Kadaka lõikamine - näpunäited ja nõuanded heki ja pealse edukaks lõikamiseks - Aed Tips - 2021\nKadaka lõikamine - näpunäited ja nõuanded heki ja pealse edukaks lõikamiseks\nKadakas on üldiselt vähenõudlik, kuid vajab aeg-ajalt lõikust. Siit saate teada, millal ja kuidas kadakat paremini lõigata.\nKadakas on taim, mis esitleb ennast mitmel viisil erinevates kasvuvormides. Ja viimane, kuid mitte vähem tähtis, on selle põhjuseks hea lõiketaluvus. Kas kadakas (Juniperus) on hekk, üksik taim või atraktiivse kujuga, mitmekülgne ja ligitõmbav.\nKasvuharjumuse stimuleerimiseks ja taime atraktiivsuse säilitamiseks ei tohiks regulaarset lõikust ära jätta.\nMillal tuleks kadakat lõigata?\nKadakas on vastupidav ja jaotustükkide suhtes väga tolerantne. Pole tähtis, millist kasvuvormi soovitakse ja kas kadakas seisab hekis või peaks mulje avaldama ühes asendis. Harrastusaednik jääb kuju või hoolduslõikuse jaoks õige aja osas paindlikuks. Lõikamismeetmeid saab läbi viia kogu kasvufaasis. Eelistatud on kevad ja sügis. Kevadel tuleks taimed enne lootust kärpida. Ideaalsed perioodid kadaka lõikamiseks aia-aasta lõpus on kuud septembrist oktoobrini.\nNäpunäide: kadakat ei tohiks lõigata, kui on külm. Lõikuspäeval tuleks vältida ka vihma või otsest päikesevalgust.\nMida peate enne lõikamist arvestama\nEnne lõikamist kontrollige lõikeriista. Hekilõikur ei peaks olema ainult terav, vaid peaksite enne kasutamist ka oma tööriista desinfitseerima. Eelistatavalt tehakse seda võimalikult suure protsendilise alkoholisisaldusega. Kadakas on üsna tugevate nõeltega. See võib lõikamisel põhjustada vigastusi. Küpressperekonna taimemahl on kergelt mürgine ja võib allergikutele põhjustada ebameeldivaid reaktsioone.\nNäpunäide: kui soovite kadakahekke lõigata, kontrollige lindude pesitsemise hekki eelnevalt. Kui hekis on pesa, tuleks see hiljem ära lõigata.\nSeadmed taimede otsese kokkupuute eest kaitsmiseks\npikk kampsun või jope\nVäike nõuanne - õige hekilõikus\nKadakas on eelistatavalt istutatud hekina. Kuna taimed kasvavad ainult mõõdukalt, on igal aastal hekilõikamine täiesti piisav. Nagu eespool mainitud, on kevad parim aeg. See soodustab taime kasvu ja tagate atraktiivse välimuse. Eelistatavalt lõigatakse hekid trapetsikujuliseks. See pole tingitud ainult optilisest küljest, hobiaednik püüab päikesevalgust tungida taime kõigisse piirkondadesse ja takistab seega raiskamist. Enne tegeliku raie alustamist eemaldatakse kõik talve jooksul hukkunud oksad.\nNäpunäide: Selleks, et lõigatud ajal ei kaotaks soovitud kuju silmist, saab nöörid venitada või puitraami üles seada.\nHekilõige tehakse taime kroonist aluseni. Hoidke silma peal vastaval orienteerumisjuhendil. Kui nurgad on veidi ümardatud, võib siseneda rohkem valgust. Hekilõikur on ülaosa jaoks alati joondatud paralleelselt taimega. Kui hekk on suve jooksul kuju kaotanud, võib ka hilissuvel lõigatud teine hekk oma kuju talve jooksul säilitada.\nNii lõigatakse hekk kadakaga\nlõigatud ülalt alla\nPaigaldage telling või pingutage nöörid\nÄrge unustage kuju\nEemaldage surnud võrsed, haiged oksad ja sissepoole kasvavad oksad\nLõika kadak näidistaimena\nKadakas lõikab peene figuuri mitte ainult hekina. Isegi ühes asendis võivad taimed tunduda atraktiivsed ja muljetavaldavad. Ka siin ei tohiks puududa regulaarne hoolduslõikus. Ilma sobivate pügamismeetmeteta võivad üksildased taimed ulatuda kuni kaheteist meetri kõrguseks ja ka kiiresti laieneda.\nKadakas talub lõikamist väga hästi, kuid radikaalseid raiumismeetmeid annab ta harva andeks. Nii et lõigake vähem ja rahulikult sagedamini.\nNäpunäide: kadakat saab kasvufaasis ka mitu korda lõigata.\nEsiteks eemaldatakse surnud võrsed. Iga lõige peaks algama hargnemiskohast. Ühtsed taimed sobivad väga hästi ka pealispinnaks. Võite valida palli, mida on üsna lihtne lõigata, mõnevõrra keerukama spiraali või loomingulise loomakuju. Vastavad mallid võivad olla valmistatud traadist või ostetud ja neid saab lõikamiseks kasutada. Mallid pannakse üle taimede ja eemaldatakse kõik väljaulatuvad oksad. Peeneks lõikamiseks tuleks kasutada väiksemaid käärid.\nNii lõigatakse üksildane taim\nregulaarselt uuesti läbi tegema\närge rakendage radikaalseid kärpimismeetmeid\nEemaldage vanad ja surnud oksad täielikult\nkasutage topiaari malli\nLõika kadakas bonsai-na\nKergesti hooldatav ja vastupidav kadakas on eriti populaarne bonsai-na. Taime saab kujundada vastavalt soovile. Kuid bonsai paneb pahaks drastilisi lõikamismeetmeid. Regulaarne pügamine seevastu on hästi talutav. Kui võrsetippe regulaarselt lühendada, kasvab taim tihedamalt. Nii et kasvuvorm tundub eriti õrn, saab seda ka sõrmedega kitkuda. Samuti tuleks bonsai lõigatud osa koorile laiendada vähemalt kord aastas. Kooris olevad augud ja kiudpisarad võivad kahjurite tungimist soodustada. Koore kiud eemaldatakse pintsettidega. Jäägid saab maha pesta.\nVideol: Topiary Maxi Bonsai\nPärast lõikust hooldage\nKadaka hooldus algab tavaliselt kuju ja hoolduslõikega. Kasvuperiood tuleks kaasata edasistesse hooldusmeetmetesse. Esimene kevadel tehtud raie on juba kiire kasvu eeltingimus. Taime tervise hoidmiseks vajab ta pärast lõikamist palju vett. Kui substraati lisatakse komposti, saab taim usaldusväärse pikaajalise väetise. Konteineritaimed vajavad rohkem hoolt kui põllul olev kadakas. Külmatundlikke taimi tuleks lõigata alles kevadel.\nKärbimise eelised ja puudused\nKadakat on lihtne lõigata ja talub lõikamismeetmete abil kogu kasvuperioodi. Kui lõikest on mitu aastat mööda lastud, võib see olla keeruline, kuna taim ei talu radikaalset lõikust.\nKüpressitaimed sobivad väga hästi ka topiaia valmistamiseks, kusjuures klassikaline pall on võimalikult kunstipärase kujuga. Kadakas on kergelt mürgine ja võib põhjustada allergiat, seetõttu kandke kindlasti sobivat kaitseriietust.\nKui kadakat lõigatakse regulaarselt, mõjutab see taime kasvuharjumust ja atraktiivsust soodsalt.\nKaubandus pakub kuju edukaks lõikamiseks erinevaid malle.\nCopyright 2021 \_ Kadaka lõikamine - näpunäited ja nõuanded heki ja pealse edukaks lõikamiseks...


Microsoft 365 Premium pakett sisaldab ka turvatooteid ja seadmete halduslahendusi\nJärjest enam kliente kasutab Microsoft 365 pakette, kombineerides neid viirusetõrje ja teiste turvalahendustega. Vähem aga teatatakse, et ärikliendile mõeldud Premium pakett juba sisaldab kõiki peamisi andmekaitsefunktsionaalsusi oma ettevõtte baastasemel kaitsmiseks küberohtude eest ning arvutite ja mobiilseadmete halduslahendusi, kirjutab Datafoxi teenuste juht Kristjan Ok.\nPilves olevate andmete turvalisus muutub üha olulisemaks ja seetõttu on järjest tähtsam ka nende seadmete turvalisus, mille kaudu pilvekeskkondi kasutatakse. Olgu siis tegemist andmete varundamisega OneDrives, e-postiga Exchange’s, failiserveriga SharePointis või meeskonnatööga Teamsis – varundamist ja kaitset pahavara eest vajavad ka need teenused. Microsoft 365 Business Premium pakett ongi loodud selleks, et kaitsta pilveteenuste kasutajaid erinevate küberohtude eest.\nE-posti ja kasutajaseadmete kaitse\nPremium paketi täiustatud ohutõrje sisaldab Microsoft Defenderit, mis pakub kaitset meilisõnumite manustesse ja linkidesse peidetud ründe- ja lunavara ning ka nullpäevaohtude eest. Meiliteenuse kaitsmine pahavara eest on äärmiselt oluline, kuna suur hulk küberründeid pannakse endiselt toime e-posti kaudu. Microsoft Defenderi viirusetõrje kaitseb ka arvuteid ja mobiiliseadmeid viiruste, nuhkvara ja muu pahavara eest. Et pakkuda seadmetele veelgi paremat kaitset, kombineerib Datafox Defenderit Sophose turvalahendustega.\nAndmete ligipääsuõigused ning turbepoliitika\nOffice’i mobiilirakenduste kaitse piirab andmete sattumist võõrastesse seadmetesse või selleks volitamata inimesteni. Isegi kui andmed jõuavad ettevõttest välja, pole nendega midagi peale hakata, sest failid lihtsalt ei avane. Samuti saab luua reeglistiku, mis reguleerib juurdepääsu ettevõtte andmetele ning keelab näiteks nende kopeerimise või edasi saatmise. Turbepoliitika võimaldab kindlaks määrata, millisest võrgust ja milliste konkreetsete turvaseadistustega arvutist on üldse võimalik andmetele ligi pääseda, et vältida turvamata arvutite kasutamisest tingitud riske.\nKiire eelseadistamine ja erinevad turbepoliitikad erinevatele ametikohtadele\nPremium paketis sisalduv halduslahendus võimaldab häälestusabilisega seadistada turbefunktsioonid nii Windows 10 arvutites kui ka iOSi ja Androidi mobiilseadmetes. Lihtsustatud juhtelementidega saab kiiresti luua erinevaid turbepoliitikaid vastavalt sellele, millisel ametikohal olev töötaja hakkab arvutit kasutama. Nii on võimalik Microsofti Autopilotiga seade kiiresti eelseadistada, vajalikud Office’i rakendusi juurutada ning uuendusi automaatselt paigaldada.\nMicrosoft 365 Premium paketiga kaasnevad andmekaitselahendused on piisavad selleks, et pakkuda ettevõtetele ilma lisakuludeta baastasemel küberturvet. Nõudlikumates keskkondades soovitame kasutada täiendavat viirusetõrjet, näiteks Datafox ise pakub selleks Sophose lahendusi. Lisaks sisaldavad andmekaitselahendusi suurettevõtetele mõeldud Microsoft 365 Enterprise 3 ja Enterprise 5 paketid. Kuna aga Business Premium pakett sobib kuni 300 töötajaga ettevõttele, siis on see sobilik ka suurele osale Eesti firmadest.\nPilvekeskkonnas olevate andmete varundamine\nLisaks soovitab Microsoft enda pilveteenuses olevaid andmeid varundada, kuna ettevõtte varunduspoliitikal on oma piirangud. Kõik kliendid on küll kaitstud Microsofti pilveserverite võimalike tehniliste rikete vastu, ent sageli tuleb ette, et lõppkasutajad kustutavad ise kas kogemata või tahtlikult mingeid andmeid. Samuti võib ettevõte langeda paha- ja lunavararünnaku ohvriks.\nDatafox kasutab Microsoft 365 klientidele andmevarunduse pakkumiseks Microsofti ametliku koostööpartneri Veeami lahendusi, mis võimaldab kiiresti taastada Exchange’i postkastid ja e-kirjad, SharePointi saidid, dokumendid, teegid ja loendid, OneDrive for Businessi kontod, failid ja kaustad ning Microsoft Teamsi kanalid, vahelehed ja seaded.\nTeenuse maksumus koosneb Veeam 365 varundusteenuse kasutajalitsentside arvust, varukoopiate andmemahust ja haldustasust. Seejuures on võimalik määrata, kas varundatakse kõikide või ainult osade lõppkasutajate andmeid ning mis andmetest täpselt varukoopiad tehakse ja kui kaua neid varundussüsteemis hoitakse.\nKui soovid lisainfot Microsoft 365 ohutõrje ja varundusvõimaluste kohta, siis kirjuta:\nKuidas korraldada ettevõttes salasõnade jagamist?\nKohtutäituribüroo Andrei Krek võttis kasutusele meie loodud rakenduse Simpledsk


Nortali juht: ma nii karme sõnu, et kriis on alanud, ei kasutaks. Teadmatus on aga suur - ärileht.ee\nNortal. Andre KrullFoto: Karin Kaljuläte\nEesti infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni liidu juht ning Nortali tegevjuht Andre Krull ütleb, et minister Martin Helme jutt kriisist võib olla veidi ennatlik, aga teadmatus on tõesti suur ning praegu ei ole teada, kui pikalt maailm viirusest ja naftasõjast mõjutatud on.\n„Ma nii karme sõnu, et kriis on alanud, ei kasutaks. Teadmatus on suur. Me ei tea, kui suur või väike saab olema nafta hinnasõja mure või viiruse levik. Kõik rahvusvahelised ettevõtted piiravad oma tegevusi ja inimeste liikumisi ning see aeglustab tegevust," alustas Krull ja selgitas, et uusi tellimusi tuleb seetõttu vähem peale, sest reisimine ja inimestega kohtumine on sellisel puhul oluline. Vanad kokkulepped aga peavad.\nNortal tegutseb mitmetel välisturgudel ja igal pool järgivad nad kohaliku terviseameti nõandeid ja näpunäiteid. Ka nemad on reise ja ühissündmusi vähendanud ja edasi lükanud.\n„Erinevates riikides on suhtumine erinev. USAs on paanika suurem, aga Soomes on täitsa rahulik. On kohti, kus vabatahtlikku karantiini minekut on palju ja on ka neid, kus see ei ole nii suur teema. Eestis me ei näe, et see oleks siseriiklikult veel selliseks teemaks saanud. Tööintervjuudele tullakse kohale ja koju jäämine ei ole valdav," kirjeldas Krull.\nRiikidest tekitab Krullile kõige enam muret Saksamaa, sest riigi kohal on suured küsimärgid. Ka Eestis on info vastukäiv. Terviseametil ja välisministeeriumil on erinevad nägemused, kas Saksamaa on ohupiirkond või mitte. „Täna oleme me pigem alati ettevaatlikud," ütles Krull.\nLisaks viiruse mõjudele peaks peagi ettevõteteni jõudma ka naftasõja mõjud. Kui miski mõjutab klienti, siis jõuab see ka teenusepakkujateni.\n„Majanduse aeglustumine tuleb. Küsimus on, kes on selleks paremini valmis. Ettevõtted on kindlasti alalhoidlikumad ja ettevaatlikumad investeeringute ja arenguplaanide tegemisel. Sealt tekib ka majanduse aeglustumine. Loodan, et oleme kuu aja pärast juba targemad, kuhu see kõik meid viinud on," rääkis Krull.\nNortali juht ütleb, et siseriiklikult on täna mõju äritegevusele olnud väike, aga kui su ekspordi osakaal on suur, siis on negatiivsed mõjud ka pärale jõudnud. Väga palju sõltub uuest peale tulevast infost.\n„Loodan, et me kõik oleme vastutustundlikud, pigem ettevaatlikumad. Noored võivad ju mõelda, et see viirus neile midagi ei tee, aga peaksime mõtlema ka neile, kes on ohustatumad," üles Krull lõpetuseks.


Merivälja lasteaiale ehitatakse 5 miljoni euro eest uus hoone – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Haridus Merivälja lasteaiale ehitatakse 5 miljoni euro eest uus hoone\nMerivälja lasteaiale ehitatakse 5 miljoni euro eest uus hoone\nMerivälja lasteaia uue maja ehitab järgmise aasta sügiseks 5,2 miljoni euro eest Eventus Ehitus.\n„Pirital on alanud ettevalmistustööd Merivälja lasteaia olemasoleva hoone lammutamiseks, et pärast seda alustada uue maja ehitamisega. 10-rühmaline lasteaiahoone koos selle juurde kuuluvate rajatistega valmib 2022. aasta oktoobris,” ütles Pirita linnaosa vanem Tõnis Liinat. Praegu valmistatakse ette ehitusplatsi. Ajutine moodullasteaed ja osa mänguatraktsioone on juba teisaldatud.\nUus hoone ehitatakse suures osas endise lasteaia asukohale. „Maja tuleb kahe maapealse korrusega. Silma hakkab nii hoone liigendatus kui ka selle välisilme. Kasutatakse erinevaid fassaadimaterjale, mis joonistavad välja hoone funktsioonid, samas sulandub maja hästi keskkonda,” tõi linnaosavanem esile.\nÕuealale projekteeritud jalgradade võrgustik on funktsionaalne ja mänguline. Alasid saab kasutada nii üritusteks kui ka igapäevasteks toimetusteks kas spordi- või mänguplatsidena, rohealadena, õuesõppeks jne. Kinnistule rajatakse liikluslinnak, spordiväljak ning kasvuhoone ja välipeenrad.\nModernne on ka maja ruumilahendus. Eelkõige on järgitud sarnaste funktsioonidega alade omavahelist sidusust. Rühmaruumid on kahekaupa paaris, igasse rühmatuppa pääseb nii õuest kui ka hoonest. Hoone keskele tuleb avar aatrium, majas on huviklassid, saal jne. Paigaldatakse lift. Uus maja pakub ajakohaseid võimalusi lastele ja töötajatele ning mugavaid lahendusi lapsevanematele.\nLammutatav lasteaiahoone valmis 1967. aastal. Lammutustööd teeb samuti riigihanke võitnud Eventus Ehitus. Uue maja projekti tegi Nord Projekt.\neelmine Mäng "Spoofy" aitab lastel internetiohtudega toime tulla\njärgmine Arenguseire veebiseminar täna: pandeemia avab Eesti kõrgharidusele globaalse turu?


Logitech esitleb kontserdisaali kvaliteediga ruumilise heli kõlareid - BattleIT\nLogitechi poolt täna esitletud Logitech® ruumilise heliga kõlarid Z906 võimaldavad filmides, mängudes ja muusikas kuulda iga üksikut detaili. Logitechi ruumilise heliga kõlarid annavad võimsust 500 W (RMS), tagades müriseva audio, mis paneb teie maja värisema. Lisaks vastavad Logitechi uusimad kõlarid rangetele, THX-sertifikaati õigustavatele jõudlusstandarditele – võite olla kindlad, et teie meelelahutus kõlab just ettenähtud viisil.\nSisseehitatud 5.1 digitaalne dekooder annab Dolby® digitaalsüsteemi või DTS TM abil kodeeritud helisalvestistele detailirohke ruumilise heli — alates rahvahulga karjumisest kuni vaiksete sammudeni otse teie kõrval. Kui teile meeldivad maja värisema panevad bassid, tagab see avadega, küljelt heli väljastav ülimadalsageduskõlar 165 W puhta moonutusteta bassiheli. Logitechi ruumilise heliga kõlarid muudavad kahe kanaliga stereo tohutuks ruumilise heli elamuseks.\nKõlaritega saab üheaegselt ühendada kuni kuus audioseadet — nendeks seadmeteks võivad olla teler, DVD, DVR, Blu-Ray™ mängija, Xbox 360®, PLAYSTATION®3, Wii™, iPod® ja isegi PC või Mac® sülearvuti. Tänu oma lihtsasti loetavale näidikule ja riiulisse paigutamist võimaldavale disainile näeb juhtpaneel teie kodumeelelahutussüsteemi hulgas hea välja. Mugavust suurendav juhtmeta kaugjuhtimispult võimaldab teil oma kuulamiselamust kontrollida ilma diivanilt lahkumata. Seinale kinnitatavad lisakõlarid muudavad iga ruumi kodukinoks.\nLogitechi ruumilise heliga kõlareid Z906 on oodata Euroopa turule käesoleva aasta märtsis ja nende soovitatav jaemüügihind on €349.


Ravimiamet näeb uudisteportaali fotodes reklaami, Liige suurendab ravimit\nLiige suurendab ravimit. Toome ravimid ka toidupoodidesse\nAknelöövet soodustab suure rasvasisaldusega kosmeetika, nahalt loputamata jäänud seep ja muud ained, mis suurendavad pooride ummistumist. Eesti Ravimiameti inspektorid on sihikule võtnud ERR-i uudistetoimetuse fotovaliku. Ammily kasutamisel on väike, kuid mõned seisundid suurendavad seda riski.\nRavimireklaamile kohalduvad nõuded on sätestatud ravimiseaduses. Kuigi kõnealustel artiklitel puudub müügiedenduslik iseloom pildil kujutatud ravimite osas, siis selguse huvides ei ole taoliste piltide kasutamine korrektne. Seega palume veebis juba avaldatud artiklitel pildid ära vahetada ning tulevikus kasutada pilte, millel puudub otsene või kaudne viide kindlale ravimile," kirjutas ravimiameti inspektsiooniosakonna vaneminspektor Keili Kondike ERR-i uudisteportaalile.\nMõned ravimid suurendavad liige Lae Hr Griffin, kuidas suurendavad peenise Kombineeritud hormonaalsed rasestumisvastased vahendid suurendavad vähesel seisunditest muutub YAZ'i kasutamise ajal, nt kui lähiperekonna liikmel tekib Mõned ravimid võivad YAZ'i rasestumisvastast toimet nõrgendada või.\nUudistetoimetus selgitas ravimiametile, et ERR pole nende ravimite fotol kujutamise eest raha saanud ning teinud need fotod omal initsiatiivil ja töötajate tööajast. Fotode näol ei ole tegemist reklaamiga, seda enam, et ERR on tervikuna reklaamivaba keskkond.\nPealegi ei ütle seadused, et ajakirjanduslikul eesmärgil ei tohiks ravimeid pildistada, mistõttu hindas uudistetoimetus nõudmise fotod uudiste juurest eemaldada alusetuks. Majandusministeerium toetab konkurentsiameti ideed, sotsiaalministeerium ootab apteekide ja ravimiameti kooskõlastust.\nMinister Hanno Pevkuri jaoks pole tegu prioriteetse küsimusega. Peaasi, et ravimiamet ministri suhtumist tegevusjuhisena ei käsita - ravimid puudutavad siiski väga paljusid inimesi. Ja just ravimiamet saab nõuda, et müügil oleksid vaid kvaliteetsed ja ameti poolt heaks kiidetud rohud.\nSee on peamine, mitte see, kus rohtu müüakse. Autor: ÄP. Eesti haigekassa juhatuse esimeest asendava juhatuse liikme vastus. Mõned ravimid võivad mõjutada Zolofti toimemehhanismi või Zoloft ise võib vähendada - Ravimid, mis suurendavad südame elektrilise aktiivsuse muutuste.\nMitte-antiarütmilised ravimid: nt vinkamiin, mõned neuroleptikumid Sellised kombinatsioonid suurendavad riski potentsiaalselt letaalse torsades de pointes. Mõned ravimid mõjutavad mineraalide ainevahetust.\nRavimid võivad muuta naha päikesele tundlikuks ja tulemuseks on lööve, Naha valgustundlikkust suurendavad eeskätt valu- ja põletikuvastased ravimid.


Viimased postitused: jüri öö\n1 Varustus / Elektroonika / Re: Milline kajalood osta? postitatud: 06.04.13 16:14\nlugesin kuskilt ja enam ei meenu kust, aga jutt oli järgmine, et Garmini ( ei saagi aru, kas siis kaart või gps) ei navigeeri alla 2m sügavuses vees. Kas keegi teab teemast midagi?\n2 Varustus / Elektroonika / Re: Milline kajalood osta? postitatud: 31.03.13 22:40\nJah, panin koos, et võimalusel ootan ka gpsile kommentaare.\n3 Varustus / Elektroonika / Re: Milline kajalood osta? postitatud: 31.03.13 21:46\nTere, on kellegil kogemusi ja oskab kiita või laita?\n4 Varustus / Paadid / Re: elektri trimm postitatud: 12.03.13 20:23\n5 Varustus / Paadid / elektri trimm postitatud: 10.03.13 11:23\n6 Varustus / Paadid / robust 16 VS cursus 440 postitatud: 14.01.10 19:12\nolen oma valikus jäänud nende kahe paadi juurde,kuigi ise eelistaks robust 16,kuna paat lihtsalt odavam.Aga siiski küsiks,mis on nende plussid miinused nimetatud paadi omanikelt.(paadi valik,kuna mootor 20hp ja püügipiirkond on põhiline läänemaa mere piirkond).Kes saab,teab ja oskab mingit inffi anda,olen tänulik ette.\n7 Varustus / Muu varustus / Re: Alusriietus postitatud: 19.09.08 20:43\n8 Varustus / Muu varustus / Alusriietus postitatud: 17.09.08 23:06\n9 Kalapüük / Küsi nõu / kas viking 500 vöi terhi nordic 6020c postitatud: 16.03.08 18:45\n10 Kalapüük / Küsi nõu / kas 30 hp mootor tömbab suuska postitatud: 13.03.08 21:44


Ervin Õunapuu: ristiusu jumala nimi on häving - Eesti Päevaleht\nErvin Õunapuu: ristiusu jumala nimi on häving\nErvin Õunapuu arvab, et Eesti Evangeelne Luterlik Kirik on kuritegelik ühendus ning loodab terve mõistuse võidule usuhulluse ja -dogmade üle.\nEksaugustiin Martin Luther, kes hülgas katoliikliku ilmapildi ja rajas isikliku kiriku, on raamatus “Juutidest ja nende valedest” (1543) kirjutanud nii: “Kõik Kristuse veresugulased põlevad põrgus, ja nad on selle ära teeninud.” Teadagi on kõik nn jumalapoeg Kristuse veresugulased juudid, seega on Luther nii holokausti kui ka teiste inimsusvastaste kuritegude üks peainspiraatoreid. Hitler on tunnistanud, et ta imetleb Lutherit kui suurt õpetajat, ka “Mein Kampf“ sisaldab hulgaliselt Lutherilt ammutatud ideid.\nHitler ja tema jüngrid tsiteerisid Lutherit rahvamassidele ja saavutasid uskumatut edu. Ideoloog Lutheri portree ilutseb ka Saksa kahemargasel hõbemündil, mis vermitud tähendusrikkal 1933. aastal. Fakt, et hiigelpogromm “Kristallöö“ (10. november 1938), mis oli ebainimlike õuduste alguseks kogu Euroopas, leidis aset Lutheri sünnipäeval, ei ole juhuslik – Hitler tegi õpetajale väärilise kingituse.\nVeretööd risti varjus\nPaari aasta möödudes alustati suurt sõda otseses mõttes jumala egiidi all: Saksa sõduri rihmapandlale oli vermitud tunnuslause Gott mit uns (jumal on meiega) ja vormipluusi vasakus rinnataskus tuksus teraskaantega katekismus. Paavst Pius XII segane salalepe Berliiniga ja Kruppi kahureid õnnistavad pühad isad – kõik see on kroonikakaadritest tuttav. Risti varjus uputati verre pool maailma.\nEesti riigikirikuks pürgiv EELK on reaalne Lutheri vaimsuse kandja, seega võib julgesti väita, et EELK on kuritegelik organisatsioon ja selle juhid tõelised kurjategijad. Arhiividokumendid kinnitavad, et just luteri pastorid viisid läbi julmi nõiaprotsesse ja hukkamisi. Ka on mitmed EELK kõrged ametnikud olnud KGB palgal. Alles hiljuti reaalse löömingu tekitanud Lihula mälestussamba, millel Saksa sõduri bareljeef, õnnistas sisse just EELK vaimulik.\nOlen kuulnud usuinimeste unistusest taastada Keila pastoraadi kõrval seisnud üle kuue (!) meetri kõrgune Martin Lutheri pronksist mälestussammas. Loodan, et see utoopia ei realiseeru; et seekord on valitsuses vähemalt üks terve mõistusega inimene, kes ei anna luba usuhullu natsiideoloogi mälestuse jäädvustamiseks. Vatikan on maailma rahvaste ees minevikus “juhtunud“ vigade pärast juba vabandanud. Millal teeb seda luterlik kirik? Polegi tähtis. Leian, et on asju, mis ei aegu ja mida ei saa andestada. Ristiusu jumalat saab nimetada vaid ühe sõnaga – häving. Pole vahet, kas vaimne või füüsiline. Loodetavasti saadakse varem või hiljem aru, et nn usutõdede pime uskumine ja kõikvõimalikud lood nn jumalast on selge hullumeelsus, ja et eriti aktiivsed “taevaliku tõe” kuulutajad vajavad intensiinravi. Enne, kui on hilja.\nRegistreeritud (0) Anonüümne (456)


Vooremaa Jõgevamaa seisab omavalitsuste ühinemise lävel\nJõgevamaa seisab omavalitsuste ühinemise lävel\nJõgeva linn sooviks ühineda Jõgeva vallaga, mille kohta tegi linnavolikogu hiljuti ka ametliku avalduse. Kuidas viia Jõgevamaal läbi omavalitsuste ühendamine, selle üle tulid Vooremaa vestlusringi arutlema Jõgeva linnapea Kalmer Lain, abilinnapea Mihkel Kübar, Jõgeva vallavolikogu esimees Aivar Kokk, vallavolikogu liikmed Malle Koppa ja Ain Viik ning Saare vallavanem Jüri Morozov.\nMida head ja halba tooks kaasa Jõgeva linna ja valla ühinemine üheks omavalitsuseks?\nLain: Jõgeva linn tegi selle ettepaneku lähtuvalt uuringust, mis tõi välja ühinemise plussid ja miinused. Plusse on mitmeid: eelkõige hariduse teema, eelarve konsolideerumine, mis annab suuremad võimalused projektides omaosaluse katmiseks, kindlasti annab koos infrastruktuuri investeerimine paremaid tulemusi kui seda üksi tehes. Uuring tõestas, et elanikud suhtuvad ühinemisse positiivselt.\nKokk: Oleks loogiline, kui Jõgeva linn ja Jõgeva vald oleksid koos. Lähtemoment on kahel omavalitsusel aga erinev, sest linnal on laenukoormus tunduvalt suurem kui Jõgeva vallal ja investeeringute vajadus on linnas tunduvalt suurem kui vallas. Mind volikogu liikmena paneb mõtlema, et kui me ühineme, siis järgmised viis-kuus aastat maksame kinni linna tegemata investeeringuid.\nMorozov: Omavalitsustel on võimalus kahe või kolmekaupa liituda, aga tegelikult ei ole aktiivselt liituma hakatud. Probleem on selles, et ei suudeta omavahel kokku leppida, sest on erinevad koalitsioonid, on erinev mõtteviis, on erinevad laenukoormused jne. See tähendab, et omavalitsuste ühendamiseks loodud seadus ei toimi. Minu mõte on jätkuvalt see, et Eesti vajab terviklikku riigireformi, millega korraldataks ümber riigi haldus, maksundus, omavalitsuste finantseerimine. Seda saab teha riigi poolt algatatuna, sest siis saame lahendada asjad terviklikult. Jõgeva linna ja valla ühinemine ei lahenda Jõgeva maakonna haridusküsimusi, see ei lahenda maakonna transpordiküsimusi.\nLain: Täna on omavalitsustel õigus ise ühinemist alustada, kuid ühel hetkel ütleb riik, et on 15 omavalitsust ja kogu lugu. Praegu on meil võimalus ise toimetada, kui me seda ei tee, tulebki ühel hetkel riik ja otsustab.\nKui aktiivsemad omavalitsused ühinevad tugevateks keskusteks, kas pole ohtu, et ühinemisest kõrvale jäänud valdadest saavad mahajäänumad ääremaad?\nKokk: Peab häbiga tunnistama, et Jõgeva maakonna jaoks on tõmbekeskuseks Tartu. Peame nägema Tartut kui head koostööpartnerit ja meie viga on see, et me pole Tartu linnaga nii palju koostööd teinud, kui oleks vaja. Pala, Tabivere ja Puurmani vallal on tõmme Tartu poole palju suurem kui Jõgeva poole.\nJõgevalt läks Tartusse ära klassitäis lapsi. Sellepärast on Jõgeva valla poolt ka ettepanek teha piirkonda gümnaasium, kus on parimad võimalused lastele õppimiseks ja õpetajatele õpetamiseks. Tegime Jõgeva linnale ettepaneku alustada ühiselt läbirääkimisi haridusministeeriumiga uue gümnaasiumi rajamiseks.\nViik: Hariduse saame paika küll, kuid ega me saa küladest kõiki koole ära kaotada. Selge see, et haridusvõrk vajab kohendamist, kuid et hakata kohe linna ja valda ühendama, siis mina selleks vajadust ei näe. Me peaksime piirkonna valdadega läbirääkimisi pidama ja võib-olla üldse suurema omavalitsuse tegema.\nKoppa: Omavalitsuste ühinemine peaks käima üle omavalitsuse piiride, et vahele ei jääks alasid, mis on eikellegi omad – ei soovi neid Tartu, Põltsamaa ega Jõgeva. Mind häirib, et Jõgeva linnas on sotsiaalhooldeks vähe kulutatud. Ühinemise järel peab kohtadele jääma sotsiaalhoolekanne, arstiabi, postkontor.\nKübar: Põhimõtteliselt jõuab see jutt sinnamaani, kus ta on olnud üle kümne aasta. Me läheme jälle detailidesse, mis on selgelt läbirääkimiste teema, et mitu teeninduspunkti jääb ja kuhu. Kui vaatame Jõgeva linna ja valda, siis tegemist on ühe piirkonnaga. Kaks omavalitsust on omavahel nii tihedalt seotud, et elanikud kasutavad mõlema omavalitsuse teenuseid – valla inimene tarbib teenuseid linnas ja vastupidi.\nOmavalitsuste liitumine ei saa olla haridusepõhine, sest ega kool taga omavalitsuse jätkusuutlikkust. Omavalitsuse jätkusuutlikkuse tagab siiski ettevõtlus ning Jõgeva linn ja vald on üks ettevõtluspiirkond. Ega inimesed tule omavalitsusse elama sellepärast, et seal on üks või teine kool või lasteaed. See on küll hea motivaator, kuid tegelikult vaadatakse, kas inimesel on seal tööd.\nMorozov: Jõgevamaal on erinevaid uuringuid läbi viidud: kantide ehk keskuste uuring, mis näitas, millistes keskustes on milliseid teenuseid võimalik osutada, haridust on mitmel korral uuritud, keskkonnaalased uuringud on tehtud ja nii edasi. Tegelikult on olemas tohutu hulk materjali, mille põhjal saab otsustada. Haldusreformi saab teha nii, et vabariigi valitsus määrab reformikomisjoni, kes valmistab kogu riigi jaoks ette terviklahenduse ja seda hakatakse ellu viima valdkondade kaupa.\nVaieldamatult on haridus üks olulisemaid ja ka konfliktsemaid teemasid omavalitsuste ühinemisel. Millised on teised olulised teemad, milles tuleb ühinevatel omavalitsustel kokkulepe saavutada?\nKokk: Kooliharidus ei ole konfliktne asi, lihtsalt linn on proovinud oma gümnaasiumiharidust juba eelmise volikogu koosseisu ajal kohendada, kuid vastuseis oli tugev ja paljud asjad jäid sellepärast tegemata. Meie oleme seisukohal, et seni kuni lapsi on, me ühtegi algkooli kinni ei pane. Gümnaasiumiga ei teki vaidlust, et kõik lapsed võiksid olla linna gümnaasiumis. Põhikooli teema on üleval: kas Jõgeva vald jõuab kahte põhikooli ülal pidada või mitte?\nKonfliktikohti Jõgeva linna ja valla vahel ei tea mina ühtegi, küll ootab Jõgeva vald mitmes kohas rohkem kaasalöömist. Näiteks ujula, mille kasutajatest pärineb 40 protsenti linnast, suusaradade kasutajatest on 37 protsenti Jõgeva linnast ja 42 protsenti Jõgeva vallast, surnuaedades on vahekord pooleks. Aga nende ülalpidamises Jõgeva linn praktiliselt ei osale. On vaja kokku leppida, sest kindlasti on kohti Jõgeva linnas, kus valla osalemine oleks oluline.\nMe peaksime vaatama tervet Jõgeva maakonda terase pilguga. See on kindel, et kui Jõgeva linn ja vald seljad kokku panevad, Põltsamaa linn ja Põltsamaa vald kokku lähevad, siis ülejäänud omavalitsustel hakkab väga raske. Oma rahamassi ja inimeste arvuga on need nii palju suuremad, et tahes või tahtmata jooksevad rahavood sinna.\nJõgeva linna ja valla ühinemisläbirääkimistele tuleks kaasata ka Pajusi, Puurmani, Palamuse ja Torma valla rahvast.\nKokkuvõtteks: kas 2013. aasta valimistega muutub Jõgeva maakonna halduskorralduses midagi või mitte?\nKokk: Kui ei muutu, siis ei ole vaja enam muuta ka, sest pole neid inimesi, kelle jaoks midagi muuta. Praegune tendents on ikkagi väga kurb: keskmiselt lahkub Jõgeva maakonnast üks inimene päevas. Samas on positiivne, et meil on töötus kõige väiksem ja keskmine palk küllalt kõrge.\nMe peame neid otsuseid tegema ja selle jaoks on inimesed andnud volikogu liikmetele mandaadi. Rohkem tuleb suhelda ja leida lahendusi, sest ühinemine on suur kompromisside koht. Kui see seatakse prioriteediks, siis see saavutatakse. Kui mitte, siis läheb 2013. aastal Jõgeva gümnaasiumisse kaks klassitäit õpilasi, tänavuse kolme asemel…\nLain: Jõgeva linn on valmis ka järgmise aasta jooksul ühinema, mitte ootama valimisi. Ootame vallavolikogult otsust, mida nad meie ettepanekule vastavad. 2013. aasta valimistel, ma loodan, on Jõgeva piirkonnas üks omavalitsus ja Põltsamaal üks.\nKübar: Loodan, et 2013. aastaks on midagi juhtunud, kas tuleb mingit laadi riiklik reform või suudetakse omavahel kokku leppida.\nMorozov: Vaadates haldusreformi ajalugu, siis mina olen päris veendunud, et kiiret ja positiivset nihet ei tule enne kui riigis tulevad võimule jõud, kes on valmis reformi tegema. Indikaator on järgmise aasta Riigikogu valimised ja uue valitsuse moodustamine.\nKoppa: Igas maapiirkonnas peab olema võimalik elada. See tähendab, et peab olema kool, sotsiaalteenused, arstiabi, raamatukogu, tasuta WiFi, korras looduskeskkond, veevarustus ja kanalisatsioon. Jõgeva vald on püüelnud selle poole, et arendada piirkondi võrdselt. Kardan, et Jõgeva linnaga ühinemisel ei saa maa enam piisavalt tähelepanu ja ressursid koonduvad linna.\nViik: Mina sellist ennatlikku otsust ei taha teha, et järgmisel aastal hakkame ühinema. Jõgeva vallavolikogu praegu sellist otsust teha ei saa.


