tõestab m...\nkurjategija passi ning pileti, ent sellega alles algavad tema seiklused saamaks oma teenitud\nMuusikali heliloojaks ja laulusõnade autoriks on Cole Porter, eesti keelde tõlkija on Heiti\nKender ning laulutekstide tõlkijad on Heiti Kender ja Mikk Purre. Cole Porter oli 20. sajandi\nameerika helilooja ja luuletaja. Tema silmapaistvamateks töödeks on muusikalised\nkomöödiad Suudle mind, Kate (Kiss Me, Kate) , Can-Can ja teised. Tema muusikat\niseloomustavad keerulised sõnakombinatsioonid, nutikad riimid ja huvitavat vormid, mida oli\ntunda ka nähtud muusikalis. Peaosi täitsid Kaire Vilgats, Märt Avandi, Kristi Roosmaa, Tõnu\nKark, Ülle Lichtfeld, Ines Aru, Bert Pringi ja Peeter Jakobi. Mainimist vajaksid veel ka Silver\nLaas (ansambli Slide 50 solist), Marta Vaarik ning Dagmar Oja, kes ei ole just konkreetselt\nmuusikalilauljad-näitlejad, ent vaatamata sellele, said nad oma osadega hästi hakkama.\nKäisin 6. märtsil vaatamas muusikali Ämbliknaise suudlus. Muusikali\nsai näha Tartu Vanemuises ning viimast korda, esilinastus sellel oli paar aastat\ntagasi. Olin vaadanud enne muusikali külastamist selle kommentaare ja\nselletõttu läksin muusikali vaatama arvamusega, et see on suhteliselt sünge.\nMuusikal rääkis ühest homoseksuaalsest vangist, kes istus kinni alaealise\närakasutamise eest. Enamus ajast elab ta väljamõeldud maailmas: põgeneda\nvanglast, hirmust. Ühel päeval tuleb ta kongi uus vang ( r...\n... ammustel aegadel püüti seda\nvältida, sest Jaapani, Hiina ja Korea valitsejad pidasid alati oma maad ja oma rahvast\njõudude ja kurjade vaimude eest. Muusika oli ka suhtlemis vahend.\nMuusika kultuur saavutas võrdlemisi kõrge arenemis taseme juba muisjetes orjanduslikes\nriikides. Egiptuses, Babüloonias, Assüürias, Hiinas, Indias, Süürias, Palestiinas\n1. muusika oli seotud teiste kunstiliikidega.\n2. muusikat peeti jumalate kunstiks.\n3. muusika oli ühehäälne\nTäiuslikul kujul esines antiik muusika V-IV saj eKr Kreekas. Muusikal oli väga tähtis koht\nteda peeti vaimse arengu tippuks. Muusika oli harmoonilise inimese kasvatamise\nvahendiks. Kreeks peeti igal aastal muusika pidustusi jumalate auks ja need jumalad oli\nApollon (lüüra) kunstide jumal, Dionysos( aulos )  eluröömu ja viljakuse jumal ja nende\npidustuste raames tõimusid teatri etendused ning koooride võistlused ja teatri etendustest\narensesid anrid. Neid esitati amfiteatris. Tragöödias on liitunud sõ...\nKESKAEG Algab 476pKr kui langes Lääne-Rooma impeerium\nKujunesid rahvusriigid, rahvaste rändamine, maadeavastused.\nPüha ambroosius-Milano piiskop, pani aluse ka lad.k. hümni loomingule, Ambroosiuse laul-ladinakeelne hümn.\nPüha augustus-Eeskujuks Pythagoras, muusika kasvas välja keskaegne muusikaõpetuse süsteem.\nGregorius suur-Lääne-Rooma piiskop. Ei ole saanud muusikalist haridust.\n1. alustas liturgia ühtlustamist. 11.sajandiks katoliku kiriku lituriga MISSA\n2. katoliku kiriku laul  gregooriuse lau...\nMõiste barokk tähendab kunsti ja muusika stiili 16. sajandi lõpust- 18. sajandi\nkeskpaigani.. Tuleneb Portugali sõnast barroco, mis tähendab lopergust pärlit (midagi\nMiks tekkis barokk?\n1) Toimus kiriku lõhenemine ja kiriku osatähtsus langes.\n2) Olid tekkinud õukonnad, kes määrasid selle, mis toimub ümberringi.\n3) Barokk on uue stiili kujunemise periood. piiritletakse 1600-1750.\nBarokk-kultuur oli dünaamiline ja rahutu. Vastandina renessansi harmoonilisusele\niseloomustavad barokiajastu muusikat ja kunsti dünaamilis...\nFrank Sinatra oli vaieldamatult kõige tähtsam popmuusik 20. sajandil. Tema\nainukesed rivaalid sellele tiitlile olid Bing Crosby, Elvis Presley ja the Beatles. Oma 60\naastat kestnud professionaalse karjääri jooksul demonstreeris ta oma erakordset võimet\narmi säilitamisel ja oma muusikaliste eesmärkide poole püüdlemisel hoolimata\ntihtipeale vastukäivatest trendidest. Ta tõusis esile 1930-te swingi ajastul, aitas kujuneda\n40-te ja 50-te laulu ajastul (sing era), jätkuvalt võlus kuulajaid kesk-50-tel alanud roki\najastul. Ta üllitas oma esimese pop-hiti 1940. aastal ja andis välja miljonites müüvaid\nalbumeid ka 1994. aastal. See populaarsus oli märk tema poolt lauldud ja promotud\neriti 1920-te, 30-te ja 40-te populaarsete Ameerika poplaulude edust. Ta võis võtta selle\nperioodi suurte muusikaliheliloojate (Nt. nagu J. Kern, I. Berlin, G. Gershwin, C. Porter\nja R. Rodger...\n...m kuna seal kujutatakse iga pisematki inimkirge Muusikas eksisteerisid kõrvuti erinevad suunad: suurte kontserdisaalide muusika ooper kirikumuusika salongimuusika ja kodumuusika Ajastule iseloomulik vaimustus tehnikast peegeldus ka muusikas ja pillimängutehnikas mis arenes väga kõrgele tasemele Kõrvuti klassitsistlike þanridega ilmusid mõned uued liigid: poeetilised klaveriminiatuurid soololaulud sümfoonilised poeemid muusikalised draamad Iseloomulik oli poeetilise sõna ja idee ülekandumine instrumentaalmuusikasse Romantikute meloodial oli juhtiv tähtsus Seda kujundati mitte niivõrd esteetiliste reeglite ja seaduste järgi vaid hingelise väljenduslaadi abil Sageli arvati et mida lihtsam meloodia seda parem Romantism mis käsitleb muusikat kui looduse ja universumi sügavamat olemust eelistab looduslähedasi kõlavärve: metsasarv sümboliseerib sageli jahti linnust rüütelkonda; flööt kui paan...\nSUGAR ehk Dässis ainult tüdrukud\nKäisin vaatamas muusikali nimega SUGAR ehk Dässis ainult tüdrukud. Etendus toimus\nTartus, Vanemuise teatri suures majas 1. detsembril aastal 2009. Muusikali heliloojaks on\nJule Styne, kes elas aastatel 1905-1994 ning oli sündinud Inglismaal. Kaheksa aastaselt kolis\nta oma perekonnaga Ameerika Ühendriikidesse, Chicagosse, kus ta võttis varasest east\nsaadik klaveritunde. Hiljem sai ta väga kuulsaks heliloojaks Broadway'l. Tema on kirjutanud\nka Marilyn Monroe poolt kuulsaks lauldud laulu nimega Diamonds Are A Girl's Best\nFriend ja kuulsa jõululaulu Let It Snow!. Tema lavastas veel ka tuntud muusikali nimega\nSUGAR ehk Dässis ainult tüdrukud libreto, mis tähendab mõne voka...