VALIMISANOMAALIA SAAREMAAL: häältemagnetist üksikkandidaat jäi volikogu ukse taha\nVALIMISANOMAALIA SAAREMAAL: häältemagnetist üksikkandidaat jäi volikogu ukse taha (11)\nDenes Kattago, 7. november 2017 14:48\nHÄÄLTEMAGNET: 395 häält saanud Koit Kelder koos oma perega on mõneti hea näide romantilisest kuvandist, kus haritud noored tulevad tagasi maale, loovad suure neljalapselise pere, on ettevõtlikud ja tegusad ning sotsiaalselt aktiivsed.Foto: Mari-Liis Nellis\nEttevõtja Koit Kelder tegi kohalikel valimistel üksikkandidaadina uues Saaremaa suurvallas teise tulemuse, edestades mitmeid tuntud poliitikuid. Miks jäi häältemagnet siiski volikogu ukse taha?\nTänavustel kohalikel valimistel riisusid taas koore erakonnad, kes said ligi 73% antud häältest. Valimisliidud said pisut üle neljandiku. Need vaprad, kes siinset proportsionaalset valimissüsteemi trotsides läksid üksinda valimistulle, said tubli 2557 valija toetuse ehk 0,4% häältest.\nMüüja unustas klientidelt üle 100eurose arve eest raha küsida (15)\nMinister süüdistab visionäärist vallavanemat üleskutses riigile valeandmeid esitada (16)\nUUS SÜSTEEM: loe, kuhu maavalitsuste ülesanded suunatakse (2)\nPühapäeval, 15. oktoobril kulmineerunud kohalike omavalitsuste valimistel võitis haldusreformi järel moodustunud Saaremaa supervallas oodatult Kuressaare linnapea Madis Kallas, kes sai 1053 häält. Allkirjastati uus koalitsioonileping (poolteks Sotsiaaldemokraatlik Erakond, Reformierakond ja Keskerakond) ning Kallas jätkas Saaremaa juhtimist, nüüd siis vallavanemana.\nVolikogusse pääses ka 70 häälega\nÜllatuslikult 395 häält kogunud ja igapäevaselt Pöide Pruuli Kojas toimetav Koit Kelder edestas teiste seas Kalle Laanetit (336 häält), veteranpoliitik Enn Eesmaad (278), endist tuntud telenägu Urve Tiidust (261) ja sai pea neli korda rohkem hääli kui eksminister Hannes Hanso (110). Viimastele on see muidugi nagu hane selga vesi, sest erakonna valimisnimekirja kuulumine tagas neile koha volikogus. Kõige kehvema tulemusega sissepääseja oli Kallase kaassots Aare Martinson 70 häälega.\n„395 häält on väga motiveeriv ja mitte valimistel osalemise kontekstis, vaid üldse kaasarääkimise tähenduses. Mu häälel on suur kaal!“ leiab Kelder, kes tõlgendab seda signaalina, et ta ajab õiget asja. 31liikmelisse vallavolikokku pääsemisest jäi Keldril puudu napp 30 häält. Valus!\nMadis Kallas (paremal) Foto: Margus Muld\nRiigi valimisteenistuse meedianõunik Kristi Kirsberg selgitas, et üksikkandidaat saab valituks, kui ta ületab lihtkvoodi. Igal valimisel on selleks erinev kvoot ja see sõltub valijate arvust. „Saaremaa vallas oli selleks 425 häält,” selgitab Kirsberg. “Kõigepealt jagatakse vallas või linnas kandidaatidele antud kehtivate häälte arv mandaatide arvuga. Tulemuseks saadakse lihtkvoot. Kandidaat, kes sai hääli rohkem või võrdselt lihtkvoodiga, osutub valituks ehk teisisõnu, saab isikumandaadi.“\nMadis Kallas märgib: „Loomulikult oleks tore, kui kõik rahvalt suure toetuse saanud kandidaadid pääseksid ka volikokku. Samas peame toimima nende reeglite järgi, mis on Eestis kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel kehtestatud. Arvestades, et tegevus kohaliku omavalitsuse juhtimisel, aga ka opositsioonis olles peab põhinema meeskonnal ja koostööl, saab lahenduseks olla vaid see, et üksikkandidaat valib nii-öelda kõige vähem vastumeelse nimekirja või paneb nimekirja ise kokku. Demokraatia põhineb siiski ühiskonna enamuse soovidega arvestamisel.“\nKURESSAARE LINNUS: Uut Saaremaa supervalda juhitakse Kuressaarest. Foto: Denes Kattago\nMaavalitsuste asemele loodavate regionaaltalituste juhtideks tahab 180 inimest (6)\nKelder end lööduna ei tunne: „Teine valimistulemus Saaremaal on tõesti üllatav ja kaugelt üle ootuste. Isegi mitte niivõrd numbriliselt, sest kandideerimisotsust tehes ma ikkagi arvestasin võimalusega, et võin ka valituks osutuda. Pigem üllataski, et n-ö suured nimed oma tulemust ära ei teinud. Aga las nad nüüd praevad ja mõtlevad, milline seos sel kõigel saab olema ja kas see kandub üle ka järgmistele riigikogu valimistele.“\nMillega Kelder põhjendab oma edu? „Mul saab kevadel üheksa aastat Saaremaale naasmisest. Kogu selle aja olen ma ikkagi pildil olnud ühel või teisel viisil, ka Pöide Pruuli Koja tegemistega, aga mitte ainult. Mõneti oleme oma perega selline hea näide romantilisest kuvandist, kus haritud noored tulevad tagasi maale, loovad suure neljalapselise pere, on ettevõtlikud ja tegusad ning sotsiaalselt aktiivsed. Sellel ilusal pildil on selgelt ka oma tumedamad toonid, mida ei saa ega tohi eitada. Just nendele varjunditele viitamine ja nendest rääkimine on see, mille eest mind tunnustatakse ja ka kirutakse.“\nPeaaegu tasuta kampaania\nKelderi sõnul oli tema valimiskampaania aluseks isiklik Facebooki konto ja seal olev video. „Põhimõtteliselt oli mul eesmärk panna kampaaniasse 0 senti, mis peaaegu ka õnnestus. Ainus kulu oli laulu taustaks oleval pildil sõnade ja suu liikuma panemine. Kõige suurem möödapanek oli see, et ma eeldasin, et kohalikul meedial on ka huvi, mis mul öelda on. Tulemust arvestades oleks ilmselt võinud,“ muigab Kelder.\nRein Toomla Foto: Teet Malsroos\nValimissüsteemidega sina peal olev Tartu ülikooli politoloog Rein Toomla soovitab Keldril ja teistel üksikkandidaatidel saada egost üle ja leida endale mõttekaaslasi. „Piisab kasvõi kümnest inimesest, et teha väike valimisliit. Samas on alati risk, et valimisliidud mängitakse volikogudes nurka. Kuid väikestes kohtades, kus kohalikke tegijaid tuntakse, on neil tihti menu, sest seal on alati vastasseis persoon versus valimisprogramm,“ ütleb Toomla.\nTallinna ülikooli ühiskonnateadlane Rein Ruutsoo ei pea praegust valimisseadust päris õiglaseks: „Sedalaadi probleeme tunnevad kõik esindusdemokraatiad. Kohalikel valimistel on nii-öelda parteide aparaadivõimu tasakaalustamiseks lubatud valimisliidud. Valimisliitude eesmärk on takistada poliitmaastiku killustumist üksiküritajateks ja samas harjutada-soodustada koostööd. Poliitika on meeskonnamäng. Kui keegi loobub koostööst ja ühisüritamisest ka liitude kujul/vormis, siis on see tema valik ja tihti peegeldab mõningaid isikuomadusi, mis tingimata ei toeta stabiilse koostöövõimelise esinduse teket.“\nRein Ruutsoo Foto: Ekspess Meedia / Andres Putting\nKelder kinnitab, et tema kandideerimise motiiv oli anda saarlastele mõista, et on olemas alternatiiv pakutavale, et mitte lihtsalt ei saa teha teistmoodi ja paremini, vaid peabki tegema, et vallajuhtimine võib olla tulevikkuvaatav hea haldus ja eestvedamine. „Valimistel ei osalenud ühtegi nimekirja, millel olnuks piisav Saaremaa elu edendamise visioon, ambitsioon ja suutlikkus see areng välja kanda. Suured nimekirjad koostati eesmärgiga teha valimistel võimalikult hea tulemus, mitte selleks, et viia ellu konkreetset agendat Saaremaa elu korraldamiseks ja arendamiseks,“ on ta veidi nördinud.\nMüüja unustas klientidelt üle 100eurose arve eest raha küsida\nMinister süüdistab visionäärist vallavanemat üleskutses riigile valeandmeid esitada\nUUS SÜSTEEM: loe, kuhu maavalitsuste ülesanded suunatakse


“Brüsseli päevik Yana Toomiga”: kas meid ootab üleeuroopaline miinimumpalk? | Yana Toom\nEetris on iganädalane „Brüsseli päevik Yana Toomiga“. Seekord räägib eurosaadik Yana Toom Euroopa „uuest renessanssist“: Prantsusmaa ja Saksamaa räägivad reformidest, mis määravad meie tuleviku palju rohkem, kui uus koalitsioon.\nMeie valimised olid seekord nii põnevad, et varjutasid kõik teised uudised, v.a. ehk ainult veredopingu skandaali. Samal ajal Euroopas juba nädal aega jagavad teineteisele komplimente Prantsusmaa ja Saksamaa. Yana Toom on kindel: “Kätt südamele pannes: nende kummaline vestlus võib mõjutada meid palju rohkem, kui mis tahes koalitsioon. Kaalul on ei rohkem ega vähem kui Euroopa Liidu tulevik.”\nPrantsusmaa president Macron pöördus märtsi alguses Euroopa kodanike poole ettepanekuga korraldada mandril “uus renessanss”. Macroni reformid peavad puudutama kõiki eluvaldkondi. Muuhulgas pakutakse tsenseerida vihavaenu retoorikat internetis, luua Euroopa sisejulgeoleku nõukogu, investeerida teadusmahukatesse arendustesse, ja, mis kõige huvitavam, kehtestada üleeuroopaline miinimumpalk. Selline miinimumpalk peab olema riigiti diferentseeritud ja igal aastal ülevaadatav.\n“Plaanid on, nagu näha, üsna ambitsioonikad. Ja kui need ellu viidaks, muutuks paljuski ka elu Eestis. Kujutlege vaid: Euroopa miinimumpalk suurendab tulusid, poliitikuid trahvitakse iga kord, kui nad avalikult räägivad jälkusi venelastest…Unistada ju võib,” ütleb eurosaadik.\nKuid ühtäkki jäi Macronile ette Merkeli mantlipärija Annegret Kramp-Karrenbauer, Saksamaa valitseva partei juht. See raudne leedi tunnistab: EL on vaja reformida, kuid mitte nii, nagu tahab Macron. Siiski on lootust, et pärast Brexitit loovad Prantsusmaa ja Saksamaa väärika koalitsiooni – ja kindlameelselt ning jäigalt reformivad Eli – sest ammu on aeg.


Perereisid ja lisavajadustega lapsed - Info - 2021\nPerereisid ja lisavajadustega lapsed\nOma aja planeerimine lisavajadustega lastega reisimisel\nTäiendavate vajadustega lastega reisides on alati hea planeerida, et asjad võtaksid kauem, kui arvata võiks. Kui annate endale piisavalt aega, et minna sinna, kuhu lähete, ja sinna jõudes end korraldada, võib see vähendada kõigi stressi ja aidata hoida teie last rahulikuna ja õnnelikuna.\nLapse ettevalmistamine perereisiks vajalike lisavajaduste jaoks\nMõni lisavajadustega laps võib reisimist leida hirmutavat ja harjumatut, kuid lapse ettevalmistamiseks on mõned asjad, mida saate teha.\nAutismispektri häirega (ASD) lastel võib see aidata selgitage, mida teie laps võib oodata reisides. Näiteks kui lendate, rääkige oma lapsega turvakontrolli protsessist, et ta enne sinna jõudmist teaks, mis juhtub.\nSamuti saate Social Stories ™ abil õpetada oma lapsele sobivat sotsiaalset käitumist ja aidata tal teada saada, mida oodata.\nRavimid ja perereisid koos lisavajadustega lastega\nKui teie täiendavate vajadustega laps võtab ravimeid ja reisite pikka aega, veenduge, et olete kogu reisi jaoks piisavalt pakendanud.\nSee on ka hea mõte reisida koos tasuta ravimitega. Arstid soovitavad sageli ootamatute sündmuste korral võtta kaks korda rohkem kui teie laps vajab, näiteks kui teie laps haigestub reisi ajal või kui te kaotate või kahjustate ravimit reisimisel.\nSa peaksid jagage ravimid käsipagasi ja kohvrite vahel juhuks, kui üks pagas kaduma läheb.\nKui reisite väljaspool Austraaliat, peaks teil kaasas olema retsepti koopia ja arsti väljakirjutus. Seda juhul, kui toll on teid kahtluse alla seadnud. Samuti on hea mõte kontrollida nende riikide seadusi, kuhu reisite. Mõnes riigis on piirangud ravimite suhtes, mida saate sisse tuua.\nErivarustus ja lennureisid\nKui teie lisavajadustega laps kasutab spetsiaalset varustust - näiteks ratastooli -, rääkige enne reisi oma lennufirma või reisibürooga. Võimalik, et nad peavad tegema erikorralduse või korraldama lisaabi.\nEnne lendu küsige lennufirmalt, kas meditsiiniseadmete pardalevõtmisel on mingeid piiranguid.\nSpetsiaalsed söögid ja lennukireisid\nKui lendate ja teie lapsel on spetsiaalsed toitumisvajadused, võite võtta ühendust sobiva lennu korraldamiseks lennufirmaga. Samuti võiks olla hea mõte kaasa võtta oma toit, kui lennufirma ei suuda teie lapsele vajalikku toitu pakkuda.\nAndke lennufirmale alati teada, et teil on lisavajadustega laps. See aitab vältida ridade kaupa ootamist ja arusaamatusi töötajatega.\n- autismispektrihäirega (ASD) viieaastase lapse ema\nCopyright 2021 \_ Kuidas lapsi kasvatada - infoportaal \_ Perereisid ja lisavajadustega lapsed


Jaanuar läheneb lõpule soojalt ja tuuliselt (23.01.2020 18:00)\nToila vald. Soome Laht. Jaanuar, 2020.\nIlma ülevaade 24.01.19 – 29.01.2020\nReedel (24.01) liigub mitmeosaline madalrõhuala Grööni merelt Norra merele ja laieneb üle kogu Põhja-Euroopa ning selle lõunapoolne serv laieneb üle Läänemere ümbruse. Läänekaarest saabub meile soojem õhumass ja ka niiskust. Öösel sajab lörtsi ja vihma põhiliselt Põhja- ja Kirde-Eestis. Päev toob sajupilvi, millest enamasti vihma tuleb, Virumaal võib sekka ka lörtsi poetada. Tuul puhub edelast ja läänest, päeval ka loodest puhanguti kuni 15, Vastu Läänemerd kuni 17 m/s. Õhutemperatuur on öö hakul 0..+1, Lääne-Eestis kuni +5, pärast südaööd tõuseb, päeval on +3..+6°C.\nLaupäeval (25.01) liigub üle Eesti lauge kõrgrõhuhari ja ilm on suurema sajuta, üksnes öösel ja hommikul võib üksikuis paigus veidi lörtsi pudeneda. Läänekaare tuul on tugev, ulatub rannikul puhanguti 14, Soome lahe ääres kuni 20 m/s. Õhutemperatuur on öösel -2..+2, tuulele avatud rannikul kuni +4, päeval +1..+5°C.\nPühapäeval (26.01) jõuab Norra merele juba uus aktiivne madalrõhkkond ja selle servas tekib uus osatsüklon, mis edasi Soome tuleb. Toob ööks lörtsi, sisemaale algul ka lund, kuid hommikuks läheb sadu kõikjal üle vihmaks ning päevalgi sajab kord siin, kord seal vihma. Puhub tugev läänekaare tuul. Õhutemperatuur on öö hakul sisemaal 0..-4, rannikul kuni +1, pärast keskööd tõuseb, hommikul on vaid idaservas veel 0°C lähedane, päeval on +3..+6°C.\nEsmaspäeval (27.01) üks madalrõhkkond kaugeneb, päevaks laieneb uus üle Läänemere ning vihmahoogudesse pikka pausi ei tule. Lõuna- ja edelatuul jääb tänastel andmetel rahulikumaks. Õhutemperatuur on +1..+5°C.\nTeisipäev (28.01) tuleb madalrõhkkonna servas tugevneva edela- ja lõunatuulega. Aeg-ajalt sajab lörtsi ja vihma. Õhutemperatuur on öösel 0..+2, saartel ja läänerannikul kuni +4, päeval +1..+5°C.\nKolmapäeval (29.01) toob uus aktiivne osatsüklon tiheda lörtsi- ja vihmasaju ning muudab tuulevälja väga keeruliseks. Õhutemperatuur on öösel ja päeval 0..+3°C.


Kas sina saboteerid oma nahka? - sõbranna.ee\nKas sina saboteerid oma nahka?\n4. juuni 2019, 9:11\nMe kõik teame, et ilusa näonaha puhul on ühtviisi olulised nii toitumisharjumused, elustiil, näohooldusrutiin kui ka geneetiline lotovõit. Kui kõik eelnevad punktid on aga täidetud ja näonahk jätab endiselt soovida, võib põhjus olla järgnevas.\n1.Sa ei puhasta asju, mis su näoga kokku puutuvad\nMillal sa viimati oma telefoniekraani ja päikeseprille puhastasid? Ilusa näonaha heaks on oluline, et asjad, mis nahaga kokku puutuvad, oleksid võimalikult puhtad. Pea meeles ka vähemalt kord nädalas (kui mitte kaks) padjapüüri vahetada ja tee kindlaks, et puhastad oma meigipintsleid. Oluline on ka enne näo katsumist veenduda, et su käed on puhtad.\n2. Sa unustad lennureisi ajal oma näo eest hoolitseda\nReisimine on küll suurepärane, kuid mitte su naha jaoks. Lennukis olev kuiv õhk teeb nahale karuteene ja häirib naha loomulikku niiskustaset. Lisa juurde vähene uni, reisiärevus ja keskmisest kehvem toit ning probleemid näonahaga ongi platsis.\nMida teha? Lennukisse oleks hea minna ilma meigita, et takistada pooride ummistumist ja haarata kaasa hoopis niisutav kreem. Niisutav näosprei oleks targem kohvrisse jätta, sest kuigi võib tunduda, et värskendamine on hea, võib tegelikult kuiva õhu käes sprei kasutamine hoopis vastupidiselt mõjuda.\n3. Sa kasutad vale hambapastat\nKui su nahk on tihtipeale probleemne just suu ümbruses, võib põhjus peituda vale hambapasta kasutamises. Erinevad hambapastas sisalduvad kemikaalid võivad olla tüütute punnide taga.\n4. Sa käid meigiga trennis\nJah, vahel sa kiirustad töölt otse trenni ja ei jõua meiki maha võtta, aga tea, et sellisel puhul oleks hea kotti pista meigieemaldussalvrätikud. Igasugune higistamine, meik näos, ummistab poore ja tekitab punnikesi.\n5. Sul on mingi toiduaine suhtes talumatus\nToiduallergiad põhjustavad tihti kõhuvalu, oksendamist ja kurgu paistetust, kuid võivad oma jälje jätta ka nahale. Kui sulle tundub, et nahk reageerib pärast konkreetse toiduaine söömist kahtlaselt, võib sul olla allergia. Kõige rohkem esineb talumatust gluteeni, laktoosi, kofeiini, alkoholi ja suhkru suhtes, kirjutab The Everygirl.


Hannes Rumm: Pihl tuleb pika ilu peale\nPihl tuleb pika ilu peale\nOn selge, et sel sügisel saavutab Tallinna valimistel edu see erakond, mis suudab pakkuda välja tugeva vastaskandidaadi praegusele linnapeale Edgar Savisaarele. Tallinlased jagunevad suuresti kaheks: Keskerakonna andunud pooldajad ning veendunud vastased, kes tahavad vabaneda korruptsiooniohtlikust linnavalitsusest.\nSavisaare ja Keskerakonna senine edu tugineb mitmele põhjusele. Esiteks on Keskerakond taganud endale suure osa venekeelse elanikkonna toetuse oma üldise Kremli-meelse poliitikaga, mis kõige eredamalt väljendus aprillirahutuste ajal. Kuna omavalitsuse valimistel saavad hääletada ka mittekodanikud, siis aitab see Keskerakonnal üle olla isegi tõsiasjast, et eesti valijaskonna seas pole nad kaugeltki populaarseim partei.\nTeiseks on Savisaar viimasel neljal aastal, millest enamus olid majanduslikus mõttes ülihead, teostanud linlastelt kogutud maksude ning linna tuleviku arvelt laenatud raha eest mitmeid vajalikke projekte. Kindlasti on uus Vabaduse väljak inimsõbralik ja ilus ning linna koolide remontimine oli hädavajalik.\nTäpselt samuti teostas headel aegadel kalleid projekte enamus linnajuhte kõikjal Eestis, ent vähesed neist tegelesid Savisaarele omase parteilise eneseupitamisega. Tallinna propagandakulud on tänavu 50 miljonit krooni. Selle raha eest saanuks linn ehitada kaks 125-kohalist lasteaeda. Sadade noorte perede aitamise asemel on Savisaar ja Keskerakond selle raha eest ennast eksponeerinud.\nTagatipuks alustas Tallinn tänavusi eelarvekärpeid lasteaedade arvelt, propagandaeelarvest ei võetud maha sentigi ning linnajuhtide palka suisa tõsteti 4%.\nKahjuks tähendab neli aastat üheparteisüsteemi seda, et linnavalitsus on linlaste huvide asemel esikohale seadnud Keskerakonna ja selle sponsorite huvid. Nagu näitavad Ivo Parbuse pistisevõtmine ja farmaatsiatehase hiigeltoetus Keskerakonna ajalehe välja andmiseks, nuumab üheparteisüsteem iseennast ja oma sponsoreid.\nPaljud Tallinna koolid tehti korda nii, et pikkadeks aastateks tagati Keskerakonna suursponsoritele tagatud kopsakas kasum ja linnakassa kanda jäeti ränk laenukoorem. Aus ja korruptsioonivaba linnavalitsus suutnuks need koolid korda teha sama hästi, kuid õiglase hinna eest.\nTallinna linnajuhtimine on tohutult ebaefektiivne ka seetõttu, et see on läbinisti parteistatud. Linna palgal on ligi 100 Keskerakonna liiget, kes ei tööta linlaste, vaid Keskerakonna heaks. Järjest palgatakse linnavalitsusse 20-30 000 kroonise kuupalgaga ajakirja Kroonika kaanetüdrukuid, kes saavad selle raha mitte töö, vaid nõusoleku eest kandideerida Keskerakonna valimisnimekirjas.\nTallinna linna eelarve käriseb juba praegu igast otsast ning laenukoormus on lubatud piiri peal. Ükskõik, kes on järgmine Tallinna linnapea, peab ta valimiste järel palju vaesemalt läbi ajama, sest kogu raha on valimisteks läbi löödud ning linna laenuvõime viimase piiri peal.\nKarm aeg nõuab võimekat juhti. Tallinna linnepeaks kandideeriv Jüri Pihl on end tõestanud tugeva juhina alates kaitsepolitsei loomisest ning lõpetades jõuliste reformidega siseministeeriumi haldusalas.\nEnt sotsiaaldemokraat Jüri Pihl pole hea juht ainult tänu suurtele kogemustele ja otsusekindlusele. Erinevalt nii korruptsioonilembese linnavalitsuse juhist nagu Edgar Savisaar on Jüri Pihl oma töös on alati lähtunud nii olulisest väärtusest nagu ausus. Aus linnavalitsemine ja korruptsiooni välja juurimine on Tallinnas olulised selleks, et suunata seni võimupartei kassasse, selle sponsorite kasumisse ja korrumpeerunud ametnike taskusse voolanud miljonid Tallinna arengu heaks.\nPihl on tugevaim Savisaare vastaskandidaat ka ses mõttes, et tema pole erinevalt mõnest konkurendist peibutuspart. Jüri tõesti tahab linnapeaks saada ning selleks Tallinna elanike toetusel korral ka kindlasti hakkab. Ehk ühte vanasõna veidi ümber sõnastades: Pihl tuleb pika ilu peale.\npostitas Hannes Rumm kell 10:37\nKas Stalin oleks saanud Hitleri peatada? Muidugi m...\nRiigikogu kossutiim kaotas 44:49 legendaarsele Kal...\nEesti riigi rahanduses tuleb hullumeelne september...\n3 näidet selle kohta, et Berliini MMil läks Eestil...\nPõuepommar oli salakommar\nViga parandatakse, aga viga ei tunnistata


Aasta äri naine American Expressi ja Entrepreneur Magazine'ist | Rahandus - 2019\nAasta äri naine American Expressi ja Entrepreneur Magazine'ist\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 32627\nKas see vőiks olla sina? Kui olete naiseettevõtte omanik, kes kõige paremini näitavad, millised omadused on ettevõtluses tõeliselt edukad - konkurentsivõime, kaastunne ja nägemuse selgus - võite olla aasta naise auhinna võitja: väikeettevõtete võrgustik firmalt american express ja entrepreneur magazine. Üks väljapaistev naisettevõtja saab auhinna. Võitja ja külaline sõidetakse new yorki, kus võitja auhinnatakse auhinnale. Võitja osaleb ka ettevõtjate 2005. Aasta detsembri numbris. Külasta\nKas see vőiks olla sina?\nKui olete naiseettevõtte omanik, kes kõige paremini näitavad, millised omadused on tänapäeval ettevõtluses tõeliselt edukad - konkurentsivõime, kaastunne ja nägemuse selgus - võite olla Aasta Naise auhinna võitja: Ameerika väikeettevõtete võrgustik Express ja Entrepreneur Magazine.\nÜks väljapaistev naisettevõtja saab auhinna. Võitja ja külaline sõidetakse New Yorki, kus võitja auhinnatakse auhinnale. Võitja osaleb ka ettevõtjate 2005. aasta detsembri numbris.\nKülastage saiti sisenemiseks - ise või keegi teine.


Kõige lihtsam on tomatit kasvatada kütteta kasvuhoones. 20. märtsi paiku külvatud seemnetest on tärganud ilusad taimed, mis mai keskel pärast suuremate öökülmade möödumist kasvuhoonesse istutada võib. Mõne istutusjärgse külma eest kaitske väikesi taimi kahekordse kattelooriga.\nSort ‘Evelle’ on varane, nii et taimehaigused ei jõua tema saaki kahjustada. Foto: Ingrid Bender\nIstutage taimed kasvuhoonesse 50 cm vahedega. Kaevake augud valmis üks päev enne istutamist, siis jõuab muld soojeneda. Kastke auke enne istutamist ja asetage sinna kastetud taimed. Ärge kastke taimi esimesel istutusjärgsel nädalal, et juurestik saaks paremini areneda. Kuid kuuma ilma korral peavad taimed siiski vett saama. Tomat talub sügavat istutust, tema varrel moodustuvad külgjuured.\nTomatitaimed vajavad kasvamiseks suurel hulgal toitaineid. Andke sõnnik mulda sügisel, kompost aga kevadel. Need muudavad mulla toitainete- ja õhurikkaks, samas toitained vabanevad pikema aja jooksul. Tomatitaimed eelistavad kasvamiseks mulda, mis on nõrgalt happeline (pH 5,6–6,5).\nTurgutage taimi kasvu ajal veel kolmel korral lisaväetisega. Tehke esimene pealtväetamine kaks-kolm nädalat pärast istutamist. Väetage taimi edaspidi jälle siis, kui ladvad peeneks muutuvad.\n1. Taimedele meeldivad seltsidaamid\n3. Rohenäppudele jõudis kevad juba kätte\n4. Kuidas valida kasvuhoonet\n5. Mida teha, et puu- ja köögiviljad ei rikneks?


Miks on nina kinni? | kodutohter.ee\nMiks on nina kinni?\nAlati pole viirushaigus süüdi ninakinnisuses. | Shutterstock\nKõige tavalisem kinnise nina põhjus on viirushaigus, ent kui nina on kinni pikalt – üle nädala või veelgi kauem –, võib tegemist olla millegi muuga. Ninakinnisuse põhjusele tuleb aga jälile jõuda, sest muidu nõrgeneb immuunsüsteem ja viirushaigused hakkavad kergemini külge.\nKinnisest ninast räägitakse juhul, kui läbi nina ei saa hingata, sest õhk ei mahu läbi – see segab elu ja teeb hingamise raskeks.\n1. Allergiline nohu\nAllergiline nohu võib tekkida mingil kindlal aastaajal või kesta aasta läbi. Nohu tekitajaks on õietolm, lemmikloomakarvad või tolm.\nKuidas ära tunda? Peale kinnise nina on allergilise nohu sümptomiteks.\nViirushaiguse aktiivse tohterdamisega võib hoopis liiga teha. Kuidas tervist tugevdada?\nMida halba teeb tänavatolm?\nKas allergia on pärilik?