Moshe Farachi uus lähenemine psühholoogilisele esmaabile | Smart Life Savers\nIisraeli radikaalselt uus lähenemine psühholoogilisele esmaabile\nTraumaekspert Moshe Farchi mudel rõhutab kognitiivse kommunikatsiooni tähtsust, kus hetkeline tähelepanu juhitakse emotsioonilt tegevusele. Enamasti, kui tuleb tegeleda psühholoogilise trauma saanud inimesega, kipuvad abistajad abivajajat instinktiivselt hoidma, rahustama, et tema hingelisi vaegusi leevendada. Sotsiaaltöötaja ja vabatahtliku meedikuna töötava Farchi sõnul tehakse seda parimate kavatsustega, kuid abi sellest ei ole.\nFarch on Tel-Hai Kõrgkooli Stressi,Trauma ja Vastupidavuse õppetooli juhataja, kes õpetab ja kasutab oma meetodit lisaks Iisraelile ka teistes riikides. Ajal, kui ta teenis 10 aasta jooksul vaimse tervise reservohvitserina Iisraeli kaitseväes, märkas ta kui ebaefektiivsed olid katsed tegeleda traumatiseeritud sõduritega. Farachi võttis eesmärgiks luua uus psühholoogilise esmaabi mudel, mis kätkeks endas kõige hiljutisemaid teaduslikke uuringuid ja mille kasutamine oleks lihtne ja rakendatav igaühe sündmuskohal viibiva isiku pooltl, sest professionaalne abi võib tihti viibida.\nTema loodud mudel keskendub kuuele C-le (cognitive communication, challenge, control, commitment and continuity) (kognitiivne kommunikatsioon, väljakutse, kontroll, pühendumus ja tegevuse jätkamine)\nMudeli järgi tuleb traumatiseeritud isik aktiveerida nii mentaalselt kui füüsiliselt. Aktiveerimine võib tähendada näiteks mingisuguse ülesande andmist, paluda tal jalutada või mingi otsus langetada. Sageli traumatiseeritud inimestel ei ole vigastusi, kuid nad on olnud tunnistajaks või kuidagi viisi olnud seotud hirmutava olukorraga. Kuid isegi vigastatud inimestele, kellel on psühholoogiline trauma, saab pakkuda tegemiseks mingisuguseid otsuseid, et nad tunneksid kontrolli olukorra üle. Neile võib näiteks pakkuda joogiks vett või lasta neil juhendada sündmuskohale saabuvaid meedikuid.\nAju emotsionaalsel keskusel ehk mandelkehal on “kiikuv” ühendus eesajukoorega ehk osaga, mis vastutab loogiliste toimingute eest. Farchi väidab, et aktiveerides mandelkeha läbi inimese rahustamise põhjustab see omakorda eesajukoore funktsioonide vähenemist ja vastupidi. Seetõttu tuleb vähendada mandelkeha domineerimist antud olukorras ja me peaksime ohvriga rääkima kognitivselt, mitte niivõrd emotsionaalselt.\nEmotsionaalne suhtlus (“loomulikult sa oled hirmul”) ainult suurendab inimeses abituse tunnet, samal ajal kui kognitiivne suhtlus viib tähelepanu emotsioonilt tegevuse peale.\nSelle asemel, et kinnistada inimeses hirmutunnet, tuleb inimene aktiveerda. Võime näiteks öelda:”Ütle kui palju inimesi on praegu sinu ümber. Kas sa võiksid need kokku lugeda? Kui palju inimesi on pikali? See võtab umbes 90 sekundit, et muuta inimese passiivsus aktiivsuseks, kus ta saab aidata nii ennast kui teisi.\nTraumaatilisi sündmusi üleelanud inimesed on segaduses ja nad ei suuda enamasti olukorda loogilisse järjekorda seada, mis tähendab, et ka sündmuse lõpp-punkt ei jõua neile kohale. Subjektiivselt tähendab see seda, et traumaatiline sündmus ei lõppe ja seetõttu toimuvad pidevalt mälu ümberlülitused kogetud sündmustesse. Mõned uurimistööd näitavad, et võimalik mälu sünkroniseerimise aeg on kuni 6 tundi enne mälu stabiliseerumist. Seetõttu tuleb meil aidata traumatiseeritud inimene sünkroniseerida antud hetkesse ja võimalikult varakult rõhutada, et (peamine) oht on möödas.\nArtikli täispikk versioon inglise keeles: https://www.israel21c.org/israels-radical-new-approach-to-psychological-first-aid by Abigail Klein Leichman .\nPildi allikas: originaalartikli sisupilt\nSee artikkel postitati rubriiki Uudised märksõnadega psühholoogiline esmaabi, trauma.\nAKLA Plaastriautomaat (lõigatav plaaster) 33.60€ (sh.KM)\nTurbomed - Reguleeritav randmetugi 14.40€ 7.20€ (sh.KM)\nPoster 50x67cm: Inimese kõri anatoomia 19.20€ – 25.20€ (sh.KM)\nZanza-Click: Putukahammustuse esmaabi 10.20€ (sh.KM)\nTropic Fresh 250 ml - õhu värskendaja\nMansetid BOSO mehaanilisele vererõhuaparaadile 27.72€ – 53.76€ (sh.KM)\nSoft Side (sinine) 6cm x 2m 8.28€ (sh.KM)\nKlemm - 12,5 cm - "Mosquito" - kõver, anatoomiline 10.80€ (sh.KM)\nChemisept 80 - Käte Antiseptika\n6.14€ – 52.48€ (sh.KM)\nAlusteip (Sporditeibi alusside) 7 cm x 27,4 m 2.64€ (sh.KM)\nEsmaabikomplekt paadid ja väikelaevad EKSTRA (vutlaris) 36.00€ (sh.KM)\nSeljalaud Najo (Ferno Norden) 384.00€ (sh.KM)\nNinaverejooksu peataja (2 tampooni pakis) 5.04€ (sh.KM)\nAct+Fast treeningvest Lastele (Heimlich võte + seljale löömine) 276.00€ (sh.KM)\nPerfekta Strong - elastikside 10cm x 7m 9.02€ (sh.KM)\nSAIL'S - Veekindel esmaabikott 126.00€ (sh.KM)\nEsmaabikomplekt - sõidukitele (vutlaris) (TTOS 2019) 28.56€ (sh.KM)\nPoster 50x67cm: Inimese kuseteed 19.20€ – 25.20€ (sh.KM)\nPoster 50x67cm: Jalalaba ja hüppeliiges (anatoomia ja patoloogia) 19.20€ – 25.20€ (sh.KM)