\nRomantism 19. Sajand\nRomantiline liikumine sai alguse Saksamaalt 1830.-datel aastatel ja laienes üle Euroopa.\nRomantis vastandas end klassitsismi mõistuse kesksusele. Ülistatakse intutsiooni, tundeid,\nkirge. Tekkis mina kultus, eemalduti tegelikusest (unistused, fantaasia, õudused, müstika,\nsurm), need teemad köidsid. Sündis rahvusteadvus.\niseloomustus: 19. Sajandil olid käibel samad väljendusvahendid ja vormid, mis klassitsismi\najastul. Klassikalise ja romantilise muusika vahel pole selgid kompositsioonilisi erinevusi.\nMuutub helilooja mõtlemisvii...\n...unenäod ja kroonilised unehäired, miks ta jäi alati allaheitlikuks,\neriti isaga suheldes, ei olnud rahul oma välimusega ning käitus lapsikult ka täiskasvanueas.\nAastal 1964 liitusid ansambliga The Jackson Brothers, mille olid loonud vanemad vennad Jackie,\nTito ja Jermaine, ka Michael ja Marlon, kes hakkasid esinema taustamuusikutena, mängides\nkongasid ja tamburiini. Michael hakkas peagi esinema ka taustalaulja ja tantsijana. 8-aastaselt sai\nta Jermaine'i kõrval solistiks. Bändi nimeks sai The Jackson 5. Aastatel19661968 tegi bänd pikki\ntuure kesklääne osariikides. Sageli esineti Chitlin' circuit'i klubides ja mõnikord isegi\nenne striptiisietendusi. 1966. aastal võitis bänd tähtsa kohaliku talendivõistluse, esitades oma\nversioone plaadifirma Motown hittidest ja James Browni laulust "I Got You (I Feel Good)"; solist oli\nAastal 1967 lindistas The Jackson 5 mitu laulu, sealhulgas loo "Big Boy", mille a...\nNeed kaks nähtust põimusid 60- ndate lõpus, keskuseks oli San Francisco. Hipiliikumine kutsus üles sõdimise asemel üksteist armastama (käimas oli Vietnami sõda), paraku kaasnes sellega ohjeldamatu narkootikumide tarvitamise kultus. Esile kerkis mitmeid omapäraseid soliste ja ansambleid, mille saatus kujunes sageli traagiliseks.(Jimi Hendrix, Jim Morrison, Janis Joplin) Sel perioodil läksid moodi ka suured vabaõhukontserdid majakõrguste võimendussüsteemide ja sadade tuhandete kuulajatega (Woodstock 1969).\n...ndsid nad välja eestikeelse\nkatekismuse, mis sisaldas esimesi eesti keelde tõlgitud kirikulaule, võimalik et koguni\nnootidega. Hävitati hiljem luterlaste poolt.Vasturef. oli lühike ja Eesti alad langesid luterlikule\n1656. ilmus Neu Ehstnisches Gesangbuch (Uus eesti lauluraamat)\nRahvahariduse edendamisel oli suur tähtsus esimesel rahvakoolide õpetajate seminaril Tartu\nlähedal (nn Forseliuse seminas, 1684-1688), juhatas Bengt G. Forselius.\nMuusika 17.saj eesti linnades\nKantor  tähtsaim kooli muusikaõpetaja, sageli ka kogu linna muusikajuht. Kantoril oli ka oma\nvalikkoor e Kantorei. Johann Valentin Meder  motetid jm teosed, vähe säilinud. Mederi\n1680. Kindlameelne Argenia (Die beständige Argenia), osalesid gümn.õpilased.\nMuusika 18saj Eestis\nPietistlik õpetus  seda esindanud vaimulikud tundsid huvi rahvale hariduse andmise vastu ja\npüüdsid edendada ka kirikulaulu.\nNii on meil moes!\nAnything Goes Laupäeval 22 novembril käisin klassiga Tallinna linnahallis vaatamas Cole Porteri muusikalist komöödiat Nii on meil moes! mis esietendus 21 novembril 1934 aastal Broadway Alvin Theatres ning seda mängiti üle neljasaja korra! Cole Porter on üks ameerika armastatumaid ning hinnatumaid heliloojaid Eesti publikul on olnud juba võimalus näha tema poolt muusikale Suudle mind Kate ning Can can Tegemist oli minu esimese muusikaliga ning ka väga meeldiva ja positiivse elamusega Muusikali lavastajaks oli Andrus Vaarik muusikaliseks juhiks Erki Pehk koreograafiks Kri...\npole aga inimese elu mitte punkt vaid joon, punktide jada. Kuid korraga on haaratav vaid üks\npunkt  mingi mängu viis või konkreetne grupp, kuhu muusik kuulub. Alati on tahetud\nmuusikuid nii nende endi kui ka kriitikute poolt kuhugi liigitada. Kuid kindel muusik ei\npruugi oma eluaja jooksul jääda vaid ühte gruppi või stiili. Toogem näiteks topetist Miles\nDavise, kes alustas bebopiga ja lõpetas fusioni ning hip-hopiga. Enne surma küsiti temalt,\net mida te veel tahaksite teha, siis olevat hr. Davis vastanud, et sooviks hakata DJks. Ükski\nmuusika stiil ei ole muusikuid endid kammitsenud ega kinni hoidnud. Eksisteerinud on pigem\nnende barjääride lõhkumine. BebopI kuningas ja nõ selle looja alt-saksofonist Charlie Parker\nei arvanud, et bebop on see õige sõna iseloomustamas seda, mida siis tol ajal mängiti. Tema\njaoks oli see pigem lihtsalt jazz või muusika. Kui muusika on pidevas liikumises,...\nKäisin vaatamas Libahunti mis toimus 3 mail 2011 Tallinna Nuku ja Noorsooteatris Valisin selle muusikali sest huvitav ja olen käinud kõiki Nuku ja Noorsooteatri muusikale vaatamas 2011 aastal sai 100 aastat mööda A Kitzbergi tragöödia Libahunt lavalejõudmisest Muusikal on tehtud August Kitzbergi raamatu Libahundi põhjal August Kitzberg\nTa on sündinud 1855 aastal Eestis Pärnumaal Lapse ja noorpõlves oli tema kasvataja ja vaimne suunaja kooliõpetajast 17 aastat vanem vend Jaan kelle juures Niitsa...\nOratoorium sünnipaigaks Rooma\nNimetus oratoorium tuleb sõnast oratooriu mis tähendab palvesaali kus loeti pühakirja peeti jutlusi ja lauldi vaimulikke laule\nEelkäijateks olid liturgilised draamad Oratooriumi erinevus ooperiga seisneb selles et puudub lavaline tegevus ja sisu antakse edasi üksnes muusikaliste vahenditega Oratoorium on nagu ooperi kontsertettekanne Tekst võib olla nii itaalia kui ka ladinakeelne ja keskseks tegelaseks on jutustaja kes annab retsitatiivides edasi tegevustikku Solistide aariates ja ansamblites väljendavad tegelased oma tundeid koor sümboliseerib rahvast ning annab toimunule hinnanguid Oratooriumis on koori tähtsus palju suurem kui ooperis Oratooriumi alaliik on passioon:\nSelle sisuks on Jeesuse kannatused Tekst põhineb Uue Testame...