🟢 ENN KIIVE FIE (10745391) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nENN KIIVE FIE\nENN KIIVE FIE: Sünnilugu 13.04.2021\nENN KIIVE FIE juriidilise keha sünnikuupäevaks on 22.03.2001, kuid äritegevust ei alustatudki. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis ENN KIIVE FIE on selle vanuse juba 3 korda ületanud! Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti E. K. . ENN KIIVE FIE juhatuse liikme toolile istus...\nENN KIIVE FIE on asutatud 20 aastat tagasi.\nEsmakande kpv. 22.03.01\nEndine nimi ENN KIIVE\nEnn Kiive Füüsilisest isikust ettevõtja Logi sisse\nJuriidiline aadress Harjumaa, Tallinn linn, Haabersti linnaosa, Õismäe tee 78-132, 13513\nTelefon (+372) 6569911\nEnn Kiive Füüsilisest isikust ettevõtja (+372) 6569911


Avalik üritus on avalikus kohas toimuv ja avalikkusele avatud lõbustusüritus, võistlus, etendus, kaubandusüritus või muu sellesarnane inimeste koos olemine, mis ei ole korrakaitseseaduse § 58 lõike 2 tähenduses avalik koosolek.\nAvaliku ürituse korraldamiseks loa saamiseks esitab ürituse korraldaja vallavalitsusele loa taotluse koos vajalike dokumentidega kirjalikult või elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatuna vähemalt 20 päeva enne ürituse toimumist. Loa taotluse vormi kinnitab vallavalitsus.\nAvaliku ürituse korraldamise loa taotlus esitatakse hiljemalt 30 päeva enne avaliku ürituse pidamise päeva, kui avalik üritus tingib vajaduse korraldada ümber liiklus ja/või ühissõidukite töö. MÄÄRUS\nLisainfo: info@laaneharju.ee, +372 679 0600\nAvaliku ürituse turvaplaan\nTurvaplaan tuleb esitada kõrgendatud turvariskiga ürituse puhul\nToetuse eraldamisel on otsustamise aluseks:\nToetus kantakse taotleja arvelduskontole vastavalt lepingule, mis sõlmitakse hiljemalt ühe kuu jooksul pärast vallavalitsuse korraldust toetuse eraldamise kohta.\nNoorte huvitegevuse toetuse taotlus\nToetuse eesmärk on soodustada kuni 19-aastaste noorte huvitegevust, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Lääne-Harju vald.\nToetust antakse taotlejale sihtotstarbeliselt esmajärjekorras treenerite ja juhendajate töötasudeks, treeningpaikade või õpperuumide majandamiskulude, õppevahendite soetamiskulude ja muude õppetegevusega seotud kulude katteks. Kui eelnevad tingimused on täidetud, võib toetust kasutada ka muuks taotleja tegevuse arendamisega seonduvaks (võistlussõidud, treening- ja õppekogunemised, inventar jm).\nKoolieelse eralastehoiu ja lapsehoiuteenuse toetamise taotlus\nTeenuse toetus makstakse teenuse osutajale arvete alusel iga kalendrikuu eest vastavalt eelmise kalendrikuu tegelikule teenuse mahule.\nLisainfo: Valeria Siminko, valeria.siminko@laaneharju.ee, 677 6915, 5340 7446\nRaske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste taotlus\nRiigieelarve toetusfondist ettenähtud raske või sügava puudega lastele toetavate sotsiaalteenuste rahastamiseks eraldatud vahendite kasutamine.\n(1) Rahalisi vahendeid eraldatakse raske või sügava puudega lapsele, kelle elukoha aadress on Eesti rahvastikuregistri andmetel Lääne-Harju vallas.


Tõstamaa valla heakorra eeskiri – Riigi Teataja\nTõstamaa valla heakorra eeskiri\nTõstamaa valla heakorra eeskiri - sisukord\n§ 10 Ehitus- kaeve- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel\n7 NÕUDED KÜTTEKOLDE VÄLISE TULE TEGEMISEL\nRT IV, 25.10.2012, 11\nVastu võetud 28.09.2012 nr 31\n(1) Tõstamaa valla heakorra eeskiri (edaspidi Eeskiri) kehtestab heakorra nõuded ning koormised ja kohustused isikutele nende omandis või valduses oleva kinnistu ning sellega vahetult piirneva üldkasutatava territooriumi heakorra tagamiseks Tõstamaa valla haldusterritooriumil. Eeskirja eesmärgiks on tagada heakord eelkõige avalikus ruumis, aga ka hoonetes, rajatistes ja õuedes ning koduloomade pidamisel.\n(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Tõstamaa valla territooriumil viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning Tõstamaa vallas asuva kinnis- või vallasvara omanikele.\n(4) Avalik koht on üldkasutatav koht või vabaks liikumiseks ja kasutamiseks piiratud territoorium (pargid, teed, tänavad, hoovid, haljasalad, parklad, kalmistud, avalikud veekogud, staadionid, mänguväljakud, bussiooteplatvormid ja paviljonid, ettevõtete piirdeaiata territooriumid, väljakud vms), ehitis (ametiasutused, koolid, klubid, raamatukogud, toitlustusettevõtted, kauplused, käimlad, lasteaiad, kirikud, elamud vms) või ehitise osa (trepikojad, pööningud, keldrid vms).\n(1) Heakorra tagamist korraldab Tõstamaa Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).\n2) korraldab valla omandis olevate teede, parklate, teemaal asuvate rajatiste (sealhulgas ka riigimaantee ääres paiknevate ühissõiduki peatuste ja ootekodade) ja haljasalade heakorratööde teostamist teemaa piirides või 2m ulatuses teemaa piirist;\n(3) Tee kasutajad peavad tagama, et ei toimuks teepeenarde, kraavide, sõidu- ja teiste teede risustamist, reostamist või kahjustamist. Risustus või reostus tuleb likvideerida viivitamatult.\n(1) Avaliku ürituse korraldamisele kehtivad nõuded on määratud Tõstamaa valla avaliku korra eeskirjas.\n(2) Ürituse korraldaja on kohustatud heakorrastama maa-ala, millel üritus läbi viidi ja selle ümbruse hiljemalt 12 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või avaliku ürituse loas määratud tähtajaks.\n8) taotlema avalikus kohas kasvavate puude raieks (väljaarvatud viljapuud- ja põõsad) vallavalitsuse nõusoleku;\n10) tagama kinnistul jäätmekäitluse vastavalt Tõstamaa valla jäätmehoolduseeskirja nõuetele;\n12) tagama mitmekorteriliste majade väliskoridoride ja trepikodade valgustatuse;\n§ 10. Ehitus- kaeve- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel\n4) heakorrastama tehnovõrgu ja tehnovõrguga piirneva kaitsevööndi ala. Kinnistul asuvate puude ja põõsaste kärpimist peab õhuliini omanik teostama kooskõlastatult kinnistu\n(3) Mootorsõidukiga veose või koorma vedaja peab tagama, et ei tekiks veosest tulenevaltteepeenarde, kraavide, sõidu-, jalg- ja jalgrattateede risustamist või muud reostust ning võtma tarvitusele koheselt meetmed risustuse või reostuse likvideerimiseks. Tekkinud ohtlikust reostusest tuleb viivitamatult informeerida Päästeametit ja kohalikku omavalitsust.\n(5) Koerte ja kasside pidamise täpsemad nõuded sätestatakse Tõstamaa valla koerte ja kasside pidamise eeskirjas.\n6) lasta olme- või heitvett sademetevee kraavi või ‑kanalisatsiooni, reostada või risustada neid muul viisil;\n7. peatükk NÕUDED KÜTTEKOLDE VÄLISE TULE TEGEMISEL\n1) lõkkekoht peab paiknema mis tahes hoonest või põlevmaterjalide lahtisest hoiukohast a lla ühemeetrise läbimõõduga tule tegemisel vähemalt 8m kaugusel ja tuleohtlikul ajal vähemalt 10m kaugusel metsast, üle ühemeetrise läbimõõduga tule tegemisel ja avaliku lõkke tegemisel vähemalt 15m kaugusel ja tuleohtlikul ajal vähemalt 20m kaugusel metsast;\n4) grillseadme ohutu kaugus hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast, metsast, kuivanud taimestikust ja muust süttivast materjalist peab olema tahkkütusel töötaval seadmel, milles hõõguvat sütt valmistatakse küttepuude või muu põlevmaterjali põletamisel lahtise leegiga, vähemalt 5 meetrit, tahkekütusel töötaval seadmel, milles grillimisel kasutatakse eelnevalt valmistatud grillsütt või muud hõõguvat materjali, vähemalt 2 meetrit;\n6) tuleohu vältimiseks peab tule tegemisel ja grillimisel jälgima tuule suunda, et sädemed ei langeks hoonele, metsale, kuivanud taimestikule, turbapinnasele või muule põlevmaterjalile,\nkui lõkkekoha läheduses on hoone, põlevmaterjali hoiukoht, mets, kuivanud taimestik või turbapinnas, millele võivad tule tegemisel sädemed langeda, siis tehakse tuld kui tuule kiirus on alla 5,4 meetri sekundis piiratakse lõkkekoht vajadusel kivide või pinnasevalliga ja kastetakse vajadusel lõkkekohta ja grillimise kohta ümbritsev süttimisohtlik kuiv maapind veega märjaks;\n10) t ulekustutusvahendid peavad paiknema lõkkekohas, neid peab olema võimalik koheselt kasutada;\n(1) Heakorra eeskirjade rikkumise või koormise täitmata jätmise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel.\nTunnistada kehtetuks Tõstamaa Vallavolikogu 30.05.2003 määrusega nr 16 kehtestatud heakorra eeskiri.\nMäärus jõustub 10 oktoobril 2012.a.


Uus Maa: suvilate hinnad Harku vallas on langenud 50% - Ehitusuudised\nUus Maa: suvilate hinnad Harku vallas on langenud 50%\nHarku valla peamistes suvilapiirkondades - Vääna-Jõesuu, Viti, Türisalu -on hinnad võrreldes aasta tagusega langenud 50% või rohkem.\nUus Maa Kinnisvarakonsultantide nooremhindaja Tarmo Pillerpau kirjutab tänases Äripäeva paberväljaandes, et kui 2007. aasta suvel jäid väikeste aiamajade ja suvilatega hoonestatud kruntide tehinguhinnad vahemikku 1,2-1,5 mln krooni, siis praegu on need hinnad vahemikus 550 000-1 100 000 krooni.\n"Seega on hinnalangus kohati olnud enam kui 50 protsenti," kirjutabhindaja.\nSuur hinnavahemik oleneb, milline hoonestus krundil asub: kas tegemist on aiamajaga, mis ei oma erilist väärtust, või rekonstrueerimispotentsiaali omava suvilaga. 2008. aasta algusest on Harku vallas elamute ja kruntidega tehinguid tehtud suhteliselt vähe. Hoonestamata kinnistute osas on paremini müügiks läinud Tallinnal lähemal asuvad piirkonnad nagu Tiskre küla, Harkujärve küla ning Tabasalu alevik, märgib Pillerpalu.


1992. aasta põhiseadus. Sõiduplaanid v1\n1992. aasta põhiseadus\nsõiduplaanid v1kus müüa autotnõmme valimisjaoskondmardipäeva mõistatused ja vastusedpodrakanepelron.ee sõiduplaanidcompetition law estonianõmme majad oünarva jõesuu restoranidnomme spordikeskus\nthe tallest woman in estonia\nEesti Vabariigi põhiseadus - Kirjastus Avita\n2. Põhiõigused Eestis 1918-1992 1992. aasta põhiseadus\n1. Lugeda Eesti Vabariigi põhiseadus ja Eesti Vabariigi põhiseaduse rakendamise seadus rahvahääletusel vastuvõetuks. 2. Kuulutada Eesti Vabariigi põhiseadus ja Eesti Vabariigi põhiseaduse rakendamise seadus jõustunuks 1992. aasta 3. juulist. Esimees E.-J. TRUUVÄLI Sekretär T. TORGO. Tallinnas, 2. juulil 1992.\nEesti Vabariigi põhiseadus – Vikipeedia 1992. aasta põhiseadus\nRahvusvahelises õhuruumiõiguses on taoline üldine allikas 1944. aastal Chicagos sõlmitud rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon (RT II 2000, 2, 12), millega Eesti on ühinenud 1992. aasta algul ning millele viitab ka Eesti LennS.\nPreambulist selgub, et põhiseadus nõuab järgimist mitte vaid tema elegantse lihvituse ja printsiipide väärtuse poolest, vaid just seepärast, et ta on ellu kutsutud ja vastu võetud rahva poolt. 1992. aasta põhiseaduse 2007. aastal muudetud preambul:\nvõttis Eesti rahvas 1938. aastal jõustunud põhiseaduse § 1 alusel 1992. aasta 28. juuni rahvahääletusel vastu järgmise põhiseaduse. Vabariigi Presidendi töökorra seadus Vabariigi Presidendi ametihüve seadus . tagasi | avalehele\nPõhiseaduse Assamblee - Riigikogu 1992. aasta põhiseadus\nAssambleele esitati neli põhiseaduse eelnõu, sh 1938. aasta Eesti Vabariigi põhiseadus. Edaspidise töö aluseks otsustati 11. oktoobril võtta ERSP-sse kuulunud Jüri Adamsi ja tema töörühma eelnõu. Assamblee pidas kokku 30 istungit ning töötas juba 1992. aasta veebruariks välja põhiseaduse ja selle rakendamise seaduse eelnõud.\nEesti Vabariigi põhiseaduse demokraatlik kude - Arvamus 1992. aasta põhiseadus\nEesti Vabariigi põhiseadus on Eesti riigi toimimise ja kõigi teiste seaduste õiguslik alusdokument.\npÕhiÕigused, vabadused ja kohustused . § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 § 13 § 14 § 15 § 16 § 17 § 18 § 19 § 20 § 21 § 22 § 23\n1992. aasta 28. juunil toimunud rahvahääletuse tulemuste\nEesti Vabariigi põhiseadus on rahvahääletusel vastu võetud 28.06.1992. Jõustunud 03.07.1992. Avaldatud Riigi Teatajas (RT) 1992, 26, 349 Eesti Vabariigi põhiseadust on …\nEESTI VABARIIGI PÕHISEADUS. Vastu võetud rahvahääletusel 28. juunil 1992.a. ja jõustunud 29. juulil 1992.a. Muudetud järgmiste seadustega (vastuvõtmise aeg, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg): 25. jaanuar 2003 ( RT I 2003, 29, 174 ) 17. oktoober 2005\n1992. aasta põhiseadus on suures osas segu Eesti varasemates põhiseadustes sätestatud põhimõtetest, eeskätt 1920. ja 1938. aasta põhiseadustest. Põhiseadus deklareerib õiguslikku samasust ja järjepidevust 1940. aastal Nõukogude Liidu poolt annekteeritud riigiga , kinnitab Eesti Vabariigi taastamist restitutsiooni teel ja\nEesti Vabariigi President 1992-2001 - Ametitegevus 1992. aasta põhiseadus\nPõhiõigused Eestis 1918-1992. Eesti Vabariigi 1920. aasta põhiseadus on Eesti Vabariigi esimene põhiseadus. Asutav Kogu võttis põhiseaduse vastu 15. juunil 1920 ja see jõustus sama aasta 21. detsembril. Erinevalt 1934. aasta põhiseadusest, mille muutmiseks korraldati rahvahääletus, kehtestati 1920. aasta põhiseadus ilma\nVabariigi Presidendi avaldus Riigikogu ees põhiseaduse\nRiigiks olemise üks põhielemente on põhiseaduse olemasolu. Eesti peredes võiks kujuneda veel üks tore tava, et 21. detsembri hommikul heiskaksid eestimeelsed pered meie riigilipu, sest riigi esimese põhiseaduse jõustamise päev on igatahes meenutamist väärt. Seda enam, et Eesti Vabariigis praegu kehtiva 1992. aasta põhiseaduse demokraatlikud alused pärinevad meie esimesest\n1978. aasta põhiseadus: vastuvõtmise sisu ja ajalugu 1992. aasta põhiseadus


