Kui oled kolm päeva vait olnud hakkab nägu muutuma (CURRENTLY AVAILABLE ONLY IN ESTONIAN!)\nKas etenduskunstis ikka veel räägitakse midagi inimeseks olemisest või on see väikese kildkonna inimese ebatavaline meelahutus käia pimedas, valgustatud või poolvalges teatrisaalis vaatamas-kogemas, kuidas teised inimesed end väljendavad, tehes seda vanade aegade mälestuseks kunstiliselt.\nMeie praegune aeg on kuidagi eriti fokuseeritud olevikule või elamisele olevikus. Reageerida on vaja kohe! Me elame maailmas, mis tähtsustab enam tulemust, kui protsessi. Ometi on protsess, milles intuitsioon ja otsingulisus tihedalt koostööd teevad, oluline päästik selleks, et tulemus üleüldse kunagi võiks rahuldust pakkuda. Improvisatsioonilistesse praktikatesse on protsessipõhine lähenemine põhimõtteliselt sissekirjutatud. Pole midagi nauditavamat, kui olla kaasa haaratud koha peal “välja mõtlemise” tegevusest. Teadmine, et ma ei tea veel täpselt, kuhu ma välja jõuan rõõmustab mind improvisatsioonipraktikas südame põhjani. Rääkimata, et see tõstab mu tuju elus üleüldiseltki.\nImprovisatsioonipaktika on iseenesest väljakutse. Improvisatseerides kohtud iseenda piiratusega ja jääd ellu. Heal juhul on see kohtumine tundmatuga, õigemini hea improvisatsioon tähendab, et kõige suurem üllatuja olen ma ise. Seda ei juhtu muidugi iga kord. Heal juhul toimib minu jaoks improvisatsioonilises hetkes olemine nagu pingevaba pingutus, mida kasutatakse tai chi’s või qi gong treeningus kulgemise seisundi kirjelduseks. Heas improvisatsioonis töötavad tähelepanu ja tunnetus koos nagu kaksikvennad või -õed. Mulle meeldib kasutada vanamoelist sõna loominguline. Hetkelisus improvisatsioonis õhutab loomingulisust ja minimeerib hinnangulisust. Kuigi keegi ilmselt ei rihi ebaõnnestumist, võib see vabalt juhtuda. Ma olen proovinud mõelda, et improviseerides saab alati olukorda muuta, ometi ei ole kerge oma meelt talitseda.\nMeie mõtlemine töötab reeglina ellu jäämise nimel, otsides turvalisemaid lahendusi. Kuid improvisatsioonis pakub pinget pigem see mitteturvaline või tundmatu. Justkui pole vaja palju pingutada teades, et ratsionaalsuse kalduvus teeb oma kontseptualiseerimise tööd niikuinii. Kui ühel hetkel jõuab sulle praktiliselt ka kohale, et see on ego, mis neid turvalisi lahendusi ette söödab on see vabastav kogemus, et ego ei ole ainuke tegija.\nImprovisatsioonist kõneletakse veel, kui hetkes olemise kunstist. Tõe kriteerium on siinkohal praktika, mitte midagi muud. Improviseerija instrumendiks on keha, ruum ja aeg või hetkede musikaalsus. Improviseerides on olek, liikumine ja hääl justkui meele käepikendus. Olles häälestatud end läbistavate mõtete, emotsioonide ja seisundite tabamisele on see nagu kanalite võrgustikku sattumine, milles orienteerumine ja suuna leidmine on juhitud intuitsioonist, hetkelistest valikutest ja millestki veel, millele on raske nime leida. Me ei tea kunagi milleks me võimelised oleme ennem, kui me pole seda miskit proovinud. Vahetevahel me kahtleme oma jätkuvas loomepotentsiaalis.\nSten Rudström (1) ütleb hästi, alustuseks tuleb improviseerijal üle saada kolmest segavast kõrvalmõjust:\n1)tuleb üle saada iseendast - õppides, kuidas kõik, mis saab ilmneda või kõik, mis tekib minust endast, kui materjal, tuleb nii ruttu, kui võimalik panna improvisatsiooni tagasi;\n2)tuleb õppida vajalikke oskuseid - õppida ja praktiseerida, kuidas märgata tundeseisundeid, mis mind läbivad ning olla võimeline neile reageerima; kujundada ruumi ja aega häälega, liikumisega ja/või tekstiga, tunnetada iga hetke jätkuvat musikaalsust;\n3)tuleb jõuda jälile sellele, mida ma tahan öelda +- teha kergeid ja selgeid valikuid, mis antud hetkel töötaks, otsused, mis ei ole minu poolt juhitud vaid pigem leiavad aset hetkelises kompositsioonis igal hetkel.\nKui julgus olla ise tähendab häälestatud teekonda läbi vastuolude, segaduse ja segluse hetkede, ilma, et see kuidagi fundamentaalset heidutaks, võib selle kohta öelda improvsiatsiooniline lähenemine.\nKuidas mõista seda iseeneest ülesaamise juttu. Isetust võiks mõista mitte, kui identiteedi vastandit, vaid pigem kui performatiivsuse põhimõtet. Performatiivsuse mõistet on kaudselt rakendanud sellised mõtlejad nagu Jaques Derrida, Judith Butler või ka Michel Foucault, kuid põhimõtteliselt tähistab selline arusaam, et mingisugust ühtset inimese identiteedile alust andvat loomulikku korda pole olemas. Performatiivsus ütleb ka lahti levinud arusaamadest, et meis on olemas midagi identiteedi tuuma laadset, mis jääb vaatamata muutustele alati samaks või ka sellest, et me kujuneme kuidagi teleoloogiliselt eesmärgipäraselt, arendades oma loomulikud kalduvused mingisuguseks kindlakujuliseks identiteediks.(2)\nSelline performatiivne liikuva tähendusega tunnetus on abivalentselt vabastav teadmine, milles saan teada, kuidas ma täspselt piiratud olen, just see on kogemusena vabastav. Kahjuks kestab selline veendumuslik tunne lühiajaliselt, unustamisel ja mäletamisel on oma selektiivsus, selles mõttes mõjub improvisatsioonipraktika omamoodi sõltuvust tekitavalt.\nIdentiteet, kui kontseptsioon pole kuidagi iseenesestmõistetavus. Väljakutse olla midagi või kedagi, kus mitte kunagi ei ole sa päris lõplikult sina ise, oled keegi teine ja ometi oled ka ise ja see vaheldumine ei lõpe kunagi. Selles mõttes on improvisatsioon nagu elu ise, kohati nagu ebamugav, kohati ei tule midagi välja, siis jällegi kõik sujub ja on tunne, et nii peabki olema, asjad tunduvad mõtekad. Praktikal on oma tagajärjed. Ma olen märganud, et kui olen näiteks kolm päeva vait olnud, hakkab nägu muutuma.\nKui iga inimene on unikaalne, võiks seda lasta välja paista. Kas pole mitte nii, et inimeseks olemise kriteerium on samuti praktika. Improvisatsiooniline praktika on suunatud sellele, et ilmneks, mis on see unikaalne, personaalselt eriline, et see paistaks välja. Vahepeal ilmnevad muidugi ka igasugused harjumuslikud mustrid.\nKui ma eelmisel, 2018 aasta kevadel Berliinis NOW improfestivalil (3) publiku hulgas istudes igal õhtul järjest kaks, kolm improviseeritud etendust vaatasin, sain ma aina enam kinnitust, kuidas me oleme, räägime, liigume, kuidas iganes veel midagi teeme, sellest paistab välja meie inimeseks olemise eripära. Lavaruum on inimeseks olemise kogemuse ilmnemiseks hea lakmuspaber. Kuidagi, olles juba üpris väsinud peale kolmandat päeva töötubades osalemisi, jäin õhtu viimase, Sten Rudström’i ja Sabine von der Tann’i sõnalis-poeetilise improvisarsioonilise etenduse ajal tukkuma, mistõttu vedas mul eriti. Esiteks sain intelligentse une osaliseks, olin peale etendust väga puhanud. Vahepeal üles ärgates nägin ühte reaalsust, kuidas laval improviseeritud tekst pigem nagu vulises, kusjuures hääle tämbrid ja jutu intensiivsus olid täpselt kuidagi vahepealse tugevusega, nagu hästi tempereeritud klaviir, moodustades meeldivalt ühtse fooni, kus minu enda meel sai vaikida, et siis taas unenäolise reaalsuse vaikusesse kaduda.\nVahepeal ärgates või poolunes lasin tekkivatel uitmõtetel end turvaliselt kanda, nagu Siil Udus vette kukkudes. Sain nende kahe valges kostüümis improviseerija kohalolust täiesti oma filmiliku või poolunenäoliste katkestustega versiooni. Fragmentaarse, just nagu elus. Tänulik tunne. Kui see kõik mööda sai teadsin, et need on mälupildid, mille juurde on vajadusel alati hea tagasi tulla. Go with the flow ja häid kohtumisi tundmatuga!\n*Tekst on inspireeritud osalemistest Sten Rudströmi töötubades, Improvisatsiooni Festivalist NOW, koostööst trupiga OFF SZoEN +- http://www.offszoen.ch/ ja vestlustest Mari-Liis Pruuliga +- https://haakuvadmaailmad.wordpress.com/. Tänusõnad Rahvaülikoolile, kelle ruumides oleme Mari-Liis Pruuliga veebruarikuust alates improvisatsiooni treeninguid läbi viinud +- https://kultuur.ee/kursus/improsuntees-2/\n(1) Sten Rudström: http://www.stenrudstrom.com/\n(2) Simon Malpas ja Paul Wake, Kriitilise teooria käsiraamat, TLÜ Kirjastus, Tallinn 2015: 372\n(3) NOW! Festival: https://www.nowfestival.net/


Sophora jaapani keele kasutamine ja vastunäidustused\nSophora Jaapani( või jaapani stifnoloby) - ravimite puu liblikõieliste sugukonda, emakeelena Jaapani, Hiina, Kesk-Aasia, Kaukaasia, Krimm. Alates tihe pungad, lilled ja küps viljapuude toodetud ravimeid, mis aitavad ravi paljude haiguste puhul. Siiski on teatud vastunäidustused nende kasutamise, unustades, kelle tervislik seisund võib oluliselt halveneda.\nJaapani Sophora on rikas toitainete, see koosneb:\nrutiin kvertsetiin, kaempferol genisteini, on osa Sophora, on järgmised kõrvaltoimed:\nja normaliseerib kapillaaride läbilaskvust ning hoida ära nende haprust.\nsoodustab tõhusat imendumist C-vitamiini( askorbiinhape).\nVähendab südame koormust, vältides südamehaigusi.\nvabade radikaalide neutraliseerimise on antioksüdantsed omadused, kiirendades kudede uuenemist.\non radioprotective omadused ja neid kasutatakse kursuste radioluchevoy ja keemilised teraapias.\non positiivne mõju südamele.\nvedeldab lima ja väljundi bronhiit.\npahikarpin Matrine ja on järgmised omadused:\nVähendab veresoonte toonus.\nLilled ja seemned Sophora suurtes kogustes sisaldama:\nLoe ka umbes tervise omadused, näidustused ja vastunäidustused saamist elecampane http://woman-l.ru/svojstva-travy-devyasil/\nJaapani Sophora on lai toimespekter ja saab kasutada järgmisi vorme:\nalkoholi tinktuur - halva lahustuvuse tõttu vees Sophora on kõige tõhusam vahend sissevõtmist. Valmistamiseks ravimi 20 grammi lilled valada 100 ml viina ja pane pimedas kohas 10 päeva. Tüvi ja võtke 1 tl 3 korda päevas pärast sööki.\nvesi- puljongit - 2 supilusikatäit lilled ja viljapuud Segu lisada 0,5 liitrit keeva vett, keedetakse 5 minutit ja jahutatakse. Pingelised vahendit saab kasutada ravimina tee, mida teha abiga rakendused, lisatakse vanni.\nPowder - on Sophora keemiline lilled, jahvatatakse kohviveski, mida võib tarvitada toidulisandina või lisatakse kosmeetikavahendeid.\nsalv - valmis vahendeid saadaval apteekides ja kasutatud hõõrudes naha 2-4 korda päevas.\nOil - on väljendunud mõju pehmendamise Naha paranemine ning kasutatakse ka ninatilgad raviks nohu. Seda kasutatakse kui tööriista või osana muud tooted( koor, toonik, kreem näole ja kehale).Kasuta\ntähendab väljaspool nende tõhusat kasutamist järgmisi haigusi:\nSuhkruhaigus( sophora alandab vere glükoosisisaldust ja kolesterooli taset).\nKiirgushaigus. Endokriinsüsteemi häired( goiter).\npatoloogiad veresoonkond( veenilaiendid, ateroskleroos, hemorroidid, hüpertensioon, stenokardia, reuma, rabandus).\nhemorraagia( nii välise kui ka sisemise).\nSeedetrakti haigused( haavandid, gastriit, koliit).\nMaksa kahjustus( pankreatiit, hepatiit).\nNeerude ja urogenitaalse süsteemi häired.\nImpotentsus, eesnäärme adenoom.\nGynecologic patoloogia Naised( põletik, erosioon, vaginiit, kasvajad erineva iseloomuga).\nmostiit, purustatud nisad piimanäärmetest.\nhingamisteede haigused( nohu, tonsilliit, bronhiit, kopsupõletik, tuberkuloos).\nlüüasaamist organite visioon( oder, konjunktiviit, võrkkesta hemorraagia).\nSuuhaigused( gingiviit, periodontiit, periodontiit).\npõletusi, külmumist, kahju( sealhulgas septiline), abstsessid, haavandid.\nNahahaigused( akne, marrastuste kuivaks, allergilised reaktsioonid, dermatiit, psoriaas).\nParasiitide( helmintioaside) nakkamine.\nJuuste väljalangemine. Unetus, neuroos, isutus.\nPiirangud kasutamisega Sophora japonica nüüd:\nIdiosünkraatiat ravimi komponente( olla allergiline liblikõieliste sugukonda või alkoholi).\nRaske maksa- ja neeruprobleemid. Hüpotensioon\n- saab kasutada vähendatud rõhul, ravimi ainult üks taimsete komponente.\nTegevused, mis nõuavad suuremat tähelepanu kontsentratsiooni( taim on närvisüsteemi pärssiv mõju).\nkõrvaltoimed ei tohiks unustada, et vilju Sophora on mürgised, nii et sa pead hoolikalt jälgida annuse ravimeid. Keha mürgisus võib olla järgmine:\nAllergilised reaktsioonid nahale( punetus, lööve, sügelus).\nVõtke Sophora japonica ajal Rasestuda ettevaatlikult, jälgides teatud reeglid:\nesimesel trimestril kasutada taime on rangelt keelatud - rutiin, mis kuuluvad selle koosseisu, see stimuleerib lihastoonust, mis võib kaasa tuua raseduse katkemise.\nebanormaalse maks või neerud rase peaks vältima Sophora.\nRavimit ja selle annust tuleb kokku leppida raviarstiga.


Ooperilavastuse arengud ajas\nKüllap on paljud ooperisõbrad uusi ooperilavastusi nähes ikka ja jälle üllatunud, miks ooper, mille tegevus toimub varasematel ajastutel, on lavastatud täiesti kaasaegseks, miks on “Don Giovanni” või “Figaro pulma” tegevus viidud hullumajja või haiglasse, miks pole “Aidas” peaaegu enam mingit seost Vana-Egiptusega ja miks Wagneri saksa müütide maailm liigub äkitselt täiesti meie praeguses maailmas. Miks võtavad ooperilavastajad endale nii suuri, algsest ooperist sageli väga kaugele lahknevaid vabadusi? Alates saksa teatri suurmehe Max Reinhardti nõudest, et teatrit vaadataks uue pilguga, on uuenduslikud ja katsetavad lavastused nii Euroopa teatri kui ka ooperi kindel osa. Alljärgnevas intervjuus vaatleb saksa muusika- ja teatriteadlane dr Stephan Mösch lähemalt Saksamaal tegutsevate teatrite tüüpe ning ooperi lavastamise põhimõtteid.\nDr Stephan Mösch on sündinud Bayreuthis. Ta õppis muusika- teatri- ja kirjandusajalugu Berliinis ning laulmist nii Berliinis kui kui ka Stuttgardis. Ta on osalenud Elizabeth Schwarzkopfi, Dietrich Fischer-Dieskau, Aribert Reimanni ja Helmuth Rillingi meistrikursustel. Aastatel 1994 - 2013 oli Stephan Mösch maailma ühe mainekaima ooperiajakirja Opernwelt vastutav toimetaja. 2012. aastast kuulub ta Richard Wagneri fondi kuratooriumisse. 2013. aastast on Stephan Mösch Karlsruhe Muusikakõrgkooli esteetika ning muusikateatri ajaloo ja esituspraktika professor.\nRuth Berghausi lavastus oma abikaasa Paul Dessau muusikaga etendusele "Viet Nam Diskurs". FOTO SCANPIX AKG-IMAGES / BILDARCHIV PISAREK\nMis vahe on repertuaariteatril ja stagione-teatril? Mis on kummagi plussid ja miinused? Repertuaariteater on selline teater, kus lavastused tehakse püsiva, palgal oleva solistide trupiga. Selle eelis on, et kulub minimaalselt raha külalisesinejatele ja saab esitada laia valikut repertuaari. Publik saab näha paljusid teoseid, mängukavas on rohkem vaheldust. Ikka ja jälle erinevates rollides üles astuvate, juba tuttavate lauljate ja publiku vahel tekib suurem usaldus, samuti kujuneb usalduslik suhe publiku ja ooperimaja vahel. Nii teater kui publik identifitseerivad teineteist paremini. Mõnes sellises ooperiteatris näidatakse hooajal 30 kuni 40 erinevat lavastust. Stagione-teater teeb panuse spetsiaalselt palgatud solistidega, vahel ka orkestriga (nagu näiteks Amsterdamis või Theater an der Wien’is) üksikproduktsioonidele. Sellisel teatril on vähem kulusid püsiametikohtadele. Publik saab enamasti näha ühte või kahte produktsiooni kindlal ajavahemikul. Lavastus kaob teatri mängukavast juba mõne esituskorra (tavaliselt 6 kuni 10) järel. Sageli liigub see produktsioon siis omalaadse ühisprojektina ka teistesse ooperimajadesse. Selline keskendumine ühele projektile võimaldab saavutada väga kõrget taset. Mõlemad süsteemid segunevad nüüd aga järjest rohkem ja on ilmne, et ooperimaja kunstiline ja finantsiliselt stabiilne baas ongi tasakaalustatud solistide trupp, mida laiendatakse külalistega.\nKuidas kasvatada head lauljate järelkasvu, kes võiksid teha ka rahvusvahelist karjääri? Kas lavastajad, dirigendid või professionaalsed lauljad peaksid noori ooperimajade juures pärast kõrghariduse omandamist mentorluse korras jälgima?\nSee on keeruline küsimus. Laulja elukutse on üldse väga kompleksne, kus läheb vaja erinevaid oskusi. Mitmed ooperimajad on sisse seadnud ooperistuudiod (nende arv kasvab pidevalt), kus nad noori lauljaid pärast kõrghariduse omandamist sihikindlalt oma trupi poole suunavad. Paremal juhul kasvavad hääled seal lavapraktika käigus, kuni kujuneb välja personaalsus. Halvemal juhul on ooperistuudio ettevõtmine, kus hääli odavalt ära kasutatakse. Noored lauljad peaksid selletõttu täpselt järele kontrollima, mis neid ees ootab.\nKuidas Euroopa ooperimaju rahastatakse? Kas väiksema asustustega piirkondadele on olemas ka eristrateegia rahastamise ja repertuaari osas?\nMitmeid Saksamaa ooperimaju peab ülal riik, teisi linn. Ainult üksikud linnad ja piirkonnad on võimelised suuri ooperimaju ise finantseerima (näiteks Frankfurt ja Köln), selletõttu tuleb toetus enamasti riigilt. Ka riiklikult toetatavate ooperimajade puhul mängib suurt rolli sponsorlus. Isegi Baieri riigiooper, Saksamaa suurim ooperiteater, tugineb oma püsipartneritele majandusalalt. See, kui edukalt ooperimajad väiksema asustusega piirkondades end ära majandavad, sõltub nii publikuhuvist kui ka poliitikute tahtest. Poliitikast lähtuvalt võivad ooperiteatrite kulukontseptsioonid kiiresti muutuda. Saksamaa idaosas pärast kahe Saksa riigi taasühinemist 1989. aastal on levinud mudel (eelkõige finantsilistel põhjustel), kus kahes lähestikku asuvas linnas mängib ooperiteatris sama trupp. Mõnel puhul on see hea lahendus, mõnel puhul mitte.\nMillised ained ja narratiivid on omased viimaste aastakümnete uudisooperitele? Kas on näha suundumusi pigem nüüdisaja ainestikust või ajaloolistest teemadest? Kas sellise ooperi ülesehitus on narratiivne või pigem mittenarratiivne? Ooperiteatris on nii, nagu ka praeguse aja ühiskonnas – kõik kõlbab! 1950.–1960. aastate avangardismis pidi uus teos vastama teatud esteetilistele nõudmistele, et tunnustust leida. Tänapäeval on käibel mitmeid paralleelseid liikumisi. Mõned heliloojaid soovivad taas luua jutustavaid oopereid, teised püüavad taju piire nihutada ja laiendada. See ei tähenda mitte ainult tunnetuse laiendamist, vaid ka katset tabada muusikalise teatri abil meie ettekujutuse kasvavat heterogeensust ja killustatust. Formaadi valikut mõjutab ka esietenduse asukoht. Festivalidele tuleb luua teistsuguseid teoseid kui repertuaariteatrile. See puudutab ka ettekannete ruume. Mõned heliloojad on rahul traditsioonilise, vaid ühes suunas vaadeldava ooperilavaga, teised otsivad teistsuguseid lahendusi. See ei sõltu helilooja vanusest (ka noored heliloojad võivad olla konservatiivsed) ega näita ka tingimata originaalsust.\nMillal ja mis põhjustel tekkis režiiteater?\nEnamasti tähistatakse mõistega “režiiteater” ehk lavastajateater neid lavastusvorme, mis pärinevad 1970. aastatest. 1960. aastate lõpul mitmes Euroopa riigis alanud sotsiaalsete murrangutega muutus ka teatri roll. Enam ei saanud etendusi alati mängida traditsioonilisel, sarnasel viisil. Sellega seoses jõuti vajaduseni esitada neid uuel ja kaasaegsel moel, et muusikateater ühiskonnas oma uue koha leiaks.\nKes on olnud režiiteatri mõjukaimad esindajad ja millised on nende tähtsamad lavastajatööd?\nPaljud lavastajad, keda seostatakse tolleaegse režiiteatriga, on pärit sõnateatrist, nagu näiteks Hans Neuenfels või Peter Zadek. Ka Patrice Chéreau oli eelnevalt peamiselt sõnateatris lavastanud, kuni ta 1976. aastal Bayreuthi kutsuti. Teisest küljest tulid olulised impulsid lavastajatelt, kes valdasid täpset muusikalist analüüsi ja olid – osalt rohkem, osalt vähem – seotud Walter Felsensteini loominguga, sageli ka Brechtiga. Kõige olulisemad neist lavastajatest pärinesid DDR-ist. Siinkohal tuleks mainida Joachim Herzi “Nibelungi sõrmust”, mis tuli Leipzigis välja enne Chéreau’d ja polnud vähem uuenduslik; 1981. aastast Berliini Saksa ooperit juhtinud Götz Friedrich oli pikka aega dramaturg Felsensteini juures ja temast sai üks oma põlvkonna edukamaid lavastajaid kogu maailmas; samuti Harry Kupfer, kes oli üks Felsensteini järeltulijaid ning juhtis ja kujundas pikka aega Berliini koomilise ooperi nägu; ning Ruth Berghaus, kes julges DDR-is kriitilisi lavastusi teha ja sai Michael Gieleni ja Klaus Zeheleini nn Frankfurdi ajastul keskseks lavastajaks.\nMillised on režiiteatri põhimõtted ja omadused?\nMõistet “režiiteater” on keeruline määratleda, kuna lähenemisviisid ja väljendusvahendid pidevalt muutuvad. Selle määratluse üle on arutatud niikaua, kui režiiteater on eksisteerinud. Juba XX sajandi algul nõudis Max Reinhardt, et repertuaari põhiteoseid vaadeldaks “uue pilguga ja käsitletaks sama värskuse ja vahetusega, nagu need oleksid uued teosed”. Oluline oli sealjuures “haarata ainet meie aja vaimus ja tänapäeva teatri vahenditega”. Vaieldi ka selle üle, kuidas olid omavahel seotud “teatri vahendid” ja “aja vaim”. Lühidalt öeldes ei puudutanud see mitte ainult esteetilisi otsuseid, vaid ka enesetaju ja kultuurilist arusaamist maailmavaatelisest ja emotsionaalsest aspektist. Selles pole tänaseni midagi muutunud. See, mida Max Reinhardt nimetas arusaamaks “aja vaimust”, oli pärast 1968. aastat režiiteatri alus, mis toetus oma aja sotsioloogiale ning postmodernistlikule ja poststrukturaalsele mõtlemisele. Eelkõige olid kontseptsioonide loojad sellised filosoofid nagu Derrida ja Lyotard. Seisti vastu selgele, lihtsale, terviklikule ja arvamusele, et teosel on kindel, lõplikult väljakujunenud “mõte”. Ei usaldatud ka lihtsat teatraalset süžeelist (tegevusel põhinevat) narratiivi. Küsimuse alla asetati ka vormi ja sisu ühtsus ning strukturaalne terviklikkus. Sageli sai teose ajalugu tema lavastamise objektiks (viidati olulistele varasematele lavastustele või tõlgendustele). Üksiktegelaste individuaalsus jaotus laiali osaidentiteetideks. Selletõttu kasvas tummade rollide (sageli tantsijad) ja liikumisgruppide roll lavastuses. Rituaalne vägivalla kasutamine muutus standardiks ja kasvas.\nRežiiteatri väljendusvahendid on (Jürgen Kühneli järgi):\n- Jutustaja, kommentaatori või vahetekstide sissetoomine interpersonaalse vaheinstantsina, tegelase asetamine perspektiivi.\n- Tegevuse nihutamine teise ajastusse, mängimine samaaegselt erinevatel ajastutasanditel.\n- Ajastu erinevuse tundemärgid: päikeseprillid, kohver, reisimantel, tennisematš, televiisor jne.\n- Motiivikoosluste lahustamine ja ühendamine, tegelaste ja nende tegevuse ümberhindamine.\n- Intertekstuaalsed, esteetikate vahelised ja intermediaalsed praktikad. Sellel oli muusika mõistmisele otsustav mõju. Ka partituur ei tundunud stseeni jaoks enam autonoomne, ajatu ja selgelt dešifreeritav. Seda vaadeldi kui oma aja toodet ja sellisena tuli seda uurida sama kriitiliselt kui kõiki teisi parameetreid. See oligi protestide sügavam põhjus, mis tabas peaaegu kõiki olulisi lavastusi pärast 1968. aastat. Protesteeriti mitte ainult selletõttu, et ooper lähenes oleviku või mineviku kriitikat väärivatele ühiskondlikele korraldustele. Neid mõjutas eelkõige natsi-Saksamaa minevik ja kaotus Teises maailmasõjas ning muusika oli selle protsessi osa. Mitte ainult muusika ei tugevdanud ja süvendanud üldisi, ajastuüleseid aspekte, vaid lavastus võttis nad kasutusele. Paljudele vaatajatele tundus selline muusika rolli vähendamine lubamatu. Mainiti ka seda, et see on alandav. Muusika, mida pikka aega peeti ajatuks, abstraktsete väärtuste tõestuseks ja vahendajaks, ei suutnud enam täita seda oma põlist rolli. Õieti – tundus, et lavastaja ohustab seda. Peale selle võis jääda mulje, et vaataja jääb ilma oma õigusest kogeda muusikasündmust erapooletult ja individuaalselt. Lavastust tajuti sageli kui kuuldekogemuse mentaalset ja emotsionaalset piirangut.\nTeisest küljest aga – kui lavastaja uurib aktiivselt muusikat, võib ta leida sealt ootamatuid ja mitte ootuspäraseid lähenemisi. Nii sai luua uusi seoseid ja algatada diskursiivseid protsesse. Selles mõttes avastati ja defineeriti muusikat lavastamise käigus üha uuesti. Lavastaja võis selle küsimuse alla panna ja vastupidi. Muusika võis fuktsioneerida distantsil laval toimuvast, kommentaarina, võis toimida energeetilise hetkena, mis on transleeritud kehakeelde. Seda näidati kogu oma mitmekesisuses. Nii tekkisid uut tüüpi kunstiseosed.\nKas ooperilavastustes on tõusuteel ka filmi vahendid, nagu videod ja otsekaamerad?\nMeedia vahendite roll ooperilavastustes on väga erinev. On tehtud palju katseid kaasata ooperietendustesse videoid (otseülekannete ja eelsalvestustena?). Siiani pole neil vahenditel aga siiski õnnestunud muusika ja lauljaga täielikult kokku sulanduda. Filmikatketel on ooperilavastustes sageli selgitav funktsioon: näidatakse stseene, millest muidu ainult lauldakse. Mõnikord võivad digitaalsed pildid asendada valmisehitatud lavakujundust, nende abil saab stseene kiirelt muuta ja nad hoiavad tugevalt kokku kulusid. Itaalias (Ravenna festival) on selliste võimalustega palju ära tehtud.\nThomas Hampson ja Isabel Bayrakdarian Martin Kusej “Don Giovanni” lavastuses. FOTO SCANPIX / AKG IMAGES / MARION KALTER\nMis räägib režiiteatri kasuks? Mis räägib selle vastu?\nEelpool mainitud teemade ümbertõstmine võib ainult siis funktsioneerida, kui need teemad haakuvad teose mitmete eri tasanditega või kui neid üldse saab sinna tehislikult haakida.\nRežiiteater muutub kohe ja vältimatult lamedaks, kui süžeed lavastatakse n-ö ajakohaselt, kuid mis pole kooskõlas ooperi esteetilise ülesehitusega. Näiteks “Madama Butterfly” lavastus ei pruugi õnnestuda, kuigi see näitab Aasia seksiturismi tänapäevaseid vorme ja probleeme. Kui lavastus kaotab kontakti sellega, mida Puccini lõi, ei jõua see publikuni. Beethoveni “Fidelio“ lavastus ei muutu paremaks, kui seda esitatakse moodsas vanglas (näiteks Guantanamos). Vastupidi: esteetiline sõltumatus ja poliitiline konkreetsus ei pruugi ühilduda. Mida konkreetsemalt on lavastuses kujutatud poliitilist olukorda, seda nõrgemaks muutub lavastuse esteetiline tähendus.\nÜks argumente režiiteatri vastu on, et lauljad saavad kannatada. Nii see päris ei ole, kuid neid väiteid tuleks võtta tõsiselt. Oluline on sellest avalikkusele teada anda, sest nendest asjadest räägitakse vähe. Thomas Hampson võis endale lubada kurta oma intervjuudes Martin Kusej “Don Giovanni” lavastuse üle Salzburgis (2002). Vähem kuulsaid lauljaid oleksid sedalaadi väljaütlemised kahjustanud. Kus ja millal sellised konfliktid tekivad? Noore ja keskmise põlvkonna lauljad on saanud oma alal suurepärase hariduse – ka selles osas, mida ooperilauljalt kehakasutuse osas nõutakse. Rohkemgi – nad janunevad väljakutsete järele. Erandid tulevad sageli traditsioonidele orienteeritud kõrgkoolidest, eriti Ida-Euroopast ja Itaaliast, kus töötatakse vokaaltehniliselt välja selgelt määratletud rolliprofiilid. Pärast õpinguid on neid profiile keeruline muuta või küsitavaks teha. Neil, kes oma rolliprofiilidele toetuda saavad, on repertuaari esitamisega sageli pigem lihtsam. Probleemid tekivad siis, kui lavastaja ei ole piisavalt kursis ooperi dramaturgiliste ja muusikaliste erisustega. See ei kehti eelpool mainitud lavastajate, nagu Herzi, Friedrichi ja Neuenfelsi kohta. Kuid mõned nooremad lavastajad töötavad põhimõtteliselt erineval tasemel kui lauljad. Nii võib juhtuda, et keerulisi, polüsemantilisi kujundeid kasutavas lavastuses on lauljad lõpptulemusena vaid osa teostavad nupud – rollide aegunud kujutamise mõttes. Lauljate umbusk selliste lavastuste suhtes on aga tingitud pigem alakasutusest, mitte ülekoormatusest. Laulmiskogemus kasvab välja helist ja viib helini: see on ring, millest laulmisenergia olemuslikult toitub. Lavastajatel (aga ka dirigentidel) on aga muusikalises mõttes harva midagi uut või originaalset öelda. Igal juhul palju harvemini kui haritud ja uusi kogemusi ihkavad lauljad sooviksid.\nKuidas suhestub publik režiiteatriga? Kas nad aktsepteerivad lavastajate loodud “lugusid”?\nPublik on igas linnas ja isegi igal etendusel erinev, sellepärast on raske üldistada. Olen kogenud, et publik reageerib väga avatult ja tal on väga täpne ettekujutus sellest, kas lavastaja arendab oma ideed teosest lähtuvalt või ei süvene sellesse ja järgib ainult oma mõtet. Muusikud tunnetavad seda väga hästi. Publik, koor, orkester ega enamik soliste pole põhimõtteliselt konservatiivsed. Kõik on tänulikud, kui midagi uut õnnestub. Kuid selleks on lavastajal vaja palju osata. Lavastajad, kes töötavad ooperis (isegi suurtes majades), on sageli vähese koolitusega, eriti muusika osas. Teisalt aga on uues lavastajate põlvkonnas – kus on ka palju naisi – hulgaliselt neid, kellel on väga head ametialased oskused.


Kes on lähikontaktne? – Põltsamaa valla sõnumid\nKes on lähikontaktne?\nKui oled saanud lähikontaktse teavituse Terviseametilt, HOIA rakenduselt või haigelt, kellega kokku puutusid, siis on oluline, et jääksid eneseisolatsiooni.\nEneseisolatsiooni määratud inimene ei tohi minna tööle, kooli või avalikesse kohtadesse ega kasutada ühistransporti. Viibida tuleb kodus. Poe või apteegi külastamise asemel tuleks pöörduda oma tuttavate poole või kasutada vajalike asjade tellimiseks e-kauplust. Kui tellid toidu- ja esmatarbekaubad kulleriga, väldi otsekontakti. Kodust võib väljuda vaid hädavajadusel, näiteks arsti juurde minekuks või esmatarbekaupade ja ravimite ostmiseks, kui inimene neid kodust lahkumata kätte ei saa.\nKui saate teate lähikontaktsuse ja eneseisolatsiooni perioodi kohta, mis hakkab juba lõppema, siis teadke, et selle põhjuseks võib olla haigestunu hiline testima minek või hilinenud märge HOIA rakenduses. Terviseamet saab info haige ja tema lähikontaktsete kohta alles siis, kui haigestunu positiivne testi tulemus on selgunud ning haigega on ühendust võetud. Samuti saab HOIA rakendus lähikontaktseid teavitada vaid juhul, kui haige on rakenduses teinud vastava märke.\nHaigestunud isikuga lähikontaktis olnud inimesed peavad jääma koju eneseisolat- siooni, v.a juhul, kui:\n● isik on mitte rohkem kui 180 päeva tagasi COVID-19-haiguse läbi põdenud;\n● isik on läbinud COVID-19-haiguse vastase vaktsineerimise kuuri, saavutanud viimase vaktsiinidoosi järel maksimaalse kaitse ning viimasest vaktsiinidoosist ei ole möödunud rohkem kui üks aasta;\n● isik on COVID-19-haiguse läbipõdemise järel saanud ühe doosi vaktsiini, saavutanud vaktsiinidoosi järel maksimaalse kaitse ning viimasest vaktsiinidoosist ei ole möödunud rohkem kui üks aasta või ta on pärast esimese vaktsiinidoosi saamist haigestunud COVID-19-haigusesse, on COVID-19-haiguse läbi põdenud ning diagnoosi kinnitava SARS-CoV-2 testi tegemisest või diagnoosi kinnitamise kuupäevast ei ole möödunud rohkem kui üks aasta.\nLähikontaktseks loetakse isikut, kes on olnud COVID-19-haigega kontaktis vähemalt 15 minutit (kokku viimase 24 h jooksul) ja lähemal kui kaks meetrit.\nLähikontaktne isik on näiteks see, kes:\nelab samas majapidamises COVID-19-haigega;\non viibinud koos COVID-19-haigega vähemalt 15 minutit ja kuni 2 meetri kaugusel (arvestades ka seda, et hommikul 5 minutit, pealelõunal 5 minutit ja õhtul 5 minutit, annab kokku samuti 15 minutit).\non olnud otseses füüsilises kontaktis COVID-19-haigega (nt kätlemine);\non olnud otseses kontaktis COVID-19-haige eritistega ilma kaitsevahendeid kasutamata\n(nt on peale köhitud, kasutanud patsiendi salvrätti paljaste kätega);\non viibinud COVID-19-haigega ühes ruumis (nt klassiruumis, nõupidamisruumis, haigla ooteruumis, tööruumis jne), kus ei ole piisavat õhuvahetust ja/või ei kasutatud isikukaitsevahendeid ning esineb oht kokkupuuteks viirusega.\nCOVID-19-haige on nakkusohtlikuks ca 2 päeva enne ja kuni 10 päeva pärast haigusnähtude tekkimist. Lähikontaktse isolatsioonipäevi aitab kalkuleerida Eesti Perearstide Seltsi isolatsioonikalkulaator.\nVaktsineerimisest Põltsamaa vallas:\nPõltsamaal saab endiselt vaktsineerida sihtasutuses Põltsamaa Tervis ja perearsti juures.\nEndiselt on mure, et osades asutustes on vaktsineeritus alla 70%. Asutuste juhid, palun kutsuge oma töötajad vaktsineerima!\nPÜGis on alates 12. eluaastast vaktsineeritus natuke üle 50% ja Puurmanis alla 50%. Lapsevanemad, palun laske vaktsineerida oma lapsi, et koolitöö saaks jätkuda!\nMurekoht on, et Põltsamaal ei ole võimalik teha PCR-testi. Tegemist on Terviseameti korraldusega ja informatsioon, et me seda Põltsamaal sooviksime teha, on neile edastatud.\nTeavituskanalid ja nõ ustamine: jätkuvalt nõ ustab perearsti nõuandeliin 1220.\nSA Põltsamaa Tervis juhataja\nPõltsamaa Valla Sõnumid 11.11.2021\nReet Tennasilm – juuksur, kellele meeldib tantsida\nLapsepõlves unistas Reet baleriini karjäärist. Läk... loe edasi\nTerves kehas terve mõistus\nPikal ja pimedal talveperioodil on meid ikka kimbu... loe edasi\nKui palju (vähe) on õnneks vaja?\nSellele küsimusele on ilmselt lausa lugematu arv... loe edasi\nEestlane olla on uhke ja hää. Just nii ... loe edasi\nPajusi külaselts tutvustas piirkondlikku külaelu\nLaupäeval toimunud maakondlikul üritusel „Jõgevama... loe edasi\nBüroohoonete omanikel tuleb tellida tuleohutusülevaatus\nMuutunud tuleohutuse seaduse kohaselt peavad alate... loe edasi\nToimetus sai kirja Põltsamaal asuvalt korteriühist... loe edasi\n12. oktoobril toimus Puurmani rahvamajas III üleva... loe edasi\nSelgusid lauatennise meistrid\nNädalavahetusel toimusid Lustiveres lauatennise me... loe edasi\nPÜGis alustab tööd meediaring\nMeedia on keskkond, kus toimub infoedastus, info a... loe edasi


Puudused rämpsvõlakirjad - Tips for you - Tipsed.Com\nelu on õnnemäng pildi Pix Marti alates Fotolia.com\nrämpsvõlakirjad, mida saab müüa või kaubelda korporatsioonide ja valitsuse üksused, võib olla ahvatlev investoritele, sest suuremat saaki nad maksavad.Kuid investorid kaaluvad nad peavad olema teadlikud sellest, kui puudused, mis sisaldavad kaotada investeeringuid, kui emitendi võlakirjade vaikimisi.Et vältida selliseid lõkse, põhjalikult uurida emitendi võlakirjade kui ka mehaanika, kuidas selline side tegeleb tööd.\nemitendid Küsitav Track Records\nrämpsvõlakirjad on allapoole investeerimisjärgu võlakirjade reitingu reitinguagentuurid, sest nad on riskantsem krediiti.Nende saagikus on suurem, sest sellest.Investori jaoks tähendab see rämpsvõlakirjad saada kõrgemat intressi.\nrämpsvõlakirjad sageli välja ettevõtted, kes on pärsitud nõrk majandustulemusi.See hõlmab võttes nõrgad tulemused müük ja kasum vastavalt Standard & amp;Poors.\nOmavalitsused ei väljasta rämpsvõlakirjad, kuid nende võlakirju võib alandada sellele staatusele, kui neil\non rahalisi probleeme, mis võivad kaasa tuua default.\nLow Credit Ratings\nKolm suuremad reitinguagentuurid, et määrata hinnet võlakirjade tegeleb põhineb emitendi finantsseisundi on Fitch Ratings, Moody'se ja Standard & amp;Poors.\nBonds üldiselt on klassifitseeritud kas investeerimisjärgu või rämps.Investeerimisjärk emitendid peavad hinnet, mis ulatuvad AAA, mis on parim hinne, mis BBB Fitch ja Standard & amp;Poors.Moody'se iseloomu süsteem erineb mõnevõrra;see on investeerimisjärgu reitingud, mis ulatuvad Aaa kuni Baa.\nrämpsvõlakirjad on reitingu Fitch ja Standard & amp;Poors, et minna nii madalale kui D ja Moody'se on reitingud, mis vajuvad nii madalale kui C.\nErinevused Investment Grade ja rämpsvõlakirjad\nClifford G. Dow, prahitud finantsanalüütik ja sertifitseeritud rahalise planeerija Dow Investment Groupmärgib, et üks peamisi erinevusi investeerimisjärgu ja rämpsvõlakirjad on see, et investeeringud võlakirjadesse saab tavaliselt seaduslikult ostetud pangad.\nSee ei kehti rämpsvõlakirjad.\nBank hoitavad võlakirjad on tavaliselt aktsepteeritavad krediidiriski lisaseadmed, nagu akreditiivi või kindlustus.Rämpsvõlakirjad ei ole abikõlblikud, mis kujutab endast kahjuks.\nAsjaolu, et rämpsvõlakirjad on väga kõikuv on veel puudus.Ka vaatamata lubades suuremat tulu, võivad isik, kes rämpsvõlakirjad ei crash igal ajal, mis võib panema täida oma tasumata võlakirjad.See võib kaasa tuua võlakirja ostja kaotab kogu oma investeeringu.\nLevita oma riske, investeerides vaid väike protsent rämpsvõlakirjad.\nrõhutab kõrge riskiga investeerimine\nInvestorid ei naudi sama lohutust rämpsvõlakirjade investeeringuid nagu nad on investeerimisjärgu ettevõtmised.See on masendav ja punkt stressi.\nKas ta ise Deck Shade\nIn kuna basseinid Vs.Maapinnal basseinid\nDo- it-yourself Paekivi ja äärekivid


Mõningaid lugusid elust ja poliitikast: 2010\nIga erakonna kohus on võidelda oma valijate ja ideede eest\nDannar Leitmaa artikkel EPL onlines ( http://www.epl.ee/artikkel/590021 ) on kantud väga kummalisest mõttest: sotsid peaks Tallinnas loobuma kõigist poliitilistest ametikohtadest, ka neist mis pole seotud linnavalitsusega. Paraku on selline lähenemine vastuolus demokraatliku riigi toimimisega, mis peaks toimima võimude lahususe põhimõttel Volikogu on rahva esinduskogu, kus kõik sinna valitud erakonnad peavad tegutsema võimalikult efektiivselt ja seisma oma valijate huvide eest. Täidesaatev võim (antud juhul siis linnavalitsus) nimetatakse volikogu poolt ning kannab valitsusvastutust. Kui üks erakond lahkub valitsusest, siis peab ta tegelikult olema oluliselt aktiivsem volikogus, et tagada arvamuste paljusus ning linnakodaniku jaoks parim valitsemine. Selleks on loomulik, et kõik parteid peavad hõivama võimalikult kõrgema positsiooni volikogus, sõltumata sellest, kas ollakse koalitsioonis või opositsioonis. Paralleelina võib tuua näite Riigikogust, kus maaelukomisjoni juhib Kalev kotkas ning kultuurikomisjoni Peeter Kreitzberg, mõlemad sotsid ja mõlemad on opositsioonis. Niimoodi tehaksegi poliitikat. Volikogu kohtade jaotus on ainult niivõrd seotud koalitsiooniga, et näitab koalitsiooni võimekust, võimu. Kui erakond tuleb ära VALITSUSEST siis peabki ta püüdma ennast tugevdada opositsioonina ehk hõivata volikogus nii palju võimupositsioone, kui lubatakse. Sotside kohus on hoida kinni kõigist juhtivatest kohtadest volikogus, komisjonides, nõukogudes. Nendelt kohtadelt vabatahtlik taandumine on põgenemine ning poliitikategemisest loobumine. Tundub, et selle artikli ja artikli kommentaatorite soov ongi ainult saavutada olukord, kus sotsid peaksid poliitikast loobuma.\nPostitas Unknown at 09:22 Kommentaare ei ole:\nFaktum & Ariko viimane tarbijate kindlustunde uuring näitab, et tarbijate kindlustunde indeks on juuli 50 punkti tasemelt langenud 47-le ja seda 100 punkti skaalas. See on ka arusaadav kui vaadata meie "majanduskriisist väljumist". Tegelikult pole me veel kuidagi kriisist väljumas. Statistika räägib sellele vastu, mistõttu ei saa ka tavainimene olla kuidagi oma tuleviku suhtes optimistlik. Rahvas vaesub.\nKui võrdleme 2009 ja 2010 kolmandat kvartalit, siis näeme, et keskmine brutopalk on kasvanud ainult 0,9%. Samal ajal on hõivatute arv vähenenud 598 tuhandelt 578 tuhandele, ehk 3,3%. Sotsiaaltoetused ja pensionid pole tõusnud. Kõige selle juures on tarbijahinnad tõusnud ca 8%.\nSeega on keskmine reaalpalk praktiliselt aastaga langenud 7%.\nSellised numbrid ei saagi kahjuks sisestada tarbijates optimismi, sest rahakott lihtsalt ei luba seda.\nPostitas Unknown at 01:38 Kommentaare ei ole:\nPostitas Unknown at 16:47 Kommentaare ei ole:\nRahvaliit on välja tulnud ideega luua parteipank. Parteipanga loomist võib ju arutada, kuid ilmselt sellist panka ei teki kunagi. Üks poliitiline erakond ei ole kindlasti kõige õigem alus kommertspanga loomiseks. Eestis on ettevõtlusvabadus ja kui keegi tunneb, et tahab panka luua, siis palju edu neile. Tänane Rahvaliidu idee asutada oma panka on siiski ainult koomiline valimismull.\nEesti pangandusmaastikul tegelikult on probleeme või nähtusi mis vajaks minu arust küll riiklikku sekkumist. Kirjutasin sellest juba aasta tagasi ning veel ka hiljem:\nhttp://jarvelill.blogspot.com/2009/12/rahvapank.html ja http://jarvelill.blogspot.com/2010/11/positiivne-eeskuju-pangandusest.html\nIsegi USA-s tegutseb riiklik kommertspank: Bank of North Dakota.See Põhja Dakota valitsusele kuuluv pank on selle osariigi valitsust, põllumehi ja rahvast teeninud juba ligi sada aastat ning viimastel aastatel tekitanud küsimusi, kas mitte teised osariigid ei peaks ka oma riigile kuuluvaid pankasid asutama.\nVaata panga kohta: http://www.cbsnews.com/stories/2010/02/16/business/main6212789.shtml ja http://www.banknd.nd.gov/\nPostitas Unknown at 20:40 Kommentaare ei ole:\nReformierakonna vale majanduspoliitika on Eestit viimas 5 vaesema Europaa Liidu liikmesriigi sekka. Kui 2007 oli meie SKP elaniku kohta 69% EL keskmisest ja Eesti asus sellega tagantpoolt kaheksandal kohal, siis 2009.aastaks oleme langenud tagantpoolt kuuendale kohale oma 64% EL keskmisest. Viies koht pole enam kaugel, Poola majandus on kriisist osanud hästi välja tulla ja muutub kiirelt rikkamaks ja ma arvan, et käesolevaks aastaks on ta juba meist suutnud ette minna. Meist on mööda kihutanud aga Ungari ja Slovakkia.\nValitsuserakonnad ütlevad, et meil oli kriis, sellepärast. Mina vastan, et kriis oli kõigil, aga kõigil ei olnud nii tubli valitsust, kes saab enda sõnul kriisiga väga hästi hakkama ning väärib enda sõnul seetõttu tagasivalimist.\nPostitas Unknown at 19:34 3 kommentaari:\nPostitas Unknown at 19:33 Kommentaare ei ole:\nIMF delegatsioon tegi oma viimasest visiidist alljärgnevad esialgsed järeldused.\nIMF delegatsioon tõdeb, et:\n1. Eesti on edukalt liitumas euroalaga. Kiita saab valitsuse pingutus ülemäärase defitsiidi ohjamisel.\n2. Tõdetakse, et Eesti majanduskasvu allikaks on eksport. Samal ajal jääb sisenõudlus nõrgaks, kuna on liiga kõrge tööpuudus, mis taandub aeglaselt. Kuna tööjõu kvalifikatsioon ei vasta vajadustele ning tööjõud on väheliikuv.\n3. Lähimas tulevikus on võimalikud positiivsed üllatused. Samas on Eesti majandus väga tihedalt seotud väliskeskkonna ja välispankadega ning nendes toimuda võivad negatiivsed muutused kahjustaksid ka otseselt Eesti majandust.\nIMF hinnangul seisab Eesti valitsusel ees kolm väljakutset, et tagada stabiilne majanduskasv:\n1. Tagada eelarve tasakaalustamine ning juurutada vastutsükliline eelarvepoliitika.\nViidatakse vajadusele, lasta automaatsetel stabilisaatoritel toimida Maastrichti kriteeriumide piires ehk siis planeeritust suurema languse puhul jätta eelarve kulud samaks ning suurema kasvu korral mitte suurendada kulutusi. Keskpika perioodi fiskaalpoliitiline eesmärk peab olema tasakaalus eelarve. Tasakaalus eelarvepoliitika on saavutatav maksutulude tõusuga ja seda just käibemaksu, keskkonnamaksude ning varamaksude tõusuga ning samal ajal hoides kontrolli all muud kulutused ning tagades kindlasti hariduse ja investeeringute finantseerimise. Eesti vajab vastutsüklilist eelarvepoliitikat ning parima praktika kohast eelarveraamistiku. Tegelikult ei tohiks see olla Eesti jaoks keerukas, kuna omatakse kõrget kärpimise võimekust.\n2. Finantseerida majanduse taastumist selliselt, et oleks tagatud jätkusuutlikkus.\nPõhjamaade pangad on suhteliselt hästi vastu pidanud ja leevendamas oma laenutingimusi. Liitumine euroga vähendab finantsriske. Lähiaastate finantsala õigusliku raamistiku muudatuste suhtes tuleks olla valvas, et need ei kahjustaks finantssektori toimimist. Kõrge lõimumise tase Põhjamaa pangandusega nõuab siiski edaspidist koostööd kriisireguleerimis mehhanismide edasiarendamiseks.\n3. Kasutada mõistlikult kogu riigi potentsiaali ja tagada konkurentsivõime taastamine.\nEelkõike on siinjuures silmas peetud vajadust rakendada aktiivset tööturupoliitikat, hariduspoliitikat ning rahastada vajalikul määral teadus- ja arendustegevust.\nVaata täpsemalt: http://www.imf.org/external/np/ms/2010/121310.htm\nPostitas Unknown at 22:12 Kommentaare ei ole:\nPostitas Unknown at 09:49 Kommentaare ei ole:\n2000-2007 toimus Balti riikides laenuralli. Siiski olid need "rallirajad" natuke erinevad Eestis, Lätis ja Leedus. Kõige tublimad laenajad on olnud Eestis ning Kõige tagasihoidlikumad Leedus. Vaadates eraisikute ja ettevõtete osakaalu kogu laenuportfellis, siis näeme, et Eesti ja Leedu on selles osas samas proportsioonis. Meist oluliselt erinev on Läti, kus põhiliseks laenajaks ei olnud mitte eraisikud vaid ettevõtted. Sellest tulenevalt ka erinevad tagajärjed majandus- ja finatskriisil Balti riikidele.\nFinantskriisi ületamine on ilmselt kõige vähemvalulik Leedule. Eesti ja Läti puhul on probleem suurem. Läti puhul on ilmselt tõsistes raskustes ettevõtlussektor ning kuna ettevõtlussektoris on laenud lühiaegsemad, siis majanduslangus pidi seal kaasa tooma tõsiseid probleeme ka pangandusele, kelle välja laenatud raha kadus pankrotistuvate ettevõtete pankrotipesadesse. Nagu teame, nii ka läks ning Läti valitsus pidi kulutama väga suuri summasid, et Läti pangandussektorit päästa. Paremini läheb Lätis inimestel, sest neil pole nii suurt võlakoormust ning neid ei ähvarda isiklikud pankrotid.\nEesti puhul on ettevõtlus ilmselt kõige kergemini pääsemas võlakriisist, sest ettevõtete osakaal laenuportfellis oli Balti riikidest madalaim. Eestis jäävad kõige keerulisemasse olukorda eraisikud. Neil on kõige suurem laenukoormus ning samal ajal rakendas nii eraettevõtlus kui riik majanduse tasakaalustamiseks jõulisi võtteid kärpimiste ja koondamiste teel. Töötus, langenud palgad on põhjused, mis viivad raskesse olukorda just eraisikud. Neile saab täna appi tulla ainult pankade paindlikkus ning kiire majanduskasv, koos palkade ja töökohtade kasvuga.\nVaata lisaks: http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2010/wp10250.pdf\nPostitas Unknown at 00:07 Kommentaare ei ole:\nViimase kahe kümnendi jooksul on Lääne-Euroopa turg üha enam lõimunud areneva majandusega riikidega. Selline konkurentsiolukord on mõjutanud inflatsioonitaset Lääne - Euroopas. Ida-Aasia odava tööjõuga riigid - eriti Hiina - on kahandanud inflatsioon Lääne-Euroopa riikides. Suurem integratsioon Türgi ja Kesk-ja Ida-Euroopa riikidega on oluliselt väiksema mõjuga Lääne-Euroopa riikide inflatsioonitasemele.\nPeamine empiiriline järeldus on, et kaubavahetusel kiiresti areneva majandusega riikidega oli sügav mõju Euroopa tootjahindadele, kusjuures tulemust mõjutab siiski suures osas Hiina eksport. Täpsemalt, kui Hiina eksport kasvas 1% Euroopa turul siis Euroopa tootjahinnad langesid umbes 5%. Vastupidiselt leiti, et pole erilist seost areneva Euroopa (st, Poola, Rumeenia, Slovaki Vabariik ja Türgi) ekspordi kasvul ja Lääne-Euroopa tootjahindadel, küll aga on teatud mõju Rumeenia ekspordi kasvul. Mis näitab, et tegelikult on Rumeenia ka sisuliselt "madalapalgaline". Rumeenia ekspordi kasv 1% langetas Euroopa turul tootjahindasid umbes 1%.\nPostitas Unknown at 13:44 Kommentaare ei ole:\nRääkides Ungari pensionifondide ümberkantimisest tasuks mõelda ka meie fondikeste tegevuse efektiivsusele.\nUngari puhul ei röövitud veel inimestelt midagi. Ungari erafondiomanikud võivad hetkel ehk ainult väga pahased olla. Minu teada pensionikindlustussüsteemi ei muudeta, ainult muudetakse erakindlustatud isikute pensionitagatise osakaalu seniselt 70-lt 30 le protsendile. Kuna riikliku tagatist erakindlustuse osas muudeti, siis on inimestel mõistlik oma vahendid tuua riiklikku fondi. Tänasel hetkel öelda, et erafondides oleks pensioniraha paremini hoitud on vist päris raske.\nKui tuua võrdlus Eestisse, siis tänu meie liberaalsele kogumispensioni süsteemile on asi olnud üpris ebaefektiivne. Meil on kogu kohustuslik pension erinevalt Ungarist suunatud erafondidesse. Kui meil on vist kuskil 23 (täpset numbrit ei mäleta, igatahes üle 20)pensionifondi, siis 600 000 töötaja vahendite nii mitmes fondis hoidmine on väga kulukas, Jämedalt arvutades (meenutades oma pensionifondi aastast halduskulu) kulutame oma pensioniraha haldamisele aastas 23x30 mln eek. Mis teeb kokku 690 mln krooni. See on väga suur summa ja viib fondides olevate vahendite tootluse vägagi alla ja kriisi ajal miinustesse. Tegelikult kui vahendid oleks riikilus fondis saaks hakkama paari halduriga, kelle peale aastas 20 miljonit kulutades oleks juba kõigi meie fondiomanike võit 670 miljonit krooni.\nJah, erafondidega oleme riske hajutanud aga fondid pole endale mingit vastutust võtnud :(\nPostitas Unknown at 14:04 1 kommentaar:\nKuulasin huviga tänast Forumi saadet ETVs ja kuidagi stagneerunult mõjus tõepoolest valitsuserakondade esindajate jutt. Mart Laar tegi tohutu probleemi astmelisest tulumaksust ning kinnitas, et ettevõtjad ootavad valitsuselt stabiilsust ja rahvas majanduskasvu ning, et seda kõike on tänane valitsus just pakkunud. Hmm.... kus on siis see stabiilsus ning suur edu. Laari jutt on lihtsalt üks suur demagoogiline mull, mida ei kinnita faktid. Just tänu paremparteide poolt ellu viidavale majanduspoliitikale on Eesti majanduskasv olnud väga ebastabiilne ja tohutult hüplik. Majanduskasvu pole lõppkokkuvõttes praktiliselt olnud. Möödunud aasta lõpuks oli rahvuslik rikkus samal tasemel, kui 2005.aastal, kui Ansip asus valitsuse etteotsa. Kus on majanduskasv?? Riikide konkurentsivõimes oleme hoopis oluliselt kukkunud. Vaata: http://jarvelill.blogspot.com/2010/10/ansipi-juhtimisel-riigi.html\nSellises olukorras kinnitada, et oleme õigel teel ning, et kõik on hästi ja midagi muutma ei pea on väga-väga küüniline. Tegelikult on alternatiiv olemas.\nPostitas Unknown at 23:09 2 kommentaari:\nPostitas Unknown at 13:03 4 kommentaari:\nPostitas Unknown at 18:43 1 kommentaar:\nPostitas Unknown at 13:06 2 kommentaari:\nTäna, kui Iirimaa riigistab suurpangad, USA valitsus sekkub majandusse enneolematute stiimulpakettidega kui Euroopa riigid panevad kokku hiigelsuurt päästepaketti, viib see mõtted parempoolse majanduspoliitika jätkusuutlikkusele.\nAdam Smithi õpetuse sümboliks on kujunenud "nähtamatu käsi" ehk vaba turumajandus. Kas vaba turumajandus finantssektoris on ennast õigustanud. Miks peab täna nii suuri summasid selle nähtamatu käe poolt tekitatud turumoonutuste, mullide parandamiseks? Kas neid probleeme oleks olnud suurema riigi poolse sekkumisega ära hoida?\nSmith pakkus ju veel ka kõigi kodanike proportsionaalse maksustamise. Kahjuks just need riigid, kus oli proportsionaalne maksustamine (nagu Eesti, Läti) kaotasid oma rahvuslikus rikkuses kriisi tagajärjel kõige rohkem. On see juhus?\nMeie parempoolsete suur lemmik Milton Friedmani poolt pakutud monetarism pole ka stabiilsust tootnud. Monetarismi järginud Suurbritannia ja Tšiili osutusid hoopis lubatud stabiilsuse asemel majanduslikult ebastabiilseks. Nii tabas Suurbritanniat 1980ndatel suur tööpuudus ja seda eriti noorte seas, ulatudes 40%-ni. Seda kõike vaatamata sellele, et monetaristid lubasid, et eramajandus on põhiliselt stabiilne ning, et hindade ja palkade paindlikkus tekitavad tugeva isekorrigeerumise. Kas Eesti suur tööpuudus ja seda eriti noorte seas on juhus või Reformierakonna ja IRL poolt realiseeritud majanduspoliitika tulemus?\nKui monetaristid kritiseerisid, et aktiivsuspoliitika teeb rohkem halba kui head ning et, parim poliitika on lihtsalt jätta majandus rahule, siis täna näeme häda sunnil valitsusi astumas just ennenägematult jõulisi samme majandusse sekkumisel. Kus on lubatud stabiilsus? Kas meid on petetud?\nTäna peame tõdema, et õigus oli Keynesil: Mida raskemad on ajad, seda halvemini laissez-faire süsteem töötab.\nPostitas Unknown at 22:57 Kommentaare ei ole:\nPostitas Unknown at 16:15 Kommentaare ei ole:\nKuulasin täna Aktuaalses Kaameras arutelu selle üle, et võiks kindlustada kõik Eesti pühakojad ja kasutada selleks riigieelarvelisi vahendeid läbi pühakodade programmi. Mul pole midagi idee vastu kindlustada pühakodasid, pigem toetan seda.\nProbleem on hoopis mujal. Küsimus on selles, kuivõrd mõtekas on osta üldse kindlustust riigi ja omavalitsuste poolt oma vara kindlustamist. Olen selle poolt, et riigi ja omavalitsuste vara peab kindlustama, kuid tegema seda seaduse alusel, mitte läbi kindlustusfirmade.\nSelle probleemi piltlikustamiseks sobivad pühakojad päris hästi. Kui valitsus soovib kindlustada kõik Eesti pühakojad, siis ilmselt kõige odavam variant on kindlustada kõik hooned ühe lepinguga. Selleks, et kindlustuspreemiat välja arvutada lähtub kindlustusfirma riskidest ehk kindlustusfirma jaoks on riskiks tõenäoline kindlustusjuhtumite saabumise tõenäosus. Ehk võiks siis vaadelda, kui palju on viimaste aastate keskmisena tekkinud summaarne kahju kõigile Eesti pühakodadele. Sellele peaks lisama veel teatud erakorralise varu ning veel lisaks kindlustusfirma kulu ja kasumimarginali. Ehk 99% tõenäosusega on kogu vara kindlustuspreemia summa oluliselt suurem, kui kindlustusperioodi jooksul tekkiv hüvitamist vajav kahju. Kui kindlustusfirma teeks madalama pakkumise siis lõpetaks see firma üpris kiirelt pankrotiga. Kokkuvõttes tähendab see seda, et nii paljude hoonete kindlustaja maksab iga aasta oluliselt rohkem kindlustuspreemiat, kui tal tuleks kahjujuhtumite 100% katmisel ise kulutada. Sama põhimõte kehtib kogu riigi ja omavalitsuste vara suhtes. Selleks, et kogu vara kindlustusfirmades kindlustada on kindlustuspreemiad alati oluliselt suuremad, kui kahjujuhtumite kulu. Sellisest, kogu vara kindlustamisest võidavad ainult kindlustusfirmad ja kaotajaks jääb kindlustaja.\nTuleks lihtsalt vastu võtta seadus riigi ja omavalitsuste vara kindlustamise kohta. Selle seaduse kohaselt loetakse kogu riigile ja omavalitsustele (ja kui vaja siis ka teatud kolmandatele isikutele, näiteks kirikule) kuuluv vara kindlustatuks ning riigieelarves nähakse ette summa kahjujuhtumite puhuks. See oleks riigile oluliselt odavam ning vähendaks oluliselt igasugust paberimäärimist.\nPostitas Unknown at 21:56 Kommentaare ei ole:\n"Ma lisaksin siia juurde, et mul on täpselt sama teema praegu laua peal, kuna ka mina olen lehest lugenud, et Soomes toiduainete hinnad alanesid pärast seda, kui 2009. a oktoobris otsustati Soomes alandada toiduainetele käibemaksumäära 17 protsendilt 12 protsendile. Ja kusagilt ajakirjandusest on läbi käinud ka protsent, 5,7 protsenti toiduainete hinnad alanesid. No jah, ma julgen selles protsendis sügavalt kahelda, arvestades seda, et augustis toiduainete hinnad tõusid märksa rohkem. Aga kui nüüd võrrelda toiduainete hinna indeksit Eestis praegu ja 2008. aasta alguses, siis vaatamata sellele, et ta on kõikunud vahepeal, on ta praegu täpselt samal tasemel. Kui vaadata toiduainete hinna indeksit Soomes 2008. a alguses, jätta kõrvale see, et vaatamata sellele, et vahepeal toiduainete hinnad tõusid, siis käibemaksumäära alandati, siis nad alanesid, on see hinna indeks ikka täpselt samal tasemel, kus ta oli 2008. aasta alguses. "\nPostitas Unknown at 04:31 Kommentaare ei ole:\n"„Me oleme ellujäämiskriisis,” ütles Van Rompuy oma kõnes Brüsselis mõni tund enne eurotsooni rahandusministrite kohtumist Iiri rahvusringhäälingu RTÉ vahendusel.„Me peame kõik koos tööd tegema, et eurotsoon ellu jääks, sest kui me ellu ei jää, ei jää ellu ka Euroopa Liit,” lisas Euroopa Liidu president. „Ma olen siiski väga kindel, et me saame sellest üle.”"\nPostitas Unknown at 09:56 Kommentaare ei ole:\nPole midagi kuulda olnud enam riigi raamatupidamise ja finantsarvestuse reformist, mille algatasime kui oli sotsist rahandusminister. Nimelt valitseb riigi ja riigi allasutustes finantsarvestuse paljusus ning rahandusministeeriumil puudub tegelikult online ülevaade riigi rahade kulutamisest. Asi käib tegelikult aruannete alusel, mis liiguvad ju tegelikult hilinemisega. Mis oleks veel loomulikum, kui nii väiksel ja infotehnoloogiliselt arenenud riigil oleks üks ühtne finantsarvestuse süsteem, kus kõik riigi kulud oleks jälgitavad reaalajas ehk teisisõnu toimuks riigi raamatupidamine tsentraalselt ning oleks otseselt seotud riigieelarvega. Samuti toimuks ühtne personaliarvestus, mis oleks suureks sammuks avaliku teenistuse reformimisel.\nSelline ühtne finantsarvestus tähendaks ka ühtset palga- ja riigivarade arvestust. Kiiremas korras tuleks lõhkuda ministeeriumide vürstiriigid ning teha kõik tehingud läbipaistvaks, võrreldavaks ja kiirelt analüüsitavaks.\nMäletan seda tohutut inim- ja ajaressurssi mis kulutati selleks et saada ülevaadet avaliku sektori palgasaajatest ja palkadest. Kõik käis esitatud aruannete põhjal ja siis hilisema andmete võrdlemise läbi. Sellega olid hõivatud väga paljud inimesed ja protsess ise oli küllaltki aeganõudev. Ühtsest süsteemist oleks sama aruanne võimalik genereerida paari näpuvajutusega.\nTeine tõsine probleem on eelarvestamisega, kus samuti eelarvet koostav rahandusministeerium tegelikult ei näe jooksvalt kõigi kulutuste tervikpilti.\nTänaseks on ehk olukord juba paranenud ja muutunud? Kuna pole sellest avalikult midagi kuulnud, siis kardan, et see reform soikus Reformierakonna juhtimisel samuti.\nPostitas Unknown at 14:49 1 kommentaar:\nPostitas Unknown at 17:26 1 kommentaar:\nKohtan aeg-ajalt huvitavaid arvamused vasakpoolsusest ja selle maailmavaate toetajatest. Vasakpoolsete oponendid keskenduvad tihti mingile ühele aspektile võimendades seda teadlikult üle.Tsiteerin Olav Osolini FB-st:" Nende huvi on ikka olnud teiste inimeste tööga teenitu laialijagamine:)"\nSiit aga tõstatub mitmeid küsimusi mis vajaksid vastamist. Esiteks mis on töö ja kuidas sellesse suhtuvad vasakpoolsed. Ja kas vasakpoolsete huvi on ikka tööga teenitu laialijagamine või on hoopis vasakpoolsete huvi töö eest õiglane tasu? Kas see kui ma teenin raha selliselt, et laenan ühe miljoni välja 25% aastaintressiga, kas siis on see aasta jooksul teenitud 250 tuhat rahaühikud tööga teenitud? Ja kui loovharitlane, oma loomingut loob, kas see on töö tegemine? Mulle tundub, et loovharitlane teeb tööd ja tahab selle eest tasu ning kapitalist investeerib ning tahab tööga teenitud omade keskel laiali jagada. Sellest arutelust võibki järeldada, et parempoolsed tahavad tööga saavutatud enda huvides laiali jagada, vasakpoolsed tahavad aga töö eest õiglast tasu.\nPostitas Unknown at 15:47 Kommentaare ei ole:\nJälle rõõmustavad edetabelite jälgijad: Eesti tõusis neljapäeval avaldatud ÜRO inimarengu aruandes väga kõrge inimarenguga riigiks, paiknedes 169 riigi hulgas 34. kohal. Kuid kas ei oota meid jälle järjekordne edetabelites kukkumine ees. Mäletame ju kõik, kuidas peaminister alati rõõmustas, kui Eesti tõusis riikide konkurentsivõime edetabelis koha võrra. Kahjuks ei kuule me peaministri kommentaare, kui Eesti on konkurentsivõime edetabelis Ansipi juhtimise ajal kukkunud 26. kohalt 35.kohale.\nTeadmata täpselt ÜRO inimarengu edetabeli koostamise metoodikat võib siiski oodata, et Eesti ei suuda järgmine aasta säilitada oma 34.positsiooni.\nPõhjus on lihtne. Üheks inimarengu edetabeli koha arvutamise komponendiks on riigi koguprodukt. Kuna värskelt avaldatud edetabeli aluseks on 2008 andmed, siis järgmine aasta muutub üks number väga suurel määral negatiivseks, ehk SKP maht langeb 248 mld kroonilt 214 mld kroonile. Ja kuna Eestis oli üks suuremaid majanduslangusi, siis teiste riikide näitajad nii hullult ei kuku, mis omakorda tirib Eesti edetabelis väga kõvasti allapoole. Nii, et ei teagi kas buumimajanduse poputatud edetabelikohta saab väga tõsiselt võtta. Aga eks ta ole hea näitaja oma valijate rõõmustamiseks vahetult enne Riigikogu valimisi.\nÜhte see positsiooni muutus näitab kindlasti - ei ole meie majandus stabiilne, vaid tormame kui ameerika mägedes.\nPostitas Unknown at 17:13 Kommentaare ei ole:\nPostitas Unknown at 12:06 Kommentaare ei ole:


Võida kolm spordipanust järjest ning saad €2000 jackpoti\nSpordiennustuse Boonused, Kampaaniad & Pakkumised\nRAHA TAGASI KAMPAANIAD\nAvaleht » Spordiennustuse Kampaaniad » Võida kolm spordipanust järjest ning saad €2000 jackpoti\n3. nov. 2017 admin Spordiennustuse Kampaaniad Võida kolm spordipanust järjest ning saad €2000 jackpoti kommenteerimine on välja lülitatud\nCoolbet korraldab igal nädalavahetusel Triple Up kampaania, kus tuleb kolmel päeval järjest võita 1 spordipanus. Kui see õnnestub, siis võidad €2000 jackpoti. Kui ka keegi teine suutis võita 3 päeva järjest, siis läheb jackpot jagamisele.\nOsalemiseks liitu Coolbet’i veebilehel Triple Up kampaaniaga. Liitumine on avatud reedeti alates kell 12.00. Seejärel tee €10 – €30 suurune panus koefitsiendiga 3 või kõrgem. Kui Su panus võidab, siis tee võidetud rahaga panus ka laupäeval, samuti miinimumkoefitsiendiga 3. Kui ka laupäevane panus võidab, siis panusta võidetud rahaga ka pühapäeval koefitsendile 3 või suurem ning kui ka see panus võidab, saad lisaks võitudele €2000 jackpoti.\n1. PANUS (reede 12:00 – 23:59): €20 üksikpanus NBA-le koefiga 3.20. Võit: €64\n2. PANUS (laupäev 12:00 – 23:59): €64 mitmikpanus koefitsiendiga: 3.75. Võit €240\n3. PANUS pPühapäev 12:00 – 23:59): €240 mitmikpanus koefitsiendiga 4.20. Võit: €1008.\nKuna mängija võitis kolm panust, siis ta kvalifitseerub 2000-eurosele jackpotile. Kui keegi teine ei kvalifitseeru, siis mängija saab lisaks võitudele €2000 jackpoti omale. Kui kvaliftseerus veel keegi, siis jackpot läheb võrdselt jagamisele.\nCOOLBET’I KONTO PUUDUB?\nAvades Coolbet’i konto ja tehes esimese sissemakse boonuskoodiga SPORT150, saad 100% kuni €150 Coolbet’i spordiboonust ning lisaks 10 tasuta spinni mängus Starburst.\nKampaania on avatud kõikidele Coolbeti klientidele Eestis, Soomes, Rootsis ja Norras.\nKampaaniaperiood: reedest 12:00 kuni esmasäeva hommikul kella 10:00-ni.\nIga panuse tulemus peab olema selgunud järgmiseks päevaks kell 10:00.\nKampaanias osalemiseks tuleb Coolbet’i veebilehel liituda Triple Up pakkumisega.\nArvesse lähevad ainult €10 – €30 suurused panused, mille koefitsient on vähemalt 3.00.\nArvesse lähevad üksik ja mitmikpanused. Livebet ei kvalifitseeru selles kampaanias.\nArvesse lähevad kõik panusetüübid “Võitja” ning “Väravad” kategooriates, välja arvatud “Viik välistatud”.\nMängu jätkamiseks pärast esimese panuse võitmist peate tegema järgmisel päeval uue panuse ajavahemikus 12:00 – 23:59, mille suuruseks on eelmise panuse võidu summa. Miinimumkoefitsent peab olema 3.00 ja tulemus peab olema otsustatud järgmiseks päevaks hiljemalt kell 10:00.\nJuhul, kui kaotate oma panuse või teete panuse, mis ei vasta reeglitele, langete selle nädala mängust välja. Triple Up mäng saab läbi pühapäeval, pärast seda kui on tehtud 3. panus.\nTriple Up mängus läheb päevas arvesse ainult esimene panus, mis vastab mängu tingimustele.\nTriple Up uus raund algab igal reedel. Mängus osalemiseks peate iga nädal kampaanialehel uuesti liituma.\nJuhul, kui see mäng millele panustasite lükatakse edasi või jääb ära, peate samal päeval tegema uue panuse, mille tulemus peab olema otsustatud hiljemalt järgmiseks päevaks kell 10:00.\nKõik mängijad, kellel õnnestub 3 päeva järjest oma panused võita, jagavad omavahel jackpoti €2000 spordiboonust (läbimängimisnõue 1x miinimumkoefitsiendiga 1.70). Triple Up võitja lisatakse ka meie Hall of Fame’i.\nOlyBet’iga liitumisel €20 spordipanustamis raha\nSel nädalavahetusel Unibet’i spordiennustuses jalgpalli kasumivõimendused\nTehes panuse mobiilis, osaled uue iPhone X loosis\n2000-eurone spordipanustajate jackpot Inglise jalgpalliliigas\nOlyBet pakub igal nädalavahetusel pärisraha spordiboonust\nSpordiennustuse Boonused (6)\nSpordiennustuse Kampaaniad (36)


probleemid pärakupiirkonnaga 16.04.09 / Üldkirurgia\nminu probleemid pärakupiirkonnaga on nüüdseks üle 3 kuu kestnud. selle aja jooksul olen 2 korda perearstil käinud ja kuna ta mind kuhugi edasi ei saatnud, siis pöördusin ise tasulise proktoloogi juurde. seal olen nüüdseks 3 korda käinud. ikkagi on hetkel tunne, et abi pole saanud. tahaksin teada, millise arsti juurde ma oma murega peaksin pöörduma? kas mõne teise proktoloogi juurde või gastroenteroloogi juurde või kirurgi poole?\nproktoloogi sõnul mul hemorroide polnud, kuid mingi põletik. midagi "hullu" tema sõnul pole. kuid mul on tõeliselt ebamugav olla (vahel on selline tunne, et hakka või nutma). pidevalt on selline tunne, et mingi jube põletik on seal pärakupiirkonnas. viimasel ajal on istumine juba ebamugav ja valus. olen nüüdseks üle 3 kuu kasutanud erinevaid küünlaid (küll apteegis valmistatavaid retseptiga küünalid, kuid ka anusol ja preparataion h). mulle tundub, et see pole ikka normaalne, et asi selle aja jooksul üle pole läinud. vahepeal on küll mõned päevad olnud, kui juba tundub, et nüüd on kõik korras, kuid mõne päeva pärast tuleb selline ebamugav põletiku tunne tagasi.\nolen valmis ükskõik kuhu pöörduma ja ükskõik kui paju raha maksma, aga et sellest probleemist lahti saaksin. millise arsti juurde sellise murega peaksin pöörduma?


Millal meestest munandikus ilmnevad ühekordsed nähtused? - Varicocele\nMehe munakarbis olev koorik: võimalikud põhjused ja ravimeetodid\nNaiste munandikottide ilmnemise põhjus meestel võib olla mitu patoloogiat. Kuna teil esineb pahaloomulise kasvaja tekkimise oht, kui leiate munandikojas mõnda hülget, peate diagnoosi saamiseks pöörduma arsti poole. Väiksed healoomulised kasvajad alluvad dünaamilisele kontrollile, suuremad ja pahaloomulised kasvajad läbivad kirurgilise eemaldamise. Munaselavähi eripära on see, et see kiiresti metastaaks, mis enamikul juhtudel on lõppenud surmaga.\nMeeste munandite ümmargune on üks järgmistest kooslustest:\nlümfangioom (rakud moodustuvad lümfisõlmedest);\nseroosne, dermoidne, ateromatoosne tsüst (ateroom);\nTuumori moodustumine, mis tuleneb munandite kinnitumisest või selle lisandist.\nHealoomuliste kasvajate puhul levimus domineerib lipomaadist, tsüstidest, adenomatoidsetest tuumoritest.\nRasvunud rasvunud meestel võib rasvade hoiuseid näha seemnerakkude membraanide vahel, andes munandite tuberosity. See seisund ei ole ohtlik ja seda on lihtne diagnoosida ultraheli või MRI abil.\nMunasarja lümfangioom on äärmiselt haruldane teke, mille põhjuseks on enamasti kaasasündinud väärareng. Kasvaja on lümfisüsteemi struktuuride levik. Haigus esineb esmakordselt lapsepõlves. Sümptomid on:\nväikesed vesiikulid, mis on täidetud lümfiga kõhu ja alaselja nahal;\nkasvaja-sarnane kasvaja roosakasvärvi kubemes;\nkoostiste pehme konsistentsi;\nlimaskesta põletik (kollakas vedelik);\nnaha peitsimine pideva niisutamise tõttu, võib-olla ka sekundaarne bakteriaalne infektsioon.\nSelle haiguse ravi viiakse läbi kirurgiliselt - eemaldades lümfangioomi. Operatsioonijärgsel perioodil manustatakse patsiendile immunomoduleerivaid, põletikuvastaseid ja antibakteriaalseid aineid.\nHemangioma - healoomuline kasvaja, mille välimus on tingitud veresoonte proliferatsioonist. See patoloogia on lastel sagedamini levinud. Hemandoomi põhjus ei ole täiesti selge, kuid enamik eksperte nõustub, et see on seotud geneetiliste mutatsioonidega. Mündil on hemangioom nii naha pinnal kui ka sisekudes.\nNaha moodustamiseks on iseloomulikud järgmised tunnused:\nväljaulatuv kasvu nahal;\nväärtus - mitmest millimeetrist kuni mitu sentimeetrit;\nvärvus - heleroosast burgundist (sõltuvalt veresoonte küllastumisest);\nKui asetseb munandikotti, ilmnevad mittespetsiifilised sümptomid:\nvalu vastaval pool munandit;\npalpimise ajal valulikkus;\nSellise hemangioomi lokaliseerimisega on vaja välistada pahaloomuline protsess. Kasvaja eemaldatakse kirurgiliselt. Kui hemangioom on munandikotti vormis, on kirurgia näide selle kiire kasvu kohta, kuna sel juhul on suur tüsistuste oht (haavandumine, idanemine munandikudes ja selle lisandes, elundi hävitamine).\nAdenomatoidseid kasvajaid esineb 30% juhtudest, enamasti 30-50-aastastel. Nad on healoomulised ja ei ole altid degeneratsioonile vähki. Tumor tekib epiteeli kudedest, mis vooderdab elundite õõnsusi. Selle iseloomulikud tunnused on:\nsuurus - keskmiselt 2 cm (kuni maksimaalselt 5 cm);\nasukoht on kõige sagedamini siguri või sülje otsas, harvem spermaatilises nööris;\nhariduse selged kontuurid;\novaalne või ketaskuju;\nHaridust koheldakse kirurgiliselt.\nVälise suguelundite tsüstid asuvad enamasti munandite nahas. Neid iseloomustavad järgmised tunnused:\nnaha all on üks või mitu moodustumist;\npuudutades on tsüst kuiva palli, millel on sile, ümardatud või munakujuline pind;\nsuurus - paar millimeeter kuni 6 cm;\nvastsündinul võib tekkida väikesed uued valged epidermoidsete tsüstid;\nkõige sagedamini ei muutu moodustumiste pindmine nahapinda ega täheldatud selle punetust;\ntsüstid ei ole seotud munandiga;\nkeskel on tumedat paiku 1-2 mm suurune, mis esindab epidermise folliikulit, millest tsüst areneb;\nharidus ei kahjusta ega põhjusta patsiendile mingit muret (keerukamal teel);\nmõnikord esineb nõtkumist.\nTäpne diagnoos tehakse ultraheliga. MRI puhul sõltub kujutise kontrastsus piltidel koha kaltsiumi olemasolust. Kahtlastel juhtudel kasutatakse peensoole biopsia. Tsüsti moodustamise põhjuseid ei ole usaldusväärselt teada, mõnedel patsientidel nad ilmuvad pärast vigastust.\nMüra ateroom on naha rasvade näärmete tsüst. See tekib juuksefolliikulite väljalaskekanali blokeerimise tagajärjel. Tema haridus võib stimuleerida mehaanilisi vigastusi või hormonaalseid ravimeid. Ateroomia välimised tunnused on:\nümardatud nahaalune väljaulatuv haridus;\nliikuvus, mitte sabotaaži koega sidusus;\nvärv - kollane, valge või nahavärv;\naeglane kasv (keskmiselt 1-3 cm);\nKui ateroom on nakatunud, tekib selle nõtkumine. Täheldatakse järgmisi sümptomeid:\nmunandite punetus ja turse;\nPõlvkonna eritumine moodustunud purustatud kapslist.\nFibromüoom erineb sellest, et see koosneb kiulistest ja lihaskoest. Kondrofibroom moodustatakse sidekoest ja on kapslis. Kasvaja ei kasvata ümbritsevate organite hulka. Mõlemad munandite moodustumised on äärmiselt haruldased (üksikjuhtumeid kirjeldatakse meditsiinis). Kõigi kolme kasvaja tüüpi ravitakse kirurgilise eemaldamisega. Lipamiinide väljanägemise vältimiseks soovitatakse järgida toitumist ja isiklikku hügieeni.\nLipoomid on üks kõige levinumaid vulva kasvajaid. Kõige sagedamini esinevad 40-60-aastased patsiendid.\nHaridusele on iseloomulikud järgmised tunnused:\nmunandite ülaosas tundub tihendust seemnerakke (95% juhtudest);\nkõige sagedamini ühekordne sõlme, harvem kui pärilik endokriinset patoloogiat, täheldatakse mitu lipomatoosi;\nlipopa keskmine suurus on 4 cm, mõnikord mõnikord moodustavad kuni 3 kg kaaluvad hiiglaslikud lipoomi;\nharidus kasvab üsna aeglaselt;\npalpeerimisel leitakse pehme elastse konsistentsi;\nenamikul patsientidest on scrotal lipoma valutu;\nharidus on mobiilne ja pole ümbritsetud kudedesse;\nnaha värvus üle lipoumi - muutumatu;\npalavikuga lobulatsioon on palpeeritav;\npingutamise ajal jääb lipo suurus samaks;\nebanormaalset väljaheitet urineerimisel ei esine.\nNende päritoluga on seotud kahte liiki:\nTõsi - ei suhtle kiude kõhukelmega. Need on kõhukelme vaginaalse protsessi kaasasündinud defektid. Need on väga haruldased (vähem kui 1% juhtudest).\nVale - kujuneb kaldus küünarvarre taustal. Nende kahe lipoami liigi välised erinevused puuduvad.\nLipamiinide ravi sõltub nende suurusest ja sümptomitest. Väikseid valutuid koosseisusid ei eemaldata, kuid neid jälgitakse. Scrotal-lipoamad ei ole pahaloomulise degeneratsiooni suhtes altid. Kirurgiline eemaldamine toimub järgmistel juhtudel:\nvajadus diferentseeritud diagnoosimiseks pahaloomulise protsessiga;\nvalu või ebamugavustunne munandite piirkonnas;\npatsiendi soov kõrvaldada kosmeetiline defekt.\nHüatiidid on varrele pirnikujuline kujuline elementaar. Need asuvad munandil ja selle lisandil. Torkotsuse sümptomid on:\nmunandite valu, ulatudes kubemekindlalt;\nläbipaistvus läbi väikese sõlme sinakas värvi;\nmunandite turse ja punetus (edasi arendada).\nTõmba hüatiidid poisis\nHaridus eemaldatakse kirurgiliselt.\nKui munandikojas esineb märkimisväärse suurusega pehme kotikest, võib see tähendada küünarvarreede kõri. Nad on kaasasündinud ja omandatud. Enamikul juhtudest leitakse vanurite hulgast. Patoloogia olemus seisneb kõhukelme (suurte, peensoole ja teiste organite) sisu prolapsis läbi kõhu seina defekti.\nkrooniline köha või sagedane aevastamine (allergiatega);\nfüüsiline stress kõhu lihastes, raskuste tõstmine;\nKana-kõhupartneri märgid on:\nmunandi lähedal asuva alaselja väljaulatuv osa (harvemal juhul ulatuvad sised otse munandikotti, mille tulemuseks on märkimisväärne suurenemine);\nharuldase elastsuse tekstuur;\neendi kuju ja suurus väike varieeruvus;\nmunandiga ühtsuse puudumine;\nühepoolne rike (kõige sagedamini);\nvalutu väljaulatuvus palpatsioonil.\nKusete tekitamisel suureneb ajukombima maht (sümptom "köhašokk"). Pöidumiskohale ilmneb erineva intensiivsusega valu, ulatudes munandini või reide. Haiguse esialgse perioodi vältel on valu selgem.\nSelle seisundi oht seisneb võrsumisvõimaluse tekkimise ohus, kus ajukoosse langenud organite toimimine on häiritud (kõige sagedamini esineb seedetrakti obstruktsiooni). Suur hemorroidide veresoonte pigistamisel algab munandipõletik.\nAinuke viis inguinal-scrotal hernia kõrvaldamiseks on operatsioon. Rihmad ei saa seda parandada, sest nad ei kaota haiguse põhjust - sisenemiskanali välise avanemise laiendamine.\nSeenete ja selle lisandite vaheline spermatotsell või seemnese tsüst. Enamikul juhtudel tuvastatakse väikesed tsüstid, mis on asümptomaatilised. Suurte sõlmede puhul on iseloomulikud järgmised funktsioonid:\npehme elastse konsistentsiga;\nPalpatsioonil on tsüst määratletud sfäärilise või ovaalse kujuga, millel on sile pind.\nRavi viiakse läbi operatsiooni, tsüsti koorimise või väljaheite (jalgade tsüsti olemasolul). Kirurgiline kahepoolsete tsüstide eemaldamine epididüümi peas viib viljatuseni. Operatsiooni näidik on moodustumise suurus suurem kui 1 cm.\nPahaloomulised kasvajad on kõige sagedamini seotud peenise vähiga, mis läbib munandite nahka, samuti munandist või selle lisandist kasvatatavat vähki. Pahaloomulise munarakk-kartsinoomi esineb neis patsientidel, kellel on kubemesse, uriinist ja mädane fistul nutt. Haigus on ohtlik, sest vähkkasvaja kiiresti metastakse lümfisõlmedesse, mistõttu on kõigil üle 40-aastastel meestel soovitav läbi viia munandite palpeerimine kasvajate õigeks tuvastamiseks ja nende diagnoosimiseks.\nPeamine munasarjavähk on hormonaalsed häired - inimese kooriongonadotropiini suurenenud tootmine hüpotaalamuse-hüpofüüsi süsteemis. See näitaja on diagnostiline - meestel tehakse vereanalüüs, et määrata hormooni tase kehas.\nPeamised pahaloomulise kasvaja ilmnemise ohutegurid munandikanalis on:\nLastel on krüptoršidism (lahutatud munandik), mis täiskasvanud meestel tuleb kirurgiliselt eemaldada. See seisund põhjustab munandite temperatuuri rikkumist, mis aitab kaasa pahaloomuliste rakkude proliferatsiooni.\nAlguliste (välja arenenud) munandite sündroom.\nSoole näärmete moodustumise vähene areng või rikkumine.\nPõletikulised protsessid munandites (orhitis, epididümiit ja teised).\nOperatsioonid küünarvarraste piirkonnas.\nKõik pahaloomulised kasvajad on jagatud kahte põhirühma:\nHerminogeenne (kuni 97% kõigist juhtudest): seminoom, teratoblastoom, korionepiteeloom. Sageli on kombineeritud tüübid. Korionpeitheloom kasvab kõige kiiremini.\nMitteherminogeensed: spetsiifilised (munandikude spetsiifiliste elementidega) ja mittespetsiifilised (peamistest kudedest, närvidest ja muudest elementidest). Mõnel juhul avastatakse eesnäärmevähi metastaase.\nIgasuguste pahaloomuliste kasvajate tüüpiliseks sümptomiks esialgses etapis on tiheda sõlme olemasolu munandikotti. Muud sümptomid liituvad:\nvasaku või parema poole munandite suurenemine ja punetus;\nsurve või raskustunne;\ntihe, munakollane pind;\nvalu, mis on tingitud mürgisurve suurenemisest ja kasvaja idanemisest membraanis või seemnerakkude elementidesse (võib anda reide, kupastik, alaselja - kuni metastaaside ilmumiseni);\nsekundaarne tilk, mis raskendab haiguse diagnoosimist (esineb mõnel juhul).\nMetastaasidega ilmnevad muud üldised ja spetsiifilised halvenemise tunnused:\nhormonaalsed häired (hormoonit tootva kasvaja esinemise korral) - täiskasvanud meestel ilmnevad feminiseerumisnähud (rinnanäärmete suurenemine, rasvumine), ja poistel on see kiirenenud puberteet.\nMetastaasid moodustatakse järgmistes organites:\nluud ja muud elundid.\nMunasarja ja munandite vähkide eemaldamine tehakse kirurgiliselt kombinatsioonis kemo- ja kiiritusraviga. Arenenud arenenud vähk viib patsiendi surma. Kui haigus avastatakse esialgses faasis ja õigeaegne ravi, on ravi tõhusus ligikaudu sada protsenti.\nKodu teatud tüüpi koosseisude keerulises ravis saate kasutada traditsioonilise meditsiini retsepte. Kuna munandite nahk on üsna nõrk, ei kasutata kreemi ja kompresseid kujul olevate lipoomide ja ateroside eemaldamiseks kohalikku ärritavat toimet. Terapeutiliste ainetena kasutatakse järgmisi meetodeid:\n1 tl Kaneelit tarbitakse koos toiduga üks kord päevas.\n1 l lillemeest segatakse 1 kg viburnum marjade, valatakse 0,5 liitrit brändit ja nõutakse 2 nädalat. Võtke tööriist 1 spl. l 3 korda päevas.\nKuldsete vuntside purustatud lehti rakendatakse lipomaale kaks korda päevas.\nKüünarnuki värsked lehed sõtkuvad ja asetatakse aeroomia pinnale. Menetlus toimub nädala jooksul iga päev.\nAloe lehti saab kasutada ka meditsiinilise kompressina.\nLina seemned koguses 1 spl. l leotatud 2-3 spl. l keedetud vesi 6-8 tundi. Seejärel lisage 1 tl. kalaõli ja võtke parandus 3 korda päevas.\nPorilli purustatud rohi pulbrit võetakse 10 korda päevas 1 magustoidu lusikatäie kohta 3 korda päevas.\nJooge tee kastanipähklist keedetud vees.\n2 tl. Sarapuu pähklid (sarapuupähklid) valatakse klaasi keeva veega ja nõutakse pool tundi. Tööriist võtab osade kaupa 4 korda päevas.\nJõgi, kalgukivi lilled, aed, nõgeslõhed ja apteegitilli viljad segatakse võrdsetes osades. 2 spl l segu pruulima 1 spl. keev vesi, nõuda 3 tundi. Joo 1/3 tassi kolm korda päevas\nRohimaitseline lilli purustatakse ja valatakse viina, nõuda kuu. Infusiooni alustatakse 5 tilgast, suurendades annust järk-järgult kuni 30 tilka, lahjendades neid veega.\n1 tl purustatud rohujahu vala keeva veega, nõuda pool tundi. Ravimit võetakse kolm korda päevas 10 päeva jooksul, siis võtavad nad sama pausi ja korratakse muidugi veel kaks korda.\nNende ravimeetodite kasutamine on lubatud ainult pärast seda, kui arst ja tema järelevalve all on täpne diagnoos.\nUimasta taimestiku kujul\nVormi otsimine nime järgi: Vormi järgi sisu otsimine: ToorikudWordi formaadis vormistatud vormid, mis on täielikult ette valmistatud A4 formaadis paberkandjal, vähem A3 formaadis.\nPõrutust peetakse tavaliseks haiguseks, mis mõjutab nii eri vanuses naisi kui ka mehi ja lapsi. Seetõttu peate teadma, kuidas põsed ja eosed on seotud. Candida seente poolt põhjustatud põrutused on haigus, mis ilmneb inimese naha ja limaskestade erinevates piirkondades.\nApteegitöötajate jaoks on loodud ravimifoorum www.pharmforum.ru: apteekide apteekrid, farmatseudid, juhatajad ja direktorid. Me palume, arutame, selgitame ja aitame üksteist meie ettevõttes!\nMiks võtta taimedele maaret? Selle dekrüptimine aitab kindlaks teha, kas inimene on terve või mitte.


Minu GFX - Leht 6 - StrikeTeam\nEsileht\tFoorumi pealeht Varia Avalik arutelu GFX\nKõik, mis enda käega või hiirega tehtud.\nRe: Chillin GFX\nPostitas Legend FuNny » 11 Dets 2016, 12:43\nChillin kirjutas: Chouzy\nGod legend F\nlistis hetkel. Kui aega siis teen teile ära asjad.\nLoodan, et keegi ei ununenud\nChillin ikka ootan!\nPostitas Alistamatu » 23 Dets 2016, 17:24\nPostitas Alistamatu » 23 Dets 2016, 19:37\neelmine signa on tasuta ära anda\nPostitas Alistamatu » 03 Jaan 2017, 16:58\nsiggy alates 3M ea\nmuud soovid pm'ida please\nPostitas BadArt » 09 Veebr 2017, 17:21\nHei Chillin, Ei hakanud posti kirjutama, aga kuulsin, et teed signatuure.\nOleks soov siis signatuuri saada siia foorumisse. Konkreetseid ideid pole, aga kui soovid mingit siis mingi juveelidega vms. Mis oleks lihtsalt tavaline ja samas lööv. Niiet põhimõtteliselt sul peaaegu vabadkäed\nPostitas Alistamatu » 09 Veebr 2017, 19:37\nBadArt kirjutas: ↑\n09 Veebr 2017, 17:21\nMis su price on, siis tean kui kiiresti ära teen praegu kiired ajad\nPostitas BadArt » 10 Veebr 2017, 00:22\nChillin kirjutas: ↑\n09 Veebr 2017, 19:37\nNoo, sixpacki raha näiteks, kui millid rahaks teeksid\nPostitas Alistamatu » 10 Veebr 2017, 00:55\n10 Veebr 2017, 00:22\ndiilerino 2chainz nt?\nPostitas Alistamatu » 14 Veebr 2017, 18:34\nÜks poolik projekt ja paar veel. Hetkel kooliga kiire\nLeidsin vanu pilte ka, panen endale meeldetuletuseks siia\nPostitas Alistamatu » 14 Veebr 2017, 22:04\nSeven kirjutas: ↑\n14 Veebr 2017, 19:02\n8 aasta oma on ülinice.\nSaad Lumby motmi ka siia lisada?\nRe: Minu GFX\nPostitas Alistamatu » 19 Mär 2017, 17:12\nPostitas Alistamatu » 02 Mai 2017, 21:02\nKel soovi hit me up, teen euride eest\nPostitas Alistamatu » 13 Juun 2017, 15:32\nI need new challenges\nQuitGame, Alistamatu, Fluffy, aw panic lol, zecksi, Cpz, Tim^, Initiate, 12B, strhop45, freakz, Spicy, DEIZ, Mr 55s, Karli, Henrik, ST Ants, rem0ve kebab, Scuffed pleb, Placcy, Legend FuNny, juljus, Wr 2, Deadly^, drag ruby1, McGREGOR, Typhome, kKzepO, gert, Tolm, Seven


ÜLESKUTSE LÄÄNLASTELE! Kingi abivajajatele järgmine sünnipäev – Heategu | GoodNews\nAvaleht Heategevus Doonorid ja Sõbrad ÜLESKUTSE LÄÄNLASTELE! Kingi abivajajatele järgmine sünnipäev\nÜLESKUTSE LÄÄNLASTELE! Kingi abivajajatele järgmine sünnipäev\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskus ootab nii uusi kui ka püsidoonoreid verd loovutama 9. juunil kella 11.00-15.00 Haapsalu Kultuurikeskuses (Posti 3) toimuvale suvisele doonoripäevale, et kõik abivalmid ja sooja südamega Läänemaa inimesed saaksid ühineda verekeskuse sünnipäeva üleskutsega: tule ja kingi abivajajatele nende järgmine sünnipäev!\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskuse doonorluse arendusjuht Ülo Lomp juhib tähelepanu, et johtuvalt haiglate tellimustest, on viimasel ajal eriti suur nõudlus kõigi veregruppide reesusnegatiivse ja ka A reesuspositiivse vere suhtes, kuid täiendamist vajavad ka kõigi teiste veregruppide verevarud: „Kõik endast ja teistest hoolivad inimesed on väga oodatud!“.\nNeile, kes sel korral vereloovutusele tulla ei saa on järgmine võimalus doonorina head teha 15. ja 16. augustil, mil meie suvine doonoritelkide tuur „Ka doonor on riigikaitsja“ jõuab Haapsalu lossiesisele platsile. Ülo Lombi sõnul kätkeb hüüdlauses „Ka doonor on riigikaitsja“ kogu ettevõtmise juhtmõtte: doonorlus on lihtsaim viis anda enda panus riigi julgeoleku tagamisel: „Inimesed ei vaja kaitset mitte ainult sõjas ja katastroofides, vaid samamoodi ka Eesti haiglates. Tänu doonoriverele päästetakse riigis iga päev kümneid inimelusid.“\nViimati käis Regionaalhaigla verekeskus Haapsalus 16. mail ning siis külastas doonoripäeva 75 inimest, tervislik seisund lubas verd loovutada 63 doonoril ning kogusime üle 28 liitri hinnalist nestet.\neelmine Eesti Loomakaitse Selts: tagasta vana telefon ja suuna raha heategevusse\njärgmine AITA SINAGI! Ajukahjustusega beebi vajab annetusi toidusegude soetamiseks


Oktoobris avatakse Cam Ranhi väljak - Ajakiri Golf\nOktoobris avatakse Cam Ranhi väljak\nVietnamis avatakse 27. oktoobril Greg Norman Golf Course Designi kujundatud KN Golf Links Cam Ranh.\nMängida saab 9-rajasel ja 18-rajasel väljakul. Normani sõnul palus omanik kujundada Vietnami parima väljaku. 9-rajane olevat nagu troopiline Augusta National, suurem aga puudeta links-väljak. Golf Asian arvab, et parimad on 10. ja 15. rada, mõlemad par-4, mis lähevad allamäge ookeani juurde.\n800-hektarine kuurort KN Paradise asub Ho Chi Minh Cityst tunnise lennu kaugusel ning kuulub KN Investment Groupile ja IMG-le. Cam Ranhi lennujaamas avati juunis 163 miljonit dollarit maksma läinud uus terminal, mille abil saab jaam aastas vastu võtta kuni 8 miljonit turisti.


Stella pöörane suveseiklus koos DiscoverEU-ga — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\n2019. aasta augustis võtsin ette ühe pöörase reisiseikluse – nimelt avastasin ma DiscoverEU programmi raames 22 päeva jooksul läbi 10 riigi reisides Lõuna-Euroopat, reisikaaslasteks kolm reisi algul veel täiesti võõrast tüdrukut Poolast ja Leedust.\nDiscoverEU programmi avastasin ma täiesti juhuslikult Facebookist ning 2018. aasta sügisel otsustasingi ma julguse kokku võtta ja programmi kandideerida. Tookord ma kahjuks valituks ei osutunud, seega proovisin uuesti 2019. aasta kevadel. Kui esimesel korral kandideerides püüdsin olla võimalikult põhjalik ja korrektne, siis teisel korral kandideerimine toimus täiesti spontaanselt, läbi mõtlemata ja võidule üldse mitte lootes. DiscoverEU rongipassi võitjaks osutusingi aga justnimelt peale teise vooru lõppu. See on ehtne näide sellest, kuidas mitte kunagi ei tasu alla anda ja kõik peab lõpuks minema nii, nagu minema peab.\nKuna plaanisin reisima minna veel 2019. aasta suve jooksul, siis pidin reisi planeerimisega kiiresti pihta hakkama. Eks algul oli küsimusi ja mõttekohti muidugi palju – kuidas seda kõike rahastada, kas reisida üksi või leida omale reisikaaslased, kuhu minna, kui kauaks? Peale väljavalituks osutumist liitusin Facebookis suure ühisgrupiga, kuhu olid kokku koondatud kõik DiscoverEU programmi saadikud üle Euroopa. See tegi asjaajamise kindlasti kergemaks, sest grupis jagatud probleemid, reisinipid ning muljed aitasid reisiks paremini ette valmistuda. Just sellest grupist leidsin omale ka reisikaaslased – Leedu tüdrukud Gabija ning Vejune ja Poola tüdruku Malgorzata.\nKahe kuu jooksul panime paika reisimarsruudi, tegelesime transpordi korraldamise ja reserveeringutega, broneerisime ööbimiskohti, koostasime oma reisiprogrammi ning tegime kõikvõimalikke ettevalmistusi, et meie seiklus suurepäraselt õnnestuks.\nAugusti alguses oligi kätte jõudnud aeg seiklustele vastu astuda. Oma teekonnal külastasime me kokku 10 riiki (Poola, Ungari, Austria, Itaalia, Vatikan, Prantsusmaa, Monaco, Hispaania, Portugal, Leedu) ja 17 linna (Varssavi, Budabest, Viin, Rooma, Vatikan City, Genova, Nizza, Monte-Carlo, Eze, Marseille, Porto, Lissabon, Madrid, Sevilla, Barcelona, Pariis, Vilnius). Sõitsime 22 päeva jooksul kokku 15 rongiga (sh ühe öörongiga), viie ööbussiga ning ühe lennukiga.\nOlenevalt riigist peatusime ühes kohas 2-3 päeva. Kõige rohkem aega veetsime aga Lõuna-Prantsusmaal, Portugalis ja Hispaanias. Otsustasime tüdrukutega oma seiklusest maksimumi võtta ning luua koos mälestusi, mida veel pikka aega meenutada. Nii mahtus meie reisi sisse lõpmatult pikki jalutuskäike ja avastusretki, magamata öid ja uusi tuttavaid üle kogu maailma.\nReisist on mul väga palju mälestusi, kuid üheks väga eriliseks hetkeks pean ma öörongiga sõitu Viinist Rooma. See tunne, kui sõitsime rongiga õhtuhämaruses kõrgetel sildadel, ümbritsetuna mägedest ja väikestest mägimajakestest, oli kirjeldamatult ilus. Rongis sõites oli tunne, justkui me hõljuks mägede vahel aina kaugemale ja kaugemale edasi. Sel hetkel mõistsin, milles seisneb rongisõidu võlu.\nReisisihtkohtadest enim lummasid mind ilmselt Lõuna-Prantsusmaa ja Portugal. Ma imetlen sealsete elanike oskust elu nautida, elada hetkes ja olla lihtsalt õnnelik. Lisaks väärivad kindlasti väljatoomist ka vapustav loodus ja üleüldine hubane linnaruum.\nDiscoverEU programmis osalemine andis mulle unustamatu kogemuse. Sain võimaluse avastada Euroopat ja seeläbi ka iseennast, olles ise vaid 18-aastane. Ma õppisin reisi planeerimise ja korraldamise käigus olema iseseisvam ja enesekindlam ning omandasin ka oskuse jääda pingelistes ja stressirohketes olukordades rahulikuks. Lisaks sellele arendasin kõvasti ka oma organiseerimis-ja planeerimisoskusi. Reisimine õpetab tohutult palju. Kogu selle kahekuuse planeerimise ning reisi enda jooksul toimus minus üks pidev õppimine.\nDiscoverEU programmi valituks osutumine andis mulle tõuke jätta oma mugavustsoon kaugele selja taha ning lihtsalt vaadata, kuhu tee mind viib. Sain kinnituse, et ükskõik, mida ma ka ette võtta ei kavatseks – ma saan hakkama. Kogu maailm on valla. Tuleb lihtsalt julgus kokku võtta ning seda imelist maailma avastama minna!\nKõigil, kel on veel võimalus programmi kandideerida – tehke seda! See on ainulaadne võimalus reisida, õppida tundma Euroopat ning ennast kõige selle keskel.\nDiscoverEU saadik 2019\nStella räägib oma kogemusest ka Lüganuse noorte taskuhäälingus – kuula siit.\nIga 18-aastane noor võib saada osa DiscoverEU kampaaniast. DiscoverEU on Euroopa Liidu algatus, millega kingitakse 18-aastastele Euroopa Kodanikele tasuta Interrail rongipilet.\nTahaksid osaleda või rohkem teada saada? Vaata siia!\nAndreas: “Koroonapiirangud ei võtnud ära võimalust kogeda uusi elamusi!”