12. oktoober 2021 – KB5006739 (igakuine värskenduskomplekt)\nWindows Server 2012 on jõudnud tavatoe lõppu ja on nüüd laiendatud tugi. Alates 2020. aasta juulist ei ole selle opsüsteemi jaoks enam valikulisi väljaandeid (nimetatakse C- või D-väljaanneteks). Laiendatud toe operatsioonisüsteemidel on ainult kumulatiivsed igakuised turbevärskendused (nimetatakse B- või Värskendus teisipäevaväljalaseks).\nTurbevärskendus hõlmab värskenduse KB5005623 täiustusi ja parandusi (anti välja 14. septembril 2021) ja lahendab järgmised probleemid.\nLahendab probleemi, mille korral draiverit ei pruugita installida, kui draiver on allkirjastatud mitme koodisignatuuriga.\nLahendab probleemi, mille puhul Interneti-prindiserver ei saa draiverit kliendile saatmiseks pakkida.\nRegistri asukoht: HKEY_LOCAL_MACHINE\_Software\_Policies\_Microsoft\_Windows NT\_Printers\_PointAndPrint\nVäärtuse andmed: 1\nLahendatud on probleem, mille korral sündmusevaaturis ei kuvata turbekonto halduri (SAM) sündmusi õigesti.\nSee probleem tuleneb printeri atribuute sisaldava andmefaili valest hoonest. Kliendid, kes saavad selle andmefaili, ei saa faili sisu kasutada ja selle asemel kasutatakse vaikeprintimissätteid. Kliendid, kes on varem saanud sätete paketi enne selle värskenduse installimist, ei mõjuta. Serverid, mis kasutavad vaikeprintimissätteid ja millel pole klientidele kohandatud sätteid, ei mõjuta.\nSee probleem on lahendatud värskenduses KB5007260.\nSee probleem on lahendatud värskenduses KB5008277.\nKui kasutate Windows värskendust, pakutakse teile automaatselt uusimat SSU-d(KB5001401). Uusima SSU jaoks eraldi paketi saamiseks otsige seda Microsofti värskenduste kataloogist.\nSelles värskenduses esitatud failide loendi jaoks laadige alla failiteave värskenduse 5006739.


praegune kellaaeg 18.03.2018 17:28\nReaalsus on see, et neid inimesi on tegelikult päris palju. Nendest 20st kanalist on savi, peaasi, et kurgede irmu ja sajasevalitsejanna jääks.. ma jõudu mööda teen võrgud ikka korda neil, kes mulle ühendada saavad..\nMa olen erinevatest uuringutest välja lugenud, et vabalevi kasutavate teleperede arv on ~90 000.\nEi ütleks, et see Eesti tingimustes väike arv on.\nVaadates, milline rabens on läinud TV teenusepakkujatel lahti, siis järelikult on mille eest võistelda.\n90k peret on tuimalt arvutades ....minimaalselt miljon € lisa püsitulu kuus\nMul on ka ainult vabalevi kanalid. Peale ETV ja ETV2 pole muud vaadanud. Üsna paljud sellest 90 tuhandest on ilmselt samasugused. Seebi vaatajatel ilmselt mingi TV pakkuja olemas\nNüüd hakkab olema jah. Nii tihedat Starmani autode liikumist pole siinkandis varem näinudki.\nPõhiline seep mida vaadatakse tuleb K2 ja TV3 pealr.\nEks peale 1.aug. selgub "tõsiasi", et paljud hakkavad alles siis ärkama.\nseeru, pooltel pole kirjasid. Ka minu omadel pole.\nÜhest asjast ma aru ei saa nende lahkuvate kanalite puhul. Praegu said nad reklaami näidata kõigile ja nad olid ses mõttes hea seisus, et neid oli ainult 2 kanalit, vabalevis, reklaamiga. Nüüd nad kolivad üle tasulisse värki, siis tegelikult (kui ma ostaks neilt reklaami) miks peaksin ostma sellises mahus neilt reklaami nagu varem.\nPole midagi, varsti ostad reklaami etv-lt.\nNaabrivana, mis reklaami sa ostad?\nSelgelt on kirjas -kui ma ostaksin...\nseda kassid ostaksid. selge.\nvaatasin tulevaid töökäske ja hakkab tekkima neid "postiga saadud seadmed aga pilti pole" rikkeid.\nOotan 01.08 ära aga niikauaks: Kust hea hinnaga paar HD dreamboxi saaks? Kellel kuskil käpp sees võib teada anda\nLoomulikult on mul nüüd suurem valik ja seda vähem aega jääb mul TV3 ja Kanal2 jaoks, seda vähem näen ma neid reklaame, millest nad elavad.\nOn veel üks aspekt.\nPärast seda, kui TW3 kadus oma tavapärasest vabalevist kohitsetud vabalevisse, kadus nende pilt kehvema signaali tõttu ühest minu "lisa vaatamiskohast".\nSelle kao tõttu, muutus minu vaatamisharjumus tasapisi ka "põhi vaatamiskohas".\nSellised harjumusi mõjutavaid "lisa vaatamiskohad" närivad vaikselt kolinud kanaleid.\na1, järvamsa on koeru masti ümber, sul on seal mingi nihu.\njärvamaa on koeru masti ümber, sul on seal mingi nihu.\nVaatasin huvipärast saatejaamade tabelit ja tõesti MUX1 E39 5kW versus MUX6 E44 6,02kW, aga neid MUXe kodeeritakse erinevalt. Reaalsus on see, et kui MUX1 tuleb ilusti läbi põõsaste, siis MUX6 jääb võssa kinni.\nSiinkohal ma ei väida, et parema antenni või antenni asukoha muutusega ei saaks olukorda parandada, kuid eelis on ikkagi MUX1 kanalitel ja see jõuab minu harjumustesse.\nei viitsi hetkel kontrollima minna aga linnas enda 55^ samsal küll enam mingit scarti pole ja kui mälu ei peta siis sellel uuel 32" Philipsil kah enam scarti polnud\nIgal uuel telerimudelil on säilinud vähemalt üks analoogliides. Kõige nadimal juhul seesama ülalviidatud komposiit 3,5mm pulkpistiku pesaga, natuke paremal juhul 3 RCA sisendit. 99,9% teleritel on ka täisväärtuslik SCART, aga see on nüüd miniliidesena ja vaja teleri pappkarbist välja otsida kaasapandud vaheadapter tavalise SCART-juhtme ühendamiseks.\nUutel teleritel pole ammu enam VGA-sisendit, millest isiklikult puudust tunnen.\nja veel kuida see zuumi asi töötab...kas osad kanalid selle sita mux1 pealt -kus tv 3 või kõik kanalid ühe muxi peal või kuidas? ideaalis võiks jäääda toaantenn\nStarmani Üle õhu (enam ametlikult ZUUMi kaubamärki ei eksisteeri) levib kolme muksi pealt: mux2 ja mux3 on ainult tasulised kanalid ning mux6 peal on praegu TV3, ETV+ ja France24 tasuta, lisaks neli tasulist kanalit. Mux2 ja mux3 levi on võrdne, kattes üle 90% Eestist, mux6 leviala on veidi parem. Nende saatevõrkude puuduseks on leviaukude esinemine maapiirkondades, kuna abisaatjaid on vähe.\nMux1 on Levira TasutaTV vabade kanalite platvorm, millel pole Starmaniga mingit pistmist ning seal levitatakse ainult koodivabasid kanaleid. Mux1 leviala on 99,9% territooriumist ja kõik keerulised vastuvõtualad on kaetud abisaatjatega. Seega tuleb tähele panna, mis kanaleid teler vastu võtab: kui ETV, ETV2, Kanal2, TallinnaTV ja TasutaTV info on (toa)antenniga näha, aga puuduvad TV3, ETV+ ja France24, siis on suure tõenäosusega antenn keeratud abisaatjale ja tasulisi kanaleid pole sealt suunast võimalik näha.\nLevira saatejaamad on netis tabelina: https://www.levira.ee/saatejaamad.pdf\nNB! Veelkord kõigile teadmiseks - kel kavatsus augustist hakata Starmani kliendiks, et üle õhu DVB-T teleri või digiboksiga K2 ja TV3 edasi näha, aga ei tea, kas tasuliste mukside signaal on olemas või peab parema antenni ostma - signaali olemasolu ja kvaliteeti saate kohe kontrollida, selleks EI PEA olema vaatajakaart sisestatud! Otsingusse tasuliste kanalite sagedused ja kui signaal on olemas, ilmuvad kanalite nimed teleri kanalinimekirja. Pilti ja häält ei ole, aga menüüst signaali tugevuse ja kvaliteedi numbreid saab ikka vaadata.\nTähtis on just suur kvaliteedi (Q) number, signaali tugevus (S) pole määrav ja võib olla ka 50%.\ntänud...sai just proovitud ja peale nende kanalite mida hetkel näha on..sh ka tv3 kahjuks küll mingeid muid nimesid ette ei visanud...samas hetkel ka mingi olematu suurusega toaantenn igaljuhul mhz leidsin ülesse aga nimesid sealt ei tulnud...signaalitugevus on stabiilne 90-95 aga mingite mhz-peal digitaalkvaliteet hüples jubedat moodi...kuskil oli lausa 23%\nkas võib olla asi ka selles vanas digiboxis? tegemist miskise arteci boksiga\nsamas hetkel ka mingi olematu suurusega toaantenn ... signaalitugevus on stabiilne 90-95 aga mingite mhz-peal digitaalkvaliteet hüples jubedat moodi...kuskil oli lausa 23%\nViga on selles "olematu suurusega" toaantennis. Signaalinäitusid vaadates pakun, et tegemist võimendiga antenniga. Sellised on sõnnik sõna otseses mõttes.\nKvaliteedinäit 23% on lubav, aga mitte piisav. Indikeerib, et asukohas on signaal olemas. Saad kindlasti pildid kätte odavamapoolse välisantenniga, millel korralik kaabel, võimendit pole ehk vajagi. Antenni ei pea panema katusele, alustuseks proovida aknal-rõdul.\ntegemist oli ilma võimendita antenniga +digiboxil oli võimenus sisse lülitatud,hiljem proovisin ka mingi vivanco junniga mis on eraldi toitega,sai kunagi ostetud et tv3 võtaks paremini\nehk on viga boxis? et ei oska krüptitud kanaleid vastu võtta vms?\nsellel pdf failil mis seal oli mhz oli siganaali % väga hea enamasti...\nNagu ma eespool ütlesin, boks ei tee vahet, kas signaal on vaba või kodeeritud, piisava signaaliga peab kanalilisti sisse lugema või vähemalt otsingumenüüs signaali tugevust ja kvaliteeti näitama. Kvaliteedi suurus on tähtis, tugevus võib olla ka maksimumist väiksem. Kui signaali tugevus on maksimumi lähedal, aga kvaliteet on olematu, siis pilti ei saa.\nKas sel Artecil on üldse kaardipesa? Kui on kümnendi alguse boks, siis neil kaardipesa polnudki ja pead K2 ja TV3 vaatamise jaoks kaardipesaga uue ostma (kui telerisse Conax-moodulit ei pane).\ntegemist oli ilma võimendita antenniga +digiboxil oli võimendus sisse lülitatud\nKui antenn on võimendita, siis lülita boksis antennitoide välja. Digiboksist saad lülitada antenni võimendi toidet sisse ja välja. Kui antennil oma võimendit pole ja boksist toite sisse lülitad, võib halvemal juhul digiboksi sisendi läbi kõrvetada, sest osa antennitüüpe on alalisvoolu suhtes lühises ning kütab niiviisi toitevoolu läbi antenni.\nDigiboksil endal pole sellist võimendit sees, mida kasutaja saaks menüüst juhtida. Ja boksi lähedal olevast võimendist pole kasu, võimendi peab vajadusel olema antenni juures.\nToaantenn. Sai sulle seletatud neid asju..\nTee aken lahti ja proovi, levi peaks kohe parem olema\nVõta "roosad prillid" eest ära - toaantenne toodetakse sadu erinevaid mudeleid ning erinevate ehituste ja parameetritega.\nNii, et enne Toaantenni ostmist tuleb teha pikki uuringuid - millist toaantenni osta - ja siis võib saada kenasti toaantenni millega on pilt samamoodi olemas kui on super-ägeda ülivõimsa välisantenniga.\nMul pole midagi välisantenni vastu aga igal pool pole võimalik kasutada välisantenni - kasvõi see, et Majaühistud ei luba majade katustele mingeid välisantenne.\nVaata pilti - Soome TV tasuta kanalid ja tulid kenasti tuppa toas oleva toaantenniga.\nKoht: Tallinn & Mustamäe ja ülilevi aeg.\n- pildi pealt näed, et ka ETV-HD kanalid on sama toaantenniga täiesti olemas.\n- Digi-Boksiks siis tasuta kanalite Digi-Box.\nKõik ei ela mustakal, näoga mere poole. Korralik toakas maksab 2-3 korda rohkem kui veakindel triax. Ma olen neid toakaid näinud küll. Täna panin tartus õnne tänaval kapinurgal oleva toaka taha zboksi.valgjärve, e52, snr ga ca25 kui auto mõõda ei sõida. Pilt jookseb kenasti.\nScott, need artecid ei loe tasulisi kanaleid sisse. Oman ise ka maal üht sellist, laseb sujuvalt üle. FTA vaatamiseks mõeldud puhtalt.\nK2 ja TV3 on FTA veel 1.augustini.\nKui TV3 nimekirja ei ilmu, siis antenn kehva.\nArtec (eesti "toodang"), strong, zuumboxid jmt. on ka lihtsalt ära surnud, ehk siis tuuneriosa tundlikkus sureb neil lihtsalt ära.\nIsegi neid tuvastamas käinud, et töötas ja enam ei.\nToaantenni saastaks pidamine on aga järjekordne lahmimise musternäide.\nKöik sõltub absoluutselt asukohast. Välisantenn tuleb mängu siis, kui toaantenn ei suuda stabiilset pilti tagada.\nUudised » Varia » Kanal 2 ja TV3 lahkuvad vabalevist 1. augustil 2017 mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 8, 9, 10, 11 järgmine


Kauplemisaktiivsus Tallinna börsil langes paari varasema päevaga võrreldes märgatavalt ja börsisüsteemi päevakäive küündis keskpärase 11 miljoni kroonini.\nEi saa siiski väita, et aktsiaturul päris vaikus valitseks. Ülejäänud aktsiate loiduse kõrval paistis investorite elav huvi Norma, Ühispanga ja Rakvere LK aktsia vastu ehk pareminigi välja.\nKolm mainitud ja veel neli aktsiat olidki ainsad, mis eile mingi hinnaliikumise läbisid. Mõlema raskekaallase, Telekomi ja Hansapanga aktsia hinnad eile ei muutunud.\nÄP indeks lõpetas ilma kindla liikumissuunata ja äärmiselt vaikse kauplemispäeva (päevasisene kõikumisvahemik vaid 2,5 punkti ehk 0,8%) siiski 0,14%ga plussis, 322,79 punktil.\nÜleeile optsioonilepingute lõpetamisest tingitud lühiajalise müügisurve alla sattunud Norma aktsia tundis end eile juba palju tugevamini ja lõpetas päeva 4,43protsendise tõusuga. Norma aktsiaga toimunu näitas hästi praeguse õhukese ja ebalikviidse turu haavatavust, kus optsioonilepingutest tingitud võimendus viis tugeva ülereageerimiseni.\nRakvere LK aktsia, mis on viimastel päevadel tavapärasest palju suurema käibe ja elavama hinnaliikumisega silma paistnud, kukkus eile 8,11%. Ainuke seni leitud põhjendus toimuvale hinnaliikumisele on seotud Rakvere LK suuromaniku HK Roakataloga.\nViimase põhinimekirja ettevõttena avaldas eile oma konsolideeritud poolaastatulemused Optiva Pank. Midagi väga üllatavat seal loomulikult ei olnud, sest grupi emaettevõtte ja ühtlasi suurima üksuse Optiva Panga poolaasta aruanded olid teada. Huvitava seigana võib aga mainida, et Optiva Panga enda bilansimaht oli poolaasta seisuga ca 40 mln krooni võrra suurem kui Optiva grupi bilansimaht. Kasum oli mõlemal juhul ühesuurune.


