Roheline religioon | Kirikiri\nKeskkonnakaitse on tore asi. Tänu sellele on kasvõi juba õhk linnades palju puhtam. Aga asjal on ka teine pool.\nRoheline mõtlemisest on saanud usuküsimus. Roheline religioon, võiks öelda, lausa maailmareligioon.\nEga religioonis ei pea ju kohe tingimata jumalad olema. Religiooni võib kirjeldada ka eluviisi või mõtteviisina. Eetika, tegevused, väärtused, institutsioonid, traditsioonid ja rituaalid on sageli traditsiooniliselt seotud põhiuskumustega. Ning need uskumused on keskendunud mõttesüsteemile nähtamatust, pühast, ülimast tõest. Jne. Kui asja lähemalt vaadata, siis leiab ka jumalaid muidugi.\nIlmunud on katekismused ja käsuõpetused. Pühakuid ja märtreidki leidub. Õpetajatest ja preestritest ei ole puudus. On ketsereid.\nÜks viimase aja suurketsereid ja usutaganejaid on muidugi Bjorn Lomborg oma raamatuga The Sceptical Environmentalist (2001). Soliidne kirjastus, Cambridge University Press, kes selle inglise keeles avaldas, pidi taluma usuhullude rünnakuid veel aastate jooksul. Kahtlemine ja skepsis on keelatud. Kui sa pole meiega, siis oled meie vastu.\nMis on selle usu sõnum inimestele?\nEshatoloogia. Viimnepäev läheneb. Kohe algab globaalne katastroof.\nKuidas siis? Väga lihtsalt. Variandid: kliima soojeneb, jäämäed sulavad, maailmameri tõuseb üle kallaste ja uputab meid ära. Teine variant: kliima hoopis jaheneb, algab uus jääaeg ja kõik külmuvad surnuks. Kolmas variant: osooniaukudest tulev ultraviolettkiirgus tapab kõik ära. Või siis et nafta ja kivisüsi lõpevad otsa ning inimesed surevad nälga ja külmuvad surnuks. Inimkond ei suuda ennast enam toita ja sureb nälga. Jäätmed ja reostus muudavad maailma elukõlbmatuks. Puhas vesi lõpeb otsa. Metsad raiutakse maha ja hapnik lõpeb otsa. Viljakandev pinnas lõpeb otsa. Looma- ja taimeliigid surevad välja. Miskid viirused tulevad ja tapavad kõik ära. Muudetud geenidega organismid hakkavad midagi koledat tegema. Kalad lõpevad merest otsa. Variante on veel.\nKõige tähtsam on hirmu tekitamine. Paanika külvamine. Mõista andmine, et kõik see juba toimubki ja lõpp on lähedal. See müüb.\nNing seejärel süükompleksi tekitamine: kõigis neis hädades oled süüdi just Sina. Miks sa käid dushi all ja raiskad vett? Miks sa sõidad autoga ja raiskad taastumatuid loodusvarasid, samal ajal levitades kasvuhoonegaase? Miks sa kasutad kilekotte, kas sa ei tea, et plastmassid ei lagune looduses? Miks sa sööd heeringat? Jne. Just Sina oled see, kes tahab katastroofi poole kihutada ja kõik ära tappa.\nPraeguseks on see jõudnud juba kooliõpikutesse. Juba lasteaias õpetatakse, et inimene on paha-paha, teeb muudkui loodusele kurja ja üldse.\nPole üldsegi oluline, kas need uskumused on tõesed ja kontrollitavad või mitte. Pseudoteaduslik mütoloogia käib asja juurde: "enamik teadlasi on üksmeelel", "teadusuuringud on tõestanud" jne. Nagu oleks teaduses miskit kohta konsensusel või enamusdemokraatial. Kas teadlased on kuidagimoodi "üksmeelel", et E = mc2 või et Kuu on Maast 360 tuhande kilomeetri kaugusel? On olemas kontrollitavad tõsiasjad ja on olemas arvamused. Need viimased käivad muidugi usu juurde.\nAlles kolmkümmend aastat tagasi oli "konsensus", et kliima jaheneb ja algab uus jääaeg. Nüüd vastupidi. Rääkimata kõikvõimalikest toitumis-soovitustest. Kord on või "kahjulik", siis jälle "kasulik". Ja ainult mõnekümne aastaga!\nIlmaennustusi lähimaks 24 tunniks ei usu keegi. Aga kliima ennustusi mitmeteks sajanditeks usutakse. Miks ometi?\nMida me võime teada aastast 2100? Kui näiteks aastal 1900 oleks keegi pabistanud selle pärast, mis juhtub aastal 2000, siis oleks ta võibolla muretsenud hobuste arvukuse ja sõnnikumajanduse pärast. Kas ta võis aimata tol ajal, mis on ABS, SMS, DVD, LCD, USB. EEG, GPS, HTML või mB/s?\n1968. aastal kirjutas Paul Ehrlich oma kuulsas raamatus The Population Bomb prohvetlikult: "Võitlus inimkonna toitmise pärast on lõppenud. 70 - 80-ndatel aastatel surevad sajad miljonid inimesed nälga."\nInimeste hulk maakeral pidavat juba ammu ületama selle piiri, mida Maa suudab toita. Ettekuulutused lubasid inimkonna arvuks mõnekümne aasta pärast 20 miljardit. Seda aga ei juhtunud. Siis pakuti 15, siis 11, nüüd juba 9 või isegi vähem. Praegu arvatakse, et aastal 2100 võib maailma elanike arv olla isegi väiksem kui praegu. Ettekuulutused ei täitunud.\nAga ega seepärast veel rõõmustada tohi. Nüüd hädaldatakse inimkonna vananemise pärast. Et kes neid pensionäre jõuab ülal pidada. Mida ka ei ennustataks, kõik on igal juhul paha-paha.\nRoheline religioon on tugevas seoses kristlusega. Pessimistlik ajalookäsitlus. Pääsemine vaid valitutele. Sallimatus teisitimõtlejate suhtes. Aktiivne misjonitöö. Inkvisitsioon. Massimõrvad.\nJajah. Massimõrvad, sõna otseses mõttes. Üks sellest religioonist ajendatud jubedamaid episoode oli teatavasti DDT keelustamine. Sellest võiks pikemalt rääkida.\n1939. aastal avastas Paul Müller DDT-l insektitsiidse toime. Teise Maailmasõja ajal ja järel kasutati DDT-d edukalt tüüfuse ja malaaria tõrjeks, hävitades haigusi kandvaid täisid ja moskiitosid. 1948. aastal sai Paul Müller Nobeli preemia.\n40-ndatest kuni 60-ndate aastateni kasutati DDT-d moskiitode tõrjeks malaaria all kannatavates piirkondades kõikjal maailmas. Tänu DDT-le likvideeriti malaaria jäädavalt USA lõunaosariikides, Lõuna-Euroopas jm. Kuna moskiitod kannavad haigusetekitajat edasi üksnes malaariahaigetelt tervetele, siis piisas 5...7 aastast hoolikast tõrjetööst, et moskiitode liikumisraadiuses ei oleks enam haigusekandjaid. Selle aja jooksul ei jõua moskiitodel ka välja areneda resistentsus insektitsiidi suhtes. Mis peamine: taastuv populatsion ei kanna enam haigusi edasi.\nVäga eduka tõrjetöö tulemusena olid 60-ndateks aastateks peamisteks malaariakolleteks jäänud veel vaid Ekvatoriaal-Aafrika ning mõned piirkonnad Lõuna-Aasias ja Lõuna-Ameerikas. Üks selle võitluse eestvedajaid oli nüüdseks unustatud mees nimega Fred Soper. Kümned miljonid inimesed võlgnevad temale ja DDT-le tänu elu päästmise eest. Suurel määral just Fred Soperi ja tema tuhandete kaastöötajate ennastsalgava tegevuse tulemusena oli olemas reaalne võimalus see haigus üldse maailmast likvideerida, nagu katk, koolera jt.\n1962. aastal aga avaldas Rachel Carson oma laineid löönud raamatu "Hääletu kevad", mis oli suures osas pühendatud DDT kahjulikkusele. Keskkonna-aktivistid hakkasid häälekalt nõudma DDT ja teiste pestitsiidide jm kemikaalide kasutamise keelustamist põllumajanduses ja olmes, kuna nood pidavat loodust kahjustama, põhjustavat vähkkasvajaid jne. (Sealt muide sai alguse igasuguse keemia põlastamine ja vihkamine selles religioonis.) Igatahes oli paanika suur.\nDDT ei ole tegelikult kantserogeen (vähi põhjustaja). Rahvusvaheline Vähiuuringute Agentuuri (IARC) järgi kuulub DDT "võimalike kantserogeenide" hulka, samasse kategooriasse kohviga. DDT ei põhjusta lindude hukkumist, nagu Carson arvas. Juba 1956. aastal avaldati uuringud DDT toimest inimestel. Peale väheseid talitluslikke muutusi maksas ei tuvastatud mingeid kahjulikke tagajärgi isegi pärast aastaid kestnud DDT manustamist vabatahtlikele.\nKeelustajad teadsid seda kõike. Ometi saavutati 1972. aastal keskkonnakaitsjate survel DDT kasutamise keelustamine. Just siis, kui Fred Soperi ja tema kaastööliste kõik jõupingutused olid suunatud malaaria väljatõrjumisele veel viimastest kolletest, lõpetati ootamatult DDT tarned arengumaadesse. Aafrikas puhkes suurim, ligi kümme aastat kestev malaariaepideemia. Kümned miljonid vaesed inimesed, peamiselt lapsed, surid.\nTjah... Kokku ligi 50 miljoni lapse külmavereline tapmine lihtsalt sellepärast et "me arvame, see võib olla kahjulik"... Jube. Holokaust on selle kõrval üsna väike sündmus. Kogu Teise Maailmasõja käigus hukkus 63 miljonit... Millest me räägime? Mida me õieti kaitseme?\nKui need keskkonnakaitsjad ei suuda tagajärgi ette näha isegi nii ilmsel juhtumil, kuidas saab neid siis usaldada globaalsemate probleemide puhul?\nFred Soper, kes oleks võinud pälvida Nobeli preemia ja inimkonna heategija igavese austuse, suri 1975. aastal. Kogu tema töö ja jõupingutused olid luhtunud. DDT, mis oleks võinud omandada samasuguse elupäästja aupaiste nagu penitsilliin või polümüeliidi vaktsiin, oli muudetud hirmuäratavaks koletiseks. DDT keelustajaid ei ole süüdi mõistetud. Kogu lugu on häbenedes maha vaikitud.\nMuidugi, seda teatakse ja mäletatakse. Aeg-ajalt esinetakse avalduste ja õiendustega. 2004. aastal jõustus Sockholmi konventsioon püsivate orgaaniliste saasteainete (sealhulgas ka DDT) kasutamise keelustamisest. Sel puhul avaldas ÜRO Keskkonnaprogramm pressiteate: "Vastupidiselt mõningatele süüdistustele ei pea Stockholmi konventsiooni pärast keegi surema malaariasse."\nDDT kasutamine malaariat levitavate moskiitode tõrjeks on praegu lubatud. Kõik teised vahendid on liiga mürgised või palju kallimad.\nMuidugi on tore, et mõeldakse ka teiste liikide peale. Et inimest ei peetagi looduse krooniks.\nRachel Carson kirjeldab oma "Hääletus kevades" üht farmi USA-s, kus insektitsiidide üledoseerimise tõttu olid putukad kadunud ja koos nendega ka linnud. Sealt see raamatu pealkiri: linnulaulu pole kuulda, kevad on hääletu.\nMis see siis on? Tapame lapsed ära, et linnud saaksid laulda?\nNendes jaburdustes ju aetakse tihtipeale segamini, mida õieti üritatakse kaitsta: looduskeskkonda või inimkonda.\nVõtame siis looduse. Maa eluslooduse ajaloos on rohkem kui 99 % siin elanud liikidest välja surnud. Maa elusloodus on üle elanud tuhandeid kliimamuutusi, üleujutusi, jääaegasid ja muid "katastroofe". On muutunud liigiline mitmekesisus. On kadunud ja tekkinud sajad tuhanded ökosüsteemid. Noh ja siis? Kogu eluslooduse hävingut pole toimunud miljardite aastate jooksul. Selleks oleks vaja märksa kosmilisemaid muutusi kui inimene iial suudaks korda saata.\nKõik liigid surevad välja. Sealhulgas ka inimkond.\nKuskil varjatult on endiselt alles see "looduse krooni" kompleks. Et, usu, näe: inimene on ainus liik, kes on võimeline hävitama kogu eluslooduse. No ega ikka ei ole küll.\nMida tähendab see looduse saastamine? Eks ikka seda, et lähed kuskile "looduskaunisse kohta" ja seal on miski praht vedelemas. Ajab ju vihale, eks ole? Ja kuskil on prügimäed, tuhandete tonnide viisi jäätmeid. Kõik inimeste tekitatud. Looduses ei lagune. Kogu see plastmassi ja kilede värk, teadagi. Selle juures tuleb ohkida: ükski liik maailmas pole iialgi niimoodi käitunud. Ja: meie ökoloogiline jalajälg on suurem kui ühelgil teisel liigil. Kas ikka on?\nMõtleme järgi. Kust pärineb nafta, maagaas, kivisüsi, põlevkivi? - Sadade miljonite aastate tagustest jäätmetest. Elusorganismide orgaanilistest jäätmetest, mis looduses ei lagunenud, vaid ladestusid. Ja mida me nüüd edukalt kasutame. Isegi lubjakivid (paekivi, dolomiit, marmor jne) koosnevad sadade miljonite aastate jooksul ladestunud pisiloomakeste skelettidest. Meie prügimäed on selles geoloogilises ajaarvamises suht tühised.\nAga, kui jutuks tuli. On ju see paanika, et fossiilsed kütused (nafta, maagaas, kivisüsi jne) lõpevad otsa. Ja see halamine, et me võtame looduselt, aga tagasi ei anna midagi. Ja et kohe-kohe algab suur häda ja energiakriis, sest kõik need taastumatud loodusvarad saavad otsa.\nNaljakas veidi, aga tegelikkuses need naftavarud jm hoopis suurenevad. Lihtsalt, neid avastatakse järjest juurde. On arvatud, muide, et kõige suuremad, veel kasutusele võtmata varud asuvad Põhja-Jäämere all. Sama ka muude loodusvaradega. Kogu aeg avastatakse juurde. Ja hinnad langevad, mitte ei tõuse.\nAga jah, see teiste liikide haletsemine. Ära söö liha. Ära kasuta nahast valmistatud esemeid. Nagu oleks elusast, idanemisvõimelisest nisuterast jahvatatud jahu ja sellest valmistatud saia söömine kuidagi väiksem patt. Aga ega usk ei peagi järjekindel ega loogiline olema.\nKuidagi on juurdunud see arvamine, et inimese poolt kodustatud-aretatud-kasvatatud tõud ja sordid nagu polekski see päris loodus. Et neid võib tappa, nülgida ja jahvatada ilma südametunnistuse piinadeta, kuna ollakse need nagu "ise teinud". Kuidas võtta.\nPuht-ökoloogiliselt võttes võiks ka öelda, et teatud liigid on saavutanud suure edumaa just tänu inimese tegevusele. Kuidas muidu oleksid siis mõned kõrrelised (nisu, rukis jt) suutnud hävitada kogu Lääne-Euroopa metsad, oma areaali laiendades ja kindlustades. Ikka seetõttu, et inimene neid nisuseemneid muudkui kogus ja külvas oma üha laienevatele põldudele. Mis vahet seal on, kas seemneid kannab laiali tuul, sipelgas või külvimasin. Liik säilib.\nTõsi, rohttaimi ei haletse keegi. Need ei ole ju kuidagi inimese moodi. Neid võib kasutada. Nende peal võib jalgpalli mängida. Puud on veidi teine asi. Aga kui elusolend juba hingab ja kõnnib, siis tuleb tähelepanelikuks muutuda. Onju veidi inimese moodi? Ja oh kui nunnu!\nSealt see liha ja naha vastane võitlus, kõik need loomade vabastusrinded jmt. Ometi on ju pärmiseenel või ohakal täpselt samamoodi unikaalne DNA nagu kõigil elusolendeil. Aga ei. Kaitsta tuleb pandakarusid, aga mitte prussakaid.\nSelle rohelise religiooni udus ei liigu isegi elementaarne info. Seanahast kingad või püksirihmad võivad olla veel talutavad, kuna tegemist on koduloomaga, keda pole vaja kaitsta. Aga krokodilli- või maonahast valmistatud samasugused esemed on oh-kui-pahad. Miks ometi? - Lihtsalt, teadmatusest: kogu krokodilli- ja maonaha tööstus põhineb samuti vastavatel farmidel, kus neid elukaid kasvatatakse. Keegi ei lähe neid seepärast kuskile jahtima. Täpselt samuti nagu sea- ja veisekasvatus.\nMille pärast sa siis muretsed?\nIsegi kui sa söömise hoopis maha jätad, põhjustad sa üksnes iga oma hingetõmbega kümnete tuhandete mikroorganismide huku oma ninaõõne limaskestadel. Kui iga sinu hingetõmme on kvalifitseeritav massimõrvana, millest me siis üldse räägime?\nKõige ökoloogilisem tegevus oleks kohe vaikselt pikali heita ja kõdunema hakata.\nLooduslik tasakaal ja mitmekesisus olevat pühad asjad. Neid tulevat säilitada ja hoida. Igasugune tasakaalu rikkumine võivat viia ettearvamatute tagajärgedeni. Nagu oleks loodus kunagi tasakaalus olnud! Elusloodus just sellepärast ongi säilinud sadu miljoneid aastaid, et on olnud kogu aeg muutunud.\nSama ka kliimaga. Asjaolu, et viimase kümne tuhande aasta jooksul pole Maa kliima eriti muutunud, on üsna erandlikult pikk aeg. Üksainus võimas vulkaanipurse või meteoriit võib kliimat ja kogu biosfääri muuta palju rohkem kui inimkond suudaks oma mistahes tegevusega.\nAga hädaldamine ja hoiatamine on teatud religioonidele tõesti omased. Kunagi olevat olnud paradiis, aga siis saadi tundma head ja kurja ning sellest ajast ongi kõik allamäge läinud.\nKus ja millal see paradiis siis oli? Keegi ei tahaks elada aastal 1900, mil viiest lapsest neli ei elanud viieaastasekski ja iga kuues sünnitaja suri. Niinimetatud loodusrahvad rüüstasid ja hävitasid "puutumatut loodust" nagu vähegi jõudsid. Tapsid teineteist, elasid mustuses, orjuses ja näljas enamasti.\n"Tagasi loodusesse" ei taha tänapäeval tegelikult enam keegi, ehkki sellest lakkamatult lobisetakse.\nVõi kui tahad, siis palun, mine Borneo vihmametsadesse: õudne palavus, putukate hordid, läbitungimatu okkaline taimestik, nähagi pole õieti midagi. Mis sa seal tegema hakkaksid? Ilmselt sedasama, mis need loodusrahvadki: rüüstad loodust, raiud metsa lagedaks, teed põldu, ehitad tarad ümber majakese jne. Kahetsed, et rohkem ei jõua. Ja sured veremürgitusse.\nMingit paradiisi pole kunagi ega kuskil olnud. Aga uskuma peab.\nNagu ka seda kõige pühamat, "Emakest Maad". Jajah, rohelisel religioonil on ka Jumal: Gaia. Kogu biosfäär on üks terviklik elusolend. Maa Sõbrad tulevad kokku, palvetavad ja mediteerivad. Noh, mis seal ikka, lasku käia.\nAga ega sellepärast pea veel teisi inimesi halvustama ja vihkama, kui nad McDonaldsisse sisse keeravad või suitsukoni maha viskavad.


E-arvetega seotud muudatused - Finantsuudised\nKuigi arveid väljastatakse veel ka paberil ja e-arvele üleminek on vabatahtlik, soovitavad eksperdid siiski minna üle e-arvete esitamisele.\nAlgselt pidi 1. jaanuarist 2017 hakkama kehtima nõue, et avalikule sektorile esitatav arve nii kauba müümisel kui ka teenuse osutamisel peab olema e-arve, kuid hiljem lisati siiski vabatahtlikkuse aspekt.\nRaamatupidamise seaduse muutmise seaduse teisel lugemisel kaotati eelnimetatud e-arve esitamise kohustus ja vastu võetud seaduse kohaselt minnakse üle vabatahtlikkuse põhimõttele, st soovi korral on ettevõtjal võimalus e-arve esitada. Lisaks peab seaduse kohaselt alates 2017. aasta 1. juulist e-arve vastama juhendile või Euroopa standardile. Avalikul sektoril tekib kohustus masinloetavaid arveid vastu võtta, kui neile soovitakse selliseid esitada alates 2017. aasta 1. märtsist.


Kuidas Saada Mereväes Hambaarstiks | Karjäär ja töö - 2019\nPõhiline Karjäär ja töö Kuidas Saada Mereväes Hambaarstiks\nHambaarstiks saamine on pikk protsess ja kui te olete tsiviilisik, siis väga kallis. Te saate lõpuks õppida tuhandeid dollareid üliõpilaslaenu, et maksta ära pärast kooli lõpetamist. Kui aga teete valiku, et teenida oma riiki Ameerika Ühendriikide mereväes, siis on võimalik, et sõjavägi maksab teie bakalaureuse kraadi ja hambaravi. Samuti saate raha saada oma elamiskulude vastu, kui viibite koolis.\nRegistreeruge ühe mereväe kahe ohvitseri tellimiskavaga. Esimene on reserviametnike koolituskorpus (ROTC). Mereväe ROTC-d pakutakse enamikes suuremates ülikoolides ja maksab teie bakalaureuse- ja hambakoolide õppemaksu kulud ning annab teile igakuise stipendiumi raamatute ja muude koolikulude eest. ROTC-sse registreerumiseks rääkige oma keskkooli juhendajast või oma ülikooli nõustajast. Lisahüvedena ei pea te osalema mereväe ohvitseride kandidaatkoolis, kui olete ROTC-i läbinud. Kui te olete praegu mereväe teenistusse kaasatud, maksab meremees Admiral-21 (STA-21) programmi eest oma hariduse, võimaldades teil sõita mereväes, jätkata oma riigi teenindamist ja maksta palka. STA-21 programmis osalemiseks rääkige oma üksuse säilitamise bürooga.\nTäitke oma bakalaureuse kraad. Tavaliselt kulub see neli aastat, kuigi te saate oma kraadi lõpuleviimise aega vähendada, kui teil on varem kolledži krediiti. Kui teil on varasemaid sõjalisi kogemusi, rääkige oma üksuse haridusasutusest kolledži krediidi saamisest oma sõjaväeteenistusele kaitsetegevuse kaudu mittetraditsioonilise hariduse toetuseks (DANTES). Te võite võtta ka kolledži tasemel eksamiprogrammi (CLEP) eksameid tasuta oma üksuse kaudu ja proovida palju madalama astme kolledži kursusi.\nTäielik hambakool. Hambakool on tavaliselt nelja-aastane reis, kuid te võite seda aega lühendada. Rääkige oma hambakooliga võimaluste kohta teenida lisakrediiti või võtta lisaklasse igal semestril.\nTäielik ohvitseride koolitus Ameerika Ühendriikide mereväega (välja arvatud juhul, kui olete ROTC kursuse lõpetanud). Mereväe ohvitseride kandidaatkool (OCS) on 12 nädalat pikk. OCS-i lõpuleviimisel tellitakse O-3 (leitnant).\nTäitke oma mereväe teenistuse kohustus. Mereväe äsja tellitud ohvitseride standardteenus on 6 aastat. Selle aja jooksul võite oodata vähemalt ühe korra edutamist O-4-le (leitnantkoment). Kui olete silmapaistev ohvitser, võite jõuda O-5 (komandör). Kui teie mereväe teenistus on pühendunud, võite jätkata oma tööd mereväes või pöörduda tsiviilpraktika juurde.\nPüüdke olla oma klassi tipus. Mereväe ohvitseri tellimise programmid ja hambaravikoolid on väga konkurentsivõimelised. Teie palgaastmed ja klassifikatsioon on olulised valikukriteeriumid.


Aasia turud sukelduvad\nAasia turud on uuesti kukkuma hakanud.Foto: EPA\n23. oktoober 2018 kell 8:18\nAktsiaturud langesid Aasias täna tublisti ning suurimad indeksid kukkusid ligi 3 protsenti, vahendab MarketWatch.\nPärast kaks päeva kestnud tõusu odavnes Shanghai Composite 2,3 protsenti ning Hiina Shenzhen ChiNext kukkus 1,9 protsenti.\nTeistes Aasia riikides kukkusid turud veelgi rohkem. Jaapanlaste Nikkei 225 indeks langes 2,7 protsenti, Honkongi Hang Seng kukkus 3,1 protsenti ja Korea Kospi langes 2,6 protsenti. Taiwani Taiexi indeks alanes 2 protsenti.\nTurud kukuvad vaatamata sellele, et Hiina valitsus on juba mitu päeva püüdnud aktsiaid turgutada. Tõsi küll, seda on eelkõige tehtud sõnadega.\nUSA-Hiina kaubandussõda on jätkuvalt faktor, mis investorite riskijanu piirab. Esmaspäeval sõitsid kaks USA mereväe laeva läbi Taiwani väina, neid saatsid Hiina sõjalaevad.


Iga pruudi õudusunenägu leiab aset siis, kui midagi juhtub pulmakleidiga! Viis naist räägivad oma uskumatuna kõlavad lood - NAISTEKAS\n19.juuli 2019 09:00\nEsimene pruut: “Ma maksin oma pulmakleidi eest umbes tuhat eurot, aga mulle väga meeldis see kleit. Õmbleja veel ütles, et ta õmbleb mu rinnahoidja voodri külge (mul on suured rinnad ja tundsin end õlapaelteta kleidis pisut ebamugavalt) ja ma arvasin, et vaevalt see midagi erilist muudab ega proovinud kleiti enne pulmapäeva selga. Keset tseremooniat, peale üht hingetõmmet, rebenes kleit aga selja tagant, luku juurest katki. Umbes kümne minutiga oli mu kleit katki ja kogu mu selga näha. Me saime selle kuidagi korda ja ma jäin ellu, aga see oli päris stressirikas olukord. Õhtul avastasin, et seeliku juurest oli ka kleit pisut katki.”\nTeine pruut: “Ostsin endale pulmakleidi ühest Hiina päritolu poest, mille kohta olin ka arvustusi lugenud. Aga kohe peale tellimuse esitamist tundsin end rumalana. Nad küll lubasid mulle, et saadavad sama kleidi, mida pildilt nägin, aga nad ei teinud seda. Ma sain selle kleidi umbes kuu aega hiljem kätte ja ei suutnud oma silmi uskuda. Esimesed 30 sekundit mõtlesin, et mu sõbrad teevad lihtsalt mu kulul nalja, aga see polnud mingi nali. See kleit meenutas mulle Halloweeni kostüümi — kaetud litritega, pits polnud korralikult lõigatud ja see nägi välja hoopis teistsugune kui pildil olev kleit.”\nKolmas pruut: “Käes oli reede, pulmadeni oli jäänud kaheksa päeva, kui ma avastasin, et õmbleja oli õmmelnud mu kleidi külge valed varrukad. Teisipäeval tundus kõik juba parem, aga nad polnud veel tegelikult midagi õmmelnud. Läksin neljapäeval tagasi, kleit istus hästi selga, aga nüüd oli vaja seda veel aurutada ja triikida. Õmbleja lubas, et nad toovad kleidi mulle koju, kui see valmis saab. See juhtus kaks päeva enne pulmi.”\nNeljas pruut: “Leidsin endale kleidi, millesse kohe ka ära armusin. Aga see polnud minu suuruses ja oli ka liiga kallis. Mu ema leidis sama kleidi netipoest umbes poole hinnaga ja ostis selle ära. Imetlesin seda kleiti iga päev Pinterestist, kuni see kohale jõudis. See oli minu kleit. Ja, kui see kleit lõpuks kohale jõudis, olin muidugi elevil ja samas ka närviline, aga siis selgus, et see ei istu mulle selga. Umbes viis sentimeetrit jääb puudu, ma ei saanud lukku kinni. Võtsin kleidi seljast ja lihtsalt nutsin. Ja siis selgus veel, et seda pole võimalik tagastada ka.”\nViies pruut: “Kui ma kihlusin, näitasin ühele sõbrale pilti kleidist, mida ma sel tähtsal päeval kanda soovisin. Sellel oli väga sügav V-kaelus. Mu sõber oli nii elevil ja lubas, et tema ema võib mulle sellise kleidi pulmakingiks õmmelda. Olin tänulik ja väga rõõmus.\nKuna kogu aeg oli nii kiire, polnud mul aega seda kleiti enne proovida, kui tseremoonia päeval. Kõik mu sõbrad rääkisid, kui suurepärane see välja näeb ja see tõesti oli ilus. Aga muidugi ka tõsiasi, et see kleit ei taha mul hästi seljas püsida. Meie esimese tantsu ajal vupsas mu rind sügavast kaelusest välja. Kõigi silme all. Minu vanavanemate, ristiema ja onu silme all. Meie esimese tantsu videost on näha ka, kuidas mu abikaasa sellest aru sai ja proovis mu rinda varjata.”\nIga pruudi õudusunenägu leiab aset siis, kui midagi juhtub pulmakleidiga! Viis naist räägivad...\nPULMAHOROSKOOP | Kui oled üks neist kolmest tähemärgist, ootab sind ees suvepulm (2) 25.06.2019\nKui plaanid järgmisel aastal abielluda, siis tea, et need on 2020. aasta kõige populaarsemad pulmakuupäevad (5) 19.06.2019\nLoe ja imesta: sellel peigmehel on uskumatud nõudmised oma pulma naissoost külalistele! 14.06.2019\nFOTOD | Imeline valik: Saara Kadaku pulmakleit on eriti suvine ja romantiline (7) 10.06.2019\nKogenud õhtujuht ja pulmavanem avaldab, mille poolest erinevad teineteisest eestlaste ja venelaste pulmad (3) 10.06.2019