Tallinna Loomeinkubaator rajab Poldri tänavale järgmiseks aastaks ringmajanduskeskuse – Äri | GoodNews\nAvaleht Uudis Tallinna Loomeinkubaator rajab Poldri tänavale järgmiseks aastaks ringmajanduskeskuse\nTallinna Loomeinkubaator rajab Poldri tänavale järgmiseks aastaks ringmajanduskeskuse\nTallinna Loomeinkubaator avas täna 16. ärihooaja Poldri 3 asuvas ajaloolises majas, millest saab ka tulevase loome- ja ringmajanduskeskuse asukoht.\nSA Tallinna Ettevõtlusinkubaatorid, mis ühendab Tallinna Loomeinkubaatorit ja Tallinn Design House’i, alustas ringmajandusfookusega teenuste pakkumist 2020. aastal. Käesoleval aastal käivitati ringmajanduskeskuse rajamine aadressil Poldri 3. Plaani järgi valmib Poldri keskus 2022. aastal. Selle rajamine on osa Tallinna 2023. aasta Euroopa roheliseks pealinnaks pürgimise tegevuskavast. Keskuse ja ringmajade erineva sisu leidmiseks tehakse koostööd Tallinna Kunstiakadeemia tootedisainitudengitega.\nUus Euroopa Komisjoni ringmajanduse tegevuskava muudab ringmajanduse normiks ja kiirendab üleminekut rohelisele majandusele, suunates põhitähelepanu kestlikkusahela tähtsaimale osale – tootedisainile. „Sellest tulenevalt on Tallinna Loomeinkubaatoril veelgi enam vaja fookus suunata ringmajandusteemadele. Me näeme vajadust ja võimekust muutuda ringmajanduse valdkonna info- ja kompetentsikeskuseks, millel on hariv, innustav, võimendav ja toetav roll. Loodav keskus on valdkonna liider uute ideede ja võimaluste jagajana, uute ärimudelite looja ja innustajana. Põhifookuses on, kuidas teadmine integreerida ettevõtlusesse ja ärimudelitesse,“ ütles SA Tallinna Ettevõtlusinkubaatorid juhataja Anu Lõhmus.\nTallinna abilinnapea Aivar Riisalu sõnul on üleminek ringmajandusele oluline samm rohelise pöörde õnnestumisel, mis mõjutab iga tallinlase heaolu ja annab oma väikese panuse kogu Eesti, Läänemere piirkonna ja terve maailmajao elukvaliteeti. „Tallinn edendab ringmajandusele üleminekut. Linna roll selles on soodsate tingimuste loomine ringmajanduse põhimõtete rakendamiseks. Kui jäätmetekke vähendamine ja jäätmete taaskasutus on olnud sihiks juba pikemat aega, siis laiemalt nii tarbimise kui ka ettevõtluse mõtestamine ringmajanduse kontekstis on uus lähenemine. Nende ambitsioonide elluviimisel on oluline roll Tallinna linna tugiorganisatsioonidel, sealhulgas inkubaatoril. Nende suurte eesmärkide saavutamiseks luuaksegi ringmajanduskeskus,“ lisas Riisalu.\neelmine Tartu linnavalitsuse istungil: jäätmeveohange, toetused ja uue tänava nimetamine\njärgmine Maakondlikud arenduskeskused avasid toetusmeetme digitaliseerimiseks


Legendaarne investor Warren Buffett (paremal) näeb praegu vähe võimalusi, kuhu suurelt investeerida. Pildil on Buffett koos Microsofti asutaja Bill Gatesiga.Foto: Reuters/Scanpix\nBuffett kirjutas investoritele, et tänavune Berkshire Hathaway üldkoosolek, mida tuntakse ka kapitalistide Woodstockina, toimub 29. aprillist 1. maini Omahas ehk taas tavapärases asukohas. Viimased kaks aastat jäi füüsiline kogunemine ära, kuna koroonapandeemia tingimustes peeti üldkoosolek virtuaalselt. Varasemalt on Omahasse kogunenud üldkoosolekuks kümned tuhanded investorid.\n30. jaanuar kell 11:04\nPaljud maailma esirikkurid kaotavad miljardeid, aga mitte Warren Buffett\nMaailma kõige rikkamad on tänavu esimeste nädalatega näinud oma netoväärtuse vähenemist, kuid ühe erandina torkab silma legendaarne investor Warren Buffett, vahendab CNBC.


Parimad retseptid on kondenspiima koogid. Kuidas korralikult ja maitsvalt küpsetada kondenspiimaga kooki.\nKondenspiimaga kook - toiduvalmistamise üldpõhimõtted ja -meetodid\nKondenspiim igaüks meist teab ja armastab alates lapsepõlvest. Selle maitsev maitse võib värskendada kondiitritoodete (ja mitte ainult) toodet. Pidage meeles, kuidas me lapsepõlves mõlema põskeni süüesime oma lemmikjahu pannkookide, pannkookide või just niisuguse - teega. Isegi nüüd, pärast paljude aastate möödumist, austame me jätkuvalt magusa maailma esindajat, kuigi mitte puhtas vormis (kuid puhtas).\nKondenspiim inspireerib kondiitritooteid alati uutesse leiutistesse, sest see on universaalne ja kombineerub peaaegu kõikide koostisosadega, andes tassi rikkalikule ainulaadsele maitsele. Kondenspiima lisamine koogidele, tainale või koorele on väga pädev ja hea liikumine. Selliste retseptide arv on muljetavaldav - neid on sadu ja võib-olla tuhandeid. Paljude kuulsate ja populaarsete kookide koosseisus on kondenspiim. Ja kui palju analooge on “sündinud” - lihtsalt ei loe!\nTuleb siiski meeles pidada, et puhta kondenspiima kasutamine kreemina on mõnevõrra problemaatiline, seetõttu segatakse või vahutatakse sageli või, pehme konsistentsiga. Selle lihtsa retsepti järgi valmistatud puding on universaalne ja seda kasutatakse kõige sagedamini toiduvalmistamiseks. Samuti tuleb märkida, et on soovitav kreemjas kondenseerunud kreemikoogid leotada paar tundi enne serveerimist, vähemalt 6 ja eelistatavalt 24 tundi.\nKondenspiimaga kooke võib valmistada igat liiki kookikihist - tulemus on alati maitsev. Muide, rääkides kookist, me teeme kohe reservatsiooni - nende tainas ei tohiks olla liiga magus, vastasel juhul võite riskida ülemäärase magusa kookiga väljumisel.\nKondenspiimaga kook - toidu valmistamine\nMis on vajalik selliste kookide tegemiseks? Loomulikult on see kõigepealt kondenspiim. Kulinaariaeksperdid soovitavad meil kasutada GOST-i nõuetele vastavaid sorte: Extra, Alekseevskoe, Dairy Country jne.\nTeine oluline koostisosa on kõrgekvaliteediline jahu, mida tuleb sõeluda. Kui kakao on retseptis, siis sõelke jahu koos pulbriga. Lisaks on meil vaja suhkrut, võid (koore margariini) ja mune. Ja siis - retsept.\nKondenspiima kook - parimad retseptid.\nRetsept 1: koor kondenspiimaga Raffaello\nRaffaello ... armastuse, õrnuse ja inspiratsiooni maiustused. Imeilus delikatess unikaalne maitse ja aroom on lihtsalt võimatu ignoreerida! Kõik koostisosad, mis moodustavad kommi, on nii täiuslikult sobitatud, et kui oled neid kordi proovinud, armastate maitsvat maitset igaveseks. "Royal" kommid on väga kallid ravimeetodid, mida igaüks ei saa endale lubada. Aga igaüks võib proovida taastada selle hämmastava, sametise magususe maitse. Kook "Raffaello" - on populaarse kommi hiiglaslik analoog. Me jagame nüüd oma retsepti.\n- 100 gr. viilutatud (võib olla terve) mandli\n- 400 gr. kondenspiim\n- 400 gr. kookospiim\n- vanilliini - 1 kotike\n- 250 gr. raske koor\n- 120 gr. või\n- 50-70 gr. suhkur (maitse järgi)\n- jahu 100 gr.\n- 3 spl mandli likööri (või kookospähkli)\n- kookoshelbed 100-150 gr.\n- aprikoositarbed 2 spl. valeta\n- 30 gr. želatiin (vahetu)\n1. Mandli pähklid praaditakse pannil kergelt õlita. Kaussi segage kookospiim kondenspiima ja vanilliga. Lahjendage želatiin vastavalt juhistele ja valage see pidevalt segatavasse segusse. Puhastame külmkapis 10-20 minutit. 2. Taina valmistamine: segatakse purustatud võid, suhkur, vedelik. 50 grammi kookospähkleid. Kõik segatakse jahu järk-järgult valades. Ärge tainast sõtke, vaid pange see pool tundi külmikusse.\n3. Koorige kreem, kuni see on vastupidav vaht, ja saatke need õrnalt kookospähklikreemile, valage sealt ja röstitud mandlid. Segage õrnalt painduva vahukihiga, et kreem ei setteks. Saadud kreemjas kreem valatakse poolkeraalsetesse nõeladesse, mis on kaetud klamberfiltriga, ja saadetakse külma 2–6 tundi.\n4. Saame tainas ja rullitakse see õhukesesse ümmargusesse kihti (selle läbimõõt peaks vastama toitude läbimõõdule, milles meie koor on ladustatud). Kui see ei ole päris täpselt - ärge heitke meelt. Seda puudust saab seejärel parandada kooki servade lõikamise teel. See kook saadetakse ahju (200 kraadi) 15-20 minutit. Valmis kook jahtuda.\n5. Pange kook külmutatud koore peale. Seejärel keerake nõusid külmutatud koorega tasasel plaadil. Seega on kook allosas ja koor tavalise poolringi kujul on peal. Sööda serva serv, kui see on vajalik. Me katame kooki pinda ja piserdame seda kookospähkli žetoonidega. Peen dessert on valmis! Naudi!\nRetsept 2: Koog kondenspiimaga "Biscuit"\nKondenspiimaga keedetud kook on mõnevõrra erinev tavalisest. Selgub, et suus on õrn, suurepärane ja lihtsalt sulatamine. Meie eesmärk on “ehitada” ilus, küpsise- ja kihtkook. Kindlasti proovige ja hinnake!\n- 200 gr. kondenspiim\n- 100 gr. pulbriline suhkur (liiv)\n- üks ja pool virna. jahu\n- teekatted. küpsetuspulber\n- näputäis soola (valikuline)\n- lusikatäis mooni\n- marja siirup - pool tassi\n- vesi - pool tassi\n- suhkur - pool tassi - Valge šokolaadist laastud\n- 50 gr. pehmed ploomid. õlid\n- 2 tabelit. kondenspiima lusikad\n- 100 gr. hapukoor (paks)\n- suhkur - 0,5 tassi\n1. Kõigepealt valmistage 2 tüüpi koort, nii et need manustatakse külmkapis. Selleks piitsige hapukoor (kindlasti paks) suhkruga ühes tassi ja teises võistke kondenspiim ja pehme või kuni sile. Me eemaldame külmkapis mõlemad kreemid.\n2. Võtke tainas ja koorik. Beat munad, lisades neile järk-järgult suhkrut ja küpsetuspulbrit. Pärast vahutamist segatakse segu kondenspiimaga ja visatakse uuesti. Alusta valada portsjonitesse jahu, tainas sõtkuda. Kui järgite rangelt retsepti, peaks tainas olema vedelik. Seetõttu valage see kohe suure ristkülikukujulise küpsetusplaadile. Puista tainast (juba küpsetusplaadil) pooleks ühtlaselt mooniseemnetega. Saada ahju ja küpseta 200 kraadi juures kümme minutit.\n3. Valmis küpsis on veidi jahutatud ja lõigatud nelja ristkülikukujuliseks tükkideks, nii et 2 küpsist on magusad seemned, 2 - ilma nendeta. Valmistame ette marja (puuvilja) siirupi, vee ja pulbrilise suhkru immutamist. Leotage koogid ilma magusaga, mis on leotatud lahusega, ülejäänud - ärge puudutage.\n4. Võtke jahutatud koor välja ja kook kook suurele tasapinnale järgmiselt:\n- koorige siirupis leotatud põhikooki ilma mageveemahudeta hapukoorega\n- teine kook mooniseemnetega, mis on määritud koorekreemiga\n- kolmas kook, mis on leotatud ilma magus + hapukooreta\n- Määrige ülemine koor magusade seemnetega kreemjas kondenskreemiga.\nNii et meie meistriteos, nii lihtne, kuid üllatavalt maitsev, on valmis. Puista šokolaadi kiibid peal ja serveeri lauale.\nRetsept 3: Koog kondenspiimaga “Mesi”\nKook on puhkuse „täht“. Ükski pidulik sündmus ei saa ilma kondiitritööta teha. Meie järgmine kook väljumisel on väga maitsev, rikkalik ja lumivalge ning ülalt saab üle piserda maapähklitega. Alustame? Koostisosad:\n- klaasi suhkrut\n- mesi - 2 laud. valeta\n- 25 gr. või\n- hüdreeritud sooda\n- kaks ja pool virna. jahu\n- 150 gr. kondenspiim\n- kooreõli koorele 350 gr.\n- 3 tilka aromaatset olemust\n- kookospähkli helbed 60-70 gr.\n- 100 gr. maapähklid\n- valmis vahukoor\n1. Esiteks - tainas. Hõõruge munad suhkruga kuni valge, lisage mett, ploomid. õli. Me paneme tule, keema, pidevalt segades ja eemaldame pliidist. Me levime teed l. sooda, hüdraatunud äädikas. Mass jahutatud ja osad valada jahu ta. Keeda tainas (mitte ebaviisakas). Jagage see 6 tükki ja küpseta 6 ringi koogid, kuni need on keedetud.\n2. Köögikreem. Selleks segage või ja kondenspiim ning pange koostisosad seguri juurde kuni tiheda vahtuni. Seejärel lisage vanill ja sisuliselt uuesti ja pekske veidi.\n3. Vajadusel on jahutatud koogid veidi serva lõigatud (need kõik peaksid olema ühesuurused). Esimene kook määrib koorile, levib sellele kogu järgneva, ka rikkalikult määriva kreemiga. Me töötleme külgi nii, et puuduksid lüngad. Puista kook (ka külgedelt) kookospähkliga. Kaunista vahukoorega ja soovi korral röstitud maapähklitega. Me eemaldame magustoidu külmas mõne tunni jooksul ja nautime seda. Hea tuju tagatud!\nRetsept 4: Kondenspiimaga kook “Tenderness”\nMitmekomponentne särav ja värvikas kook on suurepärane lisandus igale puhkusele, eriti lastele. Lõppude lõpuks, lapsed armastavad kõige kontrastsust kondiitritoodete loomisel. Koogi esiletõstmine on kombinatsioon ühest küljest keedetud lühikestest tainastest ja tinatavatest kookidest, millele on lisatud kondenspiima koor ja “mitmekülgsed” koostisosad.\nKoostisosad: - pool tassi suhkrut\n- 200 gr. äravoolu õlid (katse jaoks)\n- 6 muna\n- teekatted. sooda\n- 430 gr. jahu\n- üks ja pool virna. suhkru pulber\n- kondenspiima pank (ja parem kondenspiim)\n- 1 spl. valeta tärklis\n- 100 gr. karusmari või kiivi moosi\n- 200 gr. äravoolu õlid (kreemi jaoks)\n- röstitud sarapuupähklid 50 gr.\n1. Koguda munakollased (valged ei viska valke) suhkruga, lisada segule või, sooda. Segage ja lisage jahu. Keeda tainas ja pane see külmikusse. Järgmisena piitsutage valke, valades järk-järgult jäätmemahu. See peaks tegema paksu habeme. Lisage sellele tärklis, pekske uuesti. Me võtame taigna külmikust välja, valame sellest 2 identset ristkülikukujulist kooki. Me panime need küpsetusplaadile, ülalt ühtlaselt, määrime kiivist moosi või moosi. Pealmise kihi silumine meringue. Puista sarapuupähklitega ja saadetakse ahju (temperatuur - 160 kraadi) ja küpseta 40-50 minutit.\n2. Kooki küpsetamise ajal valmistage koor. Või kondenseerunud piim või koor pehmendatud võiga ja saatke need külma enne kasutamist.\n3. Kui koogid küpsetatakse, võtame need välja ja laseme neil jahtuda. Järgmisena pange esimene kook salve, võtke koor välja ja määrige kook rikkalikult (kogu koor peaks minema). Ülemine katab teise kooki ja saadab kook “Tenderness” külmikusse 5-8 tundi. Laste puhkuseks mõeldud maitsev toode on valmis!\nRetsept 5: kondenspiimaga kook “Sandy”\nLihtne, lihtne küpsetuskook. See aga ei tee seda maitsvamaks ja atraktiivsemaks. Lõppude lõpuks, magustoit koos keedetud kondenspiimaga (mida me seda kasutame) on lihtsalt määratlemata maitsetu.\n- kolm klaasi jahu\n- kolm kollast\n- 250 gr. äravoolu või (või kreemi margariin) - üks virn. suhkrut\n- pool tl sooda, sidrunimahlas hüdreeritud\n- kaneel ja vanilje (maitse järgi)\n- keedetud kondenspiima purk (koor)\n- 200 gr. või (koor)\n1. Jahvatatud või suhkru, munakollaste ja loksutatud sooda segamine on valge. Lisage järk-järgult retseptist saadud jahu kogus ja alustage tainast (mitte liiga karm). Seejärel jagage see neljaks osaks, mis eemaldatakse külmas 20-40 minutit.\n2. Kui tainas on jahutatud, valmistage koor. Või kondenspiim (keedetud) üleujutatud või ja vanilje abil jahtuda jahtuda. See on põhimõtteliselt kõik.\n3. Võtame külmkapist välja neli tainatükki ja tõmmatakse neilt neli ümmargust kihti. Kuumuta ahi 230-250 kraadi ja küpseta 12-16 minutit. Jahutage ja hakake kooki moodustama.\n4. Jahutatud kookihid lõigatakse servadest ja asetatakse üksteise peale, igaüks neist rikastatakse. Järgmisena katke kook uuesti ja puista see purustatud koorikihtidega. Me panime magustoidu külmikusse vähemalt 2 tundi, pärast mida valmistame teed ja nautime “geniaalset lihtsust”.\nRetsept 6: Jäämägi kondenspiimaga kook (küpsetamata)\nMõnikord ei taha te küpsetusplaadi juures seisma, eriti suvel, ja küpsetada koogid, aga sa tahad midagi sellist proovida - ebamugav. On suur hulk kooke, mis ei vaja küpsetamist ja osutuvad lihtsalt suureks. Lubage mul tutvustada ühte neist retseptidest - jäämägi kook.\n- kondenspiima purk\n- 90 gr. suhkrut\n- 500 gr. rasvane juust\n- marja-puuvilja segu (maasikad, banaanid, virsikud jne)\n- poorne valge šokolaad\n1. Juust (kindlasti rasv, mitte kuiv ja värske), võita 90 gr. suhkrut Beat põhjalikult, nii et ükski kristall ei jääks suhkrust, mitte ühest kohupiimast. 2. Pöörake eraldi kaussi veidi kondenspiima. Seejärel segage kondenspiima ja kohupiima mass õrnalt ja pekske uuesti segisti abil. Seejärel paigutatakse pool segust vormis, asetatakse viilutatud marjade ja puuviljade kihi peale ning katke järelejäänud kohupiima kondenseeritud alus. Eespool kaunistame magustoidu riivitud valge šokolaadiga ja puhastame seda enne tahkestumist külmas. Me saame ja sööme. Nautige oma sööki!\nKoog kondenspiimaga - kasulikud nõuanded kogenud kokkadest\nEnne keetmist, sealhulgas kondenspiima, tuleb kõik koostisosad külmkapist eemaldada ja lasta soojeneda toatemperatuurini. See on ainus viis täiusliku kookide kvaliteedi tagamiseks.\nKõik kondenspiimaga koogid on väga atraktiivsed ja isuäratavad, kui katad seda kooritud piimakreemiga. Samuti saate kondiitritoodete süstalt kasutades dessertpinnale „joonistada” dekoratiivseid elemente. Reeglina on kreem plastik ja see hoiab hästi kuju.\nKoog kondenspiimaga ja hapukoorega on delikatess, mida kõigile meeldib. Kondiitse piimaga ja hapukoorega kookide retseptid\nAnthill Cake - parimad retseptid. Kuidas korralikult ja maitsev kokk kook Anthill.\nVahukoor kondenspiimaga on magusate hammaste jaoks kiire ravitav. Kondenspiima ja muude täidistega vahukooki retseptid\nKoog "Plombirny" - delikatess jäätisega. Kuidas valmistada "Sundae" kooki klassikalise retsepti järgi, marjade, pähklitega\n"Anthill" klassikaline kook kondenspiimaga on lihtne magustoit. Valik retsepte "Anthill" klassikaline kondenspiimaga\nKookospähkli kook - taevane rõõm! Erinevad retseptid kuulsatest ja uutest kookospähklitega koogidest magusate hammaste jaoks\nRyzhik kook - parimad retseptid. Kuidas õigesti ja maitsev kokk kook Ginger.\nCake Count'i varemed - parimad retseptid. Kuidas õigesti ja maitsev valmistada kooki Earl'i varemed.\nHoney kook aeglases pliidis - suur magustoit! Kuidas teha lõhnav ja õrn mee kook aeglases pliidis - retseptid igale maitsele\nHoney Cake veevannis - hellus ise! Retseptid, maitsestatud, leotatud, maitsvad mesi koogid veevannis\nKuidas valmistada kikerherneid: kaunviljade toiduvalmistamise omadused. Kui palju valmistada kikerherneid pärast leotamist ja mida sellest valmistada?\nBeebiteraviljad - parimad retseptid. Kuidas valmistada laste puderit.\nPumps piimaga aeglases pliidis on haruldane ja tervislik roog. Kuidas valmistada piimaga kõrvitsat aeglases pliidis: minimaalne aeg, maksimaalne kasu\nTeema uue aasta tabel: ainult kalad ja mereannid\nKala kastmed - parimad retseptid. Kuidas korralikult ja kala kaste küpsetada.\nLihtne igapäevane supid - 7 parimat retsepti. Kuidas valmistada lihtne supp iga päev: seene, kana, kala jne\nSeenesupp - parimad retseptid. Kuidas korralikult ja maitsev kokk seene supp.


Hotellid Merchtem | Hotels.com\nLinna Merchtem hotellid\nOtsing hotellid Merchtem\nVaata kaardilt hotelle Merchtem\nMerchtem on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Mini-Europe ja Atomiumi muuseum. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulka kuuluvad näiteks Belgia koomiksimuuseum ja La Grand Place.\nMajutusvõimalused, mida Merchtem pakub\nMerchtem tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus leidub hotelle igale maitsele. Kui sinu sihtkoht on Merchtem, ootab sind Hotels.com saidil 1936 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 46%. Tubade hinnad alates 14 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Merchtem ja selle lähipiirkond pakub.\n• 15 5 tärni hotelli alates 81 EUR öö\n• 268 4 tärni hotelli alates 60 EUR öö\n• 291 3 tärni hotelli alates 45 EUR öö\n• 79 2 tärni hotelli alates 19 EUR öö\nMerchtem – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Brüssel (BRU-Bruxelles - National), mis asub 17,7 km linnast eemal. Antverpen (rahvusv. lennujaam ANR-Antverpen), piirkonna teine suurem lennujaam, jääb 30,1 km kaugusele. Lähim raudteejaam on Merchtem Station, mis jääb 1,6 km südalinnast eemale.\nMerchtem – kohalikud huviväärsused\n• Mini-Europe (9,1 km südalinnast)\n• Atomiumi muuseum (9,1 km südalinnast)\n• Belgia koomiksimuuseum (13,7 km südalinnast)\n• La Grand Place (13,8 km südalinnast)\n• Manneken Pis (13,9 km südalinnast)\nMerchtem – millal on parim aeg reisimiseks?


Ledum: kui see õitseb, kus kasvab, kasulikud omadused ja kirjeldus koos fotoga - Marjad 2021\nKui metsik rosmariin õitseb (2010)\nAnna Sedova töötab regionaalse keskuse polikliinikus arstina. Tal ei olnud elus õnne. Tal on ülalpeetav abikaasa, joodik ja kooliealine poeg. Kõigelt tuleb kokku hoida. Kodus käivad pidevalt skandaalid ja parimat pole loota. Kord tahtis abikaasa pärast järjekordset liigsöömist oma naist peksta. Poeg seisis ema eest ja tappis haamriga isa. Anna võttis süü enda kätte ja sattus naistekolooniasse. Sasha sattus lastekodusse. Pärast karistuse kandmist ei muutunud naise elu kergemaks. Ja ainult tema väike poeg Sasha usub usaldusväärsesse abinõusse raskuste vastu. Iidse legendi järgi peate soovima, kui soos õitseb metsik rosmariin, ja see saab kindlasti teoks.\nKui metsik rosmariin õitseb. X / f 2010\nProjektist Kui metsik rosmariin õitseb. X / f\nElu ei anna Annale kingitusi ega luba ka luumenit: õnnetu alkohoolikust abikaasa ja poja Saša toitmiseks peab ta töötama rajooni kliinikus kulumise pärast. Kuid tema pingutused ei kanna vilja, sest rahast pole ikka veel piisavalt ja tülid ei peatu. Saša, hoolimata sellest, kui palju ta oma ema aidata üritab, ei suuda olukorda parandada, sest ta ise on ikkagi koolipoiss. Kuid ta usub, et kui soos õitseb metsik rosmariin, soovib ta koos emaga soovi ja elu muutub paremaks..\nKuid saatus ei säästnud jällegi Annat. Ema purjus isa eest kaitstes tapab Sasha ta kogemata ja kogu lootus õnnele variseb - Anna läheb kolooniasse ja Sasha lastekodusse.\nAlles paljude aastate pärast saab naine oma elu uuesti alustada, kuid teel väljateenitud ja kauaoodatud õnne juurde on tal veel palju vaja läbi elada.\nLavastaja: Julia Krasnova\nOsades: Elena Ljadova, Jaroslav Zhalnin, Dmitri Miller, Margarita Šubina, Aleksandr Mokhov, Anna Ukolova, Ivan Tšuvatkin, Tatiana Kosach-Bryndina, Jekaterina Travova, Dmitri Maryanov, Ilja Sokolovski, Svetlana Ruban\nPuudutav film jutustab linnahaigla eest vastutava arsti Anna Sedova saatusest. Kolleegid austavad paljutõotavat spetsialisti, ainult tema isiklik elu ei õnnestunud. Tundus, et õnn oli lähedal, kui üksikema abiellus inseneriga.\nAleksei alkoholi kuritarvitamine rikkus aga perekonna, abikaasa tõstis naisele sageli käe. Üks rõõm oli tal poeg, suurepärane kooliõpilane ja maja kaitsja. Metsiku rosmariini õitsemise ajal otsustas majapidamine matkama minna, uskudes unistuste täitumisse. Kuid purjus abikaasa püstitatud skandaal rikkus kogu tema elu. Ema eest eestpalvet teinud Sashka lõi kasuisa ja ta suri - Anya oli vanglas ja nooruk oli lastekodus.\nFilm Kui rosmariin õitseb, vaata võrgus\nElena Ljadova ("Tamburiin, trumm", "Ljubka") läbilõikavas ja elulises melodraamas "Kui rosmariin õitseb". Seda filmi raskest naise elust ja igavesest õnneootusest saate vaadata internetist meie internetikinos. Anna Sedovat tabas nii palju raskeid katsumusi, mis murdsid kõik teised inimesed. Ja ainult raudne tahe ja armastus oma poja vastu aitasid kangelannal mitte alla anda. Kogu pereelu jooksul töötas Anya kahe heaks: tema mees jõi meeleheitlikult ja ta pidi kõike oma habrastel õlgadel kandma, püüdes last toita ja vaesusest vabaneda. Kord tõstis Sasha purjus isa järjekordse tüli ajal käe Annale ja poiss ei suutnud vastu panna: haaras haamri ja lõi isa. Ta kukkus surnult alla. Süüdi võtnud Anya sattus kolooniasse ja Sasha lastekodusse. Naise jaoks algas uus kannatuste voor ja siis veel üks - uus elu vabaduses osutus kergemaks kui vangla. Ja ainult Sasha toetas alati oma ema: ta uskus, et kui metsik rosmariin rabas õitseb, siis ta lihtsalt soovib ja nende elus muutub kõik paremaks..\nKutsume teid tasuta HD-kvaliteediga meie veebikinos vaatama filmi "Kui rosmariin õitseb". Head vaatamist!\nKui metsik rosmariin õitseb 1. hooaeg\n- Ma lõin ja lükkasin isa, sul pole sellega midagi pistmist.\nPoeg päästab ema vägivalla eest ja tema võtab süü enda kanda.\nKõik möödub ja isegi kõige hullem, kui ainult tegutseda nii, nagu peaks, ainsa võimalikuna.\nElena Ljadova ja Dmitri Miller dramaatilises loos ohverdavast armastusest ja ületamisest, taassünnist ellu ja tõelisest armastusest.\nPiirkonnakliiniku arst Anna teeb oma pere toitmiseks kõvasti tööd: joomast abikaasat ja koolipoisi, kuid raha pole piisavalt ja kodus on pidevalt tülisid..\nPoeg Sasha teab õiget ebaõnnestumise ravimit: metsik rosmariin õitseb peagi soos, ta soovib koos emaga soovi - ja nendega on kõik korras. Kuid isa tõstab taas käe ema poole ja Sasha, kaitstes teda, lööb ta haamriga pähe. Isa sureb, Anna saadetakse kolooniasse, Sasha - lastekodusse. Ema ja poeg peavad läbima palju katsumusi enne, kui metsik rosmariin neile õitsema hakkab...\nOsades: Elena Ljadova, Jaroslav Zhalnin, Dmitri Miller, Margarita Šubina, Aleksandr Mokhov, Dmitri Maryanov, Anna Ukolova, Anatoli Juštšin, Oleg Almazov, Veronika Amirkhanova jt.\nKui metsik rosmariin õitseb Vaata internetis\nAnna ei oota saatuse käest ootamatuid kingitusi: alkohoolikust abikaasa ja poja toitmiseks peab ta linnaosakliinikus kulmuhigi järgi töötama. Kuid peres pole endiselt piisavalt raha. Ja valjudel peretülidel pole lõppu. Aleksander ei saa olukorda parandada ja ema aidata, sest ta käib ikkagi koolis. Sellegipoolest lohutab ta end veendumusega, et kui kõrbes särab rosmariiniõis, sosistab ta koos emaga soovi ja elu naeratab neile uuesti.\nKuid saatusel pole Anyast kahju. Ema ründava purjus isa eest kaitstuna võtab Sasha ta kogemata elu. Varasem lootus nende saatuse "õnnelikule lõpule" laguneb: Anna läheb kolooniasse ja Sanya lastekodusse.\nMitu aastat hiljem saab saatuse poolt peksa saanud naine võimaluse alustada oma elu uuelt joonelt, kuid teel väljateenitud, heleda, nagu metsiku rosmariini värvini, peab Anna siiski minema palju pikki ja keerulisi teid.


Jana SandbergFoto: Penelope Russak\nAnu Saagim, 18. märts 2020 21:01\nLõpuks on kätte jõudnud aeg, mil väga palju inimesi on fookusesse võtnud oma tervise eest hoolitsemise. Toitutakse tervislikumalt, tarbitakse organismi tugevdavaid vitamiine ning liigutakse nii palju kui võimalik värskes õhus. Oleme ka teistlaadi muutuse sees: inimkeha funktsioneerimine näib pakkuvat endiselt palju avastamisruumi. Näiteks kui vanasti seostati baktereid eeskätt haiguste levikuga, siis tänapäeval on leidnud tõestust asjaolu, et meie soolestik just vajab selliseid baktereid, mis teenivad meie tugevat füüsilist tervist ning vaimset heaolu – neid nimetatakse probiootikumideks.\n"Probiootikumidel on hulgaliselt kasulikke omadusi: need aitavad toitu seedida ning toitainetel organismi imenduda, väljutavad mürkaineid, vähendavad põletikke ning tõstavad inimese immuunsüsteemi võimet viirustega toime tulla," räägib terviseedenduse asjatundja ning koolitaja Jana Sandberg.\nJana on ka isiklikult kogenud, et probiootikumid võivad osutuda sõna otseses mõttes elupäästjateks. Jana elustiil oli aastaid täielikult keha laastav: allasurutud negatiivsete emotsioonide kütkes pidutsemine, meelemürgid, söömishäired. Kuni hetkeni, mil noor naine langes kuueks nädalaks koomasse.\n„Kui inimene on surnust üles ärganud, teeb see ta lõpuks elusolemise eest tänulikuks. Tean nüüd, mis tagajärjed on sellel, kui oma tervisest ei hoolita,“ ütleb Jana. Ühtlasi teab ta, milleks oli läbielatu vajalik. „See kõik oli omamoodi tõuge minu praeguse elu juurde. Olen oma toitumist ja eluviisi täielikult muutnud, olen uurinud tervist toetavate probiootikumide kohta.\nSeda, et inimese vaimse tervise ja soolestiku mikroobikoosluse vahel on otsene seos, väidavad ka teadlased, kuid just isiklikult läbielatu inspireeris mind õppima mikrobioomikat. Inimese vaimse ja füüsilise tervise seostest annan loenguid nii koolides kui ka ülikoolides, samuti inimestele, kellele saan oma kogemusele toetudes abiks olla,“ on Jana oma elutee teiste aitamise näol üles leidnud.\nJana elurõõmu ja tugeva tervise taga on probiootikumid – organismi kaitsevägi\nJana elurõõmu, tugeva tervise ning kauni välimuse saladuseks olevad probiootikumid on suureks abiks ka praegusel viiruste hooajal, kuna tugevdavad olulisel määral keha immuunfunktsiooni. Praeguseks on teaduslikult tõestatud, et umbes 70% immuunrakkudest asub seedeelundkonnas ja probiootikumid toetavad just neid immuunrakke, tõrjudes muu hulgas välja ebasõbralikke külalisi.\nSoolestik on immuunsüsteemi esimene kaitseliin ja tervise säilitamiseks peab heade ja halbade bakterite suhe olema vähemalt 85:15. Selle suhte saavutamine on tavatoitumise, stressirohke elustiili ja liiga kergekäelise antibiootikumide tarvitamisega harva võimalik, kuna kõik need tegurid mõjuvad probiootilisele populatsioonile kurnavalt.\nJana on oma töös spetsialiseerunud probiootiliste toidulisandite tutvustamisele ning levitamisele. Eriline usk on tal just Jaapani mikrobioloogi Dr Iichiroh Ohhira välja töötatud probiootikumidesse, mis on fermenteeritud 12 piimhappebakteri tüvega.\nJah, viirused levivad omasoodu, ent iga inimene saab teha palju selleks, et end kaitsta. Ebatervislik elustiil ja tasakaalust väljas seedimine on kahtlemata tegurid, mis loovad tingimused immuunsüsteemi nõrgenemiseks – tasakaalus toitumine ning kasulike bakterite armee soolestikus hoidmine aga vastupidi, tugevdavad seda.\nInimesed 6. mai 2020 19:15\nMuhkel 20. märts 2020 12:33


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Miks pikad trennid on mõttetud?\nAt 11:18, Lauri said...\nSelles on iva muidugi sees. Ma ka ei tee 3 tunniseid trenne vaid 1-1,5 tundi, nädalas korra siis ühe 2. tunnise, aga suurema intensiivsusega. Mõte selles, et liiga pikkad 3. tunnised trennid nõuavad pikemat taastusaega ja järgmine päev pean tegema puhkepäeva. Aga kui teen 2. tunnise ja intensiivsema, siis järgmine päev on täitsa korras ja saan teha kergema treeningu. Lisaks suurema intensiivsusega saavutan suurema jooksukiiruse. Tegin aastaid pikki, kuid madala intensiivsusega trenne ja areng jäi Otepää-Elva jooksul toppama 1:37 peale. Eelmine aasta muutsin oma mudelit, ning hopsti 5 minutit parandust ja 1:32, nüüd üritan ka maratonis 3:08 pealt 2:58 peale joosta.\nMinu kui võhiku hüpotees: tehes lühemalt ja intensiivsemalt saad küll võistlustulemuse parema, kuid oma eluea lühema. Ehk intensiivsem koormus/tulemus täna tuleb organismi suurema läbisõidu arvelt. Ei tea kas läks väga puusse?\nKas Sa räägid 10-20 km jooksuvõistlust silmas pidades 3 h treeningutest? See ei oma erilist mõtet. Pigem 1.5-2 tundi max.\n2-3 h teema on maratoniks (päris maratoniks) treenijate teema. Ning kes maratoni jooksnud (Sina vist ei ole?) ja selleks treeninud, tunnetab enda tagumikuga (jalgadega pigem) selliste trennide vajalikkust.\nAt 11:45, Lauri said...\nSüda on mootor. Automootor tahab ka vahepeal kõrgemaid pöördeid, et lõõrid puhtaks lasta, muidu tahmab ära. Samuti tahab süda erinevaid löögivahemikke. Trenn kestab vaid paar tundi päevast, samas tänu trennile on puhkeoleku pulss 20 lööki madalam ja ülejäänud päevast saab süda väiksema koormuse. Muide eelmise väide ei pea paika. Pole mingitki viidet, et intensiivne trenn eluiga vähendab. Eluea pikkus on seotud geenidega vähem eluviisidega. Mõni elab eluaeg tervislikult, ei joo ei suitseta ja sureb 50, teine joob ja laaberdab, pole elu sees trenni teinud aga näed 90 venitab välja.\nAt 11:57, Heiki said...\nAga mis saab neist, kes tahavad hästi süüa, kuid kehakaalu ei tahaks lasta tõusta...\nJah, 11:41, nii ma seda mõtlesin, lisasite olulise täpsustuse. Aitäh!\nHead näited, Lauri! Tänan.\nSa tahtsid vist pigem kirjutada "halvasti süüa" ?\nTrenn on olemuselt ärritus. Treenituse kasv tuleb läbi organismi reageerimise koormusele. ka 3-tunnistel ühesugustel trennidel kaob üsna ruttu arendav mõju- organism kohaneb ruttu. Võtmesõnaks on varieeruvus ja vaheldusrikkus. Siit saad harmoonilise füüsise ja enesetunde. Kellel harrastajatest ikka niiväga seda ühe liigutuse või spordiala hullunud "lihvimist" vaja on?!? Ikka mõnuga ja hea enesetunde nimel! Vahel ka 3-tunniseid sutse tehes;)))\nEks blogija sai kõndides sootuks teistsuguse koormuse, kui pundis rattaga kerides; kahjuks see kindlasti ei tulnud.\nIgaühel pole planeeritud erinevaid üritusi pidevalt...\nKui ma trennis ei käiks, siis veedaksin selle aja voodis telekat vaadates+arvuti süles.\nKuidas on kasulikum: kas voodi pikutadess ja arvuti soojendamas lapsesaamiseks vajalikke elundeid (mis on võib teha hoopis võimetuks) või kasutada aega kasulikult ja väljas trenni tehes, metsavahel looduses? Ise eelistan sportimist, täna millele on ka kaal kohe ca 10kg langenud.. Pikemad jooksutrennid kipuvad 4-6tunni kanti minema aga ma pole ka sprinter vaid üritan käia ikka palju tunde (üle 8tunni) kestvatel üritustel...\nKusjuures kõige kergem enesetunne on järgmisel päeval kuni paar päeva peale pikka 5tunnist jooksu, enesetunne hea ja jooksusamm kergem. Nädala sees muidugi tuleb ka lühemaid ja intensiivsemaid trenne. 1x nädalas võib ikka pikema jooksu (loe trenni, spordiala pole ju tähtis) teha..\nAt 12:12, Lauri said...\nPaljud nn. maratoonarid teevad selle vea, et keskenduvad pikale trennile kui kõige tähtsamale, kuid unustavad ära, et loeb üldine jooksumaht, mitte üksik trenn nädalas. Jäetakse kiiruse arendamine tahaplaanile.\nMa tegelikult saan aru selle kirjutise mõttest. Näide selline. Et kui jooksen 1 tund korraga ja 5 korda nädalas ja tulemus jooksuvõistlusel on mingi x, siis kas kui hakkan treenima korraga 2 tundi, kas nüüd tulemus on 0,5x ehk poole parem. Sügavalt kahtlen selles Pigem kasvab kordades ülekoormusvigastuste oht või võimalus ületreeninguks.\nSkaalal hea-halb väidab Priit, et lugemine on parem kui jalgrattaga sõitmine. Väga küpse ja arenenud inimese seisukoht. Aga muud polegi oodata sealtpoolt.\nMiks te kõik kohe need pikad trennid jooksule taandate, kindlasti ei ole pointi teha 3 ja enam tunniseid jooksutrenne, nii ei jää jalgadest midagi järele. Need tuleb teha kas baiki, mnt-ratast või matkates raskemal maastikul, kuid mitte mingil juhul ainult joostes.\nAt 12:31, GuidoMukk said...\nVõib siis statistika avaldada.\nUue armastuse leidnud jalgrattur Priit mainis viimati oma blogis Tanel Kangertit 2011 aasta septembris. Kui viimane Eestis kõik sügise rattakrossi oma kõverasarvilisega võitis. Lugusid ja viiteid Taaramäe peale läks nimekiri väga tihedaks ja pikaks.\nMilles asi? Miks Priit eelmise aasta ja antud hetke parima ratturi mehetegusid Girol ignoreerib? Mis Tanel talle teinud?\nLõpuks jõudsid need vähemalt pildis eesti loetuma spordiblogi lehele.\nKangert mainimine võib halvimal juhul taastada Pulleritsu kui objektiivse ja eelistusteta ajakirjaniku maine. Seda jama Pullerits endale küll ei soovi.\nHalvad näited Laurilt. Automootori "lõõridele" tahmasusele mõjuvad just kiired pöörded halvasti. Julgen pakkuda, et näite aluseks on see, kuidas on nähtud, et gaasi andes lendab sumpsist musta tossu ning sellest on järeldatud, et näe: lõõrid saavad puhtamaks, sest et tahma lendab välja. Tegeliklult ei põle tipppöörlemiskiirustel kütus täielikult ära ning see must toss ongi põlemata kütus, ning kiirematel pööretel seda rohkem tekitades just "lõõre" tahmatataksegi"\nEluea näide on ka vaieldav. Mis asi on tervislik elu? Kas ka valesti treenimine käib treenimise ja seega ka tervisliku elu alla?\nGuidoMukilt hea küsimus: miks Kangertist olen vähe rääkinud?\nVastus on proosaline: ma ei tunne teda. Ei ole temaga elus ühtki sõna vahetanud, ilmselt ei ole Kangert minusugusest kuulnudki. Sedasi on mul raske temast midagi kirjutada. Aga pöialt hoian talle igal juhul.\nIlmselt on asi ka selles, et Taaramäe on hästi aval ja suhtlusaldis inimene. (Nagu ütlesin, Kangertit ei tunne.) Mäletan, kui sain kolleegilt tema meiliaadressi ja kirjutasin talle esimest korda mingi ajakirjandusliku palvega seoses, siis ta vastas väga kiiresti ja lahkelt nagu vanale tuttavale ning sedasi saingi teda ajapikku paremini tundma, nii et mullu sügisel tellisin temalt isegi loo ning käisin ühes maastikutrennis temaga loo üksikasju arutamas.\nTegelikult olin ma ka Taaramäe osas tükk aega n-ö ignorant. Üksvahe mullu kevadel ütlesin koguni, et olen vist ainus Eesti ajakirjanik, kes pole veel Taaramäed intervjueerinud. Nägin teda pärast mullust (või oli see siiski juba tunamullu?) Tartu rattarallit külaliste telgis, astusin talle seal ligi, tutvustasin ennast ja soovisin edu. Enne seda teadsin temast vaid teiste lugude põhjal.\nNii et niisugused on lood.\nPriit on valestitreenimise Eesti meister, siin pole midagi vaielda ega arutada.\nAga siin kõrval üks asi tekitab küll küsimust. Pullerits kirjutab kiirustest, mis kätte saanud, ikka 40 km/h, 37 km/ uksest-ukseni jne.\nSamas mingit tõendusmaterjali ei esita.\nKas meil on alust neid numbreid uskuda - arvestades Priidu tausta?\nPulsikella ta ei kasuta (pulssi mõõdab teise mehe Polarilt piiludes.)\nEndomondosse trenne GPSiga kirja ei pane.\nNii võib igaüks väita, et kiiresti sõitnud.\nSiit ettepanek: kas Sa ei taha minna mõnele võistlusele, neid korraldatakse meil, kus saaksid oma kiiruslikud võimed võrdluses teiste meestega proovile panna.\nKus oleksid kohtunikud, protokoll ja professionaalne ajamõõtmine. Time trial (TT), ühesõnaga.\nPriidu postituses on päris hea point olemas. Peaküsimus on selles, et kui palju lisaaega tasuks matta selleks, et järgmisel aastal oleksid protokollis eespool. Jooks on selles mõttes aus ala, et seal sõltub tulemus eelkõige inimesest ning areng on väga hästi mõõdetav. Ehk võiks naabrimees sinu soovitusel võtta eksperimendi mõttes plaani joosta senise 50 minuti asemel 1:10 ning lisada veidi intensiivsust, nagu sa soovitad. Nii peaks laskma tal treenida aasta ning järgmisel aastal siis vaatama, kaugele ettepoole ta protokollis nihkunud on. Samas harrastab see naabrimees ka kindlasti rattasõitu, suustamist, äkki isegi ujub, nagu enamus tavaharrastajaid seda teeb. Juhul kui ta kõikki neid alasid harrastab, siis juhul kui ta tahab igal alal finishis eespool olla, peaks ta kõikidele aladele veidi aega rohkem kulutama. See aga teeks kokku juba mõne lisatunni nädalas. Minu soovitus oleks selline, et inimene peaks valima mingi põhiala ning tegelema sellega aasta läbi ning kõik teised alad on vaid vaheldused, mis aitavad taastuda ning pakuvad vaheldust. Ehk kui näiteks võtta Tartu Neliküritus, siis kolme ala tulmused oleks keskmised ning ühel alal konkureeritakse esi 500 sisse.\n11:41 kommentaariga ei saa Priidu kirjaldatud situatsioonis 100% nõus olla, kuna minu teada jooksis see nn naabrimees eelmine aasta esimesel Tartu Linnamaratonil koguni esisaja sisse, seda siis väidetavalt alla tunniste treeningutega. Seega, kui see on õige, siis milleks ka pikal maratonil 2-3 tunnised treeningud?\nEi taha, 13:03. Aga kinnitan, et kõik faktid minu treeningute kohta on õiged, midagi liialdanud ega välja mõelnud ma ei ole. See ei ole minu stiil. Pigem olla kaotades teine kui pettusega esimene.\nTähtis pole aeg vaid vahelduvus. ei ole mõtet teha 5xtund ega 5x2tundi, mõlemad on sama lõpptulemusega - 0. Treeningud peavad olema vahelduvad, nii kiiret kui rahulikku kulgemist ja korra nädalas võiks olla pikem looduse nautimine.\nAga eks kõik sõltub inimesest, mõni läheb ka pea 0km pealt ja teeb super tulemuse :D\nKui jooksule taandada, siis maratonijooksjal piisab ilusti kui korra nädalas 2tundi teha, max 2,5tundi ja ülejäänud lühemad. ratturite trennid on üldjuhul pikemad, kuna 1tunnine rattasõit ei anna sama koormust kui jooksmine. sellepärast ka "hullud" treeningajad ja kilomeetrid parematel ratturitel.\nAga üldjuhul on pikk trenn maratooranite ja ratturite treeningus kõige tähtsam - jalad peavad harjuma pikka aega kestva koormusega. Sellega ei tohi lihtsalt üle pingutada - korra nädalas või nõrgematel üle nädala, on täiesti piisav.\nAga ütleme nii - kõik sõltub spordialast, võistlusmaast milleks valmistutakse aga samamoodi ka organismi iseärasustest. Mis sobib ühele, ei pruugi sobida teisele ja ei saa üldistada...\nPulleritsu argumentatsiooni nõrk koht: kui 3-tunnise treeningu ajaga on elus muudki teha, miks siis võistlustele veel rohkem aega kulutada (4-5-6 ja enamatunnised suusa-, ratta- ja jooksumaratonid).\n14:07 - hea küsimus, aga mitte vastamatu. Näiteks Tartu rattaralli võiks lõpetada juba 20 km järel - siis on grupid paika loksunud, edasine on väheoluline tule tallamine, kus suureneb vaid õnnetuste oht.\nSama Tartu maratoniga: finiš võiks olla juba Harimäel. Sealt maalt ju ka ei toimu enam suuri muutusi. Tõesti, milleks veel 45 km peale aega raisata?\nMiks võistlused on nii pikaks aetud, seda peab küsima korraldajailt. Ju nad tunnevad, et kui teeks 17 km suusatamise, siis ei tuleks piisavalt rahvast kohale. Rahvas on ju selline, kellele on vaja midagi arulagedalt hullu ette anda. Selle peale, et 17 km on kergem läbida kui 63, enamik millegipärast mõelda ei taha...\n17 km võistluse pärast ei viitsi inimene end kodust välja ajadagi. Ilmselt sama ka alla 3h trenniga, et väikse sutsu pärast ei hakka end liigutama tugitoolist. Sellepärast ongi pikki trenne vaja.\nMiks on kergejõustikuvõistlustel kavas selline distants nagu 10000 meetrit? Siililegi on selge, et 100 m on kergem läbida kui 10000 m. Kui 10000 meetri jooks lõpetada pärast 100 m läbimist, siis ei pea ka pealtvaatajad nii pikalt kannatama igavat ootamist.\nJa miks üldse peaks midagi läbima? Paneme võitja paika juba enne starti. Tihti räägitakse mõne võistluse kohta, et finiš oli õnnemäng. Las võistlejad viskavad enne starti täringut, ning kui võitja selge, siis lähevad laiali.\nOlümpiamängudel millegipärast ongi nii kujunenud, et 23 ringi longitakse, 24 ringil võetakse tempo üles ja viimane ring (vahel ka ainult pool sellest) pannakse täiega. Mo Farah jt sellised, kes maratonigi ei suuda läbi joosta, lõpus võidavad.\nPP: midagi liialdanud ega välja mõelnud ma ei ole. See ei ole minu stiil.\nOlen PP stiilimuutuse kahjuks kahe silma vahele jätnud. Varasemad aastad tegutseti ikka vusserdamise ja kahtlaste allikate najal. Tore et mõistus koju tuli.\nSoovitan lugeda raamatut The Art of Running Faster: http://www.humankinetics.com/products/all-products/art-of-running-faster-the\nEks kirjandust on palju ja kõike ei jõua tarbida aga minu arvates antud küsimuse selgemaks saamise kohapealt väga asjalik raamat. Nagu eelnevalt on ka läbi käinud - oluline on vaheldusrikkus, tempo muutus treeningu enda sees jne. Aga kes maratoni tahab nautida, peab tegema sisse ka pikki, üle 2h jooksuotsi (viide 11:41).\nLoomulikult Priit,sinusugusel vennal pole tõesti pikki trenne vaja.Originaalmaratone sa ei jookse,rattas teiste tuules,ma mõtlen rattarallit,suusas vajud ka koguaeg tahapoole.Vanuse taha pole mõtet pugeda,sest sinust vanemaid kutte on terve trobikond,kes pikalt sinust ees.\nTaas, 16:32, palun rääkige enda eest, ei ole vaja siin oma argumentideks kasutada teisi mehi, kes on minust vanemad. Mina ju ei räägi teile, et näete, minust on veelgi kõvemaid mehi, mis te, minust nooremad mehed, noile vastu panete.\nAitäh huvitava viite eest, 16:04\nKuidas kiiremini joosta? - see on küsimus, mis võiks paljudele harrastajatele huvi pakkuda.\nMahumaaniast tuleb lahti saada.\nKiiremate lõikude, lahtijooksude, "straidide", lühikeste ja pikemate mäkkejooksude programmivõtmine on aga oi-oi-oi kui raske.\nEriti kui nooruses ei olegi kunagi mingit intervalle sisaldavat treeningut teinud.\nMina olen leidnud paar enda jaoks sobivat mudelit. Kuna vanus on juba 50+, siis tavaline lõigutreeningu mudel mulle hästi ei sobi. Ma vajan vähemalt 4-6 km soojaks saamiseks. Olengi siis teinud nii, et kümnekilomeetrisel treeningul jooksnud nt 7. ja 9. km kiirelt.\nMäkkejooksudega on samuti nii, et\nkõigile õpetustele ja videotele\nvaatamata saab neid elemente ainult suhteliselt pikaajalise praktilise katsetamise teel oma treeningusse lülitada. Olen leidnud, et mäkkejookse saab edukalt teha ka tavalise aeglase trenni lõpus.\nLõigutreeninguga on see häda, et need löövad (vanus 50+) organismi nii käima, et õhtul ei tule poole ööni und ja siis ei jõua hommikul tööle. Jällegi üks asi, millele õpetustest vastust ei tarvitse leida.\nAt 17:50, Lauri said...\nEnamik rahvasportlaste viga ongi selles, et sórgitakse üliaeglaselt kõik treeningud 6 min/km ja nimetavad seda trenniks. Ei mingit vaheldust. Mina nimetaks seda rämpskilomeetrite kogumiseks.\nKumb siis: Peloton või Paloton? Või pole sel vahet?\nLauri, miks need rämpskilomeetrid on kui inimene end hästi tunneb?\nTrenni ei tehta ainult seepärast et minut või paar kusagilt kärpida,\nkas peaksid siis Postimehe "Maratoni" nime ära muutma.\nKuuluta välja konkurss uue, parema ja sobivama nime leidmiseks.\nJube ÕhtuLehelikud pealkirjad - kelle jaoks on mõttekad, kelle jaoks mitte. Või on tõesti olemas absoluutne tõde (loe: Pulleritsu arvamus)?\nDelfi on pealkirjastamise maailmameister.\nAt 20:31, Lauri said...\nMa olen nõus, et trenni tehakse selleks, et ennast hästi tunda. Aga hästi saab tunda, kui vorm hea. Mis viibki selleni, et tuleb end arendada, et kiiresti joosta. Usun ,et kui mingit vaheldust treeningutes ei tee ja päevast päeva samu radu ja samas tempos kulged, siis varsti see enam naudingut ei paku.\nPriit,lõigud ja mäkkejooksud ,kus ladvas punaseks läheb ,tee hommikul,siis ei sega und.....kah 50pluss.\nJah, Lauri, nõus.\nSamas on mingi kindel hulk inimesi, kes jooksevad päevast päeva ja kuust kuusse ühte ja sama ringi, aga on ikkagi rahul.\nHarrastaja enamasti on nn Single Speed. Kiiruste diapasooni pole või on minimaalne. Seetõttu ei saa ka treeningu intensiivsust varieerida - pole, mida varieerida. Nt minul:\n6:00-6:05 väga aeglane tempo, aeglasemalt enam ei suuda.\n5:45 - aeglane tempo (talvel 5:45-6:00).\n5:35-5:30 - suhteliselt aeglane tempo. Talvise trenni põhikiirus.\n5:20-15 - reibas tempo. Suvine põhikiirus.\n4:35-50 - lõikude (1-1,5 km) tempo.\n4:10 - lühikeste lõikude tempo.\nTrennide mahust 90-95% on põhikiirusega. Aga võiks olla vähem.\nPaloton on parem. Ma ei saa aru, miks see ära muudeti.\nPaloton? Peloton? Peloton on soome keeles 'kartmatu'. Balaton? Balaton oli nõukogude ajal üks kolmanda järgu õlleputka.\ndr H-l on vist hiljutine ägedaid jooni võtnud tüli Pulleritsuga halvasti mõjunud. Kui lugeda tegemistest tema blogist. Mees sõidab bike'iga mööda metsa ja võtab osa imaginaarsetest 100 km võistlustest. Bizarr.\nEhk lepite ära?\n10.25-le kopeeri-aseta Wikipediast, ta ise vist ei oska\nThe peloton (from French, meaning little ball or platoon and related to the English word pellet), field, bunch or pack is the main group of riders in a road bicycle race.\nBalaton- järv Ungaris, ilmselt olulisem nähtus kui õlleputka\nKes teab kuhu on kadunud vanameister Meelis Minn ja tema Jooksuekspert ploog?\nVanasti seal midagi oli, nüüd pole ploogi ennastki?\nPP:"Linnaservas Tartu rattaralli uhiuuel lõigul kruvisid nad Võru poole suundudes vastutuult kiiruse üle 40 km/h. Kuulsin selja tagant, kuidas mõni mees juba kurtis, et sõit muutus tempolt piiripealseks. "\nTegelikult oli aga olukord nii, et kiirus 40 km/h mööda kerget 0,8% pärilangust pani enamikel meestel vaikses 2,5 m/s 252° küljekas kõrvus tuule vuhisema, eriti kui ei suudetud töötavat pelotoni orgunnida. Eks avatud liikluses ongi see mission impossible ja seetõttu tegid kolonni tuule poolses (teepeenra poolses) tiivas olevad tegelased häält, et koormus läks tavalises kupeevagunis istumise asemel loomavaguni laadseks eriti kui tuli kerge 0,6% kaldega päripõndak. No pole seal klubis ainult loomad koos...\nselgita meile, miks oled piltide kommentaariks pannud küsimuse Kangerti kohta?\nKahel pildil neljast meie mees lausa peagrupi esimeste seas! Kui sa muidu ei leia, siis vaata, ehk näed Eesti meistri värve ...\nPP:"Mis on meie peamisi taastumatuid ressursse? Loomulikult aeg."\nTegelikult on aeg taastuv ressurss nii nagu mets. Täna viidad blogikande tegemisega aja ära aga homme hakkab aeg jälle otsast peale. Ei kao ta kuhugi ainult hommikust õhtusse. PP kas oled kunagi kuulnud kaunist vanasõna: "kes palju teeb see palju jõuab!" ehk siis, kes tahab jõuab käia nii koolis, teha tööd, hoida oma naist õnnelikuna, teha trenni, teha pikka trenni, sõita võistlustel kiiremini ja nii, et keegi ei pea tagant lükkama.\nKangert, see plõksib niisama. Vaata kus meie Moabis panime, vot see oli alles tase!\nAeg on jah taastuv ressurss - kultuurides, kus aluseks on võetud ring- mitte lineaarne ajamudel.\nMeelis Minni blogi areenilt kadumisest on tõsiselt kahju. Saan aru nii, et Minn leidis üha rohkem, et tema blogist varastatakse ideid ja keegi talle materjalide kasutamise eest ei maksa. Seetõttu panigi blogi luku alla. Privaatpääsetega saab ainult veel lugeda. Kahju.\nMis jutt see selline on? Kas Minnil olid siis mingid originaalsed ideed? Nii palju vähe kui seal kord lugesin, siis, kirjutada Minn ei osanud.\nIdeede kohta ei oska arvata, kuid mäletan. et Minn kurtis pidevalt, et ideid ja materjale keegi vääralt ära kasutavat.\n...seetõttu ei ole ma ka siin kunagi avaldanud Kalmer Trammi ega Margus Aderi koostatud treeningplaane. See see internetiajastu on, kus mõnel on väärastunud äärmusliberaalne arusaamine, et kogu info, mis kuskil on üleval, on vabalt kõigile kasutamiseks ja selle pealt kas või tulu teenimiseks. Seetõttu, muide, ei jaga ma ka oma esinemiste/ettekannete/koolituste slaide kellelegi internetis. Üks kolleeg ülikoolis rääkis, kuidas sattus ühele seminarile, kes keegi oli esinenud tema slaididega!\nMinn kirjutas veel sellest, et tema treeningrühma harjutamist oli Tallinna spordihallis jälgitud ja (Minni poolt leiutatud orginaalseid) harjutusi (või isegi terveid harjutuste komplekse) üle võetud.\nKuid konks on selles, et kedagi ei saa keelata internetis publitseeritud (või ka kellegi pool staadionil sooritatud) treeningkava järele tegemast.\nEga teabe kiivalt enese teada hoidmine ärile hästi mõju.\n...nagu ei mõju ärile kuidagi hästi ka selle teabe tasuta laialijagamine.\nmilleks välja tuua grupis sõitmise avg, seal võib teha tööd või rahulikult tirri lasta parem too välja oma nn. eraldistardid 60+km. 1-2 kuud üksi sõites ja siis gruppi minnes tunned milline puhkus see on :) aga igale oma! Harjumine teistega grupis on teine teema!\nVahel tuloeb pikk treening kasuks, ei saa ühevitsaga lüüa!


Asud siin » Rubriigid » Meresõiduohutuse teenistus » Laevaõnnetused » 2011\n15.02.2011 kell 06.00 sildus ML Good Pacific (India lipp, BT 19891, pikkus 178,7 m) Muuga sadama kai nr 32 äärde, sest laeva ahtriosas hakkas jäässõidu ajal tugev vibratsioon. Laeva lähtesadamaks oli Sankt-Peterburg.\nMuuga sadamasse saabus laev tuukriülevaatuse läbiviimiseks. Laevakere veealuse osa ülevaatus teostati tuukrifirma Tuukritööde OÜ poolt samal päeval. Ülevaatuse tulemusel tuvastati, et sõukruvi kõik neli laba olid jäässõidul otstest deformeerunud. Tuukriülevaatus teostati klassifikatsiooniühingu esindaja järelevalve all. Laeva tehnilist seisukorda ja dokumentatsiooni kontrollis Veeteede Ameti laevade järelevalve inspektor. Kuna nii suure laeva dokkimiseks võimalused kohapeal puudusid, otsustati keevitusega lõigata deformeerunud sõukruvi otsad ja anda laevale ühekordne luba ülesõiduks sihtsadamasse lasti lossimiseks ja sõukruvi vahetamiseks.\nVigastused liigitati ohtlikuks juhtumiks. Juurdlust ei teostatud.\n02.03.2011 kell 13.30 toimus Meeruse sadamast väljumisel pöördel paremale lootsimise ajal ML Gerd (Antigua ja Barbuda lipp, BT 2650, pikkus 88,94 m) põhjapuude. Pöörde ajal kaldus laev ettenähtust rohkem paremale ja sõitis parema pardaga koordinaatidel 59°26,94’N ja 024°39,85’E madalikule, mis asus umbes 20 m kanalist N pool. Laev vabanes madalikult oma käiguga edasi-tagasi manööverdades ja kasutades vedurlaeva Meteor abi. Madalikult vabanedes kontrolliti allpool veeliini asuvad laevaruumid ja parema parda kütusetankid seestpoolt. Merevee leket laevaruumidesse ja tankidesse ei tuvastatud. Kapten jätkas reisi sihtsadamasse, kus pärast lossimist teostatakse tuukriülevaatus klassifikatsiooniühingu esindaja juuresolekul.\nJuhtum liigitati kergeks laevaõnnetuseks. Juurdlust teostas Veeteede Amet.\n02.03.2011 kell 16.30, olles ülesõidul Kunda sadamasse, seiskus jääs ML Regina Magdaleena (Norra lipp, BT 3593, pikkus 99,9 m). Laev jäi jääs seisma koordinaatidel 59°44,1’N ja 024°49,7’E jäämurdja ootele.\n03.03.2011 kell 12.50 alustati laevas peamasina ettevalmistamist jäämurdja järel sõitmiseks. Kell 13.45 jõudis piirkonda jäämurdja Tarmo. Selleks ajaks oli peamasin ette valmistatud ja juhtimine silda antud. Kell 13.50 anti sillalt käsklus „Aeglane käik edasi“, et alustada liikumist jäämurdja järel sihtsadama poole. Kell 13.51 hakkas tööle peamasina raamlaagrite temperatuuriandurite signalisatsioon. Silindri nr 4 temperatuur oli tõusnud 102°C. Kell 13.52 toimus peamasina avariiseiskamise. Kui avati peamasina karteriluugid, siis tuvastati, et raamlaager nr 4 on kahjustatud ja peamasinaga edasi töötada ei tohi. Peamasina väntvõll ja raamlaager vajasid tehase remonti. Juhtunust informeeriti jäämurdja kaptenit, Tallinn VTS-i operaatorit, laevaomanikku ja -agenti. Laev pukseeriti vedurlaeva abil Muuga sadamasse.\nJuhtum liigitati raskeks laevaõnnetuseks. Juurdlust teostab Veeteede Amet.\n31.03.2011.a kell 10.59 (UTC+2) sõitis ML Listervik (Gibraltari lipp, BT 2863, pikkus 90,0 m, IMO nr 9136216, laevaomanik Uman Rederi AB) Tallinn VTSi andmetel Pärnu lahel jääoludes koordinaatidel 58°07,06’N ja 024°10,9’E madalikule Laeva lastiks olid puidugraanul. Lekkis laeva vööriosas asuv parema parda ballastitank. Laeva seisund oli stabiilne, kreeni ei olnud. Merereostust ei tuvastatud. Laevapere liikmed vigastada ei saanud. Juhtumiga tegeles JRCC.\n05.04.2011 teostati laevakere veealuse osa tuukriülevaatus ja laevaruumide seisukorda kontrollis klassifikatsiooniühingu GL esindaja. Tuukriülevaatuse põhjal tuvastati, et laevakere vasakus pardas allpool veeliini ballasttanki nr 2 juures on laevakere läbiv vigastus mõõtmetega 70 x 3 cm. Laevakere keskosa allpool veeliini oli tugevalt deformeerunud ja plaadistuses oli palju mõlke ja väiksemaid läbivaid vigastusi.\nJuurdlust teostab vastavalt kokkuleppele Gibraltari Mereadministratsioon kui lipuriik koostöös Veeteede Ametiga.\n19.04.2011 kell 08.40 tekkis kalalaeval Räim-6 (Eesti lipp, BT 12,02, Dw 6,60), mis teostas paaristraalimist kalalaevaga Eldorado, koordinaatidel 59°32,74’N ja 024°53,29’E peamasina rike. Peamasin seiskus ja laeva hakkas triivima kalda suunas. Ilmastikuolud: tuule kiirus kuni 10 m/s – NNW, laine kõrgus 1,0–1,5 m, nähtavus hea. Laevamehed veeskasid ankru, kuid ankur ei jäänud pidama ja laev triivis madalikule, vigastades puidust pardaplangutust. Toimus laevaruumide osaline täitumine mereveega. Laeval olev pump ei jõudnud vett piisavalt välja pumbata, et iseseisvalt madalikult vabaneda. Merereostust ei tuvastatud. Laevapere liikmed vigastada ei saanud.\nPärast madalikult vabastamist pukseeriti laev Leppneeme sadamasse, tõsteti kraanaga kai peal olevatele kiilplokkidele ja teostati vajalikud remonttööd.\nJuhtumi juurdlust teostab Veeteede Amet.\n25.07.2011 kell 18.20 toimus põhjapuude reisilaeval Vesta (Eesti lipp, BT 67, pikkus 25,3 m) sisenemisel Kelnase sadamasse (Prangli s). Ilmastikuolud: tuul NE 4-6 m/sek, mereveetemperatuur +20,8 °C, õhutemperatuur +21 °C, nähtavus hea. Laevaõnnetuse arvatav koht oli Kelnase sadama liitsihil, faarvaatri sissesõidu toodrite vahel. Põhjapuute tagajärjel vigastati sõukruvi kahte laba. Vigastused remonditi Piirivalvesadama ellingul.\nJuhtum liigitati kergeks laevaõnnetuseks. Juurdlust teostab Veeteede Amet.\n04.10.2011 umbes kella 20.00 ajal sõitis kalalaev Baltic (Soome lipp, BT 97, pikkus 27,3 m) ülesõidul Paldiski Lõunasadamast Miiduranda koordinaatidel 59°22,75 N ja 024°01,90 E madalikule. Ilmastikuolud: tuul S-SW 12 m/sek, õhutemperatuur +5 °C kuni +7 °C. Pakri neeme juures seiskus laeval peamasin. Peamasina korduskäivituse ajal lõhkes käivitusakumulaator ja laeva elektrisüsteemis toimus lühis. Üritati korduvalt käivitada peamasin ja taastada valgustusvool, kuid tulemusteta. Veesati ankur, kuid tugeva tuule tõttu hakkas laev ankrul triivima kalda poole. Umbes 15–20 minutit pärast peamasina seiskumist toimus laeval põhjapuude. Kell 22.00 õnnestus taastada laeva valgustus, kuid laev oli triivinud liiga lähedale kalda alla ja vajus kreeni parema parda suunas. Suleti veekindlalt masinaruum väljastpoolt ja kella 23.00 ajal anti raadio teel hädasignaal. Kella 01.00 ajal võeti meeskond helikopteri abil laevalt maha ja toodi Paldiski Lõunasadamasse.\nLaeval on 1,0 mt diiselkütust ja 0,6 mt diisel- ja hüdraulikaõli.\nLaev vabastati madalikult vedurlaeva abil ja pukseeriti Pärnu sadamasse, et teostada ellingul vajalikud remonttööd.\nJuurdlust teostab Soome Ohutusjuurdluse Keskus koostöös Veeteede Ametiga.\n28.11.2011 kell 05.35 edastas Tallinn VTS operaator JRCC Tallinn korrapidajale info, et Lehtma sadama reidil tormivarjus ankrusseisval vedurlaeval Karl-Erik (Rootsi lipp, BT 324, pikkus 123,0 m) on üks laevapere liikmetest üle parda kukkunud. Ilmastikuolud: tuul NW 17–23 m/sek, nähtavus mõõdukas. Kell 05.38 anti häire päästekopteri valvemeeskonnale väljalennuks. Kell 09.05 teatas päästekopteri komandör, et on leidnud koordinaatidel 59°06,54’N ja 022°50,34’E otsitava, kuid leitud isik on hukkunud, ning soovis, et keegi hukkunu lennuväljal vastu võtaks. Juhtunust teavitati Rootsi saatkonda ja laevaagenti. Laev oli teel Kunda sadamast Taani, pukseerides pargast Oxelösund. Ilmastikuolude paranedes jätkas laev reisi.\nJuurdlust teostab Rootsi Ohutusjuurdluse Keskus koostöös Veeteede Ametiga.