Hannes Võrno toetajate hulka kuulub Neinar Seli, kellel on valimistel vähemalt kaks häält - Sport\nHannes Võrno toetajate hulka kuulub Neinar Seli, kellel on valimistel vähemalt kaks häält\nHannes Võrno koos EOK praeguse presidendi Neinar Seliga.Foto: Anton Klink\nHannes Võrno: jah, Neinar Seli toetab mind, aga kas ta mulle ka hääle annab, ei oska öelda.\nPaljud ei võta siiani meelelahutusvallas tegutsenud ja telenäona tuntuks saanud Hannes Võrnot EOK presidendikandidaadina tõsiselt, kuna ei saada aru, kuidas ja miks ta järsku areenile ilmus. Valimiste telgitagustega kursis olevate inimeste sõnul ei tekkinud mehe ootamatu huvi ametiposti vastu aga päris niisama ja iseseisvalt, väidetavalt pani selle mõtte ta pähe idanema praegune president Neinar Seli, kellega Võrno hästi läbi saab. Riigikohtus korruptsioonivastase seaduse rikkumises süüdi jäänud Seli on sunnitud aujärjelt taanduma, kuid see ei tähenda, et tal on ükskõik, kes järglaseks saab.\nNõnda olevat Võrno seljataga seltskond mõjukaid ärimehi, kes teevad ta toetuseks tugevat tööd. See aitaks paremini mõista ka Võrno lauset, et on valmis presidendiametis seitse päeva nädalas palgata töötama ja tema enda mure on, kust leiva lauale saab. Või seda, kuidas tal on vastaskandidaatide ründamiseks nii palju taustainfot.\nVõrno jäi suhetest Seliga kõneldes napisõnaliseks. „Mind toetavad veel muudki inimesed. No kurat, ma tunnen Eestis palju inimesi! Ma tunnen ka Erki Noolt. Jah, Neinar on minu toetaja, aga kas ta mulle ka hääle annab, ma ei tea. Seda tuleb temalt endalt küsida,“ rääkis Võrno Eesti Päevalehele.\nKas kandideerimiseks vajalikud 15 toetushäält on koos? „Vastan sellele küsimusele siis, kui ka teised kandidaadid on vastanud,“ kostis Võrno. Kandidaatidel on aega hääli püüda 18. märtsini.\nSeli võib tahtmisel ise omale mantlipärijat valida (13) 10.02.2016\nKui EOK presidendi valiksid Delfi lugejad, hakkaks Eesti sporti juhtima... (71) 05.03.2016\nSelil on vähemalt kaks häält\nSelilt millegi küsimine on ajakirjanikele viimastel kuudel olnud paraku võimatu, sest ta ei ole olnud meediale kättesaadav alates jaanuari keskel toimunud EOK täitevkomitee koosolekust, kus otsustati, et Seli jätkab presidendina 15. aprillini.\nSeli oleks toetajaleeris igatahes tõesti korralik trumpkaart. Nimelt valiti Seli tema valitsusajal eriliste teenete eest Eesti spordile EOK füüsiliseks liikmeks ehk tal on isiklik hääl. Ta peab juba aastaid ka EOK liikmete perre kuuluva Eesti Olümpiaakadeemia presidendi ametit. Kuuldavasti aga ei piirdu Seli poolt täielikult või osaliselt kontrollitavate häälte hulk kahega, neid on ühe Eesti tippatleedi väitel vähemalt viis.\nVõrno eelistab korvpalli jalgpallile: seal ei näe želeesoenguga selle halvatut teesklemas


Sünnitusjärgse psühhoosi sümptomid ja ravi naistel - Väsimus\nSünnitus on keha jaoks tohutu stress, organite ja süsteemide füüsiline ülekoormus. Sünnitusjärgsel perioodil on noorel emal palju raskusi: laktatsiooni moodustumine, reproduktiivorganite vägivaldne involutsioon (pöördareng), endokriinsete näärmete restruktureerimine, valulikud õmblused ja rebendid, verekaotuse tagajärjed. Pärast loomulikku sünnitust või keisrilõike tunneb naine end nõrkana ja väsinuna. Kuid tal pole võimalust puhata, lõõgastuda, taastuda: imik vajab maksimaalset tähelepanu ja hoolitsust 7 päeva nädalas, 24 tundi päevas.\nImetamine kurnab ema keha, piim eemaldab organismist väärtuslikke toitaineid ja bioloogiliselt aktiivseid aineid. Noor ema on sunnitud järgima ranget dieeti, keelama endale oma lemmikroogasid. Ta tunneb seoses emadusega suurenenud vastutust. Naine ei pruugi pikka aega piisavalt magada; ei oska tavapärast eluviisi järgida: kohtuge sõpradega, pühendage aega oma välimusele, reisile; sunnitud unustama enda soovid ja vajadused lapse heaks. Laps ei oska veel kõiki ema ohvreid hinnata: ta nutab, on kapriisne, satub mõnikord hüsteeriasse. Kõik need tegurid mõjutavad negatiivselt noore naisorganismi närvisüsteemi seisundit. Kui tervis on tugev, psüühika stabiilne, siis probleeme ei teki. Vastupidisel juhul areneb sünnitusjärgne neuroos, mis olukorra halvenedes võib areneda psühhoosiks.\nVarem olid sünnitusmajad ema ja vastsündinu eraldamiseks. Naisel oli võimalus sünnitusest taastuda, hoolitseda oma tervise ja hügieeni eest, korralikult magada ja rahulikult sugulastega suhelda. Nüüd harjutatakse ühist viibimist. Laps tuuakse ema juurde mõni tund pärast loomulikku sünnitust. Piim saabub ainult 2 - 3 päevaks, enne seda võib imikutel tekkida nälg ja nutta ja nutta pikka aega.\nTähtis! Kui sünnitusjärgne naine tunneb end ülekoormatud ja väsinuna, on parem usaldada vastsündinu ajutiselt õdedele, kes toovad selle ainult toitmiseks..\nTeiste hukkamõistu ei pea kartma, laps vajab tervet ja jõudu täis ema. Närvipinge viib kurbade tagajärgedeni ning ema neuroos ja psühhoos mõjutavad lapse tervist ja arengut.\nNeuroosi kliinilised vormid on järgmised:\nneurasteenia - suurenenud ärrituvus nõrkuse ja väsimuse taustal;\nhüsteeria, seisundiga kaasnevad vägivaldsed välised reaktsioonid: karjumine, pisarad, hüsteerika, soov lähedastele füüsilist valu tekitada;\nobsessiiv-kompulsiivset häiret iseloomustavad ärevad mõtted, kinnisidee, hirmud, käitumishäire, puudulik tegevus.\nEnamik neuroose on segatüüpi. Sageli ei suuda noor ema oma seisundit kriitiliselt hinnata ja oma haigust tunnistada. Ainult pereliikmete tähelepanelik suhtumine ja tugi aitavad toime tulla neuroosiga, mis õigeaegse korrigeerimise korral on pöörduv seisund.\nNeuroosi kulgemise tunnused pärast sünnitust\nSünnitusjärgse neuroosi peamised sümptomid: suurenenud ärevus, hirm, unehäired, isutus. Noor ema on emotsionaalselt mures ja kerib ennast vähimalgi põhjusel üles, tal on raske lapse nuttu taluda. Kui laps on haige, siis on hirmud mastaabis.\nNeuroosi levinud vorm on neurasthenia. Naine muutub vinguvaks, ärrituvaks, tal on raske hakkama saada beebi eest hoolitsemise ja tavapäraste kodutöödega. Aja jooksul tekib asteenia - kurnatus, haige inimene kaotab järsult kaalu ja näeb välja kurnatud.\nTähtis nõuanne noortele emadele! Kasutage oma lõõgastumiseks beebi uneaega. Lihtsustage oma igapäevaseid kodutöid, valmistage lihtsaid toite ja valmistoite. Kõnni beebiga võimalikult kaua värskes õhus. Kasutage oma abikaasa, vanemate laste, sugulaste ja sõprade abi. Võtke lapsest vähemalt kord nädalas paus.\nPsühhoosid on tõsised vaimsed häired, mis põhjustavad suuri kannatusi ja mida on raske parandada. Mõned patoloogia vormid ei ole täielikult paranenud ja nõuavad tugevatoimeliste ravimite regulaarset kasutamist.\nSõltuvalt provotseerivatest põhjustest jagunevad psühhoosid kahte rühma:\neksogeenne, põhjustatud välistest põhjustest: mürgiste ainete (alkohol, narkootikumid, tugevad ravimid) tarbimine, infektsioonid, stress ja psühholoogilised traumad;\nendogeenne, põhjustatud närvi- või endokriinsüsteemi töö häiretest, ajukasvajatest.\nEristada ägedat ja reaktiivset psühhoosi. Äge vorm areneb välkkiirelt ja vajab ambulatoorset abi. Reaktiivne - moodustub järk-järgult pikaajalise traumaatilise olukorra tagajärjel.\nHaiguse rasket vormi nimetatakse geneetilisteks psühhootilisteks häireteks. Need on: skisoafektiivne, maniakaalne psühhoos ja skisofreenia. Nende diagnoosidega naiste emadus on talumatu koormus.\nSünnitusjärgse psühhoosi kulgemise tunnused\nSünnitusjärgne psühhoos areneb sageli naistel, kellel on selle patoloogia ajalugu koormatud. Seda võib haiguse krooniline kulg süvendada. Paljud ravis kasutatavad ravimid on tugevad ja raseduse ja rinnaga toitmise ajal vastunäidustatud. Naised võtavad neid pikka aega ja tühistavad rasestumise planeerimise etapis, mis on ägenemist provotseeriv tegur.\nEsmast psühhoosi nimetatakse sümptomaatiliseks, see areneb sünnikanali nakatumise tagajärjel. Sünnitusjärgne psühhoos on oma olemuselt sageli endogeenne ja areneb endokriinsete vägivaldsete muutuste tagajärjel kehas..\nSünnitusjärgsest psühhoosist rääkides peame silmas häiret, mis avaldub esimestel kuudel pärast sünnitust..\nOluline on meeles pidada! Psühhoosseisus olev ema on lapsele potentsiaalselt ohtlik, tervislikel põhjustel ei saa ta alati ennast kontrollida. Lähedased on kohustatud hoolitsema beebi ohutuse ja piisava hoolduse eest.\nPatoloogiliste piirseisundite põhjused\nNeuroosi ja psühhoosi põhjused pärast sünnitust on sarnased. Närvisüsteemi individuaalsed omadused viitavad samade stiimulite erinevale reaktiivsusele. Sarnased põhjused võivad provotseerida neuroose, psühhoose või ei mõjuta üldse meeleolu ja tervislikku seisundit..\nNeurooside ja psühhoosi arengu peamised põhjused pärast sünnitust:\nkeeruline psühho-emotsionaalne olukord perekonnas, moraalse toetuse või materiaalse abi puudumine;\nkoormatud pärilikkus, vaimsed häired sugulastel;\nkeeruline sünnitus, infektsioonid ja verekaotus;\nkiired hormonaalsed muutused;\nrahutu nuttev laps;\nületöötamine, korraliku puhkuse puudumine, samuti pereliikmete abi;\nvarasemad vaimsed häired;\nneurotransmitterite struktuuride funktsionaalne puudulikkus närvisüsteemi osades.\nPiiririike uurides pole aastakümnete jooksul teadlased jõudnud nende häirete tekkimise mehhanismide osas ühisele arvamusele. On mitmeid teooriaid, kuid ühtegi neist ei peeta täielikuks ja tõeseks..\nSünnituse järgsed neuroosi sümptomid hõlmavad vaimseid ja somaatilisi ilminguid. Tuvastatakse järgmised vaimsed sümptomid:\nemotsionaalne ebastabiilsus: pisarsus, ärrituvus, pahameel;\nootamatu meeleolu kõikumine ilma nähtava põhjuseta;\nliigne ärevus, kartlikkus, foobiad;\nkinnisidee psüühikat traumeeriva olukorra suhtes;\nvähenenud jõudlus, tähelepanu, ajutegevus;\nmuutused käitumises, isoleeritus, otsustamatus, raskused mõtete sõnastamisel;\nükskõiksus lapse suhtes;\nteatud helide talumatus, fotofoobia;\nPsüühika- ja käitumishäiretele lisanduvad somaatilised häired. Noor ema on mures: valu südamepiirkonnas, templid, vegetatiivse-vaskulaarse düstoonia sümptomid (pearinglus, krambid, peapööritus), seedetrakti häired (isutus, iiveldus, oksendamine).\nkummalised foobiad ja mõtted: lapse võimalikust asendamisest, teie ravimatu haigusest, vandenõust või erimissioonist;\nhuvi kaotamine vastsündinu vastu kuni täieliku keeldumiseni tema eest hoolitsemisest;\nnägemis- ja kuulmishallutsinatsioonid - "hääled";\namenteeriv varjutus - patsient ei saa aru, kus ta on, kõne on häiritud, ta langeb "tuimusse";\ndepressiooniperioodid ilma nähtava põhjuseta asendatakse põnevuse ja aktiivsusega.\nSeisund mõjutab välimust, noor ema muutub korrastamata, ei hoolitse enda eest ega märka seda. Ta lõpetab maja pidamise, tema kodu näib unarusse jäetud. Suhtlusringkond on järsult kitsenenud, paljudel juhtudel lõpetab haige ema väljas käimise ja “kukub” ühiskonnast välja.\nTähtis on teada! Naine ei suuda sageli oma seisundi tõsidust piisavalt hinnata. Diagnoosimise ja ravi algatus langeb lähisugulaste õlgadele.\nKäivitatud vaimsed ja närvihäired põhjustavad tõsiseid tüsistusi. Püsiv neuroos areneb psühhoosiks, mis on ohtlik naise ja tema lapse elule. Noor ema kurnab end hirmudest, tal on enesetapumõtteid, millega võivad kaasneda aktiivsed tegevused.\nSünnitusjärgse perioodi vaimsed häired: sünnitusjärgne depressioon, sünnitusjärgne depressioon, sünnitusjärgne psühhoos\nSünnitus ja neile järgnevad hormonaalsed muutused on naisorganismile stressirohked. Lisaks on naisel, eriti esmasündinu, tulekul palju uusi kogemusi ja kohustusi. Sageli erinevad sel perioodil toimuvad sündmused põhimõtteliselt sellest, kuidas naine emadust ette kujutas. Sellega seoses tekivad 80% naistest esimesel kuul pärast sünnitust erineva raskusastmega emotsionaalsed ja käitumishäired: sünnitusjärgne depressioon, sünnitusjärgne depressioon ja sünnitusjärgne psühhoos.