Mis on vastsündinu kollatõbi? - üldine - 2020\nKollatõbi esineb enam kui pooltel vastsündinutel esimesel nädalal. Kollatõbi, mis on tavaliselt mööduv seisund, võib mõnikord olla mõne muu haiguse tõsine esimene märk. Kollatõbi tekib punaste kerade hävimise tagajärjel. Kui vanad punased kerad kokku kukuvad, muutub selles olev hemoglobiin bilirubiiniks ja maksas eemaldatakse kehast. Kõrgenenud bilirubiini sisaldust veres nimetatakse hüperbilirubineemiaks. Bilirubiin on kollane pigment, mis värvib beebi naha ja kudede kollaseks. Aja jooksul kaob kollatõbi koos maksa küpsemisega.\nKollatõbi võib ilmneda erinevatel põhjustel. Füsioloogiline kollatõbi on beebi normaalne reaktsioon bilirubiini eemaldamiseks kehast esimese nädala jooksul. Rinnapiima kollatõbi ilmneb 2% -l imikutest pärast esimest nädalat. Kollatõbi võib tekkida ka Rh või ABO kokkusobimatuse tõttu punaste kerade hemolüüsi või hävimise tagajärjel. Lisaks on kollatõve teine põhjus infektsiooni või muu ebapiisava maksafunktsiooni põhjuste tõttu.\nKui kollatõve bilirubiini tase on madal, ei põhjusta see probleeme. Kõrge tase võib mõjutada kesknärvisüsteemi ja põhjustada ajukahjustusi. Seda nimetatakse kernicteruseks.\nTavaliselt algab see beebi näo kollasusega ja levib seejärel keha alumistesse osadesse ning jätkub. Peale selle võib see põhjustada imendumise vähenemist ja unehäireid. Perekonnad saavad hinnata, kas beebil on kollatõbi, pöörates tähelepanu beebi nahale ja silma valgele osale. Mugavam on vaadata lapse nahka päevavalguses. Lisaks on kõige lihtsam meetod suruda sõrmega lapse nina või otsaesist ja beebi nahk näib valge. Kui see tundub kollane, peaks lastearst hindama kollatõbe. Bilirubiini taset saab mõõta imikult võetud väikese koguse verega. Kõrge bilirubiini taseme korral võib olla vajalik täiendav testimine.\nHindamisel on abiks ka kollatõve aeg. Esimese 24 tunni jooksul arenev kollatõbi on tõsine ja vajab viivitamatut ravi. Kollatõbi, mis ilmneb teisel ja kolmandal päeval, on tavaliselt füsioloogiline kollatõbi. Siiski on tõsise kollatõve võimalus. Kolmas päev kuni esimene nädal esinev kollatõbi võib olla tingitud nakkusest. Teise nädala kollatõbi võib olla tingitud rinnapiimast või muudest põhjustest.\nVanemad peaksid arstiga nõu pidama, kui:\n* Esimese 24 tunni jooksul tuvastati kollatõbi.\n* Kollatõbi, mis kestab üle 14 päeva.\n* Juhtudel, kui laps ei ime rinda hästi.\n* Väljaheide on liiga hele või valge.\n* Uriin on tumedat värvi.\n* Beebi on altid magama või on eriti rahutu.\nRavi sõltub kollatõve põhjusest ja bilirubiini tasemest. Eesmärk on hoida bilirubiini taset alla ohtliku piiri. Kerge kollatõve korral pole ravi vajalik. Kõrge bilirubiini tase väheneb, kui laps puutub kokku spetsiaalsete lainepikkusega tuledega. Selles fototeraapias nimetatud ravis on lapse silmad suletud ja vahelduvat haiglaravi muudetakse nii, et keha saaks piisavalt valgust. Ravi ajal tuleb jälgida bilirubiini taset. Harva rakendatakse verevahetust raske ikteruse korral. Kõrget bilirubiini taset alandatakse värske vere abil. Kui kollatõbi tekib mõne põhihaiguse tõttu, alandab selle haiguse ravi bilirubiini taset.\nVastsündinute perioodil täheldatud kollatõbe ei saa täielikult vältida, kuid varajane diagnoosimine ja ravi hoiab ära bilirubiini ohtlike piiride saavutamise.\nDr Namdar Uluşahin\nBayındıri haigla vastsündinute arst\nFoolhape pärast rasedust\nMida teeb 7-kuune laps?\nEsimesed 3 aastat on beebi jaoks väga oluline\nMida tuleks akutoitega auto ostmisel arvestada\n6-kuuline imiku areng\nKuidas vältida hammaste lagunemist lastel?\nMure töötavate emade kompetentsi pärast\nMoms armastavad neid multikaid!\nKuidas suhtuda hüperaktiivsetesse lastesse?\nMiks vajate raseduse ajal vitamiine?\nCopyright 2020 \_ Rasedus, sünnitus ja lapsevanemaks saamine, tervise- ja psühholoogilised nõuanded \_ Mis on vastsündinu kollatõbi?


Kuidas oma karjale uusi hanesid ja parte tutvustada - Kogud - 2022\nKuidas oma karjale uusi hanesid ja parte tutvustada\nOma karja laiendamine võib olla üks kevade ja suve lõbusamaid osi talus. Sellest hoolimata on oluline seda teha ohutult, et kõik teie linnud oleksid võimalikult stressivabad. Linnuparved hoiavad ranget ja tabavalt nimetatud nokitsemise korda. Uute lindude, näiteks hanede ja pardide tutvustamisel peaksite seda sotsiaalset struktuuri võimalikult vähe häirima.\nMis tahes tüüpi lindude puhul on esimene reegel kannatlikkus. Kui tutvustate noori linde, veenduge, et nad oleksid piisavalt vanad, et saaksite oma väljakujunenud karjaga integreerida. Hea rusikareegel on 6–8 nädala vanus. Kuid kasutage oma otsust oma olemasolevate lindude suuruse ja uute võrdlemisel. Kui uued linnud on palju väiksemad, kiusatakse neid tõenäolisemalt. Samuti, kui tutvustate ainult kahte või kolme uut lindu, on nende koristamine tõenäolisem kui suurema rühma tutvustamisel.\nPardid ja haned on üldiselt uudishimulikumad ja vähem vägivaldsed kui kanad. Ehkki vägivaldseid kaklusi võib ikka jätkuda, on tutvustused sageli natuke rohkem “tundma õppimist” ja vähem karmid kui kanade puhul. Niikaua kui uued linnud on piisavalt vanad ja piisavalt suured, peaksid veelindude asustamised hõlmama mõnda nipet ja nokitsemist, kuid mitte midagi agressiivsemat.\nKõigepealt laske lindudel üksteist näha\nEsimene samm uute lindude tutvustamiseks olemasolevale karjale? Piiratud tutvustused. Uute lindude jaoks kasutage aedikus puuri või piirake oma jooksuala. Nii saab väljakujunenud kari neid näha, kuid need kaks rühma ei saa füüsiliselt suhelda. Samuti võite anda uutele lindudele ülejäänud karjaga veidi jälgitavat aega, võib-olla 10 või 15 minutit päevas, kui olete lähedal, et vajadusel sekkuda. Selliseid tutvumisvisiite on kõige lihtsam teha siis, kui linnud on vabapidamisel või suures plaanis. Nii on uutel lindudel ruumi olemasolevast karjast eemale rännata.\nOrkestreerige täielik sissejuhatus\nPärast nädalat või kaks lühikest külastust ja üksteise vaatamist saate oma uusi veelinde täielikult tutvustada. Ma teen seda sageli hommikul, kui lasen kõik selleks päevaks välja. Nii on nende esimene täiskohaga aeg suuremal alal. See võimaldab uutel lindudel vajadusel oma ruumi leida. Tehke seda päeval, mil saate olla lähedal, et vaadata, kuidas nad läbi saavad, ja siis lõpuks õhtul neid koos teha.\nUute lindude tutvustamisel tuleb paratamatult tülitseda. Sekkuda peaksite ainult siis, kui lind saab haiget, sest on oluline lubada neil karjas domineerimine ja kord kehtestada. Kui lind saab haiget, eraldage see ja tagastage see ruumi, kus kõik näevad, kuid ei häiri teineteist veel nädala või kaks.\nOlge täiskasvanud hanede suhtes ettevaatlik\nHanedel on erand. Hanesid, kui palju suuremaid linde, saab teoreetiliselt pardi- või kanakarjale üsna hõlpsalt tutvustada. Siiski on alati oht, et hani muutub nende väiksemate lindude suhtes agressiivseks. Ma ei soovita täiskasvanud hanesid öösel partide või kanadega koostööd teha. Paaritusajal võivad nad tappa väiksemaid linde. Noored haned võidakse sel viisil hästi sisse tuua, kuid on oluline jälgida nende käitumist.\nKui tutvustate naabertalust ostetud täiskasvanud linde, lubage tervislikel põhjustel kindlasti karantiiniperiood. Uusi linde tuleks hoida ruumis, kus nad ei saa olemasoleva karjaga üldse suhelda ning nende käitumist ja tervist saab jälgida. Enne integreerimisprotsessi alustamist peaksite seda tegema vähemalt kaks nädalat.\nUute lindude tutvustamiseks ettenähtud aja ja hoolitsuse korral on teil õnnelik ja integreeritud veelinnukari aja jooksul.\nVaata videot: Evleri hane hane (Juuli 2022).\nCopyright 2022 \_ Kuidas oma karjale uusi hanesid ja parte tutvustada...


Jõelähtme rahvamaja – Vikipeedia\nJõelähtme rahvamaja juulis 2018 (Jõelähtme silla poolt vaadatuna).\n1919. aasta 23. veebruaril toimunud Jõelähtme Põllumeeste Seltsi peakoosolekul arutati muude teemade seas ka Jõelähtme seltside jaoks rahvamaja saamise küsimust. Samal aastal ostis vallavalitsus Irust rohkem vallamaja tarvis ohvitseride söögisaalina kasutuses olnud sõjaväebaraki, mis Jõelähtmes uuesti üles laoti.\nAastal 1923 anti hoone üle Jõelähtme Algkoolile. Kuna algselt plaanitud ümberehitustööd jäid rahapuudusel tegemata, säilitas hoone oma endise väljanägemise ka kooli käsutusse minnes. Jõelähtme Algkool tegutses hoones aastatel 1923–1950 ja kooli esimesteks õpetajateks olid Theodor Koonukõrv ning Amanda Tomberg.\nHoones asunud ruume lubati ürituste läbiviimiseks kasutada juba vallamajaks olemise ajal ja ajapikku muutus see seltsielu keskuseks. Alates 1950. aastast tegutseb hoones Jõelähtme rahvamaja, mille esimeseks juhatajaks oli Evald Nairismägi.\n↑ http://joelahtmekultuur.ee/Jõelähtmerahvamaja/kontakt/ (vaadatud 14.03.2018)\n↑ 2,0 2,1 2,2 Saamislugu – Jõelähtme Rahvamaja. Vaadatud 16.05.2018.\n↑ 3,0 3,1 Jõelähtme rahvamajas asuv infotahvel. Vaadatud 08.01.2018.\nRahvamajast Jõelähtme valla kultuurikeskuse kodulehel\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Jõelähtme_rahvamaja&oldid=5049449"\nLehekülje viimane muutmine: 15. juuli 2018, 23:38\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:38, 15. juuli 2018.


– 16/04/2015Rubriik: Muhu uudised\nKodused õuepialsed akkavad nüid rahval korda suama ja oo just tagumine aeg akata mõtlema, et kuskohta teesel mail talgu võiks minna. Üks koht oo Muhus juba kindlaste tiada. Liiva pasturaadi kõrvas sie kuur, mis mineva sui omale uhke rookatusse piale sai, tuleks nüid sihest koa korda tiha. Talguid pietse sial poolest ühestteistmest kuni poole kolmeni. Sii oo mõteldud selle piale koa, et äkist oo Soaremaalt liinibussiga tulijaid.\nSeltsi tuleks võtta omale uvi selle vastu, et mesmuodi nõuksi maju oida ja oolda suab. Ja siis võiks olla töötegemise kindad ja labidas või rähe või roand või naelatangid või sõrgraud. Ennassimi võib juba talgutelehe pial kirja kua panna, ma juba uurisi.\nNeh ja teene asi, mis ma viel tahtsi miele tuleta, et Pärandikool tahab varsi ülesse panna nõukse näituse, mis oo kokku pantud selle suure soare piltidest, mis mineva talve kirguaa pialt kummuli kukkus. Pildistamise moed oo ikka tüki iljem tuln, kut sie soar kasuma akkas, aga arvata võib, et tatta oo eluilmal paljud inimesed pildistan. Ja sõuke palve oo nüid kõikidele muhulastele ja Muhu külalistele, et voadake omad pildialbumid korra üle ja olge nii kenad ja soatke omasid piltisid, mise võiks näitusele ülesse panna. Pisikse jutu võiks koa juure kirjuta, et kis pildistas ja millal ja kui oo inimesi pial, siis kis nee oo ja mise puhul pilt tehtud oo. Kellel oo digipildid, siis nee võib soata elekripiosti piale muhukadri@gmail.com. Ja paberi pildid võib vallamajase moo kätte tuua. Nendest teeme massinaga paljunduse ja pärast soab omad pildid tagasi. Kõege kenamad pildid, mis voatajad välja valivad, pannasse soare aseme juure infotahvli piale, kui sie ühekorra tehtud soab.\nSelle nädali läbi kuni laupani oo noordekeskuses rumminädal jälle. Ja tuleva nädali oo südamenädal. Pihta akatse esmasbe, kahekümnendal kellu kümnest lasteaidas kevadmatkaga ja teisibe oo nännede matk. Siis soavad matkauvilised kokku Ellamoa külakeskuse juures kellu poolest ühestteistmest. Kessiku omingu kellu kümnest riagitse lasteaidas tervislikust süömisest ja õhta poolest seitsmest minnasse ratastega sõitma. Siis oo kokkusoamine kellu seitsmest Liiva kirgu parklas. Ja kis ep taha rattamatkale minna, siis tunni jägu varamini põrutatse sialtsammast kirgu parklast bussiga Leisi ojoma.\nRiede, kahekümne neljandal kellu kümnest omingu riagitse jälle lasteaidas sellest, kuidas terve olla. Ja laupa, siis oo suur külade spordipäe Liiva spordihallis. Nõnna et tagumine aeg oo kampad kokku panna. Mängetse võrkpalli (neli mängijat oo taris) ja korvpalli ja nooleviskamist tihasse koa.\nNõnna et ikka tugevad terist ja olge munuksed!\nVabatahtlikud appi mahetalunikele\nSuur maa, suured asjad: Siiliga serviti\nLepingukuningas JAAN POSKA inimlik portree. Tartu rahu – 88\nEndine Muhu vallajuht Hiiumaal ametis\nImeline Lõuna-Prantsusmaa Koguva Kunstitallis\nKodune ja soe kuu Albert Uustulndiga\nKadunud vanaproua leiti kiiresti üles\nSaaremaa kalatööstused töötlevad nii kohalikku kui…\nApteegi Aurigasse kolinud Hanvar pettus Selveris\nKäeslasse astus sisse üle 300 inimese\nPolitsei lühinumbrilt kostis vaid kutsuvat tooni\nUUS! Maakonnas on tööta üle 1500 inimese\nVIDEO: 1500 jalgratturit vallutasid Saaremaa


DELFI FOTOD: Kohtunik otsustas PERH-i juhtide istungile asjatundjatena kohale kutsutud Marek Helmile ja Mait Paltsile sõna mitte anda - DELFI\nDELFI FOTOD: Kohtunik otsustas PERH-i juhtide istungile asjatundjatena kohale kutsutud Marek Helmile ja Mait Paltsile sõna mitte anda\nPERH-i endiste juhtide kohtuasjas on kaitsja kutsunud ekspertidena Mait Paltsi ja Marek Helmi. Foto: Karli Saul\nPERH-i endiste juhtide kohtuasja tänane istung pidi keskenduma ettevõtluse asjatundjate Mait Paltsi ja Marek Helmi ekspertarvamustele kliendiüritustest. Kohtunik otsustas, et mehed sõna ei saa.\nPERH-i endine juht Tõnis Allik kutsus kohtuistungile Eesti Kaubandus-Tööstuskoja peadirektori Mait Paltsi ning endise maksu- ja tolliameti peadirektor Marek Helmi.\nIstungi alguseks oli kohal ainult Palts. Kohe alguses läks Alliku kaitsja ja kohtuniku vahel vaidluseks, kas Palts on tunnistaja või asjatundja. Ka Palts ise toonitas, et soovib rääkida kui asjatundja, mitte kui tunnistaja.\n"Kliendiürituste korraldamine on tavapärane üritus erasektorites," toonitas Alliku kaitsja, lisades, et Palts on vaieldamatult asjatundja Eesti ettevõtluskeskkonnas.\nProkurör Steven-Hristo Evestus märkis, et kaitsja eesmärgiks on selgitada, mis on kliendiüritus ja mida see tähendab. "Iga ettevõtjate esindaja võib anda sisulist ülevaadet selle kohta, mismoodi tema kogemuste pinnalt on kliendiüritusi tehtud," sõnas ta. Seetõttu leidis Evestus, et Paltsi ei ole alust asjatundjana üle kuulata. "Leian, et selles osas asjatundjate ülekuulamine selle pinnalt, mismoodi asutused korraldavad üritusi, ei ole selles asjas oluline." Lisaks märkis Evestus, et on teadmata seos süüdistavate suhetes Paltsiga.\nKohtuniku seiskoht oli, et Palts ei ole antud kohtuasjas asjatundja, vaid saaks kohtus rääkida tunnistajana. "Kohus leiab, et isikud, kes ei ole sellega seotud, ei saa nimetada asjatundjaks selles kohtuasjas," oli kohtuniku kindel seisukoht.\nPERH-i endiste juhtide ütlused paiskasid kaardipaki segi (28) 04.05.2017\nPERH-i endiste juhtide kelmuse ja omastamise süüdistused sattusid kahtluse alla 28.04.2017\nPalts astus kohtuistungil kuulajate sekka ning seejärel asus Alliku kaitsja pidama läbirääkimisi Marek Helmi ülekuulamiseks asjatundjana. Ka selle taotluse jättis kohtunik rahuldamata. Palunud kohtuistungil minut pausi, helistas Alliku kaitsja Marek Helmile ning teatas, et mehel ei ole põhjust kohtusse tulla.\nSeejärel tõi kaitsja välja, et ka PPA ja justiitsministeerium on kulutanud kliendiüritustele oluliselt rohkem raha kui antud kohtuasjas. Lisaks on ka sealsed kliendid olnud asutusevälised inimesed. Kohtuniku küsimusele, kes need kliendid täpsemalt on, jättis kaitsja vastamata.\nKas PPA ja justiitsministeeriumi ürituste andmed on antud kriminaalasjas kohtu meelest arvestatavad tõendid või mitte, selgub juba järgmisel istungil.\nOktoberfestile ja perega puhkama\nRiigiprokuratuur süüdistab PERH-i endist juhti Tõnis Allikut korduvas altkäemaksu (teo toimepaneku ajal kehtinud seaduses nimetati seda pistiseks) võtmises.\nSüüdistuse järgi tagas Allik vastutasuks aastate jooksul raviasutuse toitlustaja hangetel võidu Dussmannile. Altkäemaks olevat seisnenud võimaluses käia ettevõtte kulul Saksamaal festivalil Oktoberfest.\nPeale selle süüdistab prokuratuur Allikut ja haigla IT-juhti Marko Kilki kelmuses ja omastamises, sest nad käisid PERH-ile infosüsteemide arendustöid teinud Helmes AS-i kulul ja ettevõtte teadmata peale lubatud tööalaste välisreiside koos pereliikmetega ka puhkusereisidel.\nPERH-i kohtuasja kannatanu tegi haigla endisele juhile salakavala pakkumise kohtu ja...\nPERH-i kohtuasja kolmandal istungil kuulati üle arveid võltsinud reisikorraldaja\nPERH-i endised juhid astuvad kohtu ette


Jalad, kvardid, sendid ja jootraha « Chicago Sõnumid\n« Maksudest USAs: Pigou klubi\nGoogle ja neoklassikaline kasvumudel »\nJalad, kvardid, sendid ja jootraha\nPublished on December 12, 2006 in Üliõpilaselu. 0 Comments Tags: USA-kombed.\nÜldiselt on välismaalasena USAs üsna mugav elada, kohanemine on meil läinud lihtsamalt kui näiteks Taanis. Mõned asjad on väljastpoolt tulijatele aga üsna harjumatud. Peamiselt selleks, et need enda jaoks välja uurida, paneme mõned siia kirja.\nAmeerikas kasutatavad mõõtühikud tuginevad vanadele inglise ühikutele ja ei ole kümnendsüsteemis. Üldiselt (vähemalt ülikoolis) ameeriklased teavad, kuidas ühikuid meetrisüsteemi teisendada, aga kõike mõõdetakse ikka kohalikul skaalal. Enamlevinud ühikud:\nPikkus: 1 toll (inch, in) = 2.54 cm, 1 jalg (foot, ft) = 12 in = 30.48 cm, 1 jard (yard, yd) = 3 ft = 91.44 cm, 1 miil (mile, mi) = 5,280 ft = 1.609344 km,\nRuumala (vedeliku): 1 vedelikuunts (fluid ounce, fl oz) = 29.573 53 mL, 1 cup (cp, c) = 8 fl oz = 236.588 mL, 1 pint (pt) = 16 fl oz = 473.176 5 mL, 1 kvart (quart, qt) = 2 pt = 946.352 9 mL, 1 gallon (gal) = 4 qt = 3.785 412 L,\nKaal: 1 unts (ounce, oz) = 28.349 523 125 g, 1 nael (pound, lb) = 16 oz = 453.592 37 g\nTemperatuur: Fahrenheiti kraadid, vee külmumistemperatuur on 32°F ja keemistemperatuur 212°F, 20°C = 68°F, 30°C=86°F. Täpne valem .\nKui internet käepärast, on muidugi mugavam kasutada mõnda ühikukalkulaatorit, nt Google.\nIlmselt teavad kõik, et ameerikas on kasutusel dollarid ja sendid, millest dollarid on enamasti ((On olemas ka dollarine münt, aga neid pole meile veel kätte sattunud.)) paberrahad ja sendid metallrahad. Müntidega on aga segadusseajav see, et nende väärtust on raske kiirelt raha pealt leida ja neil on arvulise väärtuse asemel peal nimed. Enamlevinud mündid on ((On olemas ka pooledollarine münt, aga ka seda ei liigu eriti.)):\nPenny (ametliku nimega Cent) ehk ühesendine on üsna väike ja vaskne, peale on kirjutatud “One Cent”.\nehk viiesendine on pennist suurem ja niklivärvi. Paraku on sama värvi aga ka kõik teised mündid peale viiesendise. Peale on kirjutatud (väga väikeselt) “Five Cents”.\nehk kümnesendine on kõige väiksem münt, peale on kirjutatud “One Dime”.\nehk veeranddollarine on eelnevatest märgatavalt suurem raha, peale on kirjutatud “Quarter Dollar”.\nJootraha ehk tip\nJootrahasse ei saa USAs samamoodi suhtuda nagu üldiselt Eestis ja mujal Euroopas (et ilusas restoranis ja hea teeninduse korral). Siin on see sageli kauba või teenuse juurde kuuluv kohustuslik makse. Segadusse ajab aga see, et mõnel juhul on jootraha kohustuslik ja üsna sarnasel juhul võib olla täiesti kohatu. Näide: ettekandjad maksavad tulumaksu nn “keskmiselt jootrahalt”, mida arvestatakse protsendina söögikoha käibest. Seetõttu jootraha mittejätmine tähendab, et ettekandja jääb ilma olulisest osast töötasust ja lisaks maksab kinni ka osa kliendi arvest! Paar värvikat näidet eestlase kogemusest jootrahaga USAs leiab sellelt lehelt.\nJuhtnööre, kus ja kui palju maksta on palju ja erinevaid, aga paistab et mõned tavalisemad on järgmised (pikemalt vt näiteks siit, siit või siit):\nKui tegemist on söögikohaga, kus lauas teenindatakse, siis 15% tavaline jootraha, 20% hea teeninduse korral ja 10% halva teeninduse korral.\nKojutoimetamine (nt pizza): 10%, aga vähemalt $2.\nKohvikud, kiirtoidukohad jms: pole vist kohustuslik, aga hea toon paistab olevat mingid mündid kassa kõrval asuvasse purki poetada.\nTakso: reeglid sõltuvad piirkonnast, vahemikus 10% kuni 15%, aga vähemalt 2-5 dollarit. Lisaks $1-$2 kui taksojuht abistab kottide/kohvritega.\nTeenindaja garderoobis: $1 eseme kohta.\n0 Responses to “Jalad, kvardid, sendid ja jootraha”\n86 queries. 0.285 seconds.


Algusaeg: 29. Märts 2020\nRegistreerimine ja osavõtutasud: 1. jaanuar kuni 20. märtsini 17€ ja 2001 sündinud ning nooremad 12€. Kohapeal registreerudes ja tasudes kõigile 20€ sularahas.\n10.00 – Avatakse sekretariaat\n11.00 – Stardivad tuletõrjujad\n11.20 – Trepijooksu stardid elavast järjekorrast. NB! Võistlejad, kes eeldatavalt läbivad distantsi aeglasemalt või kõndides, võiksid võimalusel startida esimeses tunnis!\n13.30 (orienteeruvalt) – auhindamine ja kokkuvõtted\nOhutus: Iga osavõtja vastutab oma sportliku suutlikuse ning tervisliku seisundi eest ise. Alla 15 aastasel osalejal peab olema lapsevanema kirjalik luba.


TEA Kirjastus – Vikipeedia\n"TEA" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit TEA (täpsustus).\nTEA Kirjastuse telk Tallinnas Vabaduse väljakul 3. septembril 2012\nAktsiaselts TEA Kirjastus on Eesti kirjastus, mis annab välja peamiselt sõnaraamatuid, keeleõpikuid, entsüklopeediaid, vestmikke, reisijuhte ja lasteraamatuid. Aastast 2008 antakse välja TEA entsüklopeediat.\n4 Tuntud teoseid\nTEA asutati 1988. aastal keeleõpet pakkuva kooperatiivina, mille baasil loodi 1991. aastal aktsiaselts Keelefirma TEA. Selle tegevuse hulka kuulus ka keeleõppematerjalide kirjastamine. Aastaks 1995 oli kirjastustegevus kujunenud piisavalt mahukaks, et keeltekoolist eraldati kirjastus iseseisva firmana – loodi aktsiaseltsid TEA Kirjastus ja TEA Keeleõpetus.\n2008. aasta oktoobris omandas TEA Kirjastus 100% Kirjastus ILO aktsiatest. Septembris 2009 otsustati kirjastused ühendada ja ühinemisotsus jõustus 30. detsembril 2009. ILO kaubamärk jäi endiselt kasutusele, peamiselt anti selle all välja õppekirjandust.\nKevadsuvel 2010 kolis kirjastus senisest kontorist Liivalaia tänaval Tammsaare Ärihoonesse Tallinnas aadressil Tammsaare tee 47. Alates kevadest 2013 tegutses kirjastus Karjamaa asumis aadressil Paavli 1 / Kopli 33.\nTEA Kirjastusel olid ka oma raamatukauplused – kolm Tallinnas ja üks Rakveres. Kirjastuse tooteid oli võimalik osta ka nende veebilehelt e-poest.\nEttevõtte ainuaktsionär ning juhatuse esimees on Silva Tomingas.\nToimetuse tööd juhtis jaanuarist 2009 augustini 2013 Tiiu Valm.\nMajandustulemused tuginevad AS TEA Kirjastuse ametlikele majandusaasta aruannetele. Kasumi real on esitatud aruandeaasta kasum pärast finantskulude ja tulumaksu mahaarvamist. Kuni 2010. aastani on andmed esitatud Eesti kroonides, alates 2011. aastast eurodes.\n2005 23 774 612 2 638 551\n2006 30 710 456 2 877 680\n2007 50 808 819 2 583 527\n2008 77 069 916 6 166 175\n2009 51 970 876 606 483\n2010 55 810 072 502 505\n2011 3 579 739 79 067\n2012 3 079 288 134 107\nTEA Kirjastus on olnud krooniline maksuvõlglane alates 2009. aastast. Nii oli Krediidiinfo andmetel näiteks 12. mail 2010 ettevõttel riigile võlgu 880 505 krooni (56 275 eurot). Kuigi 2011. aasta märtsis 110 970 euroni kasvanud maksuvõlg õnnestus jaanuariks 2012 likvideerida, tekkis võlgnevus riigi ees kevadel 2012 uuesti ja jõudis 22. augustiks 135 062 euroni ning 22. novembriks 2012 138 642 euroni. 24. märtsi 2014 seisuga oli maksuvõlg 168 402 eurot. 21. novembri 2015 seisuga oli kirjastuse maksuvõlg 291 964 eurot ja intressivõlg 1036 eurot. \n2016. aasta märtsis teatas Eesti Rahvusringhääling, et "TEA entsüklopeedia" on viinud kirjastuse pankroti äärele. Peatoimetaja Silva Tomingase sõnul said kirjastusele saatuslikuks "majanduskriis, interneti pealetulek, eurole üleminek ning raamatute käibemaksu tõstmine". Kirjastus lootis vältida pankrotti saneerimise abil, lõpetades paberentsüklopeedia kirjastamise, koondades töötajaid ning lükates võlgade tasumise edasi viieks aastaks.\nTuntud teoseid[muuda | muuda lähteteksti]\nKirjastus annab välja üldentsüklopeediat "TEA entsüklopeedia". Algselt 22-köitelisena kavandatud teos pidi ilmuma aastatel 2008–2013, kuid hiljem on ilmumisperioodi korduvalt pikendatud. 2013. aasta jaanuaris jõuti alles 10. köite ilmumiseni.\nKirjastuse taskuentsüklopeediad on pälvinud tähelepanu rohkete fakti- ja trükivigade tõttu, nt "Eesti spordi taskuentsüklopeedia" ja "Eesti looduse taskuentsüklopeedia" .\n↑ TEA Kirjastus: Firmast, 28.10.2010.\n↑ Eesti Majanduslugu, nr 1, 2009: Silva Tomingas, 28.10.2010.\n↑ AS TEA Kirjastuse majandusaasta aruanne 2009. Kättesaadav Äriregistri vahendusel.\n↑ Eesti väärtpaberite keskregister, Aktsiaselts TEA Kirjastus'e aktsiaraamat, seisuga 21.01.2009\n↑ Äriregister TEA Kirjastuse majandusaasta aruanded\n↑ Gerli Nõmm "TEA entsüklopeedia" on viinud kirjastuse pankroti äärele ERR, 15.03.2016\n↑ Nele Ingerpuu, Ave Suija "Ettevaatust TEA entsüklopeedilise väljaandega!", Eesti Loodus 3/2013, lk 58.\nTEA Kirjastuse koduleht\n"TEA kirjastus nõuab Microlinkilt 50 miljonit" Eesti Päevaleht, 8. detsember 2004\n"Uhke spordientsüklopeedia kubiseb vigadest" Eesti Ekspress, 16. aprill 2010\nToivo Tänavsuu: "Silva Tomingas: TEA Kirjastus pole pankrotiohus!" Eesti Ekspress, 18. august 2011\n"TEA kirjastuse agoonia jätkub" Eesti Ekspress, 30. august 2012\n"TEA kirjastus on palkade maksmisega hädas" Delfi, 10. november 2012\nAndres Reimer: "Entsüklopeediate kirjastaja TEA ähvardab ministeeriumi kohtuga" Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2013\nToivo Tänavsuu: "Tea Kirjastusele on rahvusentsüklopeedia kui kivi kaelas" Eesti Ekspress, 19. november 2014\n"Maksuvõlas kirjastused ootavad jõuluimet" Postimees, 20. november 2015\n"TEA kirjastus esitas kohtule saneerimisavalduse" Postimees, 20. jaanuar 2016\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=TEA_Kirjastus&oldid=5846900"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:45, 12. märts 2021.


Võimlemisklubi Piruett kutsub koolitusele lastega tegelevaid huviringide juhendajaid, lasteaedade liikumisjuhte, algklasside kehalise kasvatuse õpetajaid ja kõiki teisi huvilisi.\nKoolitus toimub 26. augustil Tallinnas, VK Piruett ruumides (Pärnu mnt. 45). Algus kell 10.00 (kell 09.30 registreerimine ja sissejuhatus) ning lõpp kell 17.00. Parkimine EuroPark alal (Pärnu mnt 41 (EP122)).\nKoolitus on praktilise suunitlusega. Lühikeste näidistundide eesmärk on anda uut harjutusvara. Programmis: mänguline mudilaste võimlemine, hüppe- ja tõukejõu arendamine, akrobaatika õpetamise õpetus, võimlemine ebastandartsete vahenditega ning masskavade koostamise õpetus vastavalt koolitusel osalejate suunitlusele. Lektoriteks on EEVL kogemustega koolitajad.\nKoolituse maksumus 20 € (ei sisalda lõunasööki). Registreerimine koolitusele 16. augustiks 2017 SIIN! Osavõtumaksu palume tasuda MTÜ Võimlemisklubi Piruett Swedbank kontole: EE452200001120066046 17. augustiks 2017.\nOsalejatele väljastatakse täiendkoolitust tõendav tunnistus vastavalt kohalviibitud ajale (max 6,5 ak.tundi). Täpse programmi saadame registreerunutele peale registreerimise tähtaega (16.08.2017.a) e-mailiga.\nHarrastusvõimlemise koolituse korraldaja,\ntel: 64 63 659


Stefan Airapetjan: väiksena tahtsin farmeriks saada, unistuseks olid 7 lehma, 11 kana ja lambad - Lemmikloom\nStefan Airapetjan: väiksena tahtsin farmeriks saada, unistuseks olid 7 lehma, 11 kana ja lambad\nFoto: Stefan Airapetjan\nEesti Laulu superfinaali jõudnud armeenlane Stefan Airapetjan on hingelt suur loomasõber. Lisaks sellele, et ta soovib tulevikus seitset last, armastab ta ka neljakäpalisi ja väiksena tahtis isegi farmeriks saada.\nStefanil on loomadega soe suhe. Rääkimata sellest, et loomad on talle olulised, tahtis ta väiksena lausa farmeriks saada. "Mulle loomad väga meeldivad. Vanaema rääkis, et väiksena tahtsin isegi farmeriks hakata ja maale kolida. Tahtsin 7 lehma, 11 kana ja paari lammast," meenutab Stefan.\nJuba lapsest peale on Stefanil lemmikloomad olnud. Kuigi südames on tal koerad, hoolitses Stefan pisikese poisina kahe linnu eest. "Mul olid väiksena papagoid, üks oli sinine ja teine roheline. Sinise nimi oli Torredo ja roheline oli Džida. Nad oskasid süüa, juua ja lennata," sõnab Stefan ja tõdeb, et rohkem ta kahjuks neist ei mäleta, sest oli toona alles nii väike.\nTüdruksõbra sõnul meenutab Stefan hoopis karumõmmi.\nHingelt on Stefan aga koerainimene ja tema lemmiktõuks on samojeedi koer. "Tahaksin endale koera, sest see on mu unistus juba lapsepõlvest," räägib Stefan. Kassid talle nii väga ei meeldi, sest nemad kipuvad kriimustama.\nVIDEO | Milline kannatlikkus! Jälgi mängu, see koer on kalapüügis tõeline meister 03.03.2018\nNoor armeenlane on veendunud, et loomal on inimese elus tähtis roll. Ta on oluline pereliige, kes on toeks ja hoolitseb positiivse õhkkonna eest. "Koer kuulab tähelepanelikult, ootab sind alati koju ja teeb tuju rõõmsaks," räägib Stefan ja lisab, et tal on loomadega alati lõbus, nad on armsad ja truud seltsilised.\nKui anda Stefanile valida kõigi maailma loomade seast üks, kes teda kõige paremini iseloomustab, jäi Stefan mõtlema hoopis lindude üle, sest ka tema tahaks ülekõige lennata. "Ma tahaksin olla lind, sest tahaksin väga osata lennata. Olen linde alati väga imetlenud. Kui elasin Viljandis ja kuulsin seal linde laulmas, siis vilistasin alati koos nendega."\nStefani tüdruksõber ei ole aga päris veendunud, kas Stefan just lindudele kõige enam sarnaneb, tema sõnul meenutab noormees hoopis karumõmmi, sest karud on kaitsvad ja ka neile meeldib magada.\nArmas INTERVJUU: Liis Lemsalu kass Webbi on truu sõber ja lemmikloom ühes isikus\nTasub teada: söögikohad Eestis, kuhu on oodatud ka neljajalgsed sõbrad\nUURING | Kuidas reageerib koer sinu negatiivsetele emotsioonidele?\nMilline järjepidevus! Koer käib juba aastaid iga päev ühes ja samas lihapoes kondi järel


Minu Unistuste Päev | Fond - Minu Unistuste Päev\nMinu Unistuste Päevas usume, et positiivsed emotsioonid aitavad toime tulla elu kõige keerulisemate hetkedega ning süstivad läbi unistuste täitumiste usku ja lootust helgemasse homsesse. Hoolitseme selle eest, et iga elamus oleks eriline ja imeline. Lapsed on seda väärt.\n2011. aasta kevadel võtsid sõbrannad Marianne Bruhn (DK) ja Helena Almqvist (SWE) vastu otsuse, et soovivad asutada Heategevusfondi Minu Unistuse Päev. Kumbki asutaja lisas fondi kontole 1 euro lootuses, et ühel päeval kasvab nende idanema pandud seemnest midagi väga ilusat, helget ja lootusrikast. Fondi loomiseks saadi inspiratsiooni Rootsi heategevusfondist MinStoraDag.\nFond asutati ametlikult 2011. a juulis ning juba sama aasta sügisel valiti koostöös arstidega välja esimene laps personaalsesse unistuste päeva programmi, otsiti vabatahtlikke ning loodi koostöösuhteid.\n2011. aasta novembris sõlmisime koostööleppe Tartu Ülikooli Kliinikumiga ja 2012. aasta veebruaris Tallinna Lastehaiglaga. Tänaseni on need kaks Eesti suurimat lastehaiglat fondi oluliseks partneriks, sest just tänu tublidele arstidele ja õdedele jõuavad Minu Unistuste Päeva programmi lapsed, kelle ellu aitame tuua rõõmu, sära ja hingejõudu.\nMeie esimene unistuste üritus toimus 2012. aasta kevadel.\nTänavu, 8. juulil 2021 täitub Minu Unistuste Päeval juba 10. tegevusaasta.\nSA Heategevusfond Minu Unistuste Päev viib ellu raskelt või krooniliselt haigete laste unistusi, et pakkuda lastele ja nende peredele emotsionaalset tuge, mis on oluline osa raviprotsessi tervikus.\nMinu Unistuste Päev on heategevuse eeskuju ühiskonna mõtteviiside kujundamisel. Julgustame eraisikuid, ettevõtteid, avalikku sektorit, arste ja ühinguid tegema koostööd, väärtustama ja panustama raskelt või krooniliselt haigete laste ning nende lähedaste emotsionaalsesse tervisesse.\nOleme toetajatele eelistatud valik oma annetusi planeerides ning vabatahtlike jaoks kõrgelt hinnatud organisatsioon, kuhu oma aega ja pühendumust kinkida.\nFondi tegevuses lähtume kolmest põhiväärtusest.\nPositiivse ellusuhtumise ja meeldejäävate sündmuste kaudu toome rõõmu ning julgustust haigete laste ja nende lähedaste ellu. Aitame lastel uskuda ja unistada, et takistused on ületatavad ning soovid tõesti lähevad täide.\nVäärtustame meeskonnatööd, initsiatiivikust ja mitmekülgsust, sest just koos suudame rohkem ja kõige paremini. Tunnustame üksteist ning jagame konstruktiivset tagasisidet.\nOleme oma tegemistes läbipaistvad ning hindame meile osaks saanud usaldust. Viime kõik unistused ellu hoole ja pühendumisega seades lapse huvid alati esikohale.\nAlates 2014. aastast on Heategevusfondi Minu Unistuste Päev patroon armastatud Eesti laulja Lenna Kuurmaa. Meie patrooni rolliks on suurendada teadlikkust sihtasutuse olemasolust ning juhtida tähelepanu haigete laste ja nende perede emotsionaalsetele vajadustele.\n„Milleks mulle au ja kuulsus, kui ma seda head tegema panna ei saa? Olen alati lootnud, et üks heategevusorganisatsioon leiaks oma tee minuni. Nii saan ka mina oma mõtted ja panuse rohkem kontsentreerida ning pühenduda ühele. Nüüd olen rõõmuga seotud Minu Unistuste Päeva tiimiga. Mis saaks olla veel ilusam kui täita laste unistusi… Aitäh, Minu Unistuste Päev, et te just minu välja valisite,“ kirjeldas Lenna Kuurmaa Minu Unistuste Päeva patrooniks saamist.\nEnne Lennat kandis Minu Unistuste Päevas patrooni rolli ooperilaulja Annely Peebo.\nHeategevusfondi Minu Unistuste Päev asutajateks on taanlanna Marianne Bruhn ja rootslanna Helena Elisabeth Almqvist. Kaks südikat ja hakkajat naist, kelles põles suur soov luua Eestis fond, mis aitaks ellu viia raskelt ja krooniliselt haigete laste unistusi. Nad olid märganud, et just emotsionaalne tugi on see, millest Eesti lapsed ja nende pered raske haigusega võideldes puudust tunnevad.\nTänaseks on mõlemad naised fondi aktiivsest juhtimisest taandunud, kuid elavad meie tegemistele jätkuvalt kaasa- Marianne Taanist ja Helena Eestist.


Uudised | Femida\nMaksuintresse arvestatakse kahjuna üksnes siis, kui need olid faktiliselt tasutud ettevõtte vara arvelt pankrotimenetluse raames\nTsiviilasjas nr 3-2-1-138-15 tehtud kohtulahendis sätestas Riigikohus, et kuna võlgnik on pankrotis, siis tuleb silmas pidada seda, et pankrotimenetlusest eelduslikult saadav raha muutub hageja pankrotivaraks. Seepärast tuleb kahju tekitamise tuvastamisel lisaks Maksu- ja Tolliameti nõudele arvestada pankrotimenetluses ka teiste võlausaldajate nõuetega. See tähendab, et hageja kahjuks saaks maksuintresside puhul pidada üksnes seda osa pankrotivara väljamaksetest, mille võrra õnnestub Maksu- ja Tolliameti nõuet hageja pankrotimenetluses maksuintresside osas eelduslikult rahuldada.\nLoe lähemalt Maksuintresse arvestatakse kahjuna üksnes siis, kui need olid faktiliselt tasutud ettevõtte vara arvelt pankrotimenetluse raames kohta\nRiigikohus hindas käibemaksu tagastusnõude üleminekut\nHaldusasjas nr 3-3-1-53-15 tehtud lahendis sätestas Riigikohtu halduskolleegium, et käibemaksu tagastusnõue võib üle minna üksnes seaduse alusel ja juhul, kui see on seotud äriühinguga ning oli loovutamise hetkel piisavalt määratletud. Kohus tugines maksekorralduse seaduse §-le 34, mis näeb ette üksnes tagastusnõude pantimise ja arestimise, mitte aga lepinguga nõude loovutamise õiguse.\nLoe lähemalt Riigikohus hindas käibemaksu tagastusnõude üleminekut kohta\nRiigikohus andis suunised ning määras kriteeriumid, mida on vaja täita erikontrolli määramise nõude esitamisel\nRiigikohus sätestas, et aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 aktsiakapitalist, võivad erikontrolli korraldamist nõuda aktsiaseltsi juhtimise või varalise seisundiga seotud küsimustes. Kolleegium selgitas, et seadus näeb ette, et erikontrolli määramise üle otsustamisel piisab mõjuva põhjuse olemasoluks, kui taotluse esitaja põhistab (teeb usutavaks) kahtluse olemasolu kahju tekkimise kohta.\nLoe lähemalt Riigikohus andis suunised ning määras kriteeriumid, mida on vaja täita erikontrolli määramise nõude esitamisel kohta


Ahtmes kergejõustikuhallis toimus Ida-Virumaa “10 olümpiastarti” teine etapp. Edukalt osalesid nendes võistlustes Jõhvi Vene Põhikooli õpilased. Nooremas tüdrukute vanuserühmas kaugushüppes võitis Darja Drobysheva. Samas vanuserühmas võitis 50 meetri tõkkejooksus Karina Denissova. Liana Muhhina savatus...\nJõhvi Vene Põhikooli tunnustati 5. detsembril Tallinnas Mustpeade majas toimunud tänuüritusel keelekümblusprogrammi valdkondliku kvaliteediauhinnaga “Keelekümblusasutus 2019 valdkonnas eestvedamine ja juhtimine“ 5.detsembril 2019.a toimus Mustpeade majas Tallinnas Innove tänuüritus. Pidulikus õhkkonnas avaldati tänu keelekümblusprogrammiga liitunud...\nHea lapsevanem! Ootame kuni 9-aastaseid lapsi Rõõmukooli! Alates 31. oktoobrist avame eesti- ja venekeelsed Montessori ringid neile, kes käivad juba koolis! Mis on Rõõmukool? Rõõmukool on laste ja vanemate kogukonnakool, mille eesmärgiks on lastes...\nХХХIII Jõhvi “Hüppaja päev” toimus Ahtme kergejõustikuhallis. Sel aastal võtsid võistlustest osa sportlased Tallinnast, Rakverest, Türist, Jõgevalt, Narvast, Sillamäelt, Kohtla-Järvelt ja Jõhvist. Teivashüppe võistluses tulid oma vanuseklasside võitjateks Roland Peet(Jõhvi Spordikool), Savva Novikov (Visa, Jõhvi), Aivar Ellam (Vike,...\nTV 10 Olümpiastarti on 1971. aastast Eesti Rahvusringhäälingu ja Eesti Kergejõustikuliidu koostöös toimuv sari, millest on sirgunud 26 olümpiamängudele jõudnud kergejõustiklast ja kogemusi saanud paljude teiste alade koondislased. Eelmisel aastal saavutas meie kooli õpilane Anastassia...


Välismaise investeeringuga ettevõte\nVälismaiste investeeringutega ettevõte – võib olla OOO, ZAO, OAO, milles välismaise asutaja (aktsionäri) osa ei ole väiksem kui 10% põhikapitalist. Ettevõtte asutajateks võivad olla nii välismaised füüsilised kui ka juriidilised isikud.\nRegistreerimise protseduur on analoogne firma registreerimisele ilma välismaise investeeringuta, kuigi on rida erinevusi, mis on seotud mõningaste registreerimiseks vajalike dokumentidega. Kui ettevõtte asutajaks on välismaine juriidiline isik, on lisaks vajalikud järgmised dokumendid:\nväljavõte kaubandusregistrist või asukohamaa tunnistus firma registreerimise kohta\nkonkreetse isiku kasuks tehtud volitus, kellele on antud õigus allkirjastada dokumente, avada arveid ja teha muid tehinguid seoses välismaise investeeringuga ettevõtte registreerimisel\nasutamisdokumendid, samuti dokumendid, mis tõestavad firma juhi volitusi.\nVälismaise füüsilise isiku poolt ettevõtte asutamisel on lisaks vaja tema passi koopiat.\nVälismaised dokumendid võetakse vastu vaid notariaalse kinnitusega ja tõlkega vene keelde.\nPangaarve avamiseks peab välismaine firma registreerima end VF maksuametis.\nKui välismaise investeeringuga firma soovib kasutada välistööjõudu, on kindlasti vajalik peale riikliku registreerimist, esiteks, taotleda tööandja luba välismaise tööjõu kasutamiseks, teiseks, peale saadud tööandja loa alusel taotlema veel load eraldi igale töötajale.