\n...iline ja meeleline\nVanakreeka kultuuris oli muusikal, poeesial ja tantsul eriline koht ja neid nähti\nTermin musik? tähendab lauldes ettekantud luulet ning ainult seda peeti\nLahutamatu seos poeesiaga määrab kreeka muusika omapära. Rütm  muusika\nehitusega on seotud ka meloodia.\nc) Lüüdia  kaeblik, õrn, intiimne\nTänapäeval kasutusel olevad maoor ja minoor helilaadid kujunesid välja rahvalikus muusikas ja\nvararenessansi mitmehäälsuses 16.sajandil.\nGregooriuse koraale hakati üles kirjutama Karl Suure ajal 8.sajandil. Tekkis vajadus ühtlustada\nliturgilist laulu Frangi suurriigi territooriumil, kuna tekste ja meloodiaid oli määratu hulk. Kirjutati\n8.-9.saj  kasutusel neumad (märgiti punktidena teksti kohale)\n10. saj  kasutusel 1. noodijoon (määras FA noodi, oli punane)\n11. saj  jõuti 4 noodijooneni (värvilised). Guido Arrezzost\n12. saj  neumadele ilmusid kandilised noodipead\n13. saj  esineb juba 5-jooneline noodijoonestik\nLiturgiline draama  jumalateenistuse osana kirikus esitatud etendus, kus kogu tekst esitati lauldes\nMüsteerium  piiblianeline etendus, kus kõnelised osad vahelduvad lauludega\nKeskaegne ilmalik laul...\nPeamised þanrid: lavateosed (balletid, ooperid, oratooriumid, vaimulik muusika)\nBalletid: Tulilend, Kevadpühitsus, Sõduri lugu, Petruðka, Bulcinella\nOoper-oratoorium Kuningas Oidipus ehk Oidipus-Rex\nTäispikk ooper Elupõletaja tähelend\nOrkestrimuusika Sümfoonia kolmes osas; Sümfoonia in C (C-duur); Psalmide sümfoonia; Viiulikontsert; Sümfoonia puhkpillid...\n rahvamuusika ja kultuur\n rüütlite muusika\nKeskaeg hõlmab 4.  16. sajandit.\n2) gootiaegne muusika e. kirikumuusika ( sageli kasutatakse varakristliku ja gootiaegse muusika puhul lihtsalt\nühtset mõistet - kirikumuusika\nPildil 16. sajandi Inglise muusikud.\nLääne kirikumuusika sündi seostatakse Milano piiskopi e. püha Ambrosiusega (333-397), kes sai Milano\npiiskopiks 374. a. Ambrosius oli kõva laulumees ning lauluviiside innustatud korjaja ristikoguduse seas ja pani\nneed viisid ka kirja.\nLääne kirikumuusika sümboolseks keskuse...\nKARL AUGUST HERMANN(1851-1909)\nKarl August Hermann sündis 23. septembril 1851. aastal Põltsamaa vallas Võhma külas\nsepa pojana. Tema lapsepõlv möödus väga rasketes majanduslikes tingimustes.\nÕppimine algul Anikvere külakoolis ja hiljem Põltsamaa kihelkonnakoolis vaheldus\nkingsepa ja rätsepa õpipoisi ameti ning karjaskäimisega. Kihelkonnakoolis puutus ta\nkokku muusikaga, mis jäi tema armastatuimaks alaks elu lõpuni. K. A .Hermann laulis ka\nMartin Vilbergi kooris. Samal ajal mängis ta kooli puhkpilliorke...\nMUUSIKAAJALUGU 17. SAJAND  20. SAJAND\nBarokk 17-18. sajandi I pool (1600-1750)\nBarokkmuusika iseloomustus: tasakaalustatud, pingeline, lihtsad viisid, rohked kaunistused,\nvirtuoosne kunst, monodia, teatraalsus, pateetika, kunstide süntees.\nEristuvad: ooperistiil, kirikustiil, kammerstiil ja segastiil.\nBarokiajastu ajalised piirid: 1)1580-1630:vanane periood, uute väljendusvahendite ja\nvormide tekkimine; 2)16301680:keskmine periood, piirkonniti erinevate stiilide\nväljakujunemine; 3)1680-1740:hiline periood, ajastu anride kõrgaeg;\nAEG, KESTUS KESKAEG 5-14 saj RENESSANSS 14  16 saj BAROKK 17 saj  18 saj I p KLASSITSISM 18. saj IIp  19. saj I veerand\nAJASTU ÜLD- Kiriku võim; ideaaliks päevad läbi palvetav Valgustus, Napoleoni sõjad, seisusliku korra muutumine;


Rist, sulam, ripats meeste võti elu egiptuse võlu kaelakee hip-hop ehted bling iced out kett crystal ankh ~ Kaelakeed & Ripatsid \_ www.hillvital.ee\nRist, Sulam, Ripats Meeste Võti Elu Egiptuse Võlu Kaelakee Hip-Hop Ehted Bling Iced Out Kett Crystal Ankh Allahinnatud\nOmadused: anti - allergia, ei saa kunagi fade või rooste\nDisain: rist ripats & kaelakee\nMida kanda: kuupäev/päev/pulm/anniversary/ettepaneku\nSobib: noored, täiskasvanud, mehed\nIga punkt on varustatud samet kingikoti Punkt mida tarnitakse jooksul 2-3 tööpäeva jooksul, kui kogu summa on tasutud.Kui te ei saa oma üksuste ajal,võtke ühendust meie esimene, me wil vaadata ja lahendada see teile varsti. Me vastame teie e-posti 24 tunni jooksul tavaliselt . Mõnikord on väike viivitus on tingitud nädalavahetusel või puhkuse ajal . kui te ei pääse oma e-posti 48 tunni pärast, palun kontrollige oma rämpsposti või cintact meile teiste e-posti aadress. Eri laevandus meetod toimuda eri päevadel üleandmise punkt, kui paned, et saate valida parim viis, kuidas saate. Pakume soodustust whoesale tellimuse ja lahtiselt, et, ka meil on võimalik kohandada oma disaini teile. tere tulemast võtke meiega ühendust internetis. Rohkem kontakti meetod, palun kliki Umbes PUUSA, et saada rohkem teavet Me pakkuda professionaalset tilk laeva teenust klientidele üle kogu maailma. Tavaliselt ei ole arve ja brändi infoamtion pakendis kui teil on vaja oma brändi pakett, võtke meiega ühendust. meil on alati peen traditsioonilised käsitööoskused ja kaasaegse kõrgtehnoloogia täiuslik kombinatsioon luua kõige classic ehted töötab. Selleks, et rajada DALI brändi ja suurendada oma võimu comperition, me hoolikalt toota iga ehe on Kõik viis tärni tagasiside on väga oluline ja meil on vaja rohkem ostja jäta meid viis tärni ja jagada oma shopping kogemusi minu pood. Kui olete saanud pakett ja kõik asjad on hea, soovin teile võib võtta minutit, et jätta meile tagasisidet. Kui saad pildistada objekti eest saad ja jäta meile tagasisidet, see on väga tore, et teised kliendid teha valik.\nKui seal on mingi probleem, et või esemed.väidet e saata meile sõnumi, et teha pärast-müüki teenust te tahate enne lahkumist tagasisidet.\nBrändi Nimi: MYEUSSN\nRipats Suurus: 16mm*40mm\nMudeli Number: SU-S002\n5/5 was Hoping Bigger for a Man Item.


Priit Võigemast lavastab Kinoteatris õhtumaa allakäiku — Sirp\nSaksa näitekirjaniku Marius von Mayenburgi ‘Monument’ räägib sellest, kuidas koristaja palkamine muudab ühe keskklassi perekonna elu.\nKinoteatri ja Von Krahli Teatri koostöös sündiv ‘Monument’ on jõudnud proovisaali. Priit Võigemasti lavastuses leiab kajastamist moodsa pereelu köielkõnd. “Kuidas ühildada karjääri ja suhet, kuidas kasvatada lapsi, kui sind kunagi kodus ei ole, ja mida teha, kui isegi unekliinikust öeldakse, et mees, sa peaksid oma elu muutma?” avab lavastaja sündmuste lähtekohta.\nTõlkija ja dramaturgi Paavo Piigi sõnul on Marius von Mayenburg hetkel üks saksa mängitumaid näitekirjanikke, kelle looming ei ole ka Eestis võõras. “‘Õpilane’ jooksis eelmisel aastal kinodes, ‘Perplexi’ mängiti teatris ja ‘Märter’ tuleb sel hooajal Endla teatris lavastamisele”, ütleb Piik. “‘Monument’ on ühest küljest lihtne perelugu, teisest küljest vaimukas kokkuvõte ummikust, kuhu praegune väärtuste dialoog Euroopas on jõudnud – omamoodi õhtumaa allakäigu kirjeldus.”\nLavastuses ‘Monument’ mängivad Mari Jürjens, Kait Kall, Markus Luik (Eesti Draamateater), Tõnis Niinemets ja Evelin Võigemast (Tallinna Linnateater). Esietendus toimub Von Krahli teatris 20. oktoobril.


juuni 2008 – EKFL\nHoonestus- ja korterihoonestusõigus esitavad mitmeid erinevaid tingimusi\nKorterit ostma hakates võib ostja kokku puutuda selliste terminitega nagu hoonestusõigus ja korterihoonestusõigus. Mida need õigupoolest tähendavad?\nHoonestusõiguse alusel võib isik, kes ei ole maatüki omanik, püstitada ja omada maatükil ehitist kokkulepitud tasu eest ja kindla tähtaja jooksul. Hoonestusõiguse seadmisel annab maatüki omanik maa kasutamisõiguse teisele isikule ehk sellele, kes maatükile mingi hoone ehitab. Samas ei ole hoonestusõigus puhtalt maa kasutamise õigus nagu näiteks rent, sest hoonestusõiguse eesmärk on ikkagi ehitise püstitamine. Oluline erinevus rendi ja hoonestusõiguse vahel on ka asjaolu, et hoonestusõiguse ennetähtaegne lõpetamine on keeruline, andes seega hoonestajale juurde lisakindluse maa kasutamisõiguse üle hoonestusõiguse perioodi lõpuni.\nNagu eespool äeldud, seatakse hoonestusõigus kindlaks tähtajaks, kusjuures maksimaalne tähtaja pikkus võib olla 99 aastat. Kui hoonestusõiguse seadmisel on jäetud tähtaeg märkimata, loetakse tähtaja pikkuseks ikkagi 99 aastat. Tähtaja määdumisel võivad maaomanik ja hoonestaja kokkuleppel hoonestusõiguse tähtaega pikendada, kuid mitte rohkem kui 99 aastaks.\nRiigile kuuluvale maatükile seatakse hoonestusõigus kuni 49 aastaks, pikemaks ajaks seadmise puhul on tarvis vabariigi valitsuse nõusolekut. Kui hoonestusõigus lõpeb põhjusel, et tähtaeg sai läbi, muutuvad hoonestusõiguse alusel hoonestaja püstitatud ehitised maa oluliseks osaks. Sel juhul peab maa omanik maksma hoonestajale hüvitise maatükile jääva ehitise eest.\nHüvitise suuruse ja maksmise viisi võib kokku leppida hoonestusõiguse seadmisel. Kui hüvitise suurus pole kokku lepitud, loetakse selleks hoonestusõiguse harilik väärtus ehk keskmine turuväärtus. Kui hoonestusõigus on seatud elamu püstitamiseks, ei või kokku leppida väiksema hüvitise maksmises kui kaks kolmandikku hoonestusõiguse väärtusest.\nHoonestusõiguse alusel püstitatud ehitise võib vastavalt korteriomandiseadusele jagada korterihoonestusõigusteks, kusjuures kehtima jäävad samad tingimused, mis hoonestusõiguse seadmisel on kokku lepitud. Korterihoonestusõigus on analoogne korteriomandiga – korterihoonestusõigus koosneb ainuomandis olevast eluruumist ja hoonestusõiguse mõttelisest osast, korteriomand koosneb ainuomandis olevast eluruumist ja kaasomandi mõttelisest osast.\nKorterihoonestusõigus kantakse samamoodi nagu korteriomand kinnistusraamatusse. Iga korterihoonestusõiguse jaoks avatakse eraldi registriosa, kuhu kantakse korterihoonestusõiguse suurus, omanik, hoonestusõiguse sisu ja näiteks korterihoonestusõiguse soetamisel laenuga laenuandja nõuet tagav hüpoteek.\nSamuti on võimalik korterihoonestusõigust nagu korteriomanditki müüa, kinkida ja pärandada. Korterihoonestusõiguste omanikud saavad luua korteriühistu samadel tingimustel nagu korteriomandite omanikud. Lisaks tähtajalisusele on nende õiguste suurim erinevus selles, et juhul kui hoonestusõiguse seadmisel lepiti kokku ja kanti kinnistusraamatusse tingimus, et hoonestusõigust võib võõrandada ja koormata vaid maa omaniku nõusolekul, peab korterihoonestusõiguse omanik enne vastava tehingu tegemist taotlema maaomanikult nõusolekut.\nTasu suurus on kokkuleppeline, samas tavapraktikas kasutatakse tasu arvestamist ka läbi maa maksustamishinna, kus maa hind jaotatakse võrdsete osadena kogu hoonestusõiguse perioodi peale või määratakse kindla protsendina maa maksustamishinnast.\nKorterihoonestusõiguse puhul jagatakse see summa proportsionaalselt kõigi ehitises olevate korterihoonestusõiguste vahel vastavalt pinna suurusele. Lisaks hoonestusõiguse tasule peab hoonestaja maksma maatükil lasuvad maksud (näiteks maamaksu), kui hoonestusõiguse seadmise lepingus ei ole kokku lepitud teisiti.\nAllikas: 27.juuni 2008.a. Postimehe lisa Kinnisvara ja Ehitus\nAllikas: 29.mai SLõhtuleht\nOstuekspress noolib laenuvõlglaste kortereid\nRahahädas inimesed saavad lisaks räävelliku intressiga SMS-laenu võtmisele müüa nüüd ka oma kinnisvara kiirkorras võileivahinna eest firmale, kes on pühendunud just sellele ärile.\nPeamiselt Tallinnas tegutseva firma Ostuekspress äriideeks on osta odavalt kinnisvara inimestelt, kes selle soetamiseks võetud laene maksta ei suuda ning kiiresti raha vajavad.\nReklaamis lubatakse hea tehing teostada 24 tunni jooksul ning maksta inimesele korteri, maja või maa eest kuni 85 protsenti turuhinnast.\nRõhk on siiski sõnal «kuni». Nii tunnistab Ostuekspressi juht Aivar Sool, et ostuhind võib küündida ka kõigest pooleni kinnisvara tegelikust väärtusest.\n«Raskustes kinnisvaraturult ostes ei saa kunagi kindel olla, et hind, mida praegu maksame, ei lange edaspidi veelgi,» rääkis Sool. «Kinnisvara eeldatav turuhind määratakse müüja tellitud hindamisakti alusel.»\nFirma ostab üle Eesti kokku äri- ja tootmismaad, muud kinnisvara aga vaid Tallinnast ja Harjumaalt. «Praegu käivad läbirääkimised mitme eri objekti ostmiseks, näitena võib tuua Tallinna kesklinna korterid ning krundid Nõmmel, Pirital ja Kakumäel,» loetles Sool.\nTeised kinnisvara vahendamisega tegelevad ettevõtted ei tõtta Soola äri küll hukka mõistma, kuid kõik nad küsivad, miks peaks inimene oma vara müües leppima vaid poolega selle väärtusest.\nFirma Uus Maa korterite osakonna juhi Elari Tamme hinnangul on Ostuekspress nagu kinnisvaraäri SMS-laen, millega inimeselt mitu nahka kooritakse.\nTema sõnul on kinnisvaravahendus jäänud võrreldes mõne aasta taguse ajaga küll loiuks, kuid tehinguid ikkagi tehakse ning mõistliku hinna eest saab vara müüdud.\nTamm soovitab kiirmüügi huvilistel pigem korteri hinnast 10–15 protsenti alla lasta, poolt vara väärtusest ei ole tema hinnangul aga mõtet loovutada.\nKiirmüügi teenuse järele ei ole Tamme väitel Eestis eriti suurt nõudlust, sest enamasti üritavad inimesed korrektselt oma laenukohustusi täita ning pangadki pingutavad selle nimel.\n«Tavaliselt suunab pank ise õigel ajal inimese mõne oma partnerist kinnisvaravahendaja juurde, et müük väga kiireks ei peaks minema,» rääkis ta. «Meie juurde ei ole küll ühtegi sellist tehingut jõudnud, kus inimesel oleks varast vabanemisega kibekiire.»\nKa Pindi Kinnisvara juhatuse liikme Peep Soomani arvamusel pole asjad nii hullud, et kiirmüügi vahendamist massiliselt vajataks.\n«Niipalju kui olen aru saanud, ei kavatsegi Sool ja tema kompanjonid suurt turuosa võita või klassikalist teenustepaketti osutada – see on nišitoode,» rääkis ta.\nKiirmüügi äriideed ei pidanud Sooman siiski inimeste ärakasutamiseks, sest tema väitel ei sunni keegi neid oma varast loobuma. «Kui inimesel on tõesti vaja kiirelt vara müüa ja leidub firma, kes on valmis seda tegema, siis teoreetiliselt peaks tegemist olema win-win olukorraga,» arutles Sooman.\nKa Tõnisson Kinnisvara maakler Reet Kreek tõdes, et pole ülikiirete müükidega kokku puutunud. Paljude kuulutuste juures on küll märge «kiire» või «korter vabaneb kiiresti», kuid need pole tingitud laenumakse hädadest.\nSoola sõnul on suur osa müüjatest koduvahetajad, kes on soetanud endale uue elamise ega ole vanast suutnud lahti saada. Leidub neidki, kes on endale varem ostnud soodsa pangalaenu abil lisakinnisvara, mida tegelikult ei vajata. Nüüd soovitakse sellest vabaneda.\nEesti pankade teatel jääb eraisikute hapude laenude – ehk siis nende kohustuste, mida täita ei suudeta – osakaal laenuportfellis alla ühe protsendi. Viimase aasta jooksul on selliste laenude arv peaaegu kahekordistunud, kuid võrreldes teiste riikidega pole tegemist katastroofiga.\nSamas on pangad hakanud küsima laenu katteks lisatagatisi inimestelt, kes on kinnisvara soetanud tipphindade ajal – nüüd on selle väärtus oluliselt kahanenud. Lisatagatist nõutakse siiski peamiselt neil juhtudel, kui inimeste maksedistsipliin jätab soovida.\nAllikas: 16.juuni 2008.a. Postimees\n‘Võrreldes tehingute arvu 2007. aasta omadega, võib tulemust pidada normaalseks, langust on umbes 16 protsenti,’ rääkis ta.\nUusi müümata kortereid on Tallinnas kokku umbes 2300 ja neid jätkub Sucksdorffi sõnul veel tükiks ajaks. ‘Arvestades seda, et Tallinnas tehakse praegu uute korteritega keskmiselt 150 tehingut kuus, kulub kõigi uute korterite realiseerimiseks umbes poolteist aastat, kui müügitempo püsiks samana,’ märkis ta.\n46 korterit müüs Arco Vara keskmiselt igas kuus sel aastal.\nERI Kinnisvara: tehingute arv pole järsult vähenenud\n‘üldjoontes võib sellise tehingute arvuga praeguses turusituatsioonis veel rahule jääda. Võrreldes näiteks eelmise aasta tehingute arvuga ei ole väga suuri tehingute arvu kõikumisi esimesel neljal kuul olnud,’ sõnas Teder ning lisas, et korterite valdkond ongi sellel aastal kõige aktiivsem olnud, seevastu maade ja majade tehinguaktiivsus on väiksem kui eelmisel aastal.\nKõige rahulikum on äripindade turg\n‘Mõistagi tehti kinnisvarabuumi tippaegadel tunduvalt rohkem tehinguid. See arv oli hinnanguliselt kaks korda suurem,’ märkis Vahter.\nAllikas: 9.juuni 2008.a. äripäev\nKorteri müük – see on imelihtne?\nElukoha vahetus, ootamatu pärandus või vajadus suurema elamispinna järele need on vaid vähesed põhjused, mis võivad inimese korterit müüma panna.\nTihtilugu selgub aga, et asjad ei arene sugugi soovitud tempos. Mida teha, et korter ikkagi müüdud saaks, kusjuures võimalikult kiiresti, sest tühjana seisev korter tähendab omanikule ikkagi üsna olulisi väljaminekuid.\nIseseisvalt või maakleri abil\nEsimese asjana peaks korterimüüja otsustama, kas ta soovib müüa oma korterit ise või tahab usaldada selle maakleri hooleks. Maakleri kasuks otsustamisel tuleb sadade kinnisvaravahendajate seast leida see üks ja õige.\nParim võimalus selleks on uurida sõprade-tuttavate käest, kas kellelgi on olnud mõne maakleriga positiivseid kogemusi. Keegi ikka oskab midagi soovitada kas või seda, kelle poole mitte mingil juhul päärduda ei maksa. Kui õnnestub leida usaldusväärne maakler, tähendab see, et edasistest müügimuredest on korteriomanik prii.Ise müüma asudes tuleb esimese asjana määrata hind. Seda tehes oleks kohe mõistlik läbi kaaluda ka see, missugune on miinimumhind, millega omanik on veel nõus korterit müüma.\nHinna määramisel võib aluseks võtta portaalides olevaid pakkumishindu, kuid seejuures tuleb kindlasti arvestada, et reaalseid tehinguid sõlmitakse tavaliselt ikka pakkumishindadest odavamalt.\nHästi sõnastatud kuulutus\nJärgmine samm on info viimine võimalike ostjateni. Enamik potentsiaalseid kinnisvaraostjaid kasutab pakutavast ülevaate saamiseks ja esimeste valikute tegemiseks kinnisvaraportaale. Kindlasti tuleks mõelda, millega sealsest kuulutustetulvast õnnestuks silma jääda. Esile tõusta aitab ladusalt või isikupäraselt sõnastatud tekst, korterist, hoonest ja selle ümbrusest tehtud korralikud pildid ning asukohakaart.\nKui võimalik ostja soovib korterit vaatama tulla, tasub oma elamises enne põhjalik koristus ette võtta. Puhtus ja kord jätavad hea mulje. Ka peaks müüja olema valmis vastama huvilise kõigile küsimustele: kui suur on korteri pindala, kust tõuseb ja kuhu loojub päike, millised on haldus- ja hoolduskulud, kuidas tegutseb ühistu ja millised on remondiplaanid, kus asuvad ja millises korras on korteri juurde kuuluvad panipaigad, kes on naabrid ja millised on nende eluviisid jne.\nKorteri sobivuse puhul on enam kui tõenäoline, et ostja teeb oma hinnapakkumise. Kui müüja on asjad varem läbi mõelnud, on tal lihtne otsustada, kas soostuda pakkumisega, sellest loobuda või üritada saavutada kokkulepet kusagil vahepeal.\nSeejärel jääb veel tehing notariaalselt vormistada. Kui ostu finantseerib pank, siis aitab ostja laenuhaldur asju korraldada. Kui aga ostetakse vaid omafinantseeringuga, siis tuleb panna aeg notaribüroos kinni. Viimasel ajal sellega probleeme enam pole.\nüks sõlmitava notariaalse ostu-müügilepingu olulisi punkte on valduse üleandmine ehk kuupäev, millal müüja peab korteri vabastama. Ka selles küsimuses tuleb oma väljavaated enne läbi mõelda – kui on tõenäoline, et uude kohta kolimisega võib tekkida viivitusi, on mõistlik võtta valduse üleandmiseks aega näiteks kuu. Kokkulepitust varem võib elamispinna ju alati uuele omanikule üle anda.\nKui kõik eelloetletu tehtud, ongi korter müüdud. Paberile panduna tundub see imelihtne, ometi teab igaüks, kes on kinnisvaraportaale vähegi jälginud, kui pikka aega mõni elupind müügis püsib.\nEdukas müük eeldab ennekõike õigete reklaamikanalite leidmist ja oskuslikke läbirääkimisi, samuti tehingu korrektset vormistamist. Kui korterimüüja leiab, et saab kõigega iseseisvalt hakkama, siis miks mitte ise müüa. Kes aga end mõnes loetletud punktidest väga kindlalt ei tunne, sellel on mõistlik kasutada hea maakleri teenust.\nAllikas: 27.juuni 2008.a. SL õhtuleht\n‘Pärnus on täielik häving! Seal on turg ikka täitsa surnud ja õhus on juba selline lehk!’ sõnas Grand Kinnisvara Oü tegevjuht Marek Kerna. Buumiajal tippu aetud hindade langusest hoolimata linnas korterite müük ei edene. Samas loodavad arendajad imesid.\nSee-eest Narvas võib korterite müügis mingitki arengut oodata, kuna buumi jooksul ei jõutud hindu kõrgeks kruvida. ‘Tallinnas on juba Mustamäe korterite valik nii suur, et mine lolliks… Aga Pärnus on veel hullem!’ lisas Kerna.\nMajandusarengut vaadates pole Jakobsoni tõdemusel kinnisvara puhul põhi veel käes. ‘Tõusuni on pikk tee. Stabiilsust on enne vaja.’\nTallinna korterituru indikaatorina soovitas Jakobson jälgida magalarajoone – on ju seal linna uustulnukate hüppelaud.\nKa 1Partner Kinnisvara tegevjuht Martin Vahter näeb turu pidurina pankade üha rangemat laenupoliitikat. Eriti liberalismi asendamist konservatiivsusega. ‘Pangad ise sõna eriti ei võta,’ nentis ta pettunult.\nPõhjus siiski majanduselus\nSampo Panga personaal- ja jaepanganduse direktor\nLisame siia veel täätuse kasvu ja kallinenud laenuintressid.\nOstja ootab paremat aega\nSEB eralaenude äriarendusjuht\nEluasemelaenu pakkuja seisukohalt võib äelda, et SEB eluasemelaenu standardtingimused ei ole oluliselt muutunud.\nSamuti võib hetkel laenutaotlejaid hirmutada baasintresside – kuue kuu Euribori – kõrge tase.\nAllikas: 16.juuni 2008.a. äripäev\nPraeguseks oleme partnerlussuhteid loonud kohalike investoritega, aga tunneme kindlasti huvi ka koostää vastu välismaiste investorite ja kinnisvarafondidega.\nOleme sõlminud lepinguid investoritega, kelle investeerimismaht jääb 10-15 miljoni krooni piiridesse ja kes tunnevad huvi rohkem elamispindade ostmise vastu. Samas teeme koostääd partneritega, kelle investeerimismaht algab 50 miljonist kroonist ja kes on huvitatud arendusprojektide, ettevõtete ja rahavoogude ostmisest.\nOstuekspressi lõid endised maaklerid\nKinnisvara kiirmüügifirma omanikud on endised Eri Kinnisvara maaklerid Aivar Sool ja Raivo Juhanson.\nKinnisvarale tehakse 24 tunni jooksul turuhinnast kuni 85% hinnapakkumine, mis kehtib nädala jooksul.\nTehinguid tehakse nii korterite, majade, maade, äripindade, arendusprojektide kui ka ettevõtetega. Varade uuteks omanikeks saavad investorid ja kinnisvarafondid.\nAllikas: 10.juuni 2008.a. äripäev\n‘Siin on klientidele väga ebamugavad parkimisvõimalused,’ ohkab Tallinnas Foorumi ärikeskuses asuva reisibüroo Oü SV Tours juhataja Jelena Bodrova. Kuna firma profiil nõuab kesklinnas paiknemist, ei saadud üürihinda eriti alla kaubelda. Samas lisab ta, et keskuses kipuvad kaupluste pinnad tühjaks jääma.\nKa kesklinnas hakkab tiibu laiutama hinnalanguse tont\närikeskuse omaniku Foorumi Kinnisvara Oü kauplusepindade väljaüürimisega tegeleva Karin Haabi sõnul pani Polarn O. Pyret neile teadmata põhjusel Baltimaades kõik oma seitse poodi kinni. Vaba pinna osas käivat läbirääkimised. Samas tema parkimisprobleemi ei näe – on ju Ahtri tänava pool üks parkla olemas.\n‘üürilevõtjaga käivad ju ikka läbirääkimised, kuid edaspidine hinnalangus majanduse jahtudes on võimalik,’ jääb Haab üldsõnaliseks.\nMajaomaniku meelitus aitab parkimismuret varjata\nSamas ärimajas ruume rentiva kommunikatsioonibüroo Jugaste, Liiva, Seimann partner Kristina Seimann määnab, et määdunud aasta lõpus firma Foorumisse saabudes sai majaomanikega läbirääkimiste käigus hinda täpsustatud. Tulemusega ollakse Seimanni sõnul praegu rahul – ruumipaigutus soosib meeskonnatääd, ruumid on suuremad, neid sai ise kujundada ja asukoht on kesklinnas.\n‘Meil on maja täis, üürihind kehtib edasi, tulevikku ei oska hinnata,’ jääb üüriteemal napiks ärikeskuse büroopindade väljaüürimisega tegelev Arvo Einmaa.\nGrand Kinnisvara Oü tegevjuht Marek Kerna peab Foorumi ärikeskuse peapuuduseks klientide parkimisvõimaluse nigelust. Sellega liitub üürihinna ja kvaliteedi suhe. Narva maantee alguse üür on tarbekaupluse jaoks kallis. Eksklusiivpoed läävad läbi paremini vanalinnas. Tegu on puhvertsooniga. ‘On olemas turuhind ja siis vaadatakse kliendile otsa, et riske maandada,’ avab ta üürihinna olemuse.\nNüüdset olukorda saab kutsuda ‘ostja turuks’.


Vooremaa Jõgeva ringristmik on liikluseks avatud\nJõgeva ringristmik on liikluseks avatud\nSuure-Piiri-Puiestee ringristmik avati äsja liikluseks ja nüüdsest pääseb jälle hõlpsamalt Jõgeva kesklinna ja Piibe maanteele.\nReedeõhtuse seisuga on Jõgeva Suure-Piiri-Puiestee ringristmik liiklejatele avatud, tänavad puhastatud ning haljastuseks planeeritud mullahunnikud laiali veetud. Taastatud on enne ristmiku remonti kehtinud liikluskorraldus.\nJalakäijatele ülekäigurajad ja ohutussaared\nVarem üsnagi raskesti läbitav liiklussõlm on pärast ümberehitust tunduvalt ohutum. Rajatud ringristmik muudab liiklusvoo oluliselt sujuvamaks ja turvalisemaks nii linna sisse sõitjatele kui väljujatele ning aitab autojuhtidel arvestada õige sõidukiirusega.\n“Igal juhul on liiklus muutunud turvalisemaks, sest kõik liiklussuunad on kanaliseeritud. Lisaks on jalakäijatele ülekäigurajad ning ohutussaared. Varem sõitis igaüks viieharulisel ristmikul oma reeglite järgi. Arvan, et ringristmik on turvaline ja tänaseid projekteerimisnorme igatpidi arvestav,” kinnitas AS Vooremaa Teed ehitusjuht Veikko Viks. Jõgeva linnapea Aare Olgo lisas, et nüüdsest on linna peatänav nüüdisaegne kesklinnas ja ringristmikul. See on hea eeldus terve Suure tänava väljaehitamiseks Piibe maanteeni.\nEhitajad töötasid ka nädalavahetustel\nViksi sõnul on ringristmiku valmimist soosinud head sügisilmad, ehitamise ajal pole olnud vihma, külma ega lund.\n“Oleme kiired olnud ja planeeritud tegevused on hästi õnnestunud,” lausus Viks. Linnapea Aare Olgo kiitis ehitajate tublit tööd, mida on parima tulemuse saavutamiseks ka nädalavahetustel tehtud. Viksi sõnul võib öelda, et töö on olnud kiire ja ka korralik. “Mõõdetud ja kontrollitud on nii palju, et tõenäosus millegi viltuminemiseks on viidud miinimumini,” kinnitas ta. Kui ilm lubab, siis järgmisel nädalal saavad tänavad ka markeeritud. Teekatet ei saa vihmaste ilmadega joonida. “Tähtis on jälgida õhuniiskust ja pinnatemperatuuri. Markeerimiseks kasutatav kuum mass ei nakku, kui veekile vahele jääb,” märkis ehitusjuht.\nJõgeva abilinnapea Ants Prii sõnul on ringristmik terviklahendus, mis muudab nii autojuhtidele kui jalakäijatele liiklemise selgemaks ja lihtsamaks. “Korda said trassid ja kõnniteed, paranes valgustus, lisandusid ohutussaared ja vajalikud ülekäigurajad ning liiklusmärgid said nähtavalt paika,” kirjeldas Prii.\nRistmikule rajati täiendav valgustus\nRingristmiku sõiduraja laius on kuus meetrit, lisaks ehitati välja kahe meetri laiune siseringi kindlustusriba, jalgteed ja liiklussaared ning paigaldati liiklusmärgid. Ristmikule on rajatud täiendav valgustus. Tööde käigus tõsteti ümber sidekaablid, vee- ja kanalisatsioonitorustik, rajati valgustus ning ehitati välja ringristmik. Olemasolev elektrikaabel asendati uue maakaabliga, mis paigaldati kaitsetorusse. Töid tegi AS Vooremaa Teed.\nJõgeva linna 2015. aasta eelarves oli teedeehituseks planeeritud 554 000 eurot. Kõige mahukam projekt oligi Suure-Piiri-Puiestee ringristmiku ehitus, mis läks maksma 358 000 eurot. Esialgu oli investeerimiskavas plaanitud ringristmiku maksumuseks 295 000 eurot ja see summa küll suurenes, ent teiste objektide kulud osutusid plaanitust väiksemaiks. Seetõttu teedeehituseks planeeritud kulusid ei ületatud ja kokkuvõtteks jäädi 5000 euroga plussi.


Kultuuriklikk - Eesti ajalugu ja kultuuri tutvustav kursus : Koolielu\nkasutatud 1511 korda\nKultuuriklikk - Eesti ajalugu ja kultuuri tutvustav kursus\nAutor: tootnud Hydraco OÜ, Marju Kõivupuu ja Malle Rüütli\nEesti ajalugu ja kultuuri tutvustav ning B-tasemel eesti keele õpet toetav kursus "Kultuuriklikk". Programm koosneb 24 õppevideost, millest 13 kajastavad Eesti ajaloolisi ja 11 tänapäevaseid teemasid, ja nende juurde kuuluvatest teadmisi kinnitavatest harjutustest. Õppevideod sisaldavad ajaloo- ja kultuuriloenguid ning animatsioone. Loenguid peab Eesti tuntud kultuuriteadlane-folklorist Marju Kõivupuu, kes teab rääkida põnevaid lugusid nii erinevatest kultuurinähtustest kui ka eestlasi puudutavatest faktidest. Lisaks temale oleme lisanud kursusele põnevad loenguid illustreerivad animatsioonid, harjutused ja sõnastiku ja ning ekraanile ilmuvad kultuuri- keelekommentaarid, et saaksid loengutest maksimaalselt kasu. Projekti on rahastanud Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed, Kultuuriministeerium ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond ning see on tasuta kõigile, kes soovivad seda kasutada. "Kultuurikliki" loomine on olnud meeskonnatöö, kuhu on oma panuse andnud mitukümmend inimest. "Kultuurikliki" on tootnud Hydraco OÜ.\nEesti kultuur Eesti ajalugu eesti keel võõrkeelena


PURUSTAME 7 KAALUKAOTUSMÜÜTI! - Iluguru\nDieete on palju, kahjuks aga vähemalt pooled neist ei toimi. Miks? Vaatame üle 7 levinud kaalukaotusnippi, mis põhjustavad kaalutõusu ja haigusi.\n1. KÕIK KALORID ON VÕRDVÄÄRSED\nIdee sellest, et “seni kuni me kulutame rohkem kaloreid kui tarbime – kaotame kaalu” on kahjuks vale.\nTegelikuses on olemas head ja halvad kalorid. Toit, mis me sööme, mõjutab meie keha hormoone, ajukeemiat, ainevahetust ning rakke. Suhkrust saadud kalorid põhjustavad rasva talletumist ja tekitavad näljatunnet. Proteiinist ja rasvavast saadud kalorid edendavad rasvapõletust kehas.\nKaalukaotus ei olene vaid kalorite kogusest, mis me sisse sööme ja sellest kui palju me neid kulutame, vaid suuresti nende kvaliteedist.\n2. LIIGA KIIRE KAALUKAOTUS ON KAHJULIK\nMeile korrutatakse pidevalt, et kaalu peab kaotama aeglaselt ning pikaajaliselt. Selles on küll tõde, et pikaajaline tasakaalustatud toitumine tagab püsiva tulemuse, aga uuringud tõestavad – kiire ja tõhus algus viivad püsivama tulemuseni.\nVäga tõhus on kiire organismi suhkrust, rämpstoidust ning töödeldud toidust puhastav detox-dieet. Organismi puhastus paneb alguse tasakaalustatud hormonaalsele tasemele ning õigele kehakeemiale, mis tagab püsivama tulemuse.\nInimesed on juba nii loodud, kui näha tulemusi tõuseb ka motivatsioon.\n3. SA VAJAD VAID TAHTEJÕUDU\nKahjuks ei piisa ainult tahtejõust. Vajalik on teadlik ning läbimõeldud lähenemine kaalulangetamisele. Tahtejõuga võib teatud perioodil toitumist kontrollida, aga parim lahendus on teadlikult muuta oma toitumist (soovitatavalt kogu eluks) ning vaadata üle toidulaud.\nAlustada võiks keha puhastamise ning võõrutamisega suhkrust, rafineeritud süsivesikutest. Detox-dieet tagab tasakaalus kehakeemia ning hormonaalse seisundi, mis aitab inimese kehal automaatselt ise reguleerida isusid ning näljatunnet.\nOluline on värske ning kõrgkvaliteetne toit, mis aitab kehal reguleerida näljatunnet ning tekkivaid isusid.\n4. VÄHERASVASED NING TÄISTERALISED TOIDUD ON KASULIKUMAD\nViimase 30ne aasta suur rasvavabade toitude tarbimise hullus on kahjuks tõstnud rasvumise ning 2. grupi diabeeti haigestumise riski. Kuidas? Toiduainetes sisalduvad rasvad asendati nüüd hoopis suhkruga.\nSamuti on viimastel aastatel pakenditele ilmunud uus müügiargument – täistera. Tootjad lisavad töödeldud toitudele natuke täistera ning proovivad tarbijaid sellega veenda, et see on tervislikum. Kahjuks moodustab 75% hommikusöögi helvestest ikka suhkur, isegi siis, kui lisatud on natuke täistera.\nMüslisid ei tohiks nimetada hommikusöögiks vaid magustoiduks. Lapsevanemad võiksid samuti mõelda tervislikematele alternatiividele, mida hommikul lastele pakkuda.\n5. RASVUMINE ON GEENIDES\nTõde on, et 32 geeni on seotud rasvumisega. Siiski need geenid on rasvumise põhjuseks vaid 9% juhtudel. Isegi kui inimesel on kõik need 32 geeni, võtab ta kaalust juurde umbes 10 kilo.\nGeenidest olulisem on fakt, et inimeste suhkru- ning jahutoodete tarbimine on aastate jooksul nii palju suurenenud, et inimeste kehad ei pea sellele vastu ning seedimine aeglustub, mis muudabki rahavastiku haigeks ning paksuks.\n6. RASVASTE TOITUDE SÖÖMINE TEEB PAKSUKS\nRasv pole inimesele kahjulik, eriti kui süüa häid rasvu.\nHäid rasvu sisaldavad pähklid, avokaado, kookos, extra virgin oliiviõli, seemned ning oomega-3 rasvad.\nSüües kasulikke rasvu põletab inimene ekstra 300 kilokalorit päevas, mis on võrdne ühe tunniajase jooksuga. Samuti aitab kõrge rasvasisaldusega dieet kaasa musklimassi tekkele ning rasva kaotusele.\nSiinkohal on muidugi oluline teha vahet kasulikel ning transrasvadel. Viimased on südamele eriti kahjulikud .\n7. TRENN ON PEAMINE\nKahjuks pole trenn kaalukaotuse põhikomponent. Kehaline aktiivsus on tähtis aga siiski mitte põhiline.\n75% kaalukaotusest on seotud toitumise ning 25% füüsilise aktiivsusega. Seega, kui treenida ilma toitumist muutmata võib küll lihasmassi kasvatada, parandada vastupidavust ja olla paremas vormis, kuid liigkaal jääb endiselt alles.\nOluline on siduda järjepidev treening tervisliku toitumisega.\nIluguru 17. november 2017


Rain T. tegutseb aktiivselt 4-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta I kvartalis kokku käivet 117 993 €.\nRATASKAEVU 16 OÜ: Sünnilugu 14.05.2021\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, RATASKAEVU 16 OÜ sündis 6 aastat tagasi. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, RATASKAEVU 16 OÜ peab selleni jõudmiseks veel 1 aastat aktiivselt tegutsema. Kahanev käive annab aga alust küsida, kuhu poole ettevõte liigub? Selle firma panid püsti R. T. ja S. H. . RATASKAEVU 16 OÜ juhtimist jagasid...\nKOPLI 16 OÜ: Sünnilugu 13.05.2021\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, KOPLI 16 OÜ sündis 5 aastat tagasi. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, KOPLI 16 OÜ peab selleni jõudmiseks veel 2 aastat aktiivselt tegutsema. Nende 0.00 aasta käive (4080.0 eurot) näitab, et töö käib. Selle firma panid püsti R. T. ja S. H. . KOPLI 16 OÜ juhtimist jagasid ja juhatuse liikmeteks ...\nPROGRESSIOON OÜ: Sünnilugu 12.05.2021\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, PROGRESSIOON OÜ sündis 5 aastat tagasi. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, PROGRESSIOON OÜ peab selleni jõudmiseks veel 2 aastat aktiivselt tegutsema. Noh ja nende ilus 40705.00 aasta käivegi (15310.00 eurot) kinnitab, et küllap juhid ikka teavad, mis teevad. Selle firma pani püsti R. T. . PROGRESSIOON OÜ...\nRain T. tegutseb aktiivselt 4-s ettevõttes.\n2021 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 22 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 455 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 18 659 €, tööjõumaksud 14 819 € ja maksustatav käive 117 993 €.\nKäibed kokku (2021) 385 526 €\nBilansimaht (2021) 449 183 €\nKOPLI 16 OÜ Juhatuse liige 230 punkti\nPROGRESSIOON OÜ Juhatuse liige 220 punkti\nRATASKAEVU 16 OÜ Juhatuse liige -2 221 punkti\nGASTRO OÜ Juhatuse liige -99 270 punkti


Video Android-Kuidas teisendada Video Android telefon\n> Ressursi > Android > kuidas panna Video Android telefon - Motorola Droid/HTC Hero\nVajadust panna video Android telefon\n"Ma lähen on pikk puhkus minu töölt ja olen kavandatud reisida. Panin minu lemmik filme minu Android telefon, lennuk, aega surnuks lööma, kuid formaat ütleb "ei". Hea programm aitab? Suur tänu!"\nKaks võimalust Android telefon Stream video\n1. võimalus: Teisendada videod ja lasknud Android telefon Video Converter\n2 viisil: Teisendada ja videote ülekandmiseks Android telefon MobileGo for Android\n1. võimalus: Kasutades Video Converter teisendada video Android\nMärkus: For Mac kasutajad, minge Video Converter for Mac (Snow Leopard, lõvi on ka lisatud) abi.\nInstall ja käivitada selle video android Converter, siis läheb vastavalt järgmistele juhistele.\n1. samm. Lisa Video\nKlõpsake nuppu Lisa faile laadida videoid. Võite lisada ja ümber korraldada faile lohistamise teel.\nValige Android Vorming ripploendist paremal ja seejärel valida õige soovite video väljastamise vormingu. Näiteks minge seadme >HTC > flaier.\nVihjeid: Enne video Android teisendamise alustamist, on vabatahtlik kohandada oma videosid trimmimise soovimatud osad, koristuse tüütu kaubandusliku mark, videoklippide ühendatakse üks jne. Saate muuta video täiuslik, selle viis.\nKui te kinnitate, et kõik läheb kavandamisel, klõpsake Teisenda. Edenemisriba näitab teile konverteerimise töötlemine.\nSiis saab nautida oma Android Videod mõne sekundi jooksul ükskõik soovite kuvada oma kliendile või tappa oma aega reisida. Te võite ka teisendada video teiste rohkem vorminguid, kui teil on vaja, nagu iPhone, iPad, iPod, YouTube, Facebook ja jne jaoks.\nVajadusel klõpsake vaadata video tutorial täpsed juhised.\nViis 2: Kasutades MobileGo for Android stream video Android PC\nTasuta lae MobileGo for Android\nInstalli see ja Mine vastavalt järgmistele juhistele.\n1. samm. Lisa Video Android telefon\nKäivitada programmi arvutisse. Ühendage telefon arvutiga USB kaabliga või WiFi kaudu. Seejärel valige videod sakk ja vajuta Add.\n2. etapp. Pärast konverteeriva Android telefon Stream Video\nLisamisel video Android telefon, väike aken meenutas te seda teisendada Android optimeeritud formaadis. Klõpsake nuppu OK. Seejärel hakkab teisendada MP4 video. Pärast teisendust, video automaatselt lisatakse video telefoniloend.\nStreaming video Android on nii lihtne. Nüüd saate nautida video Android telefoni. Kui video on juba vorm, mis sobib suurepäraselt teie telefoni, muundamise samm automaatselt vahele ja videoid lisatakse otse telefoni. Mitu videod toetatakse importida korraga.\nLisaks Wondershare MobileGo for Android ka aitab transfer fotod ja teisendada muusika oma Android telefon kui ka backup oma kontaktid ja SMS telefoni ja arvuti vahel. See on kena Tegumihaldur Android telefoni.