\nMõnes naises mööduvad rikkumised teistel märkamatult ja kaovad mõne päeva pärast. 15-20% naistest sünnitavad häireid, mis vajavad psühholoogilist abi ja neuropsühhiaatri või psühhiaatri konsultatsiooni.\nSünnitusjärgsete häirete tekkimise riskitegurid\nOn võimalik kindlaks teha, kas naine kannatab sünnitusjärgsete häirete all ka raseduse ajal. On tegureid, mis suurendavad sünnitusjärgsete häirete tekkimise riski. Pärilikku eelsoodumust peetakse üheks peamiseks. Aju tunnused on pärilikud, näiteks hea tuju eest vastutavad neurotransmitterid (dopamiin, serotoniin ja norepinefriin), serotoniini retseptorite häired.\nNärvisüsteemi nõrk ebastabiilne tüüp;\nKõrge elustress ja madal stressitaluvus;\nRaske rasedus - toksikoos raseduse lõpus, raseduse katkemise oht;\nDepressioon, mis esineb enne rasedust ja raseduse ajal;\nRaske sünnitus, mille tagajärjeks on lapse või ema terviseprobleemid;\nRahalised raskused perekonnas;\nSagedased konfliktid abikaasade vahel enne lapse sündi;\nMittetäielik pere on olukord, kus ema on sunnitud lähedaste toe puudumisel ise last kasvatama;\nMadal enesehinnang, eriti sünnitusjärgsel perioodil;\nNaiste madal haridustase;\nRinnast keeldumine esimese 3 kuu jooksul pärast sündi.\nSünnitusjärgsete häirete tekkimise tõenäosust saate vähendada, rakendades allpool kirjeldatud ennetusmeetmeid..\nSünnitusjärgne heidutus on lühiajaline emotsionaalne häire, mida on kirjeldatud kui meeleolu langust pärast sünnitust. Seda seisundit nimetatakse ka "sünnitusjärgseks bluusiks" või "bluusiks". See areneb 2.-5. Päeval pärast sünnitust. Sel perioodil tunneb naine meeleolu langust, ebamõistlikku ärevust, hirmu oma lapse elu ja tervise pärast, ebakindlust, et ta saab hakkama ema kohustustega. Riikides, kus laps vabastatakse komplikatsioonide puudumisel 3. päeval pärast sünnitust, langeb "emasiniste" algus sageli kokku haiglast koju naasmise perioodiga..\nSünnitusjärgset depressiooni täheldatakse 70–80% -l noortest emadest ja see on suures osas seotud keha vaimse ja füsioloogilise reaktsiooniga sünnitusjärgsel perioodil. Seda esineb enamikul sünnitavatel naistel, olenemata iseloomust, hoiakutest ja eluoludest. Sünnitusjärgse bluusi all kannatavate naiste arv on erinevates riikides ligikaudu sama, hoolimata sünnitusega kaasnevast erinevusest kultuuris, traditsioonides ja rituaalides. See viitab sellele, et "bluus" on seotud närvisüsteemi ja keha reaktsiooniga lapse sünnile..\nEmotsionaalsed häired kestavad 5–12 päeva ja kaovad ilma ravita tingimusel, et naine saab lähedastelt kaastunnet ja moraalset tuge. Naise seisund paraneb, kui ta harjub uue eluviisiga, samuti füüsilise taastumise ja hormoonide taseme stabiliseerumisega.\nSünnitusjärgse heidutuse põhjused\nSünnitusest tingitud füüsiline ja vaimne stress;\nKogemuste puudumine lapse eest hoolitsemisel;\nElustiili ümberkorraldamine seoses lapse sünniga.\nSünnitusjärgse heidutuse tunnused\nMeeletusperioodid ilmnevad 2. – 3. Päeval, asendades lapse saamise rõõmu. Bluusi tunnused süvenevad, kui naine on pärast puhkust väsinud ja nõrgeneb.\nHalb meeleolu perioodid, mis võivad kesta pool tundi kuni mitu tundi;\nMeeleolu ebastabiilsus, emotsionaalne ebastabiilsus - kurbus asendatakse lapsega suhtlemisel tekkiva nõmedusega;\nÄrevus lapse tervise, tema seisundi ja perekonna atmosfääri pärast;\nPisaravärvus, kuid kaotuse tunne puudub;\nÜlekoormuse tunne, pidev väsimus;\nTunne, et on aja peale surutud;\nKui sünnitusjärgne depressioon kestab üle 14 päeva ja naine saabub suurema osa päevast depressiivses seisundis, on vajalik psühholoogi või psühhiaatri konsultatsioon. Sest meeleolu pikaajaline depressioon võib olla sünnitusjärgse depressiooni sümptom.\nSünnitusjärgne heidutamine ei vaja erilist ravi. Sugulased saavad naise seisundit leevendada, aidates teda lapsega ja maja ümber. Sugulaste moraalne tugi, heakskiit ja puhkus võimaldavad noorel emal kiiresti taastada emotsionaalne tasakaal.\nMõistmine, et depressioon on ajutine seisund. Naine peaks meeles pidama, et sünnitusjärgne depressioon möödub, kui laktatsiooniprotsess normaliseerub ja hormoonid normaliseeruvad. Tavaliselt võtab see aega 5-10 päeva.\nPiisav puhkus ja õige toitumine. Emotsionaalse seisundi normaliseerimiseks on oluline taastada sünnituse ajal raisatud energia. Esimesed 4-7 päeva pärast sünnitust peaks naine kogu aeg, mitte lapse hooldamisega hõivatud, pühenduma puhkamisele. Imetamisnõustajad soovitavad beebiga magada ja naha-naha kontakti, et aidata parandada piimatootmist, luua beebiga sidet ja jõudu saada.\nLähedaste abi. Sageli keelduvad naised lähedastest abistamast, ajendatuna uhkusest ja kõrgendatud emainstinktist, mis kutsub esile soovimatust usaldada last teistele inimestele. Õige otsus on siiski omaks võtta teiste praktilised oskused. Hea, kui keegi kogenum näitab teile, kuidas last vannitada, rinnale, kleiti vms peale panna..\nAbikaasa tugi. Naine ei pruugi usaldada oma meest lapse eest hoolitsema, põhjendades seda noore isa väheste kogemuste puudumisega. Mees ei peaks seda nõudma. Parem hoolitseda ema, toiduvalmistamise ja muude koduste tööde eest.\nNaastes oma tavapäraste tegevuste juurde. Emotsionaalse heaolu taastamiseks on vajalik, et asjad, millega naist kasutatakse pärast lapse sündi. Mõni päev pärast sünnitust saate naasta oma lemmiktegevuste juurde. Peate leidma aega, et see endale pühendada - meikida, minna juuksurisse, teha seda, mis teile meeldib.\nFüüsilise vormi säilitamine. Trenni võib alustada 3-5 päeva pärast sünnitust. Selleks on välja töötatud spetsiaalne kompleks, mis võtab arvesse naisorganismi omadusi sünnitusjärgsel perioodil. Tugev füüsiline aktiivsus aitab kiiresti taastada tervise ja vormi..\nUmbes 10% naistest muutub sünnitusjärgne depressioon sünnitusjärgseks. Seetõttu on depressiooni tekkimise vältimiseks oluline kaitsta noort ema ületöötamise ja stressi eest ning jälgida tema emotsionaalset seisundit..\nSünnitusjärgne depressioon või sünnijärgne depressioon on meeleoluhäire, mis tekib esimesel aastal pärast sünnitust. Pealegi esineb kõige rohkem postnataalset depressiooni esimesel neljal kuul pärast lapse sündi. See häire võib kesta mitu nädalat kuni mitu aastat..\nErinevate allikate järgi leitakse sünnitusjärgset depressiooni 15–40% sünnitanud naistest. 60% -l on häire kerge, raskel 3% -l. Ülejäänud juhtumid on mõõduka depressiooni episoodid..\nNaised varjavad sageli oma vaimset seisundit teiste eest, kartes, et depressiooni võib tajuda nõrkuse, laiskuse või ebapiisava armastuse märgina lapse vastu. Samuti on ühiskonnas levinud arvamus, et sünnitusjärgne depressioon võib olla seotud kahjustuste või kurja silmaga. Isegi sügavas depressioonis peidab naine oma sümptomeid ega otsi abi, kartes psühhiaatrilise diagnoosiga seotud „häbimärgistust”. Naine võib kannatada mitu kuud, piinates oma abikaasat ja last, selle asemel, et probleemist kiiresti vabaneda..\nErinevalt sünnitusjärgsest depressioonist, mis areneb sageli täieliku heaolu taustal, on sünnitusjärgse depressiooni tekkimine tihedalt seotud stressiga. Depressiooni teket mõjutavad oluliselt negatiivsed sündmused, mis ilmnesid raseduse ajal ja 9 nädala jooksul pärast lapse sündi. Samal ajal ei ole stabiilse närvisüsteemiga naistel, kes raskes olukorras hästi kohanevad, sünnitusjärgne depressioon. Samuti leiti, et depressiooni määr on oluliselt madalam neil naistel, kelle abikaasa pakkus neile täielikku tuge..\nMiks on sünnitusjärgne depressioon ohtlik??\nEma depressiivne seismine raskendab suhtlemist beebiga. Ema korjab teda harvemini, räägib vähem ja mängib temaga vähem, mis viib lapse kognitiivse arengu hilinemiseni. Hiljem hakkab ta istuma, kõndima ja rääkima, tal on raskusi keskendumisega, meenutamisega ning kannatab hüperaktiivsuse ja enesekindluse all. Depressiooni seisundis prolaktiini tootmine väheneb ja rinnapiima kogus väheneb, nii et laps ei võta kaalu hästi juurde. Lisaks loeb beebi ema emotsionaalset seisundit, ta muutub rahutuks, magab halvemini, nutab rohkem, mis halvendab naise seisundit veelgi..\nEmotsionaalse kontakti kaotamine ema ja lapse vahel hoiab ära põhiturvalisuse tunde tekkimise, mis on beebi vaimse tervise seisukohalt põhiline. Seetõttu võib ravimata sünnitusjärgne depressioon põhjustada lapse vaimseid häireid ja mitmesuguseid psühhosomaatilisi häireid, nagu: tikid, enurees, kogelemine, neurodermatiit, pearinglus ja peavalud..\nLisaks avaldab naise sünnitusjärgne depressioon negatiivset mõju perekeskkonnale, suhetele abikaasa ja vanemate lastega. Naistel on suurenenud alkoholi- ja uimastitarbimise oht. Tunnustamata ja ravimata depressiooni korral on tõenäoline kroonilise depressiivse seisundi tekkimine.\nSünnitusjärgne depressioon tekib siis, kui naine on kolme teguri mõjul: pärilik eelsoodumus, sünnitusega seotud füsioloogilised muutused ja lapse välimusest tingitud psühhosotsiaalsed muutused.\nMõned sünnitusjärgse depressiooni kõige levinumad põhjused on:\nHormonaalne reguleerimine. Sünnitusjärgsel perioodil väheneb progesterooni ja kilpnäärmehormoonide tootmine märkimisväärselt. See suurendab hormooni prolaktiini sünteesi, mis reguleerib laktatsiooni ja aktiveerib ema instinkti. Hüpotalamuse-hüpofüüsi-neerupealiste süsteem töötab maksimaalse efektiivsusega, mis põhjustab tugevaid emotsionaalseid kõikumisi.\nNaine usub, et ta ei suuda ema funktsioone õigel tasemel täita. See on tüüpiline naisele, kes on altid perfektsionismile ja püüdleb kõike ideaalselt tegema, kes soovib saada eeskujulikuks emaks ja peab last oma eksistentsi keskpunktiks. Depressiooni areng võib põhjustada puudulikke oskusi lapse eest hoolitsemisel, piima puudumist või võimetust anda lapsele täisajaga.\nImetamise häire. Kui naine ei saa mingil põhjusel oma lapsele imetamist pakkuda, kannatab ta süütunde all ja peab end halvaks emaks. See on depressiooni tekke oluline tegur..\nNaine ei saa ühendada karjääri ja lapsehoidu. Emadus põhjustab sotsiaalse seisundi halvenemist ja iseseisvuse kaotamist.\nLapse välimus muutis radikaalselt ema elustiili, tõi kaasa keerukama elu, sotsiaalse aktiivsuse vähenemise. Naine langeb tavapärasest suhtlusringist välja. Ta on sunnitud oma elustiili ümber ehitama, et see vastaks lapse vajadustele, arvestama toitmisvajaduse ja päevase une vajadusega.\nEbareaalsed ideed emaduse kohta. Kui naine idealiseeris sünnitusjärgse perioodi, lapse käitumise ja tema seisundi, võib tegelikkuse ja ideede lahknevus temalt vaimse tasakaalu kaotada. See on iseloomu põhjus naistele, kes sünnitasid oma esimese lapse, kes juhtis enne sünnitust aktiivset seltsielu..\nLapsel on tõsised patoloogiad. Arvukad kallid uuringud ja ravikuurid, hirm lapse tervise ja elu pärast on oluline depressiooni põhjus..\nTüsistused abikaasade suhetes. Lapse tulekuga kannatab abikaasa tähelepanupuuduse käes. Väsimus, seksi puudumine ja vastutuse kasv kasvab sageli vastastikuste väidete ja tülide suurenemiseni.\nSünnitusjärgse depressiooni sümptomid võivad ilmneda 6 nädala jooksul pärast sünnitust. Esimesed märgid ilmnevad sageli 5. päeval pärast sünnitust, mis on seotud tugevate hormonaalsete kõikumistega, mis muudavad naise haavatavamaks teiste depressiooni põhjustavate tegurite mõju suhtes..\nMeeleolu langus. Naine kogeb pikka aega negatiivseid emotsioone ja ebameeldivaid ootusi. Tal pole hea tuju perioode, ta naerab harva. Naine kurdab, et tunneb kaotuse tunnet, kuigi selleks pole põhjust. Väliselt tundub ta toimuva suhtes kurb ja ükskõikne. Väiksemad juhtumid võivad põhjustada karjumist või nutmist.\nDepressioon, kurnatus. Naine tunneb kroonilist väsimust, mida peetakse depressiooni iseloomulikuks sümptomiks. Vaimse ja füüsilise jõu puudumine muudab naise istuvaks ja aeglaseks. Ta kipub veetma palju aega voodis..\nEraldatus ja vaenulikkus lapse suhtes. Samal ajal saab naine aru, et tema käitumine on väljaspool normi. Selles osas on tal häbi. Kuna ta ei taha, et teda peetakse ebamoraalseks ja tundetuks, varjab ta depressiooni sümptomeid teiste eest. Mõnel juhul väldib ta kontakte sugulaste ja sõpradega.\nLapsega suhtlemine ei tekita naudingut ja huvi. Raske depressiooni korral võib naine keelduda täielikult oma lapse hooldamisest. Juhtub, et naine pühendab kogu oma aja lapse hooldamisele, loobudes muudest tegevustest. Kuid see tegevus ei paku talle rõõmu, vaid sellega kaasneb ärevus ja põnevus..\nKuum temperament. Väiksemad sündmused on tüütud. Naine muutub pahuraks ja valivaks.\nPisaravoolus. Nuttesoov on ebamõistlik või on selle põhjustanud väiksemad põhjused: beebi nutt, rinnapiima puudus, toidu valmistamise vajadus jne..\nAbituse tunne. Võimetus nutvat last maha rahustada, maja ümber tavapäraseid toimetusi teha, vanemale lapsele piisavalt aega pühendada on meeleheitel. Naine kogeb pidevalt enesekindlust ja oma tegude õigsust, ta kahtleb ja tal on raske otsust langetada.\nPessimistlik suhtumine. Depressiooni korral muutub mõtlemine, mis avaldub pessimismis, negatiivsetes hinnangutes, probleemide ennetamises ja keskendumises võimalikele riskidele. Naine kogeb süütunnet ja ärevust väiksematel põhjustel.\nRahulolematus omaenda välimusega. Kui naine ei suutnud oma füüsilist vormi kiiresti taastada, on tal mõte, et ta ei suuda enam oma endist atraktiivsust taastada..\nUnehäired. Hoolimata asjaolust, et naist vaevab unepuudus, on tal raskusi uinumisega. Uni muutub katkendlikuks ja pealiskaudseks ning sagedased ärkamised ei ole seotud lapse tegevusega. Naine ärkab väsinuna ja murtudena.\nSuurenev närvipinge. Naine elab tundega, et tema närvid on piiril ja igal hetkel võib tekkida närvivapustus. Ta üritab mitte anda teed negatiivsetele emotsioonidele, mis suurendab veelgi närvipinget..\nNaisel pole vaja kõiki neid märke omada. Enamasti on mitu neist selgelt väljendunud ja ülejäänud sümptomid ei pruugi tähelepanu tõmmata..\nSünnitusjärgse depressiooni diagnoosi teeb psühhiaater. Vaja on ka günekoloog-endokrinoloogi ja psühholoogi konsultatsioone. Praktikas eelistab enamik naisi abi otsida mitte neuropsühhiaatrilisest ambulatooriumist, erakliinikust psühhiaatri, psühhoterapeudi või psühholoogi juurde.\nSünnitusjärgse depressiooni diagnoosikriteeriumid\nSünnitusjärgse depressiooni all kannatav naine saab aru, et tema seisund on väljaspool normi piiri.\nMasendunud meeleolu on naisele tüüpiline suurema osa päevast ja kordub päevast päeva..\nRõõmu kaotamine tegevustes, mis tavaliselt huvi tekitavad.\nSuurenenud väsimus ja energiakadu.\nSuitsiidimõtted ja enesevigastamine (sagedamini teadvuseta).\nKaebused halb enesetunne, valu erinevates kehaosades, liigne keskendumine oma tervisele.\nSöögiisu muutused (suurenemine või vähenemine) ja unehäired.\nKognitiivsed häired, mis ilmnevad hirmust ja ärevusest, mis häirivad mõtlemisprotsessi. Tähelepanu kontsentratsiooni vähenemine.\nSünnitusjärgse depressiooni diagnoosimiseks peab depressiooniepisood kestma rohkem kui 2 nädalat.\nEnne ravi alustamist määrab arst Edinburghi postnataalse depressiooni skaala abil depressiooni episoodi raskuse..\nSünnitusjärgse depressiooni ravi koosneb kolmest etapist: päevakava korrigeerimine, psühhoteraapia ja uimastiravi.\nRavi algab noore ema puhke- ja ärkveloleku režiimi korrigeerimisega, mis hõlmab järgmist:\nAbikaasa (sugulaste või lapsehoidja) abi lastehoius ja majapidamises;\nMagage 6-7 tundi päevas;\n5 söögikorda päevas väikeste portsjonitena;\nJalutuskäigud õues 3-5 tundi;\nHarjutus: igapäevane võimlemine, edasine ujumine, rattasõit.\nJuhul, kui eneseabimeetmed pole andnud positiivset tulemust, soovitatakse naisel läbida psühhoteraapia kuur. Terapeudi põhiülesanne on sisendada patsiendis enesekindlust, et ta on suurepärane ema ja saab oma vanemlike kohustustega hästi hakkama..\nSünnitusjärgse depressiooni ravis on kognitiiv-käitumuslik teraapia andnud häid tulemusi. Selles psühhoteraapia valdkonnas peetakse sünnitusjärgset depressiooni naise reaktsiooniks tema “puudustele” ja “vigadele”, mis mõjutavad tema võimet olla ema.\nSelle suuna raames arvatakse, et depressiooni põhjustab asjaolu, et naine kannatab mõttest, et ta ei armasta oma last piisavalt, ei tunne tema vajadusi, või tegi raseduse ajal ja pärast sünnitust vigu, mis mõjutasid lapse tervist. Seetõttu on psühhoteraapia suunatud süütunde kaotamisele ja terve inimese suhtumise kujundamisele. Ta õpetab suunama energiat tegudele "siin ja praegu", mitte südametunnistuse ja vaimse ahastuse piinadele. Nende eesmärkide saavutamiseks kasutatakse erinevaid tehnikaid ja harjutusi:\nOma mõtete salvestamine. Kohustuslik on pidada päevikut, kuhu on märgitud kõik häirivad mõtted ja olukorrad, milles need on tekkinud, ning nendega kaasnevad emotsioonid. Mõtted registreeritakse kronoloogilises järjekorras. Märkige ka ligikaudne aeg, mis kulus mõtte mõtlemiseks. Mõttepäevik annab spetsialistile võimaluse kindlaks teha, mis patsienti rohkem muret teeb, teha kindlaks toimete motiiv ja depressiooni tekkimise mehhanism..\nMittefunktsionaalsete mõtete tuvastamine ja neist eemaldumine. Naisele selgitatakse, et negatiivsed mõtted ja depressiivsed emotsioonid tekivad automaatselt, eelneva negatiivse kogemuse mõjul. Need mõtted tuleb tuvastada ja realiseerida kui midagi kahjulikku, segades muutuva reaalsusega kohanemist..\nDepressioonis tekkivate stereotüüpsete mõtete plusside ja miinuste kirjutamine. Näiteks: naist piinab sageli mõte, et ta on halb ema. Kahes veerus olevale paberile tuleb kirjutada argumendid, mis seda veendumust kinnitavad ja ümber lükkavad.\nMainekate teabeallikate kasutamine. Psühhoterapeut tsiteerib autoriteetsetest allikatest pärit fakte, mis kinnitavad, et naine suudab pakkuda oma lapsele optimaalseid arengutingimusi. Näiteks olukorras, kus ema ei ole võimeline imetama, antakse talle uurimistulemused, et isegi kunstliku söötmise korral areneb laps normaalselt..\nDekatastrofeerumine. Spetsialist arutab patsiendiga, kui katastroofilised on teda muretseva sündmuse tagajärjed. Näiteks kardab naine oma lapse mehele jätta. Terapeudi ülesanne on sisendada ideed, et hirmutav tegu ei ole katastroof ei emale ega lapsele.\nTulevikuplaani koostamine. Naine koostab koos psühhoterapeudiga häirivate olukordade korral tegevuskava. See võib olla lapse haigus või vajadus jätta ta vanaema hoolde. Naisele on sisendatud enesekindlus, et kuni olukord pole saabunud, ei saa ta muretseda. Ja kui see juhtub, siis on tal juhised juba ette valmistatud.\nPositiivne kujutlusvõime. Naine on kutsutud hirmutav pilt asendama positiivsega. Näiteks kui kujutluses tekib tahtmatult pilt lapsega juhtunud õnnetusest, peab ta ette kujutama positiivset olukorda - lapsega on kõik korras, ta on terve ja turvaline. See tehnika leevendab emotsionaalset stressi hästi..\nRollide vahetus. Spetsialist räägib depressioonis ema nimel. Naise ülesandeks on võtta psühhoterapeudi roll ja veenda vestluspartnerit, et tema ideed on valed, ja takistab tal emadusega kohaneda..\nProduktiivsete hoiakute mitmekordne kordamine. See meetod põhineb autotreeningul. Naine kordab vajalikke seadeid 10 korda kolm korda päevas, kuni ilmub sisemine enesekindlus. Enesehüpnoosi korral kasutatakse järgmisi valemeid: „Olen hea ema. Ma armastan oma last. Olen lapsevanemaga suurepärane sulam. ".\nPsühhoteraapia kursus on 10-20 seanssi, mis viiakse läbi nädalas või 2 korda nädalas. Kui selle aja jooksul ei olnud depressiooni märke, siis peetakse naist terveks..\nSünnitusjärgse depressiooni ravimid\nSünnitusjärgse depressiooni ravi toimub mõõduka ja raske depressiooni korral. Ravimite väljakirjutamisel on vajalik rinnaga toitmine ajutiselt lõpetada. Seetõttu viiakse enne ravimite väljakirjutamist läbi riskianalüüs, mis on lapsele ohtlikum, rinnapiimast keeldumine või ema depressioon..\nSünnitusjärgse depressiooni raviks peetakse SSRI rühma antidepressante (selektiivsed serotoniini tagasihaarde inhibiitorid) kõige tõhusamaks:\nSertraliin (zoloft) - 50-100 mg päevas\nParoksetiin (Paxil) - 12, -20 mg päevas\nTsitalopraam (tsipramiil) - 20-40 mg päevas\nEstsitalopraam (tsipraleks) - 10-20 mg päevas\nAntidepressante võetakse 8 nädala kuni 6 kuu jooksul. Antidepressandid võivad põhjustada kõrvaltoimeid (peavalu, iiveldus, oksendamine, suukuivus). Nende määramise vajaduse, annuse ja ravi kestuse peaks määrama ainult psühhiaater..\nSünnitusjärgne psühhoos on psüühikahäire, mis avaldub enese ja sündmuste moonutatud tajuna, raske depressiooni, deliiriumi ja mõnikord ka hallutsinatsioonidena. Sünnitusjärgse psühhoosi korral tekib teadvushäire 42 päeva jooksul pärast sünnitust ja see on seotud kesknärvisüsteemi ja endokriinsete näärmete muutustega..\nSee häire on haruldane, umbes ühel naisel 1000-st. Ohus on alla 24-aastased naised, kes on sünnitanud oma esimese lapse. Need moodustavad peaaegu 90% sünnitusjärgse psühhoosiga patsientidest. Samuti haigestuvad sagedamini naised, kes on juba kannatanud psühhoosi all, ja need, kelle sugulased kannatavad psüühikahäirete all..\nSünnitusjärgses psühhoosis kannatab naist melanhoolia, vaimne valu, ärevus ja enesesüüdistamine. Ta kaotab kontrolli oma käitumise üle ega ole teadlik oma psüühikas toimuvatest muutustest, ei saa aru, et on haige. Teatud hetkedel võib naine näida terve, kuid oht on see, et tema tegevust ei saa ette ennustada, nii et patsient võib kujutada endast ohtu nii lapsele kui ka endale..\nSõltuvalt põhjusest on sünnitusjärgseid psühhoose mitut tüüpi:\nSomatoreaktiivsed psühhoosid: petlik, afektiivne-petlik, katatooniline, äge parafreeniline sündroom. Sünnitusjärgsete häiretega seotud psüühikahäired närvi- ja hormonaalsüsteemis.\nNakkus-toksilised psühhoosid - seotud nakkus- ja põletikuliste haigustega, mis on tekkinud pärast sünnitust (mastiit, endometriit, metroendometriit). Neid põhjustavad kesknärvisüsteemi kahjustavad toksiinid. Avaldub amentsiivse sündroomiga.\nVarem esinenud psüühikahäirete psühhoosid: maniakaalsed, depressiivsed, maniakaal-depressiivsed psühhoosid.\nHormonaalsed muutused kehas sünnitusjärgsel perioodil. Platsenta hormoonid, mis reguleerivad keha aktiivsust raseduse ajal, lakkavad tootmast ja AKTH tase langeb 50 korda. Samal ajal suureneb prolaktiini tootmine, mis mõjutab oluliselt närvisüsteemi toimimist. See on peamine põhjus pärast sünnitust areneva somatoreaktiivse psühhoosi tekkeks..\nAju vereringe vähenemine. Hormoonide mõjul väheneb aju verevarustus 30–40%, mis võib provotseerida psüühikahäireid ka tasakaalustatud naistel.\nOlemasoleva vaimuhaiguse süvenemine. Sünnitus võib olla vallandaja ja paljastada haigus, mis ei ole varem avaldunud, või põhjustada haiguse ägenemist pärast rahulikku perioodi.\nKaalus pärilikkust. Psühhooside tekkimise oht on suurem vaimse haigusega lähedaste sugulastega naistel. See on tingitud asjaolust, et aju toimimise tunnused on päritud..\nArvatakse, et naise vaimne trauma ei saa põhjustada sünnitusjärgset psühhoosi.\nSünnitusjärgne psühhoos võib ilmneda täieliku tervise olemasolul või sellele võib eelneda sünnitusjärgne depressioon. Alguses on kummaline käitumine peen. Aja jooksul patsiendi seisund halveneb ja ilmnevad uued häire tunnused.\n"Sünnitusjärgse psühhoosi" mõiste ühendab mitu seisundit, millel on erinevad sündroomid - sümptomite rühmad, mis on iseloomulikud ühele või teisele sünnitusjärgsele psühhoosile. Kõige tavalisemaid kirjeldatakse allpool..\nBipolaarne häire - vaimne häire, mille korral vahelduvad maania ja depressiooni episoodid.\nDepressiivse episoodiga kaasnevad kolm peamist sümptomit:\nLangetatud meeleolu. Sõltuvalt häire vormist võib esimene koht välja tulla: melanhoolia, ärevus, hirm, pessimistlikud ootused, ärrituvus, viha, pisaravool.\nAeglane mõtlemine. Naine reageerib toimuvale hilja. Vaimne töö põhjustab talle märkimisväärseid raskusi. Tähelepanu hajub, mälu nõrgeneb.\nMootori aeglustumine. Naine veedab pikka aega ühes asendis, pea ja õlad on langetatud, liikumised aeglustuvad. Ta ei näita mingit soovi midagi ette võtta..\nÜldiselt vastab depressiooniperioodi pilt sünnitusjärgse depressiooni seisundile ja sisaldab eelmises osas kirjeldatud sümptomeid. Naise seisund kõigub kogu päeva vältel. Depressiooni sümptomid taanduvad tavaliselt õhtuks.\nManiakaalsel episoodil on ka kolm peamist sümptomit:\nKõrgendatud meeleolu. Naise tuju muutub rumalaks. Mängulisus on ühendatud ärrituvuse ja agressiivsusega. Ta võib olla impulsiivne ja hoolimatu. Sel perioodil kogeb ta jõudu ja ta ei vaja praktiliselt und..\nKiirendatud mõtlemine. On ebajärjekindlust, argumentide põhjendamatust, enda tugevuste ülehindamist, stereotüüpset mõtlemist. Samal ajal on pooltel naistest enesetapumõtted. Kriitilise mõtlemise puudumine. Võib ilmneda pettumusi suursugususest. Sel juhul on naine alusetult veendunud, et tal on kõrge päritolu, ta on kuulus, rikas ja saavutanud märkimisväärset edu mis tahes valdkonnas..\nSuurenenud füüsiline aktiivsus - rahmeldamine, rühi pidev muutmine, soov korraga palju asju enda kanda võtta. Kõnesagedus kiireneb, naine räägib valjult ja emotsionaalselt.\nDepressiooni ja maania perioodid võivad venida või muutuda sama päeva jooksul mitu korda..\nAfektiivne luululine sündroom\nSeda tüüpi sünnitusjärgset psühhoosi iseloomustavad pettekujutluste kombinatsioon emotsionaalsete häiretega: depressioon, hirm, ärevus, eufooria.\nDeliirium sünnitusjärgses psühhoosis:\nTagakiusamisdeliirium. Naisele tundub, et mõned inimesed soovivad tema lapsele halba. Pealegi võib kahtlustada nii sugulasi kui ka võõraid. Naine kaitseb ägedalt oma arvamust, teda on võimatu vastupidises veenda.\nHüpokondriaalne deliirium. Naine on kindlalt veendunud, et tal on raske somaatiline (keha) haigus. Ta omistab endale sageli surmaga lõppenud, ravimata, teadusele tundmatuid või häbiväärseid haigusi. Asjaolu, et arstid ei kinnita oma diagnoosi, põhjustab viha ja süüdistusi ebaprofessionaalsuses tervishoiutöötajate suhtes.\nNõiduse deliirium. Patsient saab kindel, et ta on "tumedate jõudude" mõju all. Nad tahavad teda või last jinxida, kahjustada, kahjustada biovälja, viia mehe ära jne..\nDeliiriumi lavastamine. Patsient on kindel, et kõik ümbritsev on osa lavastusest, kellegi loodud etendusest. Tema ümbritsevad inimesed on varjatud näitlejad, kes mängivad tema ümber näidendit kindla eesmärgiga, näiteks lapse ära võtmiseks.\nEmotsionaalsed häired on pidev taust, mis määrab pettekujutluste olemuse. Emotsioonide seas domineerivad: depressioon, hirm, melanhoolia, lootusetuse tunne, ärevus. Samal ajal tekivad enesetapumõtted palju harvemini kui depressiiv-maniakaalse psühhoosi korral.\nAfektiivse-petliku psühhoosi korral muutub ema suhtumine lapsesse. See võib olla ükskõiksus, ärritus või otsene mittemeeldimine. Imiku loomulikku käitumist (une katkemist, nutmist) tajub ema kui teadlikku tegevust, mis on suunatud tema vastu.\nKatatooniline sündroom sünnitusjärgses psühhoosis on sümptomite rühm, mis kirjeldab liikumishäireid: letargia või erutus.\nKatatoonilise sündroomi kõige levinum esitus psühhoosis on:\nMootor põnevus. Patsient on pidevalt liikumises, muudab rühti, hüppab üles, liigub sihitult ruumis ringi, viipab aktiivselt. Selle seisundiga kaasneb temperatuuri tõus kuni 38 kraadi..\nStereotüüpne kõne ja liigutused. Samade toimingute ja fraaside kordamine viitab mõtlemise rikkumisele.\nKontakti kättesaamatus. Naine väldib kontakti teistega, ignoreerides tema poole pöördumist.\nNegativism. Patsient teeb kõike vastupidiselt sellele, mida talle öeldakse: keeldub söögist, kui tal palutakse süüa, lahkub, kui palutakse paigal püsida.\nImpulsiivne käitumine. Naise tegevus muutub naeruväärseks ja ettearvamatuks, kuna mõtteloogika on kadunud.\nSuhtumine lapsesse sõltub haiguse staadiumist. Alguses tunneb patsient ärevust lapse tervise ja ohutuse pärast. Hiljem, kui mõtlemine ja taju on häiritud, tajub ta beebit oma fantaasiates tegelasena. Beebi võib talle tunduda tulnuka, päkapiku, kellegi teise lapsena jne..\nHallutsinatoorsed luulud sündroom\nSelle psühhoosi kulgemise korral tekib patsientidel deliirium, millega kaasnevad hallutsinatsioonid.\nMäratsema. Pettekujutelmad käsitlevad peamiselt ahistamist ja avalikustamist.\nTagakiusamisdeliirium. Naine on kindel, et teda jälgivad pahatahtlikud (eriteenistused, tulnukad).\nMõju pettekujutelmad. Patsient “tunneb”, et teda mõjutatakse: nad kontrollivad tema mõtteid, panevad teda liikuma (vehivad käega, noogutavad) ja tegutsevad tahte vastaselt. Patsiendid omistavad ebatavaliste aistingute ilmnemist kehas kõrvalistele mõjudele, mis viiakse läbi hüpnoosi, kiirguse ja laseri abil..\nHallutsinatsioonid. Visuaalne, kuulmis-, puutetundlik, haistmismeel. Naine näeb, kuuleb, tunneb seda, mida pole. Hallutsinatsioonid võivad olla filmi laadsed, milles naine ei osale. Sel juhul näeb ta välja eraldatud ja vaikne, ei reageeri tema poole pöördumistele ja tegelikkuses toimuvale..\nMeeleoluhäire. Naine on masenduses ja segaduses, teda piinavad hirmud. On tugevuse kasvu ja meeleolu suurenemise perioode, kuid samal ajal on naine kibestunud ja agressiivne. Patsient räägib mõtetes segaduse tõttu järskude fraasidena.\nSuhtumine vastsündinusse. Lapse ärevus annab koha ükskõiksusele ja aja jooksul vaenule.\nAmentive sündroom on iseloomulik nakkus-toksilistele psühhoosidele. Aju mürgitamine toksiinidega põhjustab psüühikas konkreetseid muutusi:\nHajameelsus. Naine näeb välja eksinud. Ta ei suuda käimasolevatest sündmustest aru saada ja neid loogilisse ahelasse siduda. Halvasti orienteeritud toimuvale, raskustega aru saades, kus ta on ja mis toimub.\nMõtlemise ebajärjekindlus, mis avaldub kõnes segaduses. Fraase ja üksikuid sõnu ei ühenda tähendus. Patsiendil võivad tekkida lühiajalised hallutsinatsioonid.\nMeeleolu on ebastabiilne. Positiivsed ja negatiivsed emotsioonid asendavad üksteist kiiresti. Valitsevad ärevus ja hirm.\nKaootilised sihideta liigutused. Mõnikord asendatakse aktiivsus letargiaga, kui patsient mõneks ajaks külmub.\nKirjeldatud sümptomite ilmnemisel peaksid naise sugulased viivitamatult pöörduma psühhiaatri või neuropsühhiaatri poole, sest mida varem psühhoosravi alustatakse, seda väiksem on haiguse raskeks muutumise oht. Spetsialist paneb diagnoosi patsiendi ja tema lähedastega peetud vestluse põhjal. Samuti peate pöörduma günekoloogi poole, et välistada piimanäärmete ja reproduktiivorganite põletikulised haigused, mis võivad põhjustada nakkus-toksilist psühhoosi.\nEnamasti viiakse läbi sünnitusjärgse psühhoosi uimastiravi. Psühhoteraapiat määratakse alles pärast psühhoosi sümptomite kõrvaldamist, kui mõtlemine ja emotsioonid on normaliseerunud..\nKui leitakse psühhoosi provotseerivad mädapõletikulised haigused, siis määratakse laia toimespektriga antibiootikumid. Psühhoosi sümptomite kõrvaldamiseks kasutatakse neuroleptikume, samuti multivitamiine, nootroopikume ja taimseid rahusteid..\nSünnitusjärgse psühhoosi raviks on ette nähtud järgmised:\nAminasiin 0,5 g päevas. Neuroleptikum, kuulub antipsühhootiliste ravimite rühma, kõrvaldab depressiooni, deliiriumi, hallutsinatsioonide ilmingud, vähendab ärevust, hirmu, vaimset ja motoorset motoorikat. Esimesed päevad süstitakse seda intramuskulaarselt, seejärel tablettide kujul\nLiitiumisoolad - liitiumkarbonaat, micalite. Kasutatakse maniakaalsete seisundite raviks. Liitiumpreparaatidel on antipsühhootiline ja rahustav toime, kõrvaldatakse agressiivsus ja normaliseeritakse närvisüsteemi aktiivsust.\nKloorprotikseen 50-100 mg päevas. Antipsühhootikumide rühma kuuluval ravimil on rahustav ja antidepressantne toime. Samal ajal vähendab see hüpotalamuse ja hüpofüüsi hormoonide sünteesi, mis on oluline sünnitusjärgsel perioodil.\nBromokriptiin 1,25 mg päevas. Ravim on dopamiini retseptori agonist. Kasutatakse piima voolu peatamiseks. See mõjutab ka hüpofüüsi hormonaalset funktsiooni, mis aitab pärast sünnitust endokriinset tasakaalu kiiresti taastada..\nPiratsetaam 1,2-2 g / päevas. Nootropiline ravim, mis parandab aju vereringet ja aju tööd. Aitab vähendada toksiinide mõju närvisüsteemile.\nPersen ja muud taimsed rahustid leevendavad emotsionaalset stressi ja aitavad meeleolu stabiliseerida.\nAfektiivsete häirete ja psühhoosi raskete vormide korral viiakse ravi läbi psühhiaatriakliiniku psühhosomaatilises osakonnas. Juhul, kui psühhiaater on otsustanud kodus ravi võimaluse üle, peaks üks pereliikmetest olema ööpäevaringselt naisega koos. Kui ema ei pahanda, siis võite lapse kaitsmiseks mõneks ajaks isoleerida.\nSünnitusjärgse psühhoosi psühhoteraapia.\nPsühhoteraapiat viiakse läbi üks kord nädalas 2-4 kuud. Tundide eesmärk on tugevdada sidet ema ja lapse vahel, parandada vanemlikke oskusi, suurendada enesekindlust ja stressiresistentsust. Kohtumised psühhoterapeudiga võivad toimuda individuaalsete või rühmaseansside vormis. Psühhoteraapia tehnika on sarnane sünnitusjärgse depressiooni korral kasutatava meetodiga..\nSünnitusjärgsete häirete ennetamine on psühholoogiline ettevalmistus sünnituseks, mis hõlmab mitmeid aspekte.\nNaiste psühhoteraapiline tugi raseduse ajal ja pärast sünnitust. Seda tehakse sünnituseelsetes kliinikutes ja erakliinikutes. Rasedate erikursustel käimine aitab sünnituseks psühholoogiliselt ja füüsiliselt ette valmistuda, tekitab positiivse hoiaku ja moodustab realistlikud ootused sünnituse ja emaduse suhtes.\nSuhtlemine rühmades. Rasedal ja noorel emal on oluline tunda, et ta on osa ühiskonnast ja on aktiivse eluviisiga. Ta peab suhtlema naistega, kellel on sarnased probleemid ja mured..\nOptimistlik suhtumine. Tulevane ema peab sisendama usalduse sünnituse soodsa tulemuse ja selle protsessi loomulikkuse vastu. Sugulased peaksid naist veenma, et ta saab suurepäraselt hakkama lapse eest hoolitsemise kohustustega, ja võivad vajadusel loota nende abile.\nAutotreening ja visualiseerimine. Need enesehüpnoositehnikad aitavad tasakaalustada närvisüsteemi, luua positiivse hoiaku, parandada üldist heaolu ja suurendada vastupanuvõimet stressile..\nÕige toitumine ning töö- ja puhkerežiimi järgimine on äärmiselt oluline nii raseduse ajal kui ka pärast sünnitust. Toitumissoovituste ja päevarežiimi järgimine aitab sünnitada terve lapse, anda talle rinnapiima ning taastada kiiresti vaimse ja füüsilise jõu.\nSünnitusjärgsed häired on väga levinud. Kuid olukorda ei tohiks dramatiseerida, sest valdavas enamuses juhtudest on häired kerged. Isegi raskete sünnitusjärgsete psühhooside korral on muutused pöörduvad ja õige ravi korral on naine täiesti terve..


Hinnavaatlus - HFO3C21WCX\nTooteid: 506806 Hinnapakkumisi: 1312539\n4190 Sülearvuti akud\n16625 Mobiilide lisaseadmed\n4677 Kõrvaklapid ja mikrofonid\n25920 Varia lisaseadmed\nKõrvaklapid ja mikrofonid4677\nPC arvutimängud ja mängukoodid7900\nKosmeetika ja makeup5514\nNõudepesumasin Hotpoint HFO3C21WCX\nToode lisatud: 2017-09-29\nSelle Hotpoint nõudepesumasina omadused: täismõõtmetega suure mahutavusega nõudepesumasin. Vähendatud energiatarbimine energiatõhususe klassiga A++ Vähendatud veekulu Innovaatiline tehnoloogia, mis tagab eriti vaikselt töötava masina INVERTERMOOTOR Tänu oma võimele muuta pöörlemiskiirust, saab invertermootor reguleerida veesurvet igal ajal. Magnetite kontrollitavad pihustihoovad suunavad vee õige survega õigel ajal õigesse kohta. FLEXILOAD Flexiload süsteem võimaldab teil paindlikult paigutada oma nõusid. Pesurestide osad on kujundatud ruumi säästmiseks ja nõude efektiivseks paigutamiseks. 3D TSOONIPESU Valides resti ja pesutsükli sõltuvalt nõude arvust ja mustusetasemest, 3D tsoonipesu suunab võimsad veejoad valitud pesutsooni, kindlustades täieliku puhtuse. Võite valida nii intensiivsust kui ühe kolmest restist. Nii annab 3D tsoonipesu kas 40% rohkem võimsust või 40% vähem energiakulu, kui pestase vähem nõusid.\n6 kuud 56,71 €\n12 kuud 29,96 €\n24 kuud 16,59 €\n36 kuud 12,13 €\n48 kuud 9,90 €\nHOTPOINT-ARISTON HFO 3C21 WCX\n6 kuud 60,23 €\n24 kuud 18,98 €\n36 kuud 14,39 €\n48 kuud 12,10 €\nHFO 3C21 WCX Hotpoint


4-16-6493/27 Riigikohtu kriminaalkolleegium 05.10.2017\nKorS § 56\nKorS § 57\nKorS § 55\nVTMS § 314 peab silmas vaid menetleja tehtud salvestisi. Riikliku järelevalve ehk korra-kaitselise tegevuse käigus tehtud salvestise kasutamist tõendina reguleerib VTMS § 31 lg 11. Maakohtul on salvestise vahetul uurimisel võimalik hinnata VTMS § 31 lg-s 1^1 nimetatud andmete, s.o plaadi päritolu ja salvestise tegemise aja ning koha usaldusväärse tuvastamise võimalikkust ja sellest tulenevalt ka salvestise tõendina vastuvõtmise lubatavust. (p 11.3)\nhäiriva müra tekitamine\nAvaliku koha mõiste on sätestatud KorS §-s 54. Selle normi tähenduses on avalik koht määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute ringi kasutuses olev maa-ala, ehitis, ruum või selle osa, samuti ühissõiduk. Meelelahutusasutuse puhul sõltub selle lugemine avalikuks või mitteavalikuks kohaks sellest, kas tegemist on avalikkusele avatud üritusega või näiteks erapeoga, kuhu külastajad pääsevad kutsete alusel. Juhul kui meelelahutusasutuse korraldatud avalik üritus ja selle käigus tekkiv müra häirib väljaspool kohviku territooriumi viibivate isikute rahu, on tegemist KorS § 56 lg-s 1 kirjeldatud olukorraga. (p-d 8.1 ja 8.3)\nKarS § 262 hõlmab nii KorS § 56 lg-s 1 kui ka lg-s 2 kirjeldatud nõuded. Kuigi KorS § 56 lg 2 reguleerib olukorda, kus rikkumine ise leiab aset mujal kui avalikus kohas, avaldub selles teos kahjulik mõju või häiriv efekt teistele asjasse puutumatutele isikutele ja seega ka avalikule korrale. (p 8.2)\nKorS § 57 kohaselt lähtutakse KorS §-des 55 ja 56 sätestatud käitumise häirivuse hindamisel keskmisest objektiivsest isikust ja eesmärgist, milleks avalikku kohta tavapäraselt kasutatakse, ning selle piirkonna tavadest. Sotsiaalministri määrusega sätestatud müra normtasemete nõuetekohase mõõtmise tulemus on vaieldamatult kasutatav ühe tõendina müra olulise häirivuse tõendamisel või selle ümberlükkamisel. KorS §-st 57 tulenevalt ei ole menetleja avaliku korra rikkumise tõendatuse üle otsustamisel seotud mõõtmise tulemusega või selle puudumisega, vaid hindab tõendeid kogumis. Menetlusseadustikest ei tulene õiguslikku alust siduda teo tõendatust mingi kindla tõendite koguse või nende liigiga, kui vastav kohustus ei tulene näiteks riiklikku järelevalvet reguleerivast eriseadusest. (Vt RKKKo asjas nr 3-1-1-67-15, p 17.) Müra mõõtmine rahvatervise seaduse alusel kehtestatud korras ei pruugi olla igal konkreetsel juhul ka võimalik. Kogutud tõendid peavad siiski võimaldama menetlejal asuda keskmise objektiivse isiku rolli, võttes arvesse ka koha tavapärase kasutamise eesmärki ja piirkonna tavasid. Andmed peavad seega olema piisavad, hindamaks seda, kas müratase oli objektiivselt häiriv. Eeltoodu ei välista siiski võimalust, et seadusandja kehtestab de lege ferenda müra mõõtmise kohustuse näiteks meelelahutusasutuse tegevuse õiguspärasuse kontrollimisel. (p-d 10.1 ja 10.2)\nArvestades KorS § 56, võib meelelahutusasutuste tööga seotud avaliku korra nõuete täitmise kontrollimisel kõige efektiivsemaks osutuda lahenduse leidmine koostöös ettevõtjaga. Vajadusel on kohalikul omavalitsusel võimalik teha ettekirjutusi, kohustamaks ettevõtjat viima oma tegevus kooskõlla kaubandustegevuse seaduse ja korrakaitseseadusega, muu hulgas piirates meelelahutusprogrammi pakkumise, sealhulgas muusika edastamise kellaaegu või tingimusi. Lisaks on ettevõtjal võimalik taotleda kohalikult omavalitsuselt ürituse korraldamise luba (vt ka KorS § 56 lg 3 p 2 ja § 59 lg 1). (p 14)\nMeelelahutusasutuse korraldatud peol vahetult selle käigus muusika mängimise ja müra vältimise eest vastutanud tavatöötaja(te) tuvastamata jätmine iseenesest ei välista juriidilise isiku vastutust korrakaitseseaduse nõuete rikkumise eest, kui on tuvastatud juriidilise isiku juhatuse liige, kes korraldas või kiitis heaks kohviku ruumides, sealhulgas selle terrassil, peo toimumise. (p 9.3)\nVäärteoasja menetlemisega ei saa samastada korrakaitselise järelevalve käigus tehtud toimingud, mis eelnevad väärteomenetluse alustamisele. Sellise isiku ülekuulamist tunnistajana on Riigikohtu praktikas aktsepteeritud. (Vt nt RKKKo asjas nr 3-1-1-69-05, p 6.) (p 11.2)


RMK Kooraste metsamaja\nHind: 55 €/öö\nVoodid: Voodeid ei ole\nMaja mahutab 9 inimest. Lemmikloom 3€ ööpäev.\nKahekorruseline verandaga ristpalkehitis mahutab 5 inimest. Väike pliit, riiul, laud, pingid. Magamisvõimalus põrandal. Vajalik kaasa võtta: magamisvarustus, toidunõud (olemas pott ja pann, kõik muu vajalik toidu valmistamiseks ja tarbimiseks peab endal kaasas olema), joogivesi, klaasümbrises küünlad jms . Puudub elekter ja joogivesi. Maja juures on kuivkäimla, lõkkeasemega puhkekoht on kasutamiseks ainult metsamaja külastajatele. Telkimine lubatud ainult metsamaja kasutajatele, kuni 4 telkijat, hind 5 €/inimene. Metsamajast möödub 38 km pikkune Kooraste rattarada.\nMaja juures kohti 6 autole\nLõkkepuud olemas. Talvisel ajal vajalik kaasa võtta soe, talviseks kasutamiseks mõeldud magamisvarustus!\nSõita mööda Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa mnt (tee nr 2). Kanepi-Leevaku ristist sõita otse Võru suunas umbes 600 m. Seejärel keerata paremale Erastvere-Sillaotsa teele (tee nr 18116) ja sõita umbes 8 km kuni Sihva-Vidrike-Kärgula-Järvere teeni. Sealt keerata paremale ja sõita 1,8 km kuni ristmikuni, kust keerata vasakule. Sõita edasi veel 2,3 km, kuni jõuate metsamajani. Metsamaja on tee pealt paista.\nTelkimine lubatud ainult metsamaja kasutajatele, kuni 4 telkijat, hind 5 €/inimene.\n3) Tuleohutusnõuetest tulenevalt on maja kasutajate piirarv 9 inimest.


📄 Eduard Vilde | Eesti keel\nEduard Vilde (8)\nKutsekool - Eesti keel - Eesti keel\nEduard Vilde elulugu\nEduard Vilde sündis 1865-ndal aastal 20. veebruaril kell 9 õhtul Pudiveres. Ta isa, Jüri Vilde, oli kubjas . Ema Leenu oli toatüdruk. Eduardil oli ka õde, kuid tema sündis 8 aastat hiljem. Mõned nädalad peale Eduardi sündi lahkus pere Pudiverest ning kolis Muuga . Muuga mõisast sai Eduard Vilde kasvukodu. Seal möödus ta lapsepõlv ning alles 1880. aastal kolis pere Tallinna.\nIsa Jüri oli tagasihoidlik , suure kohusetundega, aus ning pehme iseloomuga . Ema Leenu oli seevastu elavam, jutuhimuline, mõisarahvaga seltsiv . Eduard Vilde nimetab end ema universaalpärijaks, isalt polevat ta midagi saanud.\nElu Muuga mõisas kirjeldab Vilde oma mälestustes “Iseenesest” ja “Katked minu elust”. Tema õde kirjeldab ta elu üksikasjalikumalt.\nTuli aeg teadmisi omandada. Alguses läks kõik libedasti. Poiss õpis lugemise juba 6 aastaselt selgeks. Ta pandi õppima mõisa metsaülema proua Auguste Treubergi koduõpilaste ringi. 1875. aastal. astus Eduard nn. Kentmanni kooli, mille ametlik nimetus oli Pastor Lutheri Poeglaste Vaestekool. Kahe aasta pärast lõpetas ta selle mitte eriti hästi ning Tallinna kreiskooli pääsemiseks pidi ta kursust kordama . Ta astus Wietingi esimesse elementaarkooli. Seal õpis EV ühe semestri ning pääses kreiskooli (tänapäeva VHK Gümnaasium). Kolme aasta pärast lõpetas ta selle.\nPeale kooli hakkas Eduard Vilde aega veetma lugemise ja teatris käimise abil. Luges enamasti välismaa autorite teoseid. Eesti kirjandusest luges ta vaid ajalehti. Nii õpis ta eesti kirjakeele ära. Ning ta hakkas tegelema kirjutamisega. 1882. aastal valmis ta esimene jutt “Kurjal teel”. 1883. aastal sai ta ajalehe “Virulase” töötajaks. Elas Karjakülas vanemate juures.\nKeilas tutvus Eduard Vilde August Buschiga, kes oli hiljem tema raamatute kirjastaja. Samamoodi ka J. H. Vahtrikuga.\n1887. aastal tegi Vilde katse omandada Tartu “Postimeest”. Kuid see ei tulnud välja kuna ta lihtsalt ei viitsinud seda toimetada. Tagantjärele nimetab autor seda katset hulljulguseks.\nPärast seda asus Eduard Vilde töötama “Revalsche Zeitung ”´ isse . Seal töötas ta poolteist kuud ning siis kolis Riiga, kus ta sai “Zeitung für Stadt und Land ”´i liikmeks.\nNoores eas oli Vildel palju tõuse ja mõõnu rahalises mõttes.\nRiias kohtus ta Antonie Gronau`ga. Siis oli Antonie 21-aastane ilus neiu , kes töötas oma ema moeäris. Küllaltki varsti algas Eduardi ja Antonie vahel romaan ning nad põgenesid Berliini. See juhtus 1890. aasta sügisel. Berliinis said nad elada Antonie onu juures. Berliinist saatis EV “Postimehele” “Berliini kirju”, milles ta kirjeldas linna elu. Peamine sissetuleku allikas oli aga lühijutude kirjutamine.\nEsialgsed suhted Eduardi ja Antonie vahel jäid teadmatuks, kuid 27. augustil 1891 nad abiellusid.\nEduard Vilde isiklikust elust Berliinis on vähe teada, kuid 1892. aasta kevadel oli ta juba Eestis tagasi - ilma naiseta. Arvatavasti olid Vildede suhted läinud rasketeks .\nAntonie tuli aga Eestisse oma mehele järele ning nendel algas uus romaan. Nad elasid Karjakülas, Eduardi vanemate juures. Rahaliselt oli see periood raske, kuid varsti asus Eduard Vilde jälle “Postimehe” toimetusse. Seal pidi ta väga palju töötama ning see töö ei pakkunud talle rahuldust.\n1895. aastal sõitsid Vilded Moskvasse, kus Antonie ema oli uue moeäri avanud. Moskvas elamise ajal oli Eduard Vilde peaaegu tegevuseta. Ta ei kirjutanud midagi uut ning ei leinud endale töökohta. Elas peamiselt ämma rahast. Suhted oma naisega olid jälle halvemaks läinud.\n1897 . aasta kevadel kolisid Vilded Narvasse, kus Eduard oli kohe kutsutud “ Virmalise ” toimetusse. Peaagu kogu toimetamine oli Vildele langenud. “Virmalisega” lõpetas ta suhted 11. märtsil 1898 . aastal. Samal ajal katkes lõplikult tema kooselu Antonie’ga.\nEduard Vilde sõitis Tallinna ning hakkas “Eesti Postimehe” liikmeks. 1899. aastal 27. mail võttis ta ette reisi, mille sihtpunktiks oli Pariisi maailmanäitus. Reisi marsruut oli Tallinn- Berliin - Leipzig -Köln-Pariis- Viin -Budapest-Poola-Tallinn. 1901. aastal\n2008-10-19 Kuupäev, millal dokument üles laeti\n130 laadimist Kokku alla laetud\n8 arvamust\tTeiste kasutajate poolt lisatud kommentaarid\nspears18 Õppematerjali autor\nelulugu ja loomingud.\nelulugu ja loomingud , raamatud\nsilmapaistev, pärand, isa\ntouchable: jess, lõpuks sain abiii!!\nmanhunt16: käib kah\nGustav Adolfi Gümnaasium Referaat Eduard Vilde Koostas: Jaagup Tuisk Klass: 8.b Juhend...\nEduard Vilde Rasmus Liiv 8.p 1.Millal Eduard Vilde elas? V:Eduard elas 4. märts 1865. a  26. detsember 1933. a 2.Pane kirja Vilde haridustee V: Esmalt õppis Vil...\nEduard Vilde (18651933) 1880. aastat alguses alustas oma loomingulist tegevust Eduard Vilde, kellest peagi kujunes eesti kirjanduse juhtiv prosaist. Vilde var...\nEduard Vilde elulugu Eduard Vilde sündis 1865-ndal aastal 20. veebruaril kell 9 õhtul Pudiveres. Ta isa, Jüri Vilde, oli kubjas. Ema Leenu oli toatüdruk. Eduardil oli...\nCurriculum Vitae Nimi: Eduard Vilde Sünniaeg ja koht: 4.märts 1865 Virumaa Simuna kihelkond Pudivere mõis Surma aeg ja koht: 26. detsember 1933 Tal...\nEduard Vilde elu ja looming\nEDUARD VILDE 1865-1933 EDUARD VILDE Eesti esimene suur elukutseline kirjanik Fakte Eduard Vilde elust Sündis Virumaal, Simuna kihelkonnas 1865.a mõisa kupja perekonnas. Lapsepõlv möödus Muuga m...\nEduard Vilde (1865-1933) põlvneb Virumaalt. Kirjanik sündis 4. märtsil 1865. aastal Pudivere mõisas Simuna kihelkonnas. Varsti pärast poja sündi kolisid vanemad Muuga mõisa. Kirjanikule on oma laps...\nReferaat: Eduard Vilde\nKeila Gümnaasium Eduard Vilde Referaat Õpilane: Egle Kruus Klass: 9.c Juhendaja: Eva Samolberg Kuupäev: 16.12....


Andri Ollema: ELSK-i loonud ja tema näo kujundanud inimesi sidus sõprus\nAndri Ollema Toila kangelaskalmistul.\nEesti Leegioni Sõprade Klubi loodi samadel eesmärkidel, kui kunagi tema eeskuju ja eelkäija, Eesti Leegioni Sõprade Selts: koondada kõiki leegioni sõpru rahva seas.\nSõja ajal loodud seltsil oli hilisema klubi ees oluline eelis: selle taga olid meie tollased liidrid. Järgnes pool sajandit külma sõja jäist vaikust ja juba uues Eestis viimaste vanade rindemeeste abiga moodustatud klubile lumpen-eliidi toetust loomulikult ei tulnud.\nVastupidi, vanade sõjameeste mälestust hoidvad nooremad on riigiaparaadi bürokraatidele olnud hoopis pinnuks silmas. Vaatame klubi kümneaastasele tegevusele tagasi koos klubi loomisest kuni tänavu kevadeni juhatuses olnud ja klubi sisuliselt juhtinud Andri Ollemaga (41).\nKuidas ELSK sündis, kes olid need inimesed, kes tulid 2007. aastal mõttele selline klubi luua?\nKlubi sünnini viis pikk-pikk protsess, mis haaras endasse 1990. aastad ja 2000. aastate esimese poole. Minu suhtluse Teise Vabadussõja sangaritega, sarnaste huvidega inimestega ja sündmused meie ümber.\nErilise märgi, et Eesti Vabariigis on midagi väga valesti ja võib-olla ka viimase suure tõuke ELSK-i tekkeks, andsid 2004. aasta sündmused Lihulasse Teise Vabadussõja 1944. aasta kaitselahingute 60. aastapäevaks püstitatud mälestusmärgi ümber.\nKuidas sa tutvusid vanade, Eesti Leegionis võidelnud meestega, kellega sul endal on poole sajandi pikkune vanusevahe?\nHuvi nende meeste vastu tekkis nõukogude okupatsiooni ajal ja ma arvan, et esimese tõuke andis minu suur uudishimu ajaloo vastu. Juba lasteaiapoisina, kui sõjafilme sai vaadatud, tekkisid küsimused sõja ja erinevate poolte kohta. Minu emapoolne vanaema, kes minuga palju aega veetis ja minu esimestel sammudel äärmiselt tähtsat rolli mängis, rääkis mulle sõjast oma silmade läbi. Nii jõudsid minuni lood tema kodukohas toimunust, nendega koos võrdlusmomendid, kuidas tulid kommunistid, kuidas sakslased, siis sakslased läksid ja tulid jälle kommunistid.\nKuna ta julges neid pooli võrrelda ja selle elavalt ka mulle edasi anda, tekkisid uued küsimused, et miks siis ikkagi telekas kujutatakse kõike vastupidi, siis jälle uued küsimused, kuni ühel hetkel (1984–1985) olin juba nii palju targem, et teadsin: Saksa mundrit kandsid ka paljud eestlased, sealhulgas mitu minu isapoolset vanaonu. Edasi uued küsimused, sedapuhku juba isale. Huvi läks järjest detailsemaks: kus nad võitlesid, kas nendel olid mundritel ka rahvuslikud tunnused, kas need olid midagi sarnast kui filmis „Inimesed Sõdurisinelisˮ kujutatud Saksa mundris eestlastel jne.\n1986. aastal õnnestus minu USA-sse\njõudnud isapoolsel vanaonul Eestit külastada. Mäletan selgelt, mis oli esimene asi, mida ta Tallinna sadamas laevalt maha tulles tegi – ta laskus põlvili ja suudles kodumaa pinda. Ta jättis mulle, 9-aastasele poisile, sügava isamaalise mulje. Kui ta oli juba tagasi sõitnud, kuulsin isalt, et ka tema kandis Saksa mundrit, astus leegioni, kuid sealt suunati Soodla juurde kindralkomandantuuri ning edasi kindralkomissar Litzmanni ihukaitsemeeskonda. Oli võidelnud ka 1941. aasta suvesõjas Tallinna vabastamise lahinguis.\nTema vanem vend, kes oli samuti kandnud Saksa mundrit ja 1944. aastal jäi Virtsus laevast maha, läks metsa: Tema oli käinud läbi GULAG-i\nvintsutused ju nüüd hakkas tema mulle ühel hetkel oma elust rääkima. Tal oli olnud lähedane tutvus Ain Merega, kellega kohtumisi heietades kõlas jutus esimest korda ka eestlasest Rüütliristikavaleri Alfons Rebase nimi. Ja nii see kõik samm-sammult läks.\n1980. aastate keskel kinkis isa mulle 4–5 numbrit Eesti Pildilehti ja tänu neile sai minust hoovis ja maal sõda mängides pataljon Narva võitleja Helmut Karusoo. Üldiselt ei mõistnud hoovikaaslased sellest ajast peaaegu midagi, kuid toonased sõbrad ja tädipoeg, kelle ka endaga „sellesse teise maailmaˮ kaasa tõmbasin, hakkasid pisut sotti saama.\nÜheksakümnendate alguses otsisin üles elava Rüütliristikavaleri\nHarald Nugiseksi, edasi pataljon Narva mehe Kalju-Johannes Jakobsoo jne. Olin teistsuguste huvidega kui tavaline selle aja laps või nooruk.\nKui nõukogude okupatsiooni ajal sain paljudelt kaasmaalastelt fašisti tiitli, siis taasiseseisvunud Eesti Vabariigis hakati mind minu huvide tõttu ja väga jäikade seisukohtade pärast kommunistliku parteiga seotud inimeste suhtes kutsuma marurahvuslaseks. See oli märk, et „plats puhtaksˮ-poliitika asemel olid punased ikka riigijuhtimise ladvas, paljud asjad polnud meie iseseisvuse taastamisega sugugi muutunud ja see häiris mind kui rikkumata noort inimest väga. Ma kohe kuidagi ei tahtnud leppida sellega, et need, kes teenisid Eesti riikliku iseseisvuse surmavaenlast, kummardasid ja ümmardasid eestluse hävitajaid, pugesid nüüd rahvusliku kuue sisse. Lootsin siis, et see muutub, sest vabaduses kasvavad põlved lõpetavad selle...\nMillised inimesed olid need leegionärid, kes olid sulle eeskujuks ja kelle sõna klubis maksis? Mida sa oled neilt õppinud?\nSuured. Eestlased. Ja mõlemat kokku. Mina olin noor ja otsisin küsimustele vastuseid, nemad olid põrgutest läbi käinud, palju näinud ja mulle suurteks eeskujudeks. Suhtlus nendega viis tasahilju Teie-vormist Sinale ja ühel hetkel, aastate pärast, võttis päris sõnatuks, kui nad kutsusid mind ühtäkki sõbraks.\nAjaloolistele vestlustele lisaks tekkisid vestlused elust, tänapäeva Eestist, perest, muredest, argipäevast. Nad avasid mulle ukse oma sisemaailma ja kutsusid sisse. Kõige sügavamalt on mind kindlasti puudutanud kolmik: Harald Nugiseks, Kalju-Johannes Jakobsoo ja Helmut Karusoo, just seesama, kelleks poisikesena sõda mängides kehastusin – tema leidmine on veel omaette lugu.\nELSK-i esimene suurem tegu, millega tulite võimsalt avalikkuse ette, oli Eesti Rahva Tänumedali andmine Harald Nugiseksile. Ilmselt see jääbki suurimaks teoks, sest midagi samaväärset pole ju võimalik korrata?\nArvan sama. Meie riiki juhtima saanud inimesed on piltlikult öeldes end kaitsekraavide ja okastraadiga selgelt meie rahvast eraldanud, käivad hoopis teist sammu ja teenivad võõraid isandaid. Tänapäeval laulavad nende suud oode Nõukogude Liidu lääneliitlastele, kes meid noil saatuslikel aastatel peenrahaks tegid ja meiega toimuva puhul, oma huvidest lähtuvalt, silmad rohkem kui pooleks sajandiks sulgesid.\nMis puudutab Tänumedalit, siis see pidi õnnestuma – kui me ELSK-iga selle ettevõtmisega liitusime, siis meie jaoks polnudki muid valikuid kui õnnestumine. Nii ka läks. Olen hiljem vanade sõjameeste käest kuulnud, kui usinalt toona riiklikud instantsid ja viimaste nisa otsas elavad kannupoisid selle õnnestumise vastu töötasid. Sõjameeste organisatsioone masseeriti näiteks jutuga, et see medal pole ju üldse riigi juhtkonna heakskiiduga, olevat mingi tühine rahva omaalgatus, mis kedagi ei huvita.\nOli neidki, kes käisid Haraldi juures teda veenmas, et see on väga paha tuntus, mis sellega autasuga kaasneb, sest sellel puudub „eliidiˮ toetus ja „eliitˮ boikoteerib selle üleandmise tseremooniat. Haraldi ja minu sõprus osutus aga nendest hirmujuttudest tugevamaks. Hiljem Harald ütles mulle, et ta ei kahetse, et tuli, hoopis vastupidi.\n19. oktoobril 2008 andis eesti rahvas oma sangarile Harald Nugiseksile Toris asuvas Eesti Sõjameeste-kirikus üle Eesti Rahva Tänumedali. Seda medalit anti vaid kord ja sellega näitas rahvas, et ta austab Teises Vabadussõjas 1941–1945 Eesti riikliku iseseisvuse eest võidelnud sangareid.\nELSK-i algus oli jõuline: esimestel aastatel korraldasite ajalookonverentse, osalesite Sinimägede kaitselahingute mälestusürituse korraldamises. Tundus et kõik läheb ülesmäge. Ometi oli neid instantse, kellele teie tegevus ei meeldinud.\nMis jõud need olid ja kuidas teile kaikaid kodaratesse loobiti?\nJah. Meil oli plaanis rohkemgi veel. Kui algul võtsin igasugu vihjeid naljaga pooleks, siis ühel hetkel hakkasin mõistma, et keegi reaalselt ja kogu aeg töötab meie vastu. Näiteks, kui nägin mõne riigi palgal oleva ajaloolase värisevaid käsi ja pelglikkust rääkida teatud teemadest, millest teda rääkida palusime, siis mõistsin, et kuskil on mingi jõud, kes töötab selle vastu, et sellised üritused rahvani jõuaksid.\n2010. aastal oli meil plaan korraldada ajalookonverents, mille peateemaks Tšehhi põrgu, kõrvalteemad 1945. aasta liitlaste terror Saksamaal ja Saksa ajalooliste linnade kallal, samuti oli plaan rääkida liitlaste sõjakuritegudest. Vastu töötati erinevaid nurki masseerides, meid üritati omavahel seest killustada. Otsiti pidevalt nõrka kohta. Näiteks üritati värvata mõnd klubi liiget nn informaatoriks hakkama. Öeldi, et ei ole rohkem vaja, kui räägite meile, mida kuulete, selle tänutäheks lubati head ja tasuvat tööd ja kopsakat preemiat.\nMõnele mehele soovitati klubi aur suunata pidude korraldamisele, lubades jaatava vastuse korral abi nii peokohtade organiseerimisel kui ka jutumäärde näol. Öeldigi kohe, et istuge maha, tehke sauna, võtke korralikult napsu ja kiruge võimumehi palju tahate – laske aur välja. Samas mainiti, et üritused ja selline akadeemilisem pool on liiast, pealegi need, kelle auks neid korraldame, lahkuvat niikuinii peagi ja mälestus kaduvat nagunii koos nendega – seega, milleks asjatult vaeva näha?\nLoomulikult avaldati survet ka väljastpoolt, hirmutades meiega koostöö tegijaid. Küll sellega, et vanadel sõjameeste organisatsioonidel võetakse riiklikud toetusrahad tagant ära kui „mustsärklastegaˮ koostööd jätkavad, lõpetades sellesama vana muinasjutuga, et lääneliitlased meid nagunii ei mõista ja Venemaa võib hoopistükkis solvuda. Hoiatati, et viimane võivatki omi meie hulka sokutada. Neid tahke oli nii palju ja tõenäoliselt ma ei pruugi veel paljusid teadagi. Üks meiesuguste „äärmuslastegaˮ tegelema pandutest oli näiteks Aleksei Dressen, kelle tähelend eesti rahva ees algas 2012. aastal.\n2009. aastal tegi Aavo Savitsch kaksikintervjuu sinu ja Tauno Rahnuga. Selles intervjuus nõustub Rahnu, et klubi moodustati sõpruskonna baasil, ometi ei kestnud see sõprus kaua, mis juhtus?\nSõpruskond on siiski palju öeldud, õigem oleks öelda, et eesmärk oli koondada inimesi, kellel on rohkemal või vähemal määral kattuvad huvid ja kes tahavad ELSK-i põhikirjaliste eesmärkide saavutamise nimel koostööd teha. Suunitlus oli akadeemilistele ettevõtmistele, aga loomulikult ka kõik muu Teise Vabadussõjaga kaasnev.\nMingil hetkel saime aru, et meie prioriteedid ja arusaamad on laias laastus erinevad. Pealegi oli läinud nii, et ühel hetkel hakkas ELSK-i sisemaailma, väliste kaasarääkijate abiga, tekkima mõra. Nii läksid meie teed laiali ja see oli õige lahendus.\nÜhena esialgsetest eesmärkidest soovis ELSK leegionäridele vabadusvõitleja staatuse välja võidelda. Tänaseks on selge, et seda ei juhtu mitte kunagi.\nMeie jaoks ei eksisteerinud mõisteid ei saa või ei juhtu. Me tegime selle nimel tööd, rõhutasime seda, proovisime seda teemat erinevaid teid pidi, näiteks läbi IRL-i rahvuslaste, kes meile lahkesti oma abi lubasid, riigikogu ette viia. Ta muidugi jõudiski sinna, aga poliitkorrektsena ja mittemidagiütlevana, kus Teises Vabadussõjas 1941–1945 võidelnud rahvussangarid olid mittekeegid, ei olnud juttugi vabadusvõitlejatest.\nPäev pärast rahvussangar Harald Riipalu 100. sünniaastapäeva võeti riigikogus vastu mingi kummaline seadus, mis kandis poliitkorrektsena nime „Tunnustuse avaldamine Eesti kodanikeleˮ ja oli nimega sarnaselt toores ka sisult. Langes kokku, et just selle seaduse ilmumisega samal ajal keelati ELSK-il ära Rüütliristikavaler Harald Riipalu 100. sünniaastapäevaks plaanitud postmargi avaldamine.\nSee oli ilmekas tõend, et IRL-i liikmed ainult taovad sõjameeste ees vastu rindu ja annavad lubadusi, mis pole midagi muud kui vale. Tegelikult ei muutunud midagi, Teises Vabadussõjas võidelnud on jätkuvalt meie riigi valitsejaile mittekeegi, nende taustal kõlbab vaid ainult enne valimisi hääli kerjates püherdada, lubades et kohe-kohe saavad meist uhked eestlased. Vaatame kasvõi jaanalinnu-\nkampaaniat (nii kutsuvad paljud sinilillekampaaniat) kus pole Teises Vabadussõjas võidelnud meestest piiksugi, neid nagu polekski olnud.\nAuvere lahingu 68. aastapäevaks 24.7.2012 püstitas ELSK Sinimägede Muuseumisse Teise Vabadus-\nsõja sangari Stubaf. Paul Maitla elusuuruses mannekeeni.\nLisaks Nugiseksi autasustamisele ja Teisele Vabadussõjale pühendatud ajalookonverentsile pani klubi Sinimägede muuseumi Maitla mannekeeni.\nPaul Maitla mannekeen sai püstitatud Auvere lahingu 68. aastapäeval. See oli üks raskemaid töid, sest leida Relva-SS ohve jakk ja püksid ei ole üldse lihtne ja veel Maitlaga klappivat mõõtu. See mõte oli algselt mul, koos ühe sõbraga, proovida seda komplekti kokku saada Tannenbergi liini lahingute 65. aastapäevaks, aga otsima hakates näis asi ikka täitsa lootusetu. Kui juba tundus, et see on teostamatu, tekkis paar aastat hiljem Saksamaal silmapiirile üks jakk, mis oli küll selle ajastu asjadele omaselt hirmkallis, kuid ei olnud muud võimalust ja, hing kinni, õnnestus sellele käpp peale saada. Vähem kui aastake ja saime ka ratsapüksid. Nüüd läks juba viimistlemiseks. Tänapäeval seisab Stubaf. Maitla mannekeen Sinimägede Muuseumis, tervitades külalisi.\nKuigi olete Eesti leegioni sõbrad, on teil aastate jooksul tekkinud sõprussidemed aatekaaslastega teistes riikides. Lätis, Poolas, Saksamaal ja mujal.\nNeid oli ka varem ja klubi luues tõime nad paljus kaasa, st jagasime varem sellel rindel tehtut teistega. Kuulusin Kalju-Johannes Jakobsoo ja Olaf Taru soovitusel ka III SS-Soomuskorpuse ehk Korpus Steineri Veteranide Ühenduse noorliikmete hulka, kahjuks astus ka see võimas kooslus eelmisel aastal Valhallasse.\nELSK-i aktiivsus ja akadeemilise töö viljad on toonud meile palju uusi tutvusi. Tänapäevasel elektroonikaajastul mängib siin rolli ka aktiivne tegevus nii Facebookis, kui ka meie suure tööga loodud kodulehel, mis juba pikemat aega elab nii-öelda vana rasva peal – on viimastel aastatel tehniliste probleemide tõttu seisnud uuendamata, kuid siiski toob jätkuvalt meieni huvilisi välismaalt.\nÜks näide: 6–7 aastat tagasi kirjutas mulle Poolast Jacek Cielecki, sileeslane, kes on sealmail teinud väga suurt tööd meie Eesti Diviisi meeste pärandi kogumisel ja säilitamisel. Tollal ei teadnud teda Eestis veel keegi, täna aga teavad paljud. Meie ühistest diskussioonidest tekkis kamraadlus ja hiljem sõprus, mis päädis sellega, et ta mind perega Sileesiasse külla kutsus.\nJacekilt heakskiidu saanud, laiendasin kutset tervele ELSK-i perele ja nii viisin klubikaaslased eelmisel aastal, klubi 10. aastapäeva puhul, Sileesiasse ja Poola. Ja kuna tänu Jacekile olin mõne aasta eest tutvunud ka kahe tšehhi, Adami ja Jiriga, ja neist olid nende aastate jooksul ka minu head kamraadid saanud, siis oli võimalus teha nii, et meie teekond viis meid Poolast ja Sileesiast, edasi Sudeedimaale ja Tšehhi, ikka meie diviisi jälgedes, olles suuremas osas neis paigus esimesteks eestlasteks, kelle jalg sinna 72-aastase vahe järel taas astus.\nSee oli kirjeldamatult suur samm, eriti veel siis, kui oled sellest kõigest kunagi sõjameeste käest kuulnud, raamatutest lugenud ja ühel hetkel oled ise samal teel, samas paigas, samas maailmas. Kõik jälle elavneb. Pean tunnistama, et minule oli see reis justkui iseenda sisse minek, äärmiselt sügav.\nSõprussidemeid on tõepoolest üle terve laia ilma, kuhu kõikjale on huvi meie Teises Vabadussõjas võidelnud kamraadide vastu jõudnud. Piltlikult öeldes Eestist Jaapanini. Minu poolt Facebookis Eesti Leegioni ajalugu tutvustava lehe järgijaid on tänaseks nelja ja poole tuhande ringis. On äärmiselt meeldiv, et olenemata eestlase tagasihoidlikkusest on lisaks välisilmsele huvile, erinevaid Eesti paiku külastades, tulnud juttu ajama ka omad inimesed, kinnitanud, et jälgivad lehte huviga ja edastanud siirad tänusõnad. Ma pole küll seda kunagi teinud sellel eesmärgil, kuid seda on ütlemata tore kuulda ja see on tõestus sellele, et töö ja vaev pole olnud tühja. Aitäh kaasamõtlemast, juba see aitab potentsiaalselt Teises Vabadussõjas võidelnute pärandit edasi viia. Kui tulete appi, oleme koos veel tugevamad.\nNymburkis Paul Maitla mõrvapaigas – Oma 10. tegevusaastat tähistas ELSK eelmisel aastal reisiga Poola, Sileesiasse, Sudeedimaale ja Tšehhi, et otsida üles rajad, kus käinud meie Leegioni/Brigaadi/Diviisi meeste jalad. Üks kurvemaid kohti oli Nymburki lähedal asuv rahvusangar Paul Maitla mõrvapaik. Seal olid emotsioonid laes. Meist jäi sinna maha väike lipuke..., palju tööd ootab veel ees.\n10. oktoobril 2015 avasime Lõuna-Järvamaal asuvas Vanaõue talus Harald Nugiseksi mälestusväljaku. Tänapäeval elab talus Haraldi poeg Tõnu, kellega koos selle unistuse teoks tegime.\nKui suur võiks olla liikmete arv, kes kümne tegutsemisaasta jooksul ELSK-i on kuulunud? Ja kui palju võiks olla toetajaliikmeid, kes erinevatel põhjustel klubisse pole astunud, kuid klubi tegemisi on jälginud ja toetanud?\nLiikmeid sadakond. Nende seas ka ca kümnendik väga asjalikke, laia silmaringiga ja aktiivseid inimesi, kes elukiiruse ja kohustuste tõttu või laiemalt valitsema kippuva laadamentaliteedi ja tölpluse tõttu klubist kaugenesid ja lahkusid.\nPalju on olnud ka neid, kelle kujutlus ELSK-ist on olnud kui ühest mugavast klubist, mis on riiklike rahadega ülalpeetav ja kus põhiline tegevus on veel elusolevate Teise Vabadussõja sangaritega peolauas istumine, õlle kuukamine, saksa tervituste viskamine ja saksa mundri kandmine, loomulikult vahel ka mõne küünla viimine pühadesse paikadesse, mis kindlasti tuleb jäädvustada. Et klubi mõte on palju sügavam ja selle sees käib palju loomingulist tööd, selle mõistmine käib üle jõu. Võib-olla see on ajastu märk.\nMis toimub ELSK-iga täna?\nKui ma eelmisel aastal Viljandis teie poolt traditsiooniliselt korraldatava kolonel Alfons Rebase sünniaastapäeva auks peetava ürituse piduliku osa järgselt silmasin, kuidas üks värske elsklane hoidis käes klubi võitluslippu, ja seda tehes viskas pläru viltu hambu, mõistsin, et ring on täis saanud. Olin samale hakanud mõtlema eelmise aasta alguses ja järgnevalt kevadel Poolas ja Sileesias, kus silmasin alkoholi, distsiplineerimatust, sellega kaasnevat rullnoklust, mille tõttu oleks meie võõrustaja võinud kaotada oma töö. Mõistsin siis, et sellise kaadri jaoks pole ma seda klubi loonud, sellisele kaadrile oleksime algaastatel näidanud päeva pealt ust. Meenus, kuidas Kalju-Johannes ja Harald mõlemad enne klubi loomist mulle rõhutasid, et kui tahame kasvatada ja säilitada toimiva ja tegusa klubi, peab juhtimine olema jäik, et ei tekiks laata, mis imeks enda sisse klubi eesmärgid ja energia.\nEriliselt soovitasid vanad ja elukogenud sõjamehed eemale hoida intrigantidest. Soovitasid klubisse mitte lasta kommuniste, tipp-poliitikuid, ärimehi, erastajaid/ärastajaid, kes arvavad, et kõik on mängeldav.\nELSK ei ole firma, selle loonud ja tema näo kujundanud inimesi sidus sõprus ja kogemused, mida lahkelt jagati nendega, kes klubisse vastu võeti. ELSK-i eesmärk oli akadeemiline, mitte läbustav. Sõel oli üsna tihe, kuid siiski läks nii, nagu me ei olnud planeerinud, ühel hetkel jäi klubi loojaliikmeile ja vanadele liikmetele võõraks ja nad ei tahtnud saada osaks võõraist, kes end praegu ELSK-iks reklaamivad. Nad lahkusid.\nKahjuks puudub tänasel ELSK-il järjepidevus ja seos selle ELSK-iga, mis 2007. aasta 20. aprillil sündis. See koosneb inimestest, kellel puudub tegelik arusaam sellest, mida on ELSK teinud ja pärisseos vanade sõjameestega.\nÕhkõrn kogemus piirdub tänastel selle nime taha pugevatel inimestel vaid loetud harvadel kordadel mõne vana sõjamehega ühise laua taga istumises ja needki tutvused on neil tekkinud tänu päris ELSK-i liikmetele, kes andsid selle võimaluse.\nKokkuvõtvalt võib öelda, et praegune ELSK on juriidiliselt kaaperdatud ühendus, mis koosneb inimestest, kes kasutasid vanade ELSK-i liikmete usaldust, et sisse imbuda. Nad proovivad ehtida end teiste tegude ja kontaktidega, kuid pole osalenud ei klubi sünnis ega üheski ELSK-i suures projektis, rääkimata traditsioonide kujundamisest.\nSinu ajaloohuvi ulatub kaugemale kui Eesti Leegion ja XX sajand. Tunned ka Põhjamaa saagasid. Mis sa arvad, mis edasi saab?\nTõsi. Kui kõik sama ennasttapvas vaimus jätkub ja suurem enamus rahvast endiselt ei hakka vaimsetele küsimustele mõtlema ja neis kaasa rääkima, siis ühel hetkel oleme oma ükskõiksuse ja tagasihoidlikkusega jõudnud selleni, et Ragnarök pole enam kaugel.


Kas liha hind tõuseb? Kas katk levib mustikatega ka inimesele? | Õhtuleht\nKas liha hind tõuseb? Kas katk levib mustikatega ka inimesele? (30)\nNUHTLUS MULGIMAAL: Esimeste hulgas tungis Aafrika seakatk Paugo talu Ridaküla sigalasse, kus Viljandimaa veterinaarameti töötajad asusid pärast sigade surnuksgaasitamist territooriumi desinfitseerima. Foto: ELMO RIIG/SAKALA\nEestis levivad võidu seakatkuga kuulujutud, mis teevad selle taudi kohati hirmsamaks, kui see tegelikult on. Samas näitab aga haiguse levik farmidesse, et mitmed olulised riskid on jäänud tähelepanuta.\nÕhtuleht püüdis rahva hulgas liikuvatele levinumatele väidetele vastuseid leida koos veterinaar- ja toiduameti juhi Ago Pärteli, põllumajandusministeeriumi pressiesindaja Karin Volmeri, Eesti suurima seakasvatuse HKScan Estonia juhatuse esimehe Teet Soormi ja Tartumaa Põllumeeste Liidu esimehe Jaan Sõrraga.\n1. Seakatk on peale sigade ohtlik inimeselegi. Metsas ei tohi käia ega marju ja seeni korjata.


Laupäeval tähistatakse Tõrvas rahvusvahelist noortepäeva! - Uudised ja teated - Tõrva Vallavalitsus\nLaupäeval tähistatakse Tõrvas rahvusvahelist noortepäeva!\nRahvusvaheline noortepäev on ÜRO algatatud iga-aastane sündmus, mille eesmärk on tõmmata ühiskonnas tähelepanu noortele ja noortega seotud teemadele.\nEsimene rahvusvaheline noortepäev toimus 2000. aastal ning tähistatakse 12. augustil.\nKuna Tõrva piirkonnas varasemalt eraldi ja suurelt rahvusvahelist noortepäeva tähistatud ei ole, siis oli juba aasta tagasi plaanis, et 2017. aastal teeme seda Tõrvas eriti ägedalt ja eriti noortepäraselt!\nNii saabki 12. augustil Tõrva Avatud Noortekeskuse hoovis toimuma suur Tõrva piirkonna noortepäev, mille üritustest ja tegevustest osavõtmine on kõigile noortele ning nende sõpradele-peredele-tuttavatele tasuta!\nAjavahemikus kell 12.00-17.00 on Tõrva noorteka hoovis erinevad töötoad, esinemised ja tegevused. Noortel on võimalus mängida inimpiljardit ja inimjalgpalli, proovida joosta ja hüpata skyrunneritel ning taguda täpsusjalgpalli.\nPõnevamatest tegevustest on kohal näiteks Exitmobiil ja Psühhobuss. Exitmobiili näol on tegemist veidi judinaid tