30. september 2007 kell 22:00\nSupilinna enamuses 19. sajandist pärinevaid puitmaju iseloomustavad nende suhteliselt väikesed mahud ja üksteisega harmoneeruvad suurused, valdavalt ajaloolise, märkimisväärsete tänapäevaste lisandusteta välisilmes.\nTraditsiooniliselt olid Supilinna suuremõõtmelised krundid piklikud, täis rohelust ja elamud paiknesid tänavajoone ääres, mitte aia sügavuses.\nMõnel juhul oli tänavaäärse maja taha ehitatud hoovimaja, mis oli tavaliselt väiksem ja vähem esinduslik, selgitab linnaplaneerijast Supilinna Seltsi esimees.\nSupilinna elanikud kasvatasid juurvilja ja müüsid aiasaadusi linnarahvale. Tänavanimed - Kartuli, Herne, Oa, Meloni - andsidki linnaosale nime.\n20. sajandi alguses ostis ärimees Hendrik Leppik pastor Gehewe pärijailt suure krundi, eesmärgiga rajada sinna uus omanimeline tänav.\n1907. aastal alustati ehitustegevust ja tänava viimane maja valmis 1939. aastal.\nEsimesed elamud projekteeris insener Fromhold Kangro. Tema juugendstiilis majade iseloomulikeks komponentideks on uhkete ornamentidega uste ja akende piirdelauad ning dekoratiivsetest tellistest ja maakividest laotud vundamendid. Lepiku tänava hoonetel on olnud õnne - Teise maailmasõja lahingud ei räsinud neid ja tänapäeval on sinna elama asunud inimesed, kes oskavad hinnata vana ja omanäolist.\n"Väga oluline on aru saada vanade ehitiste ja arhitektuursete elementide väärtusest. Sageli ei ole seda võimalik rahalises mõõtkavas hinnata," tähendab Hiob.\nOriginaalsed fassaadidekoratsioonid, uksed, ukse- ja aknapiidad jms loovad miljöö. Tuleb tunnustada majaomanikke, kes esialgu suisa lootusetutena näivaid hooneid autentselt restaureerida püüavad.\nKuid kahjuks on ka Supilinnas maju, millele on remondi käigus pandud ette plastaknaid, uksi maitsetult vahetatud või kasutatud ebasobivat laudist.\nSamuti on siia kerkinud mõned päris uued elamud, mis mõjuvad võõrkehadena. Aga õnneks on Supilinnas päevi näinud hoonetele ja avaramale linnaruumile lisaks alles ka seletamatu vabadus, sõbralikud ja seda olustikku väärtustavad inimesed, mis sisendavad veendumust, et Supilinn ei kao kuhugi!\n2002. aastal loodi Supilinna Selts, mille peaeesmärk on Supilinna omapära ja keskkonnaväärtuste säilitamine - seda nii materiaalses kui ka vaimses mõttes.\nViimasega on seotud ka raamat "Supilinn minu elus".\n2003. aastal algatatud sama nime kandvale kirjatööde võistlusele laekunud tööde põhjal otsustati välja anda teos, mis kõneleks Supilinnast - seda nii minevikus kui ka tänapäeval.\nKogumik sisaldab 26 kirjatööd, mis valgustavad väikese Emajõe-äärse linnaosa elu alates 1930. aastatest kuni nüüdisajani, puutudes vahel tagasivaatavalt ka tsaariaega.\nLood kajastavad läbi kirjutajate isikliku vaatenurga Supilinna elu-olu kogu selle mitmepalgelisuses.\nKõiki neid lugusid ühendab soe suhtumine Supilinna, sellesse väikeste puumajade ning suurte kruntide ja aedadega Tartu agulisse.


Eksperdid: vanemaealiste osakaal üha kasvab, kuid nad ei leia piisavalt rakendust - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nEksperdid: vanemaealiste osakaal üha kasvab, kuid nad ei leia piisavalt rakendust\nEkspertide arvates tuleb uuel vanemaealiste poliitika komisjonil tegeleda vanemaealiste tõrjumise ja diskrimineerimise kaotamisega tööturul ning muuta ühiskonna mõtteviisi. Samas ollakse seisukohal, et vanemad inimesed ja nende organisatsioonid peavad ka ise aktiivsemad olema.\nSotsiaalministeerium kutsus aasta alguses kokku vanemaealiste poliitika komisjoni (VPK) uuendamiseks ekspertide rühma. 1997. aastal alustanud komisjon vajab muutmist nii oma töö sisult kui ka vormilt, sest üle 50-aastaste inimeste osakaal rahvastikust kasvab jätkuvalt ning nende kasutamine tööjõuna kui ka elukvaliteet vajab uusi lähenemisi.\nTöörühm kuulas Ene-Margit Tiidu ettekande vanemaealise rahvastiku ja tööjõu prognoosist 2035. aastaks. Analüüs on tehtud maakondade kaupa meeste ja naiste lõikes. Kui siiani on naisi olnud vanemaealise tööjõu hulgas meestest oluliselt rohkem, siis 15 aastaga nende suhe tasakaalustub. Iris Pettai andis ülevaate vanemaealiste huvikaitse küsitluse tulemustest, mis viidi läbi juunis ja juulis. Küsitleti 357 avaliku-, äri- ja vabakondliku sektori organisatsiooni esindajat, kes oma töös puutuvad kokku vanemaealiste temaatikaga.


"See seadus oli tööõnnetus" - Tööstusuudised\n„Mina neid kõrgema toetuse arvutusi oma silmaga komisjonis ei näinud, need loeti paaril korral ette. Põhjendus oli, et tootmiskulud on väga palju kasvanud ja seepärast on vaja dotatsioone tõsta. Küsisin, mis loogika see on ning uurisin, kas ka majandusministeeriumi esindaja on nende argumentidega nõus. Kummalisel kombel ta vastu ei vaielnud.\nMind ehmatas, mismoodi neid väiteid komisjonis puistati. See oli täiesti läbinähtav, et huvigruppide käsi oli pikalt ja selgelt mängus. Seda viisakalt öeldes.\nPraegu me kõik maksame selle taastuvenergia tasu julmalt kinni ja seal taga pole midagi rohelist.\nKa peaministri jaoks oli see jahmatav üllatus, kuidas valitsuses kokkulepitud asjad järsku muutusid riigikogus hoopis teistsuguseks. Kuid polnud midagi teha. See oli vahetult enne valimisi, kus opositsioon üldse enam ei sekkunud ja koalitsioon aksepteeris kõike, mis komisjonist tuli. Lõpphääletus kujunes selliseks, kuna tegemist oli valitsuse eelnõuga. Suure saali puhul oli tegemist tööõnnetusega, komisjoni puhul tööõnnetusest rääkida ei saa.\nTagantjärele oleme arutanud, et toetused tuleb ära muuta, kuid just õiguspäraste ootuste printsiip on Põhiseaduses tugevalt sisse kirjutatud. See ei võimalda mingit initsiatiivi."


4 Toitu, Mis On Sulle Halvemad Kui Twinkies - 2019 | Tervis\nAvaldatud: Tervis • Vaatamisi: 4935\nTwinkies pole kaugel tervislikust toidust, kuid toitumisspetsialistid ütlevad, et seal on veel hullem asi, mida saate tarbida. Need rämpstud toidud sisaldavad sooda, magustatud mahla joogid ja mõned teraviljabaarid.\nTwinkies pole kaugel tervislikust toidust, kuid toitumisspetsialistid väidavad, et toidulisandite kasutamisel on palju halvemaid omadusi kui klassikalist kooki.\nTwinkies on kindlasti kogunud stereotüüpsete töödeldud toitude maine, mis tõenäoliselt ei aita vanuses, kui tarbijad soosivad "loomuliku" üle "kunstliku".\nWall Street Journali andmetel vähenes Twinkiesi müük 2010. aasta ja 2011. aasta vahel 2% võrra. Ettevõte, kes teeb Twinkiesi, esitas 11. peatüki pankroti kolmapäeval, viidates võlgadele ja kasvavatele tootmiskuludele finantsallikate allikatena. Kuid ehkki Twinkies on ebaõiglaselt välja toodud rämpstoituksena. Kertine Tallmadge'i, registreeritud dieediarst, sõnul on ameeriklastel väga palju kohutavaid valikuid, millest osa on isegi turustatud tervena. Siin on neli toitu, mida võiksite pidada teile halvemaks kui Twinkie või sama halb:\nNagu te arvatavasti teadsite, pole soda teie jaoks kasulik. Kuid kalorid kanistrilahuses on salakaamilisemad kui kalorsused, näiteks Twinkie, sest kalorid võivad teie ajule nähtamatud olla, ütles Diet Simple'i autor Tallmadge (LifeLine Press, 2011). Uuringud viitavad sellele, et "vedelikud kalorid ei ole ajus registreeritud, kuna toidu kalorid on," ütles Tallmadge.\n"Inimesed, kes joovad liiga palju magusat jooki, lõpuks söövad rohkem üldkalorreid, muutuvad ülekaalulisemaks ja on suhkurtõvele vastuvõtlikumad," ütles Tallmadge.\nVähemalt Twinkie söömise ajal saab aju sõnumi, mille keha on söönud.\nPuuvilja maitsestatud jooke:\nMagustatud jooke, nagu jäätee ja limonaadi, on vähe toiteväärtust ja on sageli sama halvad, nagu soda. Ja nagu soda, ei pruugi nende jookide kaloreid registreerida teie aju.\nKuid puuvilja maitsestatud jookide pudelite ja magustava rohelise tee märgistused võivad viia meid uskuma, et tarbime midagi, mis on meile kasulik.\n"See hämmastab meid mõtlema, et see on tervislik," ütles Andrea Giancoli, toitumisharjumuste ja dietoloogiate akadeemia pressiesindaja. Giancoli viitas konkreetselt puuviljamaitselistele jookidele, mis ei sisalda 100-protsendilist mahla. Joogi ei saa märgistada "puuviljamahlale", kui see ei sisalda 100-protsendilist mahla, ütles Giancoli\nPeale selle võivad puuvilja maitsestatud jookide ja tee pudelid sisaldada 16 või 20 untsi ja sisaldavad rohkem kaloreid kui 150-kaloriline Twinkie, ütles Giancoli.\n"Sa ei purusta oma kaloriteenust, kui jätate Twinkie," ütles Giancoli.\nTegelikult tahate midagi magusat ja andke valikut 16-untsi lemonaadi ja Twinkie pudeli vahel, "mine koos Twinkie'iga," ütles Giancoli.\n"Joog kõige tõenäolisemalt ei rahulda teie magusat, samas kui Twinkie võib," ütles Giancoli.\nRafineeritud jahu sisaldavad teraviljad\nMõned teraviljakarbid on kaetud "kõrge kiudaine" ja "madala rasvasusega" etikettidega. Aga Tallmadge ütles, et tähtis on nende koostisosadele tähelepanu pöörata, et teada, kas see, mida te sööte, on teie jaoks tõesti hea.\n"See võib olla madala rasvasisaldusega ja kõrge kiudainetega, vaid ka puhas rämps," ütles Tallmadge.\nKui esimene koostisosa on suhkur ja kui see on valmistatud rafineeritud teraviljaga, ei ole teraviljabaarid paremad kui Twinkie, ütles Tallmadge.\nTarbijad peaksid kontrollima toitumisalaseid märgistusi, et näha, et nende teravilja riive on tervete teraviljadest valmistatud, mitte jahvatatud teravilja, näiteks nisujahu või riisijahu, ütles Tallmadge.\nLisaks peaksid tarbijad sööma toitu, millel on looduslikest allikatest pärit kiud, näiteks tervete teravili. Puuduvad tõendid selle kohta, et kiudainetega töödeldud toidud, näiteks toidud, milles on loetletud sigurijuur või inuliin kui kiudainete allikad, annavad samasuguseid eeliseid kui looduslikud, ütles Tallmadge.\n"Nad lisavad kiu nii palju asju nüüd, et nad saaksid öelda" kõrge kiudaineid "," ütles Tallmadge.\n"Järgmine arvan, et teate, et nad kavatsevad Twinkies'ile lisada kiudaineid," ütles ta.\nMargariin valmistatud hüdrogeenitud rasvadega\nDeborah Enos, sertifitseeritud toitumisspetsialist ja tervishoiu treener Seattle'i piirkonnas, nimetab halva toidu kunagi margariini. Mõned margariinid on "täis hüdrogeenitud rasvade", mida nimetatakse ka transrasvadeks, ütles Enos. Need rasvad ei leidu looduses ja "keha ei tea, mida nendega teha," ütles Enos.\n"Teie keha töötleb neid nagu küllastunud rasva, nii et margariin muutub arteri ummistumise segaseks," sõnas Enos, MyHealthNewsDaily veeru "Tervislikud hammustused" autor.\nIsegi margariinid, mis on "trans fatless free" etiketid, võivad sisaldada neid rasvu, ütles Enos. Toidu- ja ravimiameti andmetel võib tooteid, millel on vähem kui 0,5 grammi trans-rasva, märgistada null grammi trans-rasva.\nSelle asemel soovitab Enos kasutada võid. Õiglaseks võib olla ka küllastunud rasv. Kuid võil on tugev maitse, ja te ei pruugi seda nii palju kasutada, et saada maitse, mida soovite oma toidus, Enos ütles.\nAnna edasi: Toidust on hullem kui Twinkie, sealhulgas mõned, mis on tähistatud tervena.\nNeed Silmapaistvad Läbipaistvad Kõnelejad Võivad Otse Teile Rääkida\n"Moody" Väikelapsed Muutuvad Tõenäoliselt Problemaatiliseks Mängijatele, Uuringute Soovitused


Mart Mägi: rahvaloenduse korraldamisel peame olema julgemad ja astuma Euroopasse | Statistikaamet\nMart Mägi: rahvaloenduse korraldamisel peame olema julgemad ja astuma Euroopasse\nPostitatud 9. november 2020 9:36\nNimetatud sündmustest paneb statistikaameti juhi südame kõige kiiremini lööma just rahvaloendus. Mart Mägi sõnul on rahvaloenduse üks oluline eesmärk anda Eesti ühiskonnast sõltumatu ja objektiivne pilt. See pilt on oluline ka teiste nimetatud teemade puhul, et mõista, kui palju on Eestis inimesi, kus nad elavad ja millised on konkreetsel ajahetkel nende elud. Mart Mägi selgitab lähemalt loenduse tagamaid, eesmärki ja ka ettevalmistuste käiku.\nTegelikult eksisteeris ka eelmisel loendusel alakaetus ehk me ei saanud kõigilt inimestelt vastuseid. Registritega seda probleemi ei ole, sest sealt saab kätte kogu info, mis on sinna lisatud. Eelmise loenduse alakaetus oli 2,3%, seega pole mõneprotsendilised puudujäägid registrites kuigi suur murekoht. Seda enam, et oskame vigu parandada ja tegeleme sellega pidevalt.\nRahvaloenduse küsimused on paigas, lahtine on aga veel see, kas lisatunnuste kohta küsitakse väiksemalt hulgalt ehk ca 60 000 inimeselt või kogutakse vastused kogu rahvastikult. Millal see otsus sünnib ja mille taga see seisab?


Kaugõpe Keskkonnaõigus Prantsusmaas - LLM programmid Prantsusmaas LLM 2018/2019\nKaugõpe Keskkonnaõigus Prantsusmaas - Keskkonnaõigus programmid Prantsusmaas Keskkonnaõigus\nKaugõpe LLM Prantsusmaas - Võtke Kaugõpe LLM Prantsusmaas. Kõik Kaugõpe LLM programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kool siin!\nHetkel pole LLM Keskkonnaõigus Prantsusmaa distance ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie LLM Kaugõpe kategooriat.\nLink to and share "Kaugõpe Keskkonnaõigus Prantsusmaas - LLM programmid Prantsusmaas LLM 2018/2019"


Ukrainlased pidid hullult töökad olema ja nüüd 40 000 hulgast ei leita maasikakorjajaid. Palju neile toetusi makstakse, et nad tööd ei soovi teha?\nEi sobi ka see töö\nVõi on asi sellest, et sealt ida-ukrainast ei tulnud ukrainlased, vaid hoopis venelased?\nPõllumeestes on viga, mitte kõikides teistes inimestes, kes kohe üldse neile ei sobi.\nIgal aastal on neil mingi uus vabandus välja mõeldud, mis kõik ikka täiesti perses on. Kord on eestlased lollid ja laisad, nüüd on ukrainlased lollid ja laisad, kord on põud, siis on vihmasadu.\nSelle peale öeldakse, et loll, kes vabandust ei leia. Ega ei käse keegi neil neid maasikaid kasvatada, kui see nii õudne ikaldus kogu aeg on. Ju ikka hädaldavad ohtrasti, et toetustest ilma ei jääks, mingid kasud peavad ju sees olema, kui muudkui kõik on pahasti, aga tegevusvaldkonda ka ei muuda.\nma pigem usun, et küsimus on kehvas kommunikatsioonis. Mismoodi seda tööd reaalselt on ukrainlastele pakutud, kuidas korraldatud logistika ja majutus? Mida makstakse?\nIlmselt loodetakse, et riik korraldab, aga nii ju üldiselt ei ole. Selles esimeses “artiklis” polnud ju midagi peale suvalise hädaldamise…\nKonkreetselt laudatöö aga tõesti pole suurlinnast tulnud naistele konti- ega oskustmööda.\nJa ise käis suvel maasikaid korjamas?\nEsiteks paljud põgenikud ei või enne tööle hakata kui dokumendid korras.\nTeiseks – mehed jäid ju sõdima, enamus, kes põgenesid on emad väikeste (süle)lastega või vanurid.\nJa suurem osa maasikapõlde on linnadest väljas. Hea kui on transport organiseeritud.\nMa ei tea kuidas Eestis on? Soomes ja osades kohtades ei mindagi vahepeal koju vaid elataksegi see korjamis aeg pead jalad koos soojakutes jne.\nEga ei käse keegi neil neid maasikaid kasvatada, kui see nii õudne ikaldus kogu aeg on.\nMina imestan ka seda. Kui seakasvatus ära ei tasunud, siis löödi kohe farmid puhtaks ja oligi kogu muusika. Aga maasikakasvatajatelt aastaid mingi ving, samas lasevad ikka edasi. Nüüd on juba suur kisa, et sel aastal on oodata rekordhindu. Soolaku sisse oma Eesti maasikad, kui need hingehinda hakkavad maksma, võin praegu need Kreeka maasikad ka moosiks teha, ei ole need halvemad.\nselle asja nimi on ahnus, põllumees ei taha palka maksta\nSiia tulnud inimesed on väikelastega, elavad kusagil, kust omal jõul tööpõllule liikuda on võimatu. Suur osa naistest on kõrgharitud linnaspetsialistid. Kui meie algharidusega töötud ei viitsi maasikapõlule minna, on väga kummaline loota, et ukrainlannast finantsjuht või õpetaja kiirelt põllule tõttab. Suur osa läheb neist tagasi, suur osa veel segaduses, mida teha, mis üldse saama hakkab.\nMeie põllumehed vinguvad liiga palju. Aastate pikkune kiun ei tee seda töövaldkonda kellelegi meeldivaks!\nMeie põllumehed vinguvad liiga palju\nMa ka ei mäleta aastat, kui nad oleks rahul olnud. Küll on palav, külm, vihmane, kuiv, siis pole töötajaid, siis on see või teine. Ja kui juhtub ime, et saak on hea, siis on virin, et hind on liiga madal, sest saaki oli liiga palju.\nSiia tulnud inimesed on väikelastega, elavad kusagil, kust omal jõul tööpõllule liikuda on võimatu. Suur osa naistest on kõrgharitud linnaspetsialistid.\nJa veel üks asjaolu: nüüd tuleb ju kinni pidada töö- ja puhkeajaseadusest ning võtta nad ametlikult tööle, st maksta ka riigimaksusid.\nMeie põllumehed vinguvad liiga palju.\nÕnneks suurendasin koroonast tekkinud maasikaärikate kisa saatel oma maasikapeenarde arvu ja sain juba mullu nii palju maasikaid, et polnudki tarvis osta. Päris hooaja alguses sai lastele rõõmuks mõni kg ostetud, kuid edasi enam mitte. Ja mul on kindlalt öko maasikad, alati maksimaalselt värsked. Vaeva väga palju polegi.\nAsi ju on maksudes. Kui varem sai palgata mustalt, ukrainlased läksid koju, siis nüüd enam ei saa, peab maksu maksma ja ongi häda käes.\nNo kuna korjama hakatekse kell 5 hommikul, siis on ilmselgeslt mõistlik elada põllule võimalikult lähedal.\nMul oleks suvel lisateenistust vaja aga ma tean, et mu füüsiline vorm on maasika korjamiseks kõlbmatu.\nEga kõik põgenikud ka just väga sitked ei ole.\nMõtlesin seda, et ma ei teagi, kus kohas peamised maasikapõllud kuhu korjajaid otsitakse asutakse. Ilmselgelt mitte linnades sees või äärelinnased.\nTartu kandis kui kuulutusi olen näinud siis on olnud, et hommikuti buss viib ja pärast ka toob.\nMõtlesingi seda, et juhul kui põld on kusagil Tallinnast 80km ja tõesti algabki korjamine kell 5, siis ilmselgelt on probleeme ukrainlannadel minna seda tööd tegema laste kõrvalt isegi kui tahaks. Kuidas kohale saab, kes last valvab, kuhu laps jätta jne. Neil ei ole seda tugivõrgustikku hetkel, mis kohalikul inimesel on.\nJuhul kui Eestis on ka korjamised elamisega kuskil korterites/soojakutes siis ilmselgelt ei samuti need lastega ukrainlannad sinna tööle minna.\nUkraina meestest on siin ehk vist vaid osa, kes juba enne töötasid ja on juba tööga hõivatud või siis see hulk, kes reisisid sõja alguses mujal ja pole hetkel kuhugi minna. Tööeas mehi ju sõja puhkedes üle piiride ei lastud – pigem läksid mehed siit kodumaale sõdima.\nMehed, kes on jäänud siia, töötavad ehitusel. See palk ei ole põlluga võrreldav.\nJa kuskohas sa seal lastega elad?\nMina 20.date alul käisin Tartu lähedal maasikaid ja hiljem vaarikaid korjamas, kuigi olin ka kõrgharidusega nagu kõik põgenikud väidetakse olevat . Kell 8 hommikul turuhoone juurest viidi ja õhul 6 toodi tagasi. Eriti ahned said seal kohapeal ka elada ja ööpäev läbi korjata. Siis seda kõhuli traktorihaagisel korjamist veel ei tuntud. Uskumatu, et 40 000 põgeniku hulgas ei leidu 1-2 tuhandet lasteta naist.\nlasteta naine põgenes vähe rikkamasse riiki.\nNo kuna korjama hakatekse kell 5 hommikul, siis on ilmselgeslt mõistlik elada põllule võimalikult lähedal. Ja kuskohas sa seal lastega elad?\nEnamusel hooajatöölisi palkavatel taludel on majutusvõimalus olemas.\nKa minu vend on üks neist talunikest, kes igal aastal maasikakorjajatele ja saagikoristajatele töötamise perioodiks eluaset pakub. Elamine ja söök on tasuta, palk paraku küll miinimum, kuid töölised registris ja leping ametlik.\nSel aastal majutab vend märtsist alates ukrainlasi – pakkus elamist ja toitu 12 ukraina inimesele, korraldas nende dokumentide ja hüvitiste saamist ja lootis, et 2-3 neist ehk ka suveks appi jäävad (oleks nad ka ametlikul tööle vormistanud). Paraku pole 12 inimesest praeguseks järel mitte ühtegi tööinimest – 1 läks tagasi Ukrainasse, 2 edasi Saksamaale ja 4 Soome ning venna juures elab noor ema kahe väikese lapsega ja 2 neljakümnendates naist, kellest üks otsib “korralikku” tööd ja elukohta linnas ja teine on väidetavalt nii haige, et midagi tehta ei tohi.\nMuide, teemaalgataja viimases lauses on tegelikult tõetera sees. Saatsin vennale kriis.ee ja Terviseameti lehel olevad ukrainakeelsed lingid Eestis saadavate teenuste kohta ja vennal paluti mulle edasi öelda, et saatku ma see tekst vene keeles:)\nMiinimumpalka selle töö eest pakkuda on ikka ka päris nahaalsus. Ise talunikud pasundavad igal pool, et maksavad hästi. Siis pole ime, et töötajat ei leia. Need tublid lähevad siis pigem Soome või kuskile normaalsesse kohta, kus mingi miinimumpalgaga ei vigurdata.