Must kass on peal - Kai pimeduses kobamas\nKai neljapäev, 28. jaanuar 2016 13 kommentaari abivahend , eelarvamus , inimesed , Kilingi-Nõmme , kurb , masendus , pime , sport Edit\nRiin Drongo 28. jaanuar 2016 01:47\nMa ei tea, kui lohutav see on, aga mina küll tuleks sinuga trenni. Ja tõesti ei saa aru, miks keegi huvi ei tunne. "Naised trenni" grupis pidevalt otsitakse endale kaaslast, et üksteist motiveerida. Sina pakud isegi tasuta trennis käimise võimalust, aga ikka ei ole kedagi? Inimesed on imelikud.\nKai 28. jaanuar 2016 23:41\nAitäh! Äkki uurin sealt grupist siis ka :)\nHanna 28. jaanuar 2016 02:06\nMa ei taha sind veelgi muserdada, aga ma arvan, et sa ei leia trennikaaslast lihtsalt kuna elad väikeses kohas :( Tõenäoliselt nendel, kes muidu pakuksid abi, on sinna kauge tulla ja kohalikud juba enda rutiiniga harjunud? Aga kutsu näiteks Joosep üheks korraks jõusaali kaasa ja äkki leiad kohapealt kellegi abivalmi? :)\nSa oled nii lootustandev! :D:D:D\nUnknown 29. jaanuar 2016 11:00\nväga hea mõte Hannal!\nVäike Haldjas 28. jaanuar 2016 02:52\nLoodetavasti ikka kusagilt peagi see õnn naeratab ja saad endale toreda trennikaaslase. Ise lööks küll kampa, sest mingisuguseid hirme ja eelarvamusi pimedate suhtes pole. Tegelikult isegi nendega otseselt kokku puutunud võibolla ka seepärast. Aga paraku on nii kahjuks vahemaa on see, mis ei vii kaasalöömist praktikani. Hoian siiski pöialt! :)\nKai 28. jaanuar 2016 23:44\nAitääh ja loodame siis, et pöidla hoidmist saadab edu! :)\nAnonüümne 28. jaanuar 2016 07:13\nKuna Kilingi-Nõmme on nii väike koht, siis ongi raskem endale trennikaaslast leida. Palju sealsed elanikud üldse jõusaalis käivad? Tuleb ikka säilitada positiivset suhtumist (i know it's hard sometimes) ja loota, et keegi võtab ühendust. Võibolla peaks Su ema välja reklaamima oma klientidele, et otsid trennikaaslast.\nKai 28. jaanuar 2016 23:45\nMu ema töötab Pärnus, seega sellest oleks vähe tolku.\nAnonüümne 28. jaanuar 2016 08:42\nKas sa Joosepiga ei võiks koos jõusaali minna? :) Äkki kohapeal saad kellegagi jutu peale ka ;)\nKai 28. jaanuar 2016 23:48\nKuna see saaks olla ainult ajutine lahendus, siis ma ei kujuta hästi ette, et mismoodi ma lähen jõusaali ja siis kuskil duširuumis hakkan inimesi värbama omale trennikaaslasteks :D\nSärasilm 28. jaanuar 2016 09:59\nTead, ma olen üpris kindel, et suur põhjus, miks sul ikka pole trennikaaslast, pole see, et sa pime oled. Sa lihtsalt elad sellises väiksemas kohas ja seal paraku on vähem inimesi ja seega ka väiksem tõenäosus leida kedagi sobivat. Tallinnas või Tartus oleks järjekord ukse taga sul. :)\nJa üldsegi must kass peal?? Mul on kodus üleni must kass ja pean mainima, et täitsa tore on kui ta peale, st sülle ronib ja nurruma hakkab! :D\nAnonüümne 28. jaanuar 2016 11:38\nHahaha, mul sama lugu, aga väga harva tuleb mu must kass mulle ise sülle. Ikka on vaja ise tõsts :D


võimuga jama(Läbi maki ei käi) - Eesti Ladaklubi\nFoorumi pealeht » Autod » Elektrisüsteem, audio (MUU) » Autoaudio\nvõimuga jama(Läbi maki ei käi)\nArutlused autoaudio teemal\nPostitus Postitas hautz » 29 Mär 2008 17:08\nSelline jama et kui otse läbi võimu kuulata siis tötab,aga kui panna läbi maki ja siis võimu ,siis ei tööta.(seda siis mp3 pealt kuulates).\nKui pistiku võimule külge paneb siis jäävad ka teised kõlarid vait-lühis.\nPea enam kinni ei võta.\nMakk ise töötab.\nMakil võimu väljundit pole ja on võetud 1 kõlarite väljundist.\nÄkki makk kuidagi mingilmääral läbi?:P\nLiitunud: 04 Veebr 2007 22:42\nPostitus Postitas kaspar » 29 Mär 2008 17:14\nKuidas sa otse läbi võimu kuulad? Kui sul makil pole rca väljundeid, siis otse kõlarijuhtmete otsa ei tohiks ise panna RCA otsi ja siis neid võimu. Selleks on nö high/low konverter (sisuliselt suur takisti), kuhu ühte otsa paned maki kõlariväljundi juhtmed ja teisestotsast tulevad välja rca-d. Point selles, et makist tulevad kõlarijuhtmed on juba võimendatud, aga võimul oleks vaja nõrgemat signaali. Aga ma ei saa aru, et mida sa läbi maki paned ja mida sa ilma makita paned?\n[Muudetud: 29-3-2008 kaspar]\nPostitus Postitas hautz » 29 Mär 2008 17:33\nAlgselt postitas: kaspar\nMida võimsam sisend võimule seda rohkem ta ju võimendab:puzzled\nMp3 mängijat panen sinna järgi.\nMp3 mängija otse võimu sisendiks käib ilusti,aga kui panna makile sisendiks ja siis makist võimu,siis ei tööta.\n[Muudetud: 29-3-2008 hautz]\nPostitus Postitas kaspar » 29 Mär 2008 17:47\nEt kui paneks kaks võimu järjest, ehk ühe väljundi teisele sisendisse, siis peaks eriti võimas olema? Nii saad asju ainult lõhkuda. Siit tulebki see vahe, et mp3 mängjast tuleb nõrgem signaal, kui maki väljundist. Pane mp3 mängja järgi autokõlar, ei võimenda ta sul seda ära. Seega muretse endale high/low konverter, maksab kuskil 100.- Mul endal vist isegi on üks garaa?is, vedeleb niisama, kui huvi on, võin sulle ära müüa.\nPostitus Postitas hautz » 29 Mär 2008 17:51\nLihtsam on võimuväljundiga makk ära tuua.\nAga kui makilt volüümi maha võtta siis peaks ka ju töötama.\nTaisel võimul oli mul samamoodi tehtud ja töötas ilusti:puzzled\nPostitus Postitas siim789 » 29 Mär 2008 19:15\nSelline vidin siis. Tartus ka nüüd Audio-Sound olemas... sealt peaksid saama. Mul vend kasutab seda ja toimib ilusti.\nPostitus Postitas hautz » 30 Mär 2008 00:14\nPanin teise maki peale ja toimib.\nAinult et võimu ostmisega sain suht p*rsest.Võim on puhas p*sk,kirjas on 200w aga ära võimendab heal juhul 70w:flaming\nVõim on ise:AM-2060\nMidagi sellist: http://www.toolworld.dk/images/1/9/95158_1_0.jpg\nPostitus Postitas hautz » 30 Mär 2008 00:20\nÄkki tahab keegi vahetada võimu mingi sixi jupi vastu?\nPostitus Postitas siim789 » 30 Mär 2008 01:02\nNeid võimu peal kirjuatud watte ei tasu kunagi vaadata;) Kõige parem võimule ette antud kaitsme(te) järgi vaadata. Kui originaalis 30A kaitse, siis saab juba 200w rms woofriga hakkama. Mul 20A kaitsmetega teine võim ja sellega polnud kah viga 250Wrms/500Wmax woofri taga.\nÜks hea leht võimude kohta on:\nPostitus Postitas grimes » 30 Mär 2008 04:19\nSee võim mis sul on... kas see on üldse mõeldud supparitele ? Kas see mitte mingitele kompodele mõeldud ei olnud ? Endal oli kunagi selline võim, või taoline.\nSama leht mida siim789 just näitas. Neid teste mis seal tehtud on, osasi aitasin ise katsetada. Võimud mis veel enne müüki tulemist testis... No need kirjad võimu peal on ikka täielikud teibad. Ainukesed võimud mis olid kirjade poolest õiged testimise ajal, olid Alpine võimud... ja need maksid kh 10k\nVõime sai testida kuskil 15\nÜlejäänudel võib kirjadest kohe kindlasti pool maha lahutada. Ja sealt veel pooleks, saad rms-i\nPostitus Postitas hautz » 30 Mär 2008 13:08\nVõim vist ikka ei ole mõeldud supparile:puzzled\nSuurus on suppari võimus üle poole väiksem.\nMida see üldse ära võimendab?Kõrgsagesus?\nVõimsus on kirjas et on 200w:puzzled\nPostitus Postitas hendu » 30 Mär 2008 14:02\nOmal sama võimupoeg, ja tegelt on sel jaksu maksimaalselt 2x20w, kui olla optimist ...\nPostitus Postitas kaspar » 30 Mär 2008 15:04\nKa kõrgsageduskõlarid on üsna võimad muideks ja see mis on võimu peal kirjas on parimal juhul reaalne maksimaalne võimsus. Lisaks veel see, et kui sa ostad mingi "Superboomblaster megapower" firma võimu endale, siis on tore, et ta sul üldse midagi võimendab. Kui tahad kvaliteeti, siis tuleks muretseda kõik komponendid kvaliteetsed, alustades makist. Heli kohapealt odavalt ei saa midagi.\nLiitunud: 27 Veebr 2006 08:28\nPostitus Postitas corrado » 01 Apr 2008 22:32\nja mina arvasin et ma olin viimane kes uskus neid võimsusi mis peale kribatud:lol\nPostitus Postitas zikz » 17 Mär 2009 19:31\nno sealt tuleb reaalselt mingi 5w:o\nPostitus Postitas hautz » 17 Mär 2009 23:38\nSellist juttu võid vanaemale rääkida:spin\nHelikvaliteeti võib sellise asjaga unes näha;)\nUuri sellel sisu(niipalju ,kui seda on),see on seest tühi.\nSEE ON KÕRGSAGEDUSE VÕIMENDI (ja sedagi ei võimenda),mingit bassi siit loota pole.


Karantiininõuded ja nende täitmise järelevalve kord\nSotsiaalminister 14.09.2020 määrus number 43; jõustumiskuupäev 25.09.2020\nredaktsioon 25.09.2020 [RT I, 22.09.2020, 2]\nVastu võetud 14.09.2020 nr 43\nMäärus kehtestatakse nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 27 lõike 4 alusel ja kooskõlas § 28 lõikega 8.\n(1) Määrus kehtestab karantiininõuded ja nende täitmise järelevalve korra eriti ohtliku nakkushaiguse haiguskoldest väljapoole leviku tõkestamiseks juhul, kui haigestumine eriti ohtlikku nakkushaigusesse, välja arvatud tuberkuloos, esineb või selle kahtlus tekib.\n(2) Käesoleva määruse nõudeid järgitakse kõikidel juhtudel, kui tervishoiuteenuse osutaja kahtlustab eriti ohtliku nakkushaiguse esinemise võimalust, ootamata diagnoosi täpsustamiseks vajalike laboriuuringute tulemusi.\n(3) Käesolevas määruses eriti ohtliku nakkushaiguse leviku tõkestamiseks kehtestatud nõudeid rakendatakse ka uudse ohtliku nakkushaiguse leviku tõkestamiseks, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti või ei ole kehtestatud erisusi kooskõlas seaduse või selle alusel antud õigusaktiga.\n§ 2. Nõuded eriti ohtliku ja uudse ohtliku nakkushaiguse leviku tõkestamiseks ja sellest teavitamiseks\n(1) Eriti ohtliku nakkushaiguse haiguskoldest väljapoole leviku tõkestamiseks kehtivad nakkushaige ja nakkushaiguse kahtlusega isiku kohta järgmised nõuded:\n1) perearst või muu tervishoiuteenuse osutaja hindab isiku seisundit, tuvastab eriti ohtliku nakkushaiguse tunnused, edastab teabe vastavalt nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 21 lõigetele 61 ja 7 ning teavitab kohe Häirekeskust hädaabinumbril 112 isiku hospitaliseerimise vajadusest;\n2) isiku hospitaliseerib asjakohaste isikukaitsevahenditega varustatud kiirabibrigaad, kes teavitab eelnevalt haiglat haige hospitaliseerimisest;\n3) eriti ohtliku nakkushaiguse kinnitatud diagnoosiga või kahtlusega haige isoleeritakse nakkusosakonda.\n(2) Uudse ohtliku nakkushaiguse leviku tõkestamisel kehtib lõikest 1 erisus, mille kohaselt hospitaliseeritakse nakkushaige või nakkushaiguse kahtlusega isik Terviseameti juhistest lähtuvalt.\n(3) Terviseamet teavitab valdkonna eest vastutavat ministrit ja Sotsiaalministeeriumi kantslerit eriti ohtliku nakkushaiguse esinemisest ja selle kahtlusest, kui minister ja kantsler ei ole otsustanud teisiti.\n(4) Eriti ohtliku nakkushaiguse leviku tõkestamiseks kehtivad täiendavad nõuded:\n1) tervishoiuteenuse osutaja lisab eriti ohtliku nakkushaiguse tunnustega isiku kohta nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 21 lõigete 61 ja 7 alusel kehtestatud teatistele võimaluse korral temaga vahetus kaitsmata kontaktis olnud isikute nimed ja telefoninumbrid ning edastab need viivitamata Terviseametile;\n2) Terviseamet teeb pärast käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud teate saamist epidemioloogilise uuringu eriti ohtliku nakkushaiguse leviku asjaolude väljaselgitamiseks ning rakendab vajalikke epideemiatõrje meetmeid, sealhulgas juhendab tõrjemeetmete rakendamist isikute rühmaviisilise haigestumise või selle kahtluse korral ja määrab isikute immuniseerimise vajaduse epidemioloogilisel näidustusel;\n3) eriti ohtliku nakkushaiguse tunnustega isikuga kontaktis olnud, aga ilma haigustunnusteta isikud võib hospitaliseerida sarnaselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatuga;\n4) eriti ohtlike nakkushaiguste puhul on peiteaja kestus katku korral seitse päeva, kollapalaviku korral kuus päeva, koolera korral viis päeva ja viiruslike hemorraagiliste palavike korral 21 päeva, mille vältel jääb haigega vahetus kaitsmata kontaktis olnud isik tervishoiutöötaja jälgimisele;\n5) kui keegi tervishoiutöötaja jälgimise all olevatest haigega kontaktis olnud inimestest nakkushaiguse maksimaalse peiteaja jooksul haigestub, alustatakse temaga kontaktis olnud isikute suhtes uut jälgimise perioodi.\n(5) Uudse ohtliku nakkushaiguse leviku tõkestamiseks kehtivad täiendavad erisused:\n1) haigestunud isikuga vahetus kaitsmata kontaktis olnud, aga ilma haigustunnusteta isikud peavad viibima tervishoiutöötaja jälgimise all ja olema vastavalt arsti otsusele eneseisolatsioonis;\n2) eneseisolatsiooni pikkuse ja peiteaja määramisel lähtutakse Terviseameti juhistest.\n(6) Terviseamet võib vajaduse korral määrata vastutava infektsioonhaiguste või muu asjakohase eriala arsti, kelle ülesanne on eriti ohtlikku nakkushaigusesse haigestunute ja nendega kontaktis olnud isikute ravi ja käsitluse juhendamine ning eksperdina järelevalves osalemine. Vastutav arst võib moodustada oma ülesannete täitmiseks arstliku konsiiliumi.\n§ 3. Tegutsemisjuhised karantiini kehtestamisel ja lõpetamisel\n(1) Epideemiatõrje meetmete rakendamisel ja haiguskolde piiritlemisel, sealhulgas karantiini kehtestamise vajaduse üle otsustamisel, lähtub Terviseamet epidemioloogilise uuringu tulemustest ja eriti ohtliku nakkushaiguse epideemilise leviku ohu hinnangust.\n(2) Karantiini kehtestamisel haiguskoldes Terviseamet:\n1) kaasab viivitamata asjassepuutuvad isikud vastavalt haldusmenetluse seaduse §-s 40 sätestatule;\n2) teavitab valdkonna eest vastutavat ministrit, Sotsiaalministeeriumi kantslerit, kohaliku omavalitsuse üksust ja teisi asjassepuutuvaid asutusi ning vajaduse korral Vabariigi Valitsust;\n3) kohaldab peale epidemioloogilist uuringut või epideemilise leviku ohuhinnangut meetmeid ja piiranguid haiguskoldes või -kolletes;\n4) määrab karantiini lõppkuupäeva, mida võib põhjendatud juhul pikendada;\n5) teavitab karantiini kehtestamisest haldusakti adressaate või avaldab teabe massiteabevahendis vastavalt nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 27 lõikele 6;\n6) kaasab vajaduse korral karantiinist kinnipidamise nõuete järgimise tagamiseks Politsei- ja Piirivalveameti.\n(3) Kui karantiini kehtestamine toob kaasa olulise ühiskondliku või majandusliku mõju, teeb Terviseamet esimesel võimalusel valdkonna eest vastutava ministri kaudu Vabariigi Valitsusele ettepaneku karantiini kehtestamiseks.\n(4) Karantiini lõpetab asjaomane haldusorgan, kui nakkushaiguse levik on tõkestatud, nakkushaiguse tõrje nõuded on täidetud ja haiguskolle kahjutustatud.\n(1) Käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle teeb järelevalvet Terviseamet, kaasates järelevalvesse vajaduse korral Politsei- ja Piirivalveameti ning teisi haldusorganeid halduskoostöö seaduses sätestatud ametiabi nõudeid ja korda järgides.\n(2) Terviseamet kaasab järelevalvesse vajaduse korral käesoleva määruse § 2 lõikes 6 nimetatud arsti ja arstliku konsiiliumi, kes alluvad järelevalvemenetluses Terviseameti juhistele.\nSotsiaalministri 10. novembri 2003. a määrus nr 126 "Karantiininõuded ja nende täitmise järelevalve kord" tunnistatakse kehtetuks.


Autovedajad soovivad teiste riikide haagistele maksuvabastust - Logistikauudised\nAutor: Harro Puusild • 14. aprill 2017\nAutovedajad soovivad teiste riikide haagistele maksuvabastust\nAutovedajad soovivad välisriikide haagistele maksuvabastust.\nEesti Kaubandus-Tööstuskoda ja Eesti Rahvusvaheliste Autovedajate Assotsiatsioon (ERAA) soovivad muuta raskeveokite maksustamise aluseid nii, et veoautot ei maksustataks autorongina juhul, kui autorongi koosseisus olevate haagistega tehakse vedusid üksnes välismaal ja haagised kuuluvad välisriigi ettevõttele.\nKaubanduskoda ja ERAA esitasid rahandusministeeriumile ettepaneku muuta raskeveokite maksustamise aluseid nii, et veoautot ei maksustataks autorongina juhul, kui autorongi koosseisus olevate haagistega tehakse vedusid üksnes välismaal, haagised kuuluvad välisriigi ettevõttele ja on ka välisriigi registris.\nRaskeveokimaksu seaduse kohaselt on raskeveokimaksuga maksustatav veoautost ja ühest või enamast haagisest koostatud 12-tonnise või suurema registri- või täismassiga autorong, mille veoauto on registreeritud liiklusregistris.\nMaksu- ja tolliamet on selgitanud, et autorong, mille veoauto on registreeritud Eesti liiklusregistris aga haagised mujal Euroopa Liidu liikmesriigis, kuulub maksustamisele Eestis. Seda ka siis, kui vedusid teostatakse teistes liikmesriikides ja teises liikmesriigis registreeritud haagisega. Lisaks on maksu- ja tolliamet rõhutanud, et raskeveokimaks on puhtalt registripõhine maks ega sõltu sellest, millises Euroopa Liidu liikmesriigis vedusid teostatakse, kirjutavad koja peadirektor Mait Palts ja ERAA peasekretär Toivo Kuldkepp.\nKaubanduskoda ja ERAA on seisukohal, et selline seaduse tõlgendus ei ole kooskõlas seaduse mõttega ning muudab küsitavaks maksu põhjendatuse. Raskeveokimaksu seaduse järgi seisneb raskeveoki maksu mõte ja eesmärk selles, et koos teiste maanteetranspordi maksustamise süsteemi kuuluvate maksudega peab see aitama katta teede ja tänavate korrashoiuks, arenguks, liikluse korraldamiseks ja järelevalveks tehtavaid kulutusi.\n„Raskeveokimaksu seadus loeb maksu subjektiks autorongi, mis koosneb veoautost ja ühest või enamast haagisest. Liiklusregistris peab autorongi puhul olema registreeritud üksnes veoauto ning autorongi kuuluva haagise registrijärgne riik ei ole maksustamise seisukohalt oluline. See aga tähendab, et praktikas maksustatakse Eestis registreeritud veoauto autorongina ka siis, kui sellega veetakse välisriigis sellist haagist, mis kuulub välismaa ettevõtjale ning on juba välisriigi registrisse kantud ja seeläbi tõenäoliselt ka välisriigis maksustatud. Sellise veoauto maksustamine Eestis autorongina tähendaks, et sisuliselt tasub ettevõtja raskeveokimaksu haagise eest, mis on registreeritud välismaal, mis ei asu Eestis ja millega Eesti territooriumil ei sõideta,“ selgitavad Palts ja Kuldkepp.


ERGO: reisidel vajatakse sagedamini arstiabi Türgis - Raamatupidaja\nERGO: reisidel vajatakse sagedamini arstiabi Türgis\nTänavu esimese kuu kuuga on ERGO kindlustusselts registreerinud 1200 reisikindlustusega seotud juhtumit. Kõige enam on vajatud meditsiiniabi, koguni 550 korral. Reisitõrkega seotud juhtumeid esines 473 korral ja probleeme pagasiga 177 korral.\nERGO isikukahjude osakonna juhataja Caterina Lepvaltsi sõnul on võrreldes 2012. aastaga meditsiiniabi ja pagasiga seotud kindlustusjuhtumite arv mõnevõrra kasvanud, samas reisitõrkega seotud kindlustusjuhtumid näitavad langustrendi. “Kõige sagedasemad meditsiiniabi juhtumid on sobimatu toidu ja pesemata puuviljade söömisest tingitud kõhuhädad ning temperatuurivahest tingitud kõrvavalu. Reisisihtkohtadest on Eesti inimestel konkurentsitult enim meditsiiniabi vaja läinud Türgis,” selgitas Lepvalts. Kõige sagedasemad reisitõrke põhjused on mõne pereliikme haigestumisest tingitud puhkusreiside ärajäämised.\nReisikindlustuse kahjusid on ERGO esimesel poolaastal kokku hüvitanud üle 320 000 euro. Ettevõtte kogemus näitab, et mõnedel juhtumitel võib isegi 100 000 eurot meditsiiniabi kindlustussummana liiga väikeseks jääda. “Meie viimase aja kalleimaks juhtumiks oli Kambodžas toimunud rolleriõnnetus, kus ulatuslikule haiglaravile lisaks vajas kindlustatu ka meditsiinilist erilendu kodumaale. Ainuüksi lennutransport maksis juba ligi 75 000 eurot,” tõi Lepvalts näite.\nSelleks, et end võimalikult paljude ootamatuste eest reisiga seoses kaitsta, tasub Lepvaltsi hinnangul koheselt koos reisi broneerimisega sõlmida ka reisikindlustus ja valida kindlasti ühe riskina reisitõrke kaitse. “Ainult nii saab kindel olla, et enda, oma pereliikme või reisikaaslase haigestumise tõttu ärajäänud reisiga seoses on kindlustuselt abi loota. Samuti on reisitõrke kaitsest abi siis, kui lennufirma ootamatult väljalennu aega muudab või lennu üldse ära jätab. Kui ebameeldiv sündmus juba käes, siis on hilja kindlustuslepingut sõlmida ja kindlustuselt abi loota,” lisas Lepvalts.


14-09-2019, 23:52 PM\nRahvusarhiivi fotode infosüsteemis (FOTIS) on paar pilti GAZ MM-ist.\nHuvitav, kas Eestis mõni GAZ AAAA fragment ka leitud on? Omal mul selline masin täiesti olemas, 100% komplektne ja tehaseoriginaal. Tõsi küll, mõõtkavas 1:43 .\nMinu teada pole ühtegi AAAA fragmenti Eestist leitud. Arvestades seda et neid tehti 2 tki ainult siis polnud vist eriti laialt levinud. Pigem katsetati igasugu variante et kevadel ühest külast teise saada kas oli vist NATI katse teha Gaz 4 paremaks??\n26-09-2019, 21:48 PM\nTäna tuli metsast muu träna seas üks pärl....\nAku teenindusava kaas...\nIlmselgelt on ta kasutuskõlbmatu. Aga see on väga hea näidis järgitegemiseks. Ma kunagi mõtlesingi et mis nõidus teda seal paigal hoiab. Metsast leitud kaanel on näha kõrvad mis teda paigal hoiavad...\nPoolast liiguvad praegu postiga esituled siiapoole. Loodame et tulevad kohale kaa. Muid uudiseid eriti pole. Talve aja saabudes kolin jälle töökoja alla ja hakkab jälle töö MMi kallal pihta. Loodetavasti ei lähe see talv komandeeringute nahka nagu eelmine, ja saab rohkem tehtud....\nPakk jõudis Poolast kohale. Tegelikult on mul vaja ainult ühte laternat. Aga kuna hind oli nii soodne siis võtsin koos teise pooliku laterna ja talaga ära. Need lähevad "kolleegide" abistamiseks...\nTeise laterna puuduvad jupid sai kunagi metsast leitud...\n27-09-2019, 22:39 PM\nKsf. Null viitas headele fotodele facebookis. Üks pilt salongist on suht hea....\nPildid pärit siit...\n(15-09-2019, 22:01 PM)Taaviw126 Kirjutas: [ -> ] Minu teada pole ühtegi AAAA fragmenti Eestist leitud. Arvestades seda et neid tehti 2 tki ainult siis polnud vist eriti laialt levinud. Pigem katsetati igasugu variante et kevadel ühest külast teise saada kas oli vist NATI katse teha Gaz 4 paremaks??\nÕige küll. Pidasin silmas tegelikult sellist masinat:\nKuidagi on meelde jäänud, et selle mudeli all oli just kirjas GAZ AAAA. Võibolla hakkan vanaks jääma ja mälu veab juba alt... Sama mudel mul endal olemas, aga kapis kõige ülemisel riiulil kastis ja tervislikel põhjustel pole seda sealt mul sealt just kõige lihtsam kahjuks kohe kätte saada.\nSelle mudeli alla on tehtud kiri:\nSee 8 on loetamatu, sest ei paista viimase silla alt hästi välja. Võib ka 3 või lausa 0 olla. Silda ära võtma ka ei hakanud (lõhkuma).\nJuhipoolse astmelaua ja käigukasti vahel on purjeka märk nagu VAZ tüüpi autodel. Ilmselt seal tehtud.\nSee mudel peaks olema Gaz 60 järgi tehtud. Selliseid poolroomikuid on küll liikunud siin Eestis. Üks Zis 42 roomikujupp vedeleb Võru ligidal....\nPakutakse aiatraktoreid müüa facebookis, tundub et GAZ-AA või MM baasil.\nTänud! Rääkisin eile müüjaga. Et ehk on kuskil kuuri taga juppe. Öeldi et ei ole. Mul natu pikk maa kontrollima kaa minna.\n08-10-2019, 21:12 PM\nMM sai natu normaalsema kapoti omale...\nAga kapoti küljes veidrusi millest ma aru ei saa. Sangad on needitud mitte punktitud ja haagi vastused on erinevad AA omast. Nurkade peal paistab originaal nahk olevat säilinud. See nahk oli selleks et paagilt värvi ära ei kraabiks kui kapoti üles tõstaks??\nKõikidel teistel kapottidel on punktitud sang...\nHaagi vastus on viimasel kapotil selline... kummipadi on poldiga läbi kapoti.\nKõikidel teistel on nii...\nNurkades on selline nahk...\nAga võtab kukalt kratsima. Peab nüüd hakkama uurima, millest need erinevused. Kas tõesti sõjaaegne kapott??? Vaevalt. Pigem UAZi tehases toodetud 1947-50 MMide teema...\n08-10-2019, 23:19 PM\nKiire googeldamine näitas et selline kapott on vana. Kindlasti vana. AA oma. Uuemad haagi vastused on Model B kapoti pealt maha tehtud.\nModel A kapotid...\nModel B kapott...\nMinu teistel kapottidel on kaa selline kinnitus..\nPraegu võib öelda ainult niipalju et 1944 aastal oli see uuem kapott juba olemas. Tõenäoliselt ka juba varem. Aga kõige vanem uuema kinnitusega kapott mis mul on tuli Sinimägede kandist metsast. Ja on killu auke täis.... seega 1944\n08-10-2019, 23:44 PM\nUurisin kataloogidest kaa.\n1949 MM kataloog...\n1939 AA kataloog...(pilti polnud)\nMa venekeelest eriti aru ei saa. Aga paistab et kinnitused olid tõesti erinevad????\n09-10-2019, 00:13 AM\nA-16760 detaili näitab fordi kataloog alates aastast 1931, ehk suure tõenäosusega pärast venelastele müüki.\n16750-C on aga alates ford-b mudelist (kui see on selles mõttes üldse sama detail, fordil B-16750-C, GAZil A-16750-C)..\nJumal seda teab, millal venelased need muudatused üle võtsid.\nKeegi nendelt dokumentidelt loeb miskit huvitavat välja? Minule võõras keel...\nJuhilubades on huvitav see, et võib sõita ainult kolme masina margiga ja sedagi ainult koos vanema juhiga.\n12-10-2019, 15:27 PM\nEsimeses paberis antakse autojuhile Gaz AA. Juht ei tohi masinat hüljata ilma komndöri loata. Sellist tegevus karistatakse samadel alustel kui relva loovutamine vaenlasele.- üldiselt nii.\n12-10-2019, 15:56 PM\nhuvitav on see, et 43 a masina margiks on märgitud AA, sel ajal tulid vist ainlt MM-d liinilt.


EMP Ühiskomitee otsus nr 50/2008, 25. aprill 2008 , millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VII lisa (kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine)\nmillega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VII lisa (kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine)\nLepingu VII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 26. oktoobri 2007. aasta otsusega nr 142/2007. (1)\nLepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1430/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja III lisa (2).\nDirektiivi 2005/36/EÜ Liechtensteini käsitlevate kohanduste hulka tuleks lisada kutsekvalifikatsioon „Magistrikraad arhitektuuris (MScArch)”, mis EFTA järelevalveameti teatise nr 2008/C 27/09 (3) kohaselt vastab nõukogu direktiivis 85/384/EMÜ (4) sätestatud tingimustele.\nIslandil väljastab tervishoiutöötajatele tegevuslube uus pädev ametiisik „Landlæknir” (rahvatervise eest vastutav direktor).\nLepingu VII lisa tuleks lihtsustada, jättes välja tühjad rubriigid ja punktid ning nummerdades ümber allesjäävad punktid,\nLepingu VII lisa muudetakse järgmiselt.\nPunkti 1 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ) muudetakse järgmiselt.\n32007 R 1430: komisjoni määrus (EÜ) nr 1430/2007, 5. detsember 2007 (ELT L 320, 6.12.2007, lk 3).”\nKohandust D muudetakse järgmiselt.\nPunkti g alapunktis i esitatud tabelisse lisatakse järgmised Liechtensteini käsitlevad kanded:\nmagistrikraad arhitektuuris (MScArch)\nPunkti a alapunktis i esitatud tabeli Islandit käsitlevas osas asendatakse sõnad „Heilbrigðis- og tryggingamálaráðuneytinu” sõnaga „Landlækni”.\nPunkti a alapunktis ii esitatud tabeli Islandit käsitlevas osas asendatakse sõnad „Heilbrigðis- og tryggingamálaráðuneyti” sõnaga „Landlæknir”.\nRubriigid C (Meditsiini ja parameditsiiniga seotud tegevusalad), D (Arhitektuur) ja K (Muud tegevusalad) ning kõnealuste rubriikide alamrubriigid ja punktid jäetakse välja.\nPunktid 59–65 ja 67–74 ning kõnealuste punktidega seotud rubriigid jäetakse välja.\nPunktid 1a–1c, 20–26, 29 ja 31–57 jäetakse välja.\nPunktid 1d, 27, 28, 30 ja 66 nummerdatakse ümber punktideks 1a, 3, 4, 5 ja 6.\nRubriik E (Kaubandus ja vahendajad) nimetatakse ümber rubriigiks C.\nMääruse (EÜ) nr 1430/2007 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.\nKäesolev otsus jõustub 26. aprillil 2008, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated. (5)\n(1) ELT L 100, 10.4.2008, lk 70.\n(2) ELT L 320, 6.12.2007, lk 3.\n(3) ELT C 27, 31.1.2008, lk 30.\n(4) EÜT L 223, 21.8.1985, lk 15.


Seenioride bikiinifitnessi Eesti meister: fitness on raske nii vaimule kui ka füüsisele - Anne & Stiil - Delfi Lood\nEuroopa MV 2018 Siim Savisaar\nSalme kultuurikeskuses peetakse 27. aprillil Eesti karikavõistlused kulturismis ja fitnessis, mida läheb vaatama ka seenioride bikiinifitnessi Eesti meister ja Euroopa- ja maailmameistrivõistluste hõbemedalist Jana Teder.\nJõudsite fitnessi juurde suhteliselt hilja. Mis spordialasid olete varem harrastanud ja kas mõnega neist tegelete aeg-ajalt ka nüüd?\nErinevaid spordialasid, millega olen tegelenud või mis mulle meeldivad, on väga palju: võimlemine, kergejõustik, seinaronimine, tantsimine, mäesuusatamine jne. Täpset plaani fitnessiga tegelema hakkamiseks alguses ei olnudki. Peale liitumist Sparta spordiklubiga hoidsin jõusaalist eemale ja treenisin erinevates rühmatreeningutes. Bikiinifitnessi juurde jõudsin aga hoopis läbi tantsimise, kui mitmed endised tantsutrupikaaslased olid jõudnud fitnessilavale ja äratasid huvi selle spordiala vastu. Siis tegin tutvust ka jõusaaliga, osalesin Egle Eller-Nabi bikiinifitnessiseminaril ja nii viis üks asi teiseni. Kirg mäesuusatamise ja tantsimise vastu saadavad mind ka täna.\nMiks otsustasite heasse vormi jõudmiseks just fitnessi kasuks?\nMulle meeldib end proovile panna. Kui esialgu tundus mulle, et konkurentsivõimeline lavavorm jääb minu haardeulatusest välja, siis 2016. aasta lõpus otsustasin ikkagi proovida. Tuleb, mis tuleb – kui ei saa lavavormi, saan vähemalt elu parimasse vormi. (Naerab.) Bikiinifitnessi muudab eriliseks tasakaal raskete treeningute ja naiseliku hoiaku vahel. Treeningud on rasked ja sisuliselt samad, mida teevad kulturistid. Ka bikiinifitnessistid ehitavad ja kujundavad oma keha. Kuna võistlusvormis on rasvaprotsent madal, siis nõutav liivakellafiguur ja naiselikud kurvid luuaksegi vaid lihastega. Selleks on siis tugev selg ja õlajoon, kitsas talje ja ümar tuharalihas ning treenitud jalad.\nKuidas kommenteerite sportlasena puhta spordi olulisust?\nInimeste väärtushinnangud, tõekspidamised ja maailmavaade on väga erinevad. Minu jaoks on puhas sport ainuvõimalik viis. Olles eeskujuks eelkõige oma lastele, pean oluliseks näidata, et lisaks pühendumisele on vaja uskuda endasse, osata kaotada ja säilitada eneseväärikus. Mulle tundub, et need, kes on valinud sportlasteel teise tee, on mingil hetkel kaotanud usu endasse. Lõpuks tuhmub kõikide medalite sära ja võin vaid ette kujutada seda kibestumist, kui siis endale otsa vaadates taipad, et kadunud on ka lugupidamine iseenda vastu.\nEesti Kulturismi ja Fitnessi Liit soovib dopingukontrolle korraldada sellel aastal karikavõistlustel, meistrivõistlustel ja võistluste vahel. Tuleb see alale kasuks?\nMa arvan, et teema teadvustamine ja suurem kontroll juba kodustel võistlustel annab kindla signaali. Kuna tiitlivõistlustele kvalifitseerumiseks on vajalik osaleda Eesti karikavõistlustel ja Eesti meistrivõistlustel, siis annab see ka alaliidule suurema kindluse, et Eesti esindajad tiitlivõistlustel käivad puhast rada ja koju toodud medalid on auga välja teenitud.\nTeil on sel alal juba palju saavutusi. Milliste üle olete eriti uhke?\nJah, mul on tõesti õnne olnud, sest kui lõpuks - peale kolme aastat põdemist ja kaalumist - lavale jõudsin, sattusin ka endale ootamatult kohe päris tipu lähedale, võites Diamond Cupilt hõbemedalid nii pikkuskategoorias kui ka masters’ite konkurentsis. Suurimaks saavutuseks on kindlasti viimase hooaja hõbemedal maailmameistrivõistlustelt, kuid kõik kolm võistlushooaega on täitnud minu salasoove. Enda jaoks pean kõige erilisemateks kahte Eesti meistritiitlit, maailma- ja Euroopa meistrivõistluste hõbemedaleid ning Tyngre Classicu absoluudi võitu.\nKuidas hindate võimalusi mujal maailmas? On Eesti tase konkurentsivõimeline?\nMa arvan, et hoolimata meie väikesest rahvaarvust on Eesti naised korduvalt tõestanud: Eesti kuulub fitnessi tippriikide hulka. Samas on see ikkagi väga subjektiivne ala ja kuigi lähen alati maksimumi andma, siis enne võistlust ma ei spekuleeri ja endale medaleid kaela ei pane. Tulemuste järgi võib vist öelda, et olen konkurentsivõimeline. Kolme hooaja jooksul olen astunud võistlusesse 20 korral ja 15 korral jõudnud esikolmikusse.\nKui palju sõltub sellel alal treenerist?\nNagu teiste spordialade puhul, nii ka siin on treeneri-sportlase suhtel väga oluline roll. Treeneri pilk, toetus, õiged sõnad ja palju muud toetavad sportlase eneseusku ja aitavad üle rasketest hetkedest. Kulturism ja fitness on väga rasked spordialad nii vaimule kui ka füüsisele. Ettevalmistuse mingil etapil hakkab aju trikke tegema ja sportlane ei näe oma vormi enam adekvaatsena. Usaldus ja austus treeneri arvamuse vastu on just see, mis annab jõudu edasi pingutada ka siis, kui endale tundub seis lootusetu. Tean enda kogemusest, et treenerit pead usaldama jäägitult. Vahepealne variant ei toimi.\nHappy Emotions Photography\nKuidas ühildate palgatöö IT-firmas treeningute ja võistlustega?\nMulle tundub, et see pole keerulisem kui minu kolleegidel. Minu roll on paljuski analüütiline ja strateegiline. Jõusaalitreening loob sellele hea tasakaalu. Treenin enne või peale tööd. Võistluste ajaks võtan puhkuse. Meie asutus toetab inimeste püüdlusi ja elatakse ikka kaasa, kui kolleeg on võistlemas, olgu siis selleks seiklusspordi MM, jõustruktuuride spordimängud või fitnessi MM.\nKujundate ka tütardele sportlikku tulevikku?\nMinu eesmärgiks pole neist sportlasi kasvatada. Küll aga soovin, et nad elaksid aktiivselt ja kogeksid elu mitmekesisust. Spordiharrastus annab kaasa mitmeid eluks vajalikke oskusi. Soovin, et nendest kasvaks hakkajad ja tublid Eesti naised.\nEsinemiskostüümi valikul on teil vabad käed? Millist värvi ja kaunistustega bikiine eelistate?\nVõistlusreeglid pole liiga piiravad ja on sportlase enda huvides, et bikiinid sobiksid kehatüübiga ja toetaks kehaproportsioone. Minule on algusest peale väga meeldinud sinised bikiinid, kuid eelmisel hooajal armusin ka punasesse.\nMilliste ootustega lähete Eesti karikavõistlustele?\nKuna olin sisuliselt kaks aastat dieedil, siis otsustasin kevadel mitte võistelda ja võtsin selle aasta alguses aja veidikeseks maha. Olin tugevas plusskaloraažis ja kasutasin lisakütust rasketel treeningutel. Seetõttu ei ole hetkel ka lavavormis ja eelmisel aastal võidetud tiitel jääb kaitsmata, võistlust lähen aga vaatama suure põnevusega. Loodan näha ilusat võistlust ja soovin edu kõikidele uutele tulijatele ja vanadele tegijatele.\nMillised on selle aasta edasised plaanid?\nVõistlusteks ettevalmistumine ja lavavormi jõudmine ei ole just kõige lihtsam ja kuigi esialgu oli plaan kevadhooaeg täitsa vahele jätta – anda ajule puhkust ja kehale kütust ning valmistuda detsembris toimuvaks MM-iks -, siis juba veebruaris tekkis taas soov võistelda. Õnneks sain treeneri ka nõusse ja sündis otsus, et teeme „mini-cut’i“ ja vaatame, mida on õnnestunud möödunud kuudega ehitada. Seega minu hooajaks ettevalmistus sai stardi aprilli alguses. Plaan on võistelda juunis Diamond Cupi etappidel Tšehhis ja Luksemburgis. Sügishooaja plaanide kohta saab hetkel vaid öelda, et eesmärgiks on lüüa üle eelmise aasta MM-i võistlusvorm.


Porsche 718 Cayman & 718 Boxster S: elamus sünklaane radadelt « Porsche uudised « Porsche « Porsche Tallinna esindus\nTänu ülelaadimisele on Porsche 718 Cayman S sama võimas kui eelmise põlvkonna GTS, olles kiirem ka viimasest Cayman GT4-st\nMõlema mudeli mootoriplokil on ette näidata vaid neli silindrit\nOdavaim 718 Cayman maksab 51 840 eurot, Boxsteri baasmudel on sellest 2040 eurot kallim\nPean proovisõiduki tagasi andma ja mul on lennuki peale kiire, aga teed tõkestab hallidesse tunkedesse pakitud meeste voog, kes üheskoos rongi peale tõttavad. Tavaolukorras pilluks inimene sajatusi ja käsi kobaks kujuteldavat kabuuri, aga mitte täna. Täna tahaks ma minna ja neist igaüht eraldi tänada, sest nende meeste kätetööna on valminud midagi erakordset. Aga ma ei saa seda teha, sest esiteks pole mul selleks aega ja teiseks näen ma välja nagu torust läbi tõmmatud pätt, kelle nägemisest võiks pahaaimamatu Porsche tööline kreepsu saada. Higised juuksed on peas püsti – neid on koolutanud kiirusel 240 km/h puhuv föön - ning särk näeb välja säärane, nagu oleks selle kandja päev läbi kõrbekuumuses labidaga kraavi visanud. Tõenäoliselt saab lennukis minu kõrvale maanduv inimene vingumürgituse, aga mina pole selles süüdi, sest keegi poleks osanud ette näha, kui ägedad teed Porsche 718 perekonna esitluseks välja otsitakse.\nJutt käib teedest, mis keerutavad end läbi Schwarzwaldi hämarate soppide. Mägine maakeeli mustaks metsaks kutsutav piirkond asub Saksamaa edelaosas ja meenutab pannil piklikuks veninud härjasilma, mille pikkus on 160 ja laius paremal juhul ehk 60 kilomeetrit. Seal asuvad teed, mis meenutavad olemuselt Nürburgringi mudelit. Need on konarlikud ja kaetud külmakuhjatistega, must lint lookleb kas üles või siis alla ja suur osa kurvidest on pimedad. Seda nii otseses kui ka kaudses mõttes, sest päike ei suuda end läbi okste ja lehtede rägastiku murda ning hoolimata lagedal olevast kolmekümne viie kraadisest leitsakust valitseb musta metsa radadel hämar jahedus. Sirgete pikkus varieerub paarikümnest paarisaja meetrini ning normaallaiuses teed kahanevad kohati vaid autolaiusteks radadeks. Üks lõbusamaid lõike juhtubki olema kellegi eravalduses olev matkarada, kuhu meid samuti hullama lastakse ja mis meenutab asfaldiga kaetud suusarada. Nendel teedel pole võimalik jääda seadusekuulekaks – vähemalt proovisõiduki roolis mitte – ja pärast külakestest ontlikult läbiveeremist tunnevad gaasi- ja piduripedaal ainult ON ja OFF asendit.\nAh et millega me sõidame? Need on kolmanda põlvkonna Porsche 718 Boxster, 718 Cayman ja 718 Boxster S, mille mudeliindeksis sisalduv numbrikombinatsioon viitab viiekümnendate lõpus kasutusele võetud neljasilindrilist boksermootorit kasutanud võistlusautole Porsche 718, mis tõi ettevõttele võidu nii Targa Floriolt kui ka Le Mansi 24-tunni sõidult. Kahekümne aasta ja kahe põlvkonna järel on ka Porsche pesamunal lõpuks ka oma numbriindeks mudelinimes, kuigi selle esmane tekkepõhjus on pisut kurb, sest endisaegne kuulsus toodi mängu selleks, et pehmendada kahe silindri amputeerimist saatvat valu. Jah, te kuulsite õieti – kuuesilindriliste vabalthingavate asemel tõukavad uustulnukaid nelja silindri ja ühe turbokompressoriga varustatud boksermootorid. Teiseks põhjenduseks tuuakse numbrilisest indeksist rääkides ka seda, et nii eraldatakse üksteisest selgemalt sportautod ja sportliku iseloomuga tavasõidukid. Sportautode puhul järgneb tootja nimele numbrikombinatsioon, ülejäänutel aga mudelinimi. Porsche 718 perekonna juurde tagasi pöördudes on uuenduseks ka see, et baasmudeliks on nüüd kõva katusega Cayman, mitte sellest kallim ja keerulisem Boxster. Mudelinimi tähistab nüüd vaid katusetüüpi, sest erinevalt varasemast on mootorite võimsused nüüd ühesugused.\nMajasisest mudeliindeksit 982 kandva kolmanda põlvkonna autod näevad välja kui teise põlvkonna liikurid (981), kuid ühiseid elemente on tegelikult vähe – Porsche inimeste sõnul on nendeks autode tuuleklaasid, pakiruumi luuk ja Boxsteri pehme katus. Kõik muu olevat uus ja kõige lihtsam on uustulnukat tuvastada tagant vaates klaarklaasiga tagatulede ning nende vahel oleva Porsche kirjaga musta riba järgi. Süvenedes on erinevusi enam, nagu näiteks kitsamad esituled ja suuremad õhuvõtuavad, kuid neid suudab eristada vaid õppinud silm ning sellel pole suurt tähtsust. Tähtis on see, et avatud katusega 718 Boxster näeb välja lausa hunnitu ja pehme katuse kasutamine ei tee autot samuti inetuks. Ka sõidu osas pole vahet, sest juba eelkäijat turule tuues deklareeris Porsche, et tegu on esimese mudeliga autotööstuse ajaloos, mille kerede jäikuses pole sõltumata katuse tüübist mitte mingisugust vahet. Ma ei tea, on see õige või mitte, kuid sõites pole erinevus tõesti tajutav ning seega võivad ilusama kerega auto kaenlasse võtta ka rajasõltlased.\nJõuallikate poolel on baaslahenduseks kaheliitrine bokser, mille strateegilisteks näitajateks on 220 kW/300 hj ja 380 Nm (1950-4500 p/min). Võrreldes eelkäija kuuesilindrilisega on nuditud jõuallikas 35 hj võimsam, pööretepiiraja sekkub alles 7500 p/min juures (tegu ON ülelaetud mootoriga!) ning selle pöördemoment on samuti 100 Nm võrra suurem. 718 Boxster S-i ja Cayman S-i mootoriruumis marutab aga 2,5-liitrine jõuallikas, mis on eelkäijast samuti 35 hj võimsam, arendades maksimaalselt 257 kW/350 hj ja 420 Nm (1900-4500 p/min). Baasvarustuses on autode käigukastiks kuuekäiguline käsitsilülitatav, lisavarustuse hulgast saab aga valida seitsmekäigulise topeltsiduriga käigukasti PDK, mida juhitakse hüdraulika vahendusel ja millel on olemas ka perfektselt toimiv automaatrežiim.\nSellise käigukasti ja Sport Chrono-paketiga varustatult saavutab 718 Boxster kiiruse 100 km/h paigalt võttes vaid 4,7 sekundiga, mis on eelkäijast 0,8 sekundit kiirem. 718 Boxster S kulutab sama kiiruse saavutamiseks 4,2 sekundit, mis parem nii eelkäijast (-0,6 s) kui ka eelmise põlvkonna tippmudelist Cayman GT4 (-0,2 s). Nende tulemuste saavutamiseks kasutab Porsche mitut nõidust, nagu näiteks mootori sisselaskesse imetav jahe õhk, mis tõmmatakse mootorisse tagarataste tagant, ning S-mudelite juures kasutatavad muutuva geomeetriaga turbokompressorid, mis võimaldavad mootoril kiiremini ja paindlikumalt reageerida. Selle kõige tulemuseks pole mõlemad mootorid eelkäijast mitte üksi 35 hj võimsamad, vaid kulutavat ka 13% vähem kütust.\nJah, me oleme sellest autost juba kirjutanud – katselendur Argo Verk, www.whatcar.ee/proovisoit/6190/porsche-718-boxster-pike-iga-ilmaga - kuid kas teie suudaksite ära öelda üritusest, mille käigus saab uuendada tutvust ühe parima saadaoleva sportautoga ja mille käigus lubatakse katsuda ka tippmudelit Boxster S? Mina ei suuda ja ka tavaseeria 718 Boxster istub juba esimesest hetkest peale kätte nagu hästi valmistatud kinnas. Hiljem järele mõeldes on selle auto juures kõige nauditavam ehk selle veermik, mis ei kaota teepinnaga kontakti ka ühelt külmakuhjatiselt teisele hüpeldes ja on täiuslikult vaikne ka kõige hullematel teelõikudel – linnamaasturite loojad, lugege seda lauset nüüd VIIS KORDA järjest.\nVedrustus on küll jäik, kuid see ei muutu ebamugavaks ja hoolimata lühikesest käigust ei õnnestunud mul seda kordagi ka pauguga põhja kõmmutada. Seejuures pole vahet, kas teie autol on tavavedrustus või juhitavate amortisaatoritega (PASM) kokku käiv madalam vedrustus (lisavarustuses, baasmudelil 10 mm ja võimsamal versioonil 20 mm madalam). Auto poolt pakutav rooli- ja nn sabakondi tunnetus on niivõrd head, et peale enam kui 100 km kestnud „asfaldikatset“ oskate vaid kohtlaselt naeratada. Ma ei mäleta autost välja astudes, kuidas see kõik täpselt käis. Mäletan vaid seda, et kasvasin autoga kokku ja et tee tuiskas mulle vastu. Kaapeväldiku panin üsna kiiresti sisse tagasi ja tegin seda kahel põhjusel. Esiteks toimetab see sedavõrd hästi, et veojõu piiramised on vaevu märgatavad ja gaasipedaali võib karistamatult põhja lüüa ka enne apeksit. Ja teiseks on siis ehk vähem seletamist, kui mind peaks mõne puu küljest leitama.\nKas sellel autol on ka miinuseid? Jah, aga õige väikesed – baasmudelil on turbokompressori viivitus madalatel pööretel tuntav ja seda ei suuda tõusude alguses ära siluda ka kaval tehnoloogia, mis sõidurežiimides Sport ja Sport Plus sulgeb turbokompressori ülerõhuklapi ja tembib süüdet hilisemaks, kui juht keset kihutamist gaasipedaali hetkeks üles laseb. Nii tuiskab süütamata gaaside voog endises tempos läbi silindrite ja mootor jätkab oma tööd pea samadelt pööretelt, kui juht uuesti gaasipedaalile vajutab. See on kaval lüke, kuid see suuda varjata baasmootori väikest töömahtu, ent õnneks ilmneb mõningane mõtlikus vaid madalatelt pööretelt kiirendades ja väga järskudel tõusudel.\nTeiseks miinuseks on aga kaunis isikupäratu hääl kõrgetel pööretel – 2000 p/min juures puterdab ja plärtsub bokser nagu summutita Subaru Impreza või mõni vanem BMW mootorratas, aga pöörete kasvades puudub hääles vabalthingavate bokserite toores kriiskamine ja helipilti liitub ülelaadimisele iseloomulik vali sahin. Kuid mõlemad esile toodud tegurid ei suuda rikkuda auto poolt pakutavat sõidurõõmu ja nende vastu on lihtne rohi – soetage võimsam mootor. Boxster S-i jõuallika suurem töömaht ja muutuva geomeetriaga turbokompressor siluvad viivituse olematuks, see pole kuidagi tajutav ja kogu komplekti pakutav dünaamika on säärane, et mootorihääle kõlavärvingute üle kaebamine on viimane asi, mis teil roolis meelde tuleb. Ka baasmudel on koos oma pisipuudustega sõltuvust tekitav pill, ent võimsama mudeli renomee on plekitu ja see on tõepoolest SUUREPÄRANE. Nii hea, et sunnib unustama mudeli 911 olemasolu.\nJärgmine kord olen ma targem ja võtan kahepäevasele Porsche esitlusele kaasa vähemalt neli T-särki. Pesamuna sõiduomadused sunnivad teid niimoodi rahmeldama, et ükski kliimaseade ei tule teie jahutamisega toime. Uustulnukad on väga head autod, aga ma usun ka seda, et tänu paremale kõlale ja sitkusele madalatel pööretel jäävad ka eelmise põlvkonna autod oma hinda väga hästi hoidma ning neist kõigist saavad veel nõutud klassikud. Ma ei tea, kas ma suudaksin olla enda vastu nii aus, et võtaksin pärast lotovõitu 718 koos PDK-käigukastiga, aga ma soetaksin selle koos pehme katusega. 9 sekundiga peitu pugev katus annab autole juurde veel ühe nauditava mõõtme ja seda isegi meie nirudes suusailmades. Alfa Romeo 4C on 718-seeriast küll erilisem ja haruldasem, aga mudeliperekonna võimsamad esindajad on süsinikkiudu pakitud Alfast kiiremad, praktilisemad ja veidi odavamad.\nMeeldis: kujundus, suurepärane sõitjateruum, praktilisus, väga head sõiduomadused ja auto lõbus olemus.\nEi meeldinud: turboviive, kähisev hääl ja ülekohtuselt kõrge hinnatase.\nRivaalid: Alfa Romeo 4C, Jaguar F-Type, Mercedes-Benz SLK.\nMootor: 2,5-liitrine turbokompressoriga ottomootor (B4).\nBaashind: 66 480 eurot.\nVõimsus: 257 kW / 350 hj @ 6500 p/min.\nPöördemoment: 420 Nm @ 1900–4500 p/min.\nAeg 0–100 km/h 4,4 s (Sport Chrono-paketiga 4,2 s).\nTippkiirus: 285 km/h.\nKeskmine kütusekulu: 7,3 l/100 km.\nCO2-pääst: 167 g/km.\nPikkus/laius/kõrgus: 4379/1801/1280 mm.\nTelgede vahe: 2475 mm.\nPakiruumi maht: 275 l (150 ees ja 125 esiistmete taga).\nTühimass (DIN): 1385 kg.\nLoe artikli täisversiooni siit.\n26. oktoober 2016, Kaido Soorsk, www.whatcar.ee\nLeht viimati uuendatud: 02.11.2016


Koolituse hind: 75.00 eurot (+km)\nAsukoht: Iva 12, IVA Ärimaja,III korrus, Tallinn\nKoolituse maht: 1 päev, 6 akad t\nkuidas ennetada tulekahju ja tagada objektil tuleohutusnõuded\nmis on esmased tulekustutusvahendi/päästevahendid\nkuidas käituda tulekahju korral\nTuletöö ja selle tuleohtlikkus\nOhutus tuletöö tegemisel\nTulekahju korral tegutsemine\nLektor: Juri Jemeldjažev: tuleohutusspetsialist (kutsetunnistus nr 095397), vabakutseline lektor\nTeooriaõpe sooritatakse õppeklassides ja praktilised harjutused õues.\nKoolituspäeval palume osalejal kohal olla viis minutit enne koolituse algus. Koolitusel täidetavale registreerumislehele palume kirjutada trükitähtedega ning selge käekirjaga vajalikud andmed. Korrektselt täidetud registreerumisleht tagab õigete andmete kirjutamise väljastatavale tunnistusele, kui olete koolituse edukalt läbinud. Koolituse hindamismeetodiks on koolituse lõpus toimuv kirjalik test. Kui testis olevatele küsimustele on õigesti vastatud vähemalt 75% ulatuses, on õppijal õigus saada pädevustunnistus, mis kehtib 5 aastat. Koolituse tellinud ettevõttele/asutusele väljastame vastava tõendi.


ERNA matk täidab Kesk-Eesti punkrite ja dessandiga - Estonian World Review\nERNA matk täidab Kesk-Eesti punkrite ja dessandiga (2)\nTäna õhtul algab Eesti Skautide Ühingu poolt korraldatav 14. ERNA matk.\nKahel rajal asuvad võistlema ühtekokku 26 võistkonda ja ligi 150 matkajat.\nTegevuspunktides tuleb läbida ja demineerida miiniväli, hõivata vastase juhtimispunkt, luurata vastase dessanti, läbida takistus- ja seiklusrada, pidada paintballi lahingut, lasta liikuvat märklauda, osata anda esmaabi, läbida ekstreemseiklusrada ning palju muud.\nReede õhtul alustavad Mäost matka pikema ehk Hauka raja võistkonnad, kes peavad finišisse jõudma täpselt 36 tundi pärast oma stardiaega. Teise, Tümleri nime kandva raja võistkonnad lähevad teele laupäeva varahommikul ning nendel on aega matka läbimiseks 24 tundi. Võitjate autasustamine ja matka lõpetamine toimub Kautla memoriaali juures pühapäeval, 11. augustil kell 10:30, kuhu on oodatud nii osalejad ja korraldajad, aga ka kõik teised huvilised.


Rasva kadu .gov - Viis teaduslikult tõestatud viisi kõhurasva kaotamiseks\nNoh, mitte rahaliselt, kuid võisin oma "töö siin maa peal" täielikult rahule jääda tänu uskumatule intervjuule, mille ma just Dax Moyga lõpetasin. Eelkõige on depressioon olnud seotud kaalutõusuga ja selle väga tõsise haigusega tegelemata jätmine võib teid seada ebaõnnestumiseks mis tahes kaalulangetuskatses. Looge kalorivaegus Kalorite defitsiidi tekitamine tähendab, et vähendate oma kaloreid allapoole teie ainevahetuse kiirust ka RMR.\nKuidas täpselt jälgida oma kehakaalu ja rasva kadu? Lugupeetud Goldavelez.\nKui ma kaalun ennast mitu korda päevas skaalal, siis kaalun mõnikord hommikul palju rohkem kui öösel. Olen ka kuulnud, et rasva kaotuse mõõtmine on olulisem kui kaalulangus, kuid kuidas seda täpselt jälgida? Ma tahan oma edusamme mõõta, kuid ma ei tea, kuidas. Palun aidake! Lugupidamisega Raja kaotamine Lugupeetud LT! Oma kehakaalu ja rasva kadu jälgimine kujutab endast väljakutset, kuid saate seda teha ilma hullu pingutuseta.\nNagu mainisite, ei tähenda kehakaalu jälgimine tingimata edasist arengut paari teguri tõttu. Esiteks kõigub teie kehakaal kogu päeva jooksul suuresti - kuskil paarist rasva kadu .gov kuni koguni ni, sõltuvalt teie kehatüübist, toidu ja vee tarbimisest ning aktiivsuse tasemest.\nLisaks võib kaalu suurendamine viidata positiivsele edusammudele, kuna olete selle saavutanud lihasmassi osas. Kui peate oma kehakaalu tervislikumaks vähendama, osutub kasulikuks igapäevane jälgimine. Peate kõikuma kõikumisi ja me arutame, kuidas seda natuke teha.\nPaljude inimeste jaoks osutub kaotuse jälgimine tulemuslikkuse mõõtmiseks tulemuslikumaks kui kaalulanguse jälgimine. Lõppude lõpuks on rasv see, mida paljud inimesed tahavad kaotada. Mõni skaala mõõdab keharasva, lihasmassi ja palju muud, kuid need pakuvad ka mõnda probleemi. Esiteks püüavad nad anda üldise hinnangu kogu keha rasva kohta, mitte aga teie keha kindlatel võtmepiirkondadel põhinevate mõõtmiste kohta.\nKeharasva korrektne mõõtmine nõuab enamikul juhtudel professionaali abi ja teil on palju võimalusi. Mõned tulevad mõistliku hinnaga ja teised lõhuvad panka räägime sellest natuke.\nVõib juhtuda, et rasvakaotuse täpsel jälgimisel pole suurt tähtsust, sest muud vähem spetsiifilised edusammude mõõtmise meetodid nõuavad vähem aega, raha ja vaeva. Soovite näha positiivseid muutusi üldiselt, mitte tingimata numbriseeriana, nii et pidev mõõtmine ei pruugi teile sobida.\nJälgige oma kehakaalu täpselt Kaalud võivad erinevatel kellaaegadel pakkuda erinevat kehakaalu näitu, kuid see ei viita ebatäpsusele. Pigem kõigub teie kehakaal kogu päeva jooksul. Vesi, toit, riided ja mitmesugused muud tegurid aitavad kaasa sellele, kui palju te konkreetsel ajal kaalute.\nKui me prooviksite arvestada nende pidevate muutustega oma kaalus, kaotaksite meelt, nii et soovite keskenduda keskmistele näitajatele. See tähendab järgmist: Hankige endale hea kehaskaala. Kaaluge ennast vähemalt kaks korda päevas: ärgates, enne magamaminekut ja päeva keskel rasva kadu .gov võimalik.\nIdeaalis kaaluge ennast alasti. Riietus võib lisada paar kilo ja see summa varieerub, nii et peaksite seda võimalusel vältima. Võimalik, et te ei saa end keset päeva alasti punnitada, nii et kaaluge end enne ja pärast paar korda riietumist, et teada saada, kui palju umbes teie kaal muutub riietumisel, et saaksite sellest lahutada summa, kui peate end riietuma.\nPäeva keskmine iga kaalumõõt.\nKui näete oma kehakaalu kõikumisi iga päev ja tõenäoliselt aja jooksul langust kui peate saavutama tervislikuma kaaluhoiab see rasva kadu .gov motiveerituna. Te ei leia hommikul viie kilo juurdekasvu häirimist, kui see kaob, kui kaalute end uuesti öösel.\nPäeva- ja nädalakeskmised keskmised näitajad annavad mõnevõrra täpsema ülevaate ka teie tegelikust kaalust, nii et rasva kadu .gov tegelikku arengut pikaajaliselt juhul kui tervislik kaalukaotus on oluline eesmärk.\nMuidugi ei Meeste tervise rasva kaotuse retseptid pidevad mõõtmised kõigi jaoks. Oleme kõik natuke erinevad. Kui leiate end pidevatest mõõtmistest heidutamata, proovige oma kehakaalu jälgida igal nädalal.\nAinult kindlasti registreerige oma kaal mitu korda päevas, et saada realistlikum keskmine. Jälgige rasvakaotust täpselt Rasva kadu täpne jälgimine nõuab regulaarselt keha rasva mõõtmist mõistlikult madala veamarginaaliga. Ehkki teil on palju võimalusi - kahene energia neeldumise mõõtmine, ultraheli, vee väljatõrjumine ja paljud muud - Kaalulangus laua tsukliga need kulutada palju raha. Rasva kadu jälgimine ei pea nõudma kalleid seadmeid ja kui teil on rohkem välimusele orienteeritud eesmärke, võite eelistada meetodeid, mis üldse ei jälgi numbreid.\nTeie jaoks sobiva meetodi väljaarvutamine sõltub paljudest teguritest, kuid kui olete noor ja kehamassiindeks KMI on alla 30 arvutage siin omapeaksite kaaluma nihikutega professionaalseid nahavoldi mõõtmisi. Ehkki te ei saa neid mõõtmisi ise hõlpsalt ja täpselt kindlaks teha, maksab spetsialisti otsimine vähem kui ülalnimetatud tehnikad.\nSelle meetodi kohta lisateabe saamiseks rääkisin sertitud personaaltreeneri Mariana Abeid-McDougalliga. Ta selgitas, et mõne täiendava mõõtmisega saate täpse ülevaate oma hetkeolukorrast: Üldise tervisekasvu jaoks on parim hinnang tavaliselt kehamassiindeksi KMIvööümbermõõdu ja 5 nahavoldi summa So5S kombinatsioon, kuna see annab teavet nii rasva kadu .gov koguse kui ka jaotuse kohta kehakaalu, rasvade ja rasva jaotuse parem hindamine.\nTa rasva kadu .gov ka, et teie kehakaalu ja rasva kaotuse eesmärgid peaksid keskenduma esmalt tervisele ja teisele väljanägemisele, vastasel juhul võite end katastroofiks seada: Tuleb siiski märkida, et nende jaoks, kes ei ole kõrgetasemelised sportlased kui see tegelikult olulineon raske ideaalkaalu kindlaks määrata ja ideaalse kaalu hindamisel rasvaprotsendi osas on palju vigu. Teisisõnu, peaksime liikuma esteetikale keskendumisest kaalukaotusele ja vajaduse korral liikuma kaalukaotusele, et saada kasu tervisest.\nPaljud isikud eriti naisedkes tahavad sageli kaalust alla võtta, ei pea seda tegema - nad tahavad seda lihtsalt teha, et see sobiks ühiskonna praeguste ilunormidega.\nSelle tulemuseks on nii ebatervislik kehapilt kui ka rasketel juhtudel söömishäired nii meestel kui naistel. Nendel põhjustel soovite seada realistlikud eesmärgid. Märkus: naistel on loomulikult suurem rasvaprotsent kui meestel, mis nõuab kõrgemaid eesmärke.\nLisaks peaksite tervislikuma keha nimel töötades alati meeles pidama järgmist: Teie keha erineb kõigi teiste kehast.\nEhkki meil on inimesena mitmeid sarnasusi, ei pruugi see, mis teie heaks töötab, töötada kellegi teise jaoks. Pidage seda tervisega seotud teabe sealhulgas selle artikli lugemisel alati meeles.\nSee, mida teate oma keha kohta nüüd, muutub vananedes dramaatiliselt. Meie välimuse muutus täiskasvanueas pole nii dramaatiline, nii et me ei märka alati, kui erinevaks meie keha muutub.\nMis töötab aastaseks saamisel, ei pruugi kehtida, kui teie aastane ja need muutused jätkuvad kogu teie elu jooksul.\nKannatlikkus on oluline. Edusamme ei toimu üleöö ja võite alguses märgata väga vähe muutusi.\nKaalukaotuse eesmärkide seadmisel ja nende saavutamise plaani koostamisel ignoreerige kuu aega peeglit ja muid uskumatult ebatäpseid "mõõtmisi". Mikromõõtmised ei näe välja nagu progress. Kuu positiivse töö erinevus võib olla. Selle muutuse nägemine nõuab kannatlikkust.\nPeaksite arvestama ka sellega, et rasva kaotuse jälgimine ei pruugi teid aidata. Vööümbermõõtu saate ise mõõta. Fitnessi- ja toitumistreener Liz Barnett märgib, et leiate igapäevaelust kasulikke tõendeid: Ma arvan, et oma garderoobi kasutamine on suurepärane näitaja.\nKas paprika poletavad rasva


Jõuluaja 1. pühapäev Püha Perekond Suured on Issanda teod, uuritavad kõigile, kellel neist on hea meel. Ps 111:2 KLPR 9 Ps 71:14-19;Js 25:1,4-5 või Js 49:13-16;Gl 4:3-7 või Kl 2:6-10;Lk 2:33-40 Kõigeväeline Jumal, Sa oled Püha Perekonna näol kinkinud meile eeskuju. Aita ka meie peredel elada üksmeeles ja vagaduses ning liida neid vastastikuses austuses ja armastuses. Viimaks too meid kõiki Sinu igavese isamaja rõõmu ja rahusse. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi. või Kõigeväeline Jumal, Sa oled meid imeliselt loonud oma näo järgi ja veelgi imelisemalt taastanud meie olemuse väärikuse oma Poja Jeesuse Kristuse läbi. Anna, et nõnda nagu Sinu Poeg jagas meie inimlikkust, võiksime meiegi osa saada Tema jumalikust elust, kes nüüd koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.


AT&T säilitamine – kuidas saada head pakkumist\nKas olete kunagi kuulnud kinnipidamisosakonnast? Kliendi hoidmise osakond on enamiku tarbijatele suunatud ettevõtete klienditeenindusorganisatsiooni osa, mis vastutab inimeste veenmise eest ettevõtte juurde jääma. Klientide hoidmise eesmärk on suurendada klientide lojaalsust ja vähendada tühistamiste arvu. Enamik ettevõtteid, kes teenivad perioodilist tulu, peavad kliente võimalikult kaua hoidma, et maksimeerida kliendi eluea väärtust (CLV).\nKui helistate AT&T-le palavas meeleolus ja nõuate oma konto tühistamist, suunatakse teie kõne kiiresti säilitamisspetsialistile, kelle ülesanne on teid rahustada, viia teid tagasi nende teenustega rahule ja hoida teid klient.\nSelles artiklis räägin teile, kuidas rääkida säilitamisosakondadega ja saada parim võimalik pakkumine, pidades meeles, et neil on stiimulid teid kliendina hoida. Olenemata sellest, kas helistate AT&T säilitusosakonda või mõnele muule ettevõttele, kellega te äri teete, on need näpunäited kasulikud.\nVanemad lugejad võivad mäletada aega, mil telefonifirma ei hoolinud sellest, kas olete klient või mitte. Kui tühistasite, astus uksest sisse palju rohkem inimesi, et teenust saada; nad ei vajanud sind. Kuigi mõnel juhul (nt tasuta telefonide soovimine) kehtib see endiselt, on mõned asjad muutunud. Kuna telefoniettevõtete vaheline konkurents on uskumatult suur, on mõned ettevõtted otsustanud keskenduda oma olemasolevate klientide hoidmisele, mitte ainult uutele tuludele lootma jääda. Kuna konkurents vähemate klientide pärast on suurem, teevad ettevõtted rohkem tööd, et hoida teid oma raamatupidamises.\nKliendid ja Churn\nKliendid lahkuvad ettevõtetest ja teised registreeruvad pidevalt teenuse saamiseks. Seda klientide mõõna ja voogu nimetatakse "pööramiseks". Veel paar aastat tagasi võttis enamik tehnoloogiateenuste ettevõtteid segadust kui elu tõsiasja ega tegelenud sellega, kas konkreetne klient jäi või lahkus. See oli sama, kas räägite Internetist, mobiiliteenusest, autokindlustusest või mis tahes tüüpi teenusest.\nNüüd on asjad teisiti. Kliendid nõuavad allahindlusi ja on uuele tehingule üleminekul või odavamate lepingute uurimisel palju taibukamad. Ettevõtted püüavad nüüd aktiivselt hoida sind kliendina, sest nad on teadvustanud, et klientide hankimine maksab ja sageli on palju parem teha antud kliendile parem pakkumine, et vältida nende lahkumist. See asetab teid korraks juhiistmele.\nKlientide hoidmine ja hea pakkumise saamine\nAT&T kinnipidamine vastutab ettevõttesisese katkestuse vähendamise eest. Neil on mitmeid allahindlusi ja pakkumisi, mida nad saavad kasutada, et meelitada teid veel aastaks või kaheks aastaks jääma. Saate nendega ühendust võtta, valides AT&T telefonilt numbri 611 või helistades numbril 1-800-331-0500.\nKuid mis tahes säilitamisosakonnast hea tehingu saamiseks peate end organiseerima.\nOtsige teisi pakkumisi\nKui teie järelmaksuplaan hakkab aeguma, mis tähendab, et teie telefon on tasutud, otsige muid pakkumisi. Võrrelge sarnaseid teenuseid kõigist ettevõtetest, kes pakuvad teie piirkonnas sama teenust. Kopeeri või kirjuta hinnad üles ja tea, kes mida pakub. Hoidke see loend helistamise ajal käepärast. "Teate, Telco X pakkus mulle samal tasemel teenust, mida pakute, kuid 10 dollari eest kuus vähem" on võimas läbirääkimiskiip.\nAllahindluse saamiseks vajate oma juhtumi toetamiseks mõõdetavaid andmeid. Pole mõtet rääkida kinnipidamisasutusega, kes nõuab allahindlust ja kõik. Peate esitama oma tõendid, näidates, et saate mujal parema pakkumise madalama hinnaga või rohkemate funktsioonidega.\nSaate aru, mille eest maksate\nTeenuse allahindluse saamiseks peate teadma, kui palju maksate, millised funktsioonid sellele kulule lisavad, milliseid funktsioone te kasutate ja ilma milleta saaksite hakkama. Mõnda teie praegust funktsiooni oleks saanud muuta või täielikult asendada. Saate aru, mille eest te praegu maksate ja mille eest soovite maksta.\nLõpuks määrake oma eesmärk kõne tegemisel. Kas soovite väiksemat igakuist arvet või rohkem funktsioone? Mõlemad? Kas soovite suuremat kiirust või suuremat andmemahtu? Mõlemad? Eelnevalt teadmine, mida sa tahad, aitab vältida seda, et sind ei pettataks millegagi, mida sa pole palunud.\nKõne tegemine AT&T säilitamisele\nKui olete valmis, on aeg helistada. Hoidke oma nimekiri käepärast ja helistage kindlasti vaiksest kohast, kus teid ei segata.\nKõige tähtsam on see, et ärge öelge neile, et soovite, et nad sobiksid teise ettevõttega, ega öelge neile kohe, mida soovite. Küsige neilt, mida nad saavad teie heaks teha, et hoida teid kliendina. Seejärel laske neil oma võlu teha.\nKlienditeenindajatega suhtlemise lubatud ja keeldumised\nALATI ole viisakas, sest ebaviisakas olemisest pole mingit kasu.\nOlge rahulik (see käib koos produktiivsel viisil kindla olemisega).\nOlge mõistlik (st ärge nõudke liiga palju)\nAndke klienditeenindusagendile aega ja ruumi teie taotlustele vastamiseks\nKasutage pause enda huvides.\nÄrge katkestage agenti.\nÄra ole agressiivne.\nÄrge helistage esmaspäeviti, reedeti ega esimese asjana hommikul. See on siis, kui klienditeenindajad on tõenäoliselt kõnedega üle koormatud, mis muudab nad teie taotluste täitmisel vähem tähelepanelikuks ja proaktiivseks.\nEsitage selliseid küsimusi nagu; "Kas saate midagi teha, et aidata mul arvet vähendada?"\n4 näpunäidet klientide hoidmiseks\nÄrge kartke küsida rohkem, kui te pole rahul sellega, millega AT&T kinnipidamisagent tagasi tuleb. Kuni olete paindlik ja õiglane, võite alati küsida rohkem või mõneks kuuks tasuta funktsiooni või mõnda muud hüve olenevalt varem seatud eesmärkidest. Ärge kunagi kartke rohkem küsida, kuna need ettevõtted ei karda kunagi rohkem võtta.\nKasutage pause ettevaatlikult, kuna soovite austada AT&T klienditeenindaja aega. Agendid on oma kõnede jaoks ajastatud ja peavad teie kõne kiiresti teenindama ja teisele poole pöörduma. Ärge jätke televiisorit ja ärge pange neid 30 sekundit korraga ootama, vaid kasutage pausi, et näidata rahulolematust või panna nad veidi higistama. Mõnikord võib lihtne paus pakkuda heldemat pakkumist, et nad saaksid teise rahuloleva kliendi üles kutsuda.\nMõistke, et enamik esindajaid pakub teile seda, mis neil parasjagu saadaval on. Ühegi klienditeenindaja eesmärk ei ole kliendiga vaielda, palju lihtsam on anda sulle seda, mida sa tahad, kui see on tal käepärast. Võite alati viisakalt paluda juhatajaga rääkida, kui tunnete, et teile ei pakuta midagi.\nLõpuks, kui agent, kellega räägite, ei tundu olevat huvitatud või ei viitsi teid kliendina hoida, tänage teda ja katkestage kõne. Jätke minutiks ja proovige uuesti. Erinevatel töötajatel on erinev entusiasmi tase või nad on oma igakuiste eesmärkide saavutamisel erineval etapil. Samuti kasutab AT&T, nagu paljud teisedki ettevõtted, oma hoiuosakonnas nii lepingulisi töötajaid (mitte-AT&T töötajad) kui ka ettevõtte töötajaid. Olenevalt sellest, kummaga te räägite, ei pruugi neil olla volitusi teisi tehinguid lubada.\nEnne helistamist pidage meeles, et lojaalsuse säilitamine pole ettevõtte ainus eesmärk. AT&T vajab tulu, et jätkata teenuse osutamist kõigile oma klientidele, nii et võite saada eripakkumise, kui lisate oma komplekti uue teenuse arve krediidi või intressimäära alandamise asemel. See säästab sageli teie raha mõnel teisel arvel (näiteks ; vahetage oma internet soodushinnaga AT&T-le).\nKui otsite pakkumist uue telefoniga, ei pruugi teil siin õnne olla. Esindajal võib olla võimalus teie paketti alandada ja uue telefoni maksumust tasa teha, kuid peate siiski tasuma telefoni eest maksud ette ja MSRP-d (tootja määratud hind).\nSäilitamise esindajatele saadaolevad tehingud on eellaaditud ja kaardistanud isik, kellega nad tõenäoliselt kunagi varem kohtunud pole. Me ütleme seda seetõttu, et te ei taha raisata oma aega, et hankida midagi, mida teine ettevõte pakub pärast seda, kui AT&T ütleb, et nad ei saa. Mõnikord on parimad pakkumised uutele klientidele. Allahindluste kasutamiseks võite alati vahetada mõne teise teenusepakkuja ja hiljem tagasi pöörduda.\nKuidas tagada, et teie klientide säilitamise lepingut täidetakse\nKui olete tehingu sõlminud, korrake seda neile tagasi. See kinnitab, et saate pakutavast aru ja need vastavad teie ootustele. Järgmiseks hankige esindaja eesnimi ja kirjutage üles oma kõne aeg. Iga kord, kui agent puudutab teie kontot, on märkmetes ID (esindaja ei saa teile seda ID-d anda ja mõned ei ütle teile oma perekonnanime, kuid piisab oma eesnimest ja kõne ajast). Kui teil on antud lubadustega probleeme, helistage selle teabega tagasi.\nSeejärel määrake endale kalendri meeldetuletus, et pärast lepingu tähtaja möödumist korrata kogu protsessi uuesti. Aja jooksul saate säästa palju raha, kui võtate ühendust AT&T ja teiste ettevõtetega, mille eest maksate igakuiselt, klientide hoidmise meeskondadega,\nKui saate kulutada tund aega pakkumiste uurimiseks ja agendiga rääkimiseks, võite säästa raha või hankida lisafunktsioone väikese raha eest või ilma selleta. Niikaua kui olete oma taotlustes mõistlik ja AT&T kinnipidamisagendi suhtes õiglane, olete üllatunud, mida nad teevad, et hoida teid kliendina!\nKas olete suhelnud AT&T klientide hoidmise agentidega või teiste ettevõtete klientide hoidmise agentidega? Kas teil on õnnestunud nendega suhelda, et saada paremaid tingimusi? Rääkige meile allpool oma kogemustest.


Wäraw - Samm 1. Enese positsioneerimine | CV-Online\nSamm 1. Enese positsioneerimine\nKarjääri planeerimise etapid Samm 1. Enese positsioneerimine\nNeed on küsimused, mida karjääritee ristmikul eneselt küsime. Iseenda tundmine hõlbustab eesmärkide seadmist, mille poole liikuma hakata. Oma väärtusi, võimeid, oskusi, isiksuse omadusi ja huvisid tundes suudad Sa teha õigeid karjääriotsuseid.\nEsimese etapi läbimine aitab Sul:\nMõista, miks enese hindamine ja analüüsimine on üheks olulisemaks faktoriks karjääris.\nLäbi viia isiksuse, huvide, väärtuste, oskuste, õppimisvajaduste ja tööpotentsiaali põhjalik analüüs.\nAvastada, mida Sa karjäärimaastikul tegelikult saavutada tahad.\nVarasemalt otsisid ülikooli lõpetanud tudengid tööd õpitud erialal ning valitud valdkonda kuni pensionini. Piisas ühest otsusest, et enda elu korraldada! Tänapäeval muudavad inimesed karjääri mitmel põhjusel:\nesialgne valik pole sobiv; valitud eriala ei eksisteeri enam; väärtused ja vajadused muutuvad.\nEnese hindamise läbi avastad oma iseloomujooned, huvid, väärtused ja oskused, teed kindlaks tugevused ja nõrkused. Nende omaduste ja tulevase töö vastavusse viimine on kõige olulisem etapp, mille edukat läbimist eeldab tööotsingute alustamine, mistahes ametikohale kandideerimine või töövestluseks ettevalmistamine.\nSamm 1.1 Huvide kaardistamine\nSamm 1.2 Isiksus\nSamm 1.3 Väärtused\nSamm 1.4 Oskused ja võimed\nSamm 1.5 Karjäärihuvid\nSamm 1.6 Karjääriklastrite seletus\nSamm 1.7 Teadmised ja õppimine\nSamm 1.8 Minapildi loomine