\nJah, miinimumpalk ei ole suur, aga töötu jaoks siiski parem kui üldse mitte midagi.\nKunagi peeti arvestust ka kastide kaupa, aga siis tekkis korjatud kaste paberil tunduvalt rohkem kui pärast päevatulemuse kokkulugemisel ja see, et eraldi inimene veel kastilugejaks palgata, ei tasu ära.\nPalju neid töötuid siis sinu arvates on. Tööpakkumisi on väga palju praegu. Lihttöid pakutakse linnades suures koguses ja palk on suurem kui miinimum. Lisaks ei pea kuskile karupeesse elama minema mitmeks kuuks. Mis peaks olema inimese motivatsioon, et tulla miinimumi eest kuskile maale rasket tööd tegema? Nad lähevad siis lihtsalt müüjaks kuskile ehituspoodi, nagu näinud olen. Ei ole miinimumpalk ja ei pea hommikul kell neli ärkama.\nvõi kui võrrelda koristaja palka maasika korjaja omaga.\nMis peaks olema inimese motivatsioon, et tulla miinimumi eest kuskile maale rasket tööd tegema? Nad lähevad siis lihtsalt müüjaks kuskile ehituspoodi, nagu näinud olen. Ei ole miinimumpalk ja ei pea hommikul kell neli ärkama.\nLinnas see kindlasti nii on, äärealadel aga kindlasti mitte. Need “kuskile maale” rasket tööd tegema minejad elavad ise ka reeglina maal, aga ei ole mingil põhjusel paremat tööd leidnud ning oma maamajapidamist arendanud.\nLinnast eemal maakohas ongi motivatsiooniks see, et teeb tööd, saab selle eest mingi raha, toidule sel perioodil raha ei kulu ja talvekartul ning olenevalt talust ka lihatrükk või mingeid aiasaadusi antakse kaasa. Pärast hooaega võtab end kuni järgmise hooajani taas töötuna arvele.\nMiinimumpalk kohe kindlasti ei ole parem kui mitte midagi. Töötuna kodus passides maksab KOV toimetulekutoetust, sh katab kõik su elauasemekulud. Kui lähed tööle, siis tõmmatakse toetus nulli ja pead kõik ise tasuma. Kuna hinnad on nii jõhkraks läinud, siis mina näiteks ei suudaks miinimumpalga eest oma püsikulusid katta ja ammugi poleks tööinimesel aega, et mööda poode jalutada ja soodsamaid pakkumisi otsida.\nÕnneks on mul hästitasustatud töö, aga kui ma oleks maakohas ja ilma hariduseta, siis iga kell oleks enne töötu kui läheks miinimumpalga eest rasket füüsilist tööd tegema. Tapan sellega oma tervise ka ära ja siis mida?\nSiin räägiti ukrainlastest, et miks need ei tule maasikaid korjama. Nemad ongi peamiselt linnades. Kui miinimumi maksad, siis tõesti saadki need kohalikud külajotad, keegi teine ei pea sellist pakkumist atraktiivseks.\nÕnneks on mul hästitasustatud töö, aga kui ma oleks maakohas ja ilma hariduseta, siis iga kell oleks enne töötu kui läheks miinimumpalga eest rasket füüsilist tööd tegema.\nKas maakohtade KOV-d jõuavad toetusi üldse maksta? Palk peaks korjajatel ikka tehtu alusel olema, neli või palju neid kambas on, küll siis utsitavad üksteist käbedamalt liigutama.\nMuide Soomes saab ka maasikakorjaja miinimumpalka. Lihtsalt see on Soome miinimimpalk. Samuti on sama teema ka seal põllumajanduses. Kohalik ei taha nii madala palgaga rasket tööd teha.\nOled sa kindel, et keeleoskuseta inimene ehituspoes üle miinimumpalga saab? Müüja peab suutma klientidega suhelda ja mingi ettekujutus võiks müüdavast kaubast ka olla. kaubapaigutajaks või transameheks võib-olla saab, siis saab alati pärismüüja poole viibata kui keegi midagi küsima tuleb. Kui sa sellele miinimumile veel tasuta elamise ja söögi juurde liidad, siis polegi vist nii halb pakkumine. Võta nüüd ehituspoe palgast üürikorteri hind ja kuu toiduraha maha ja vaata, kas jääd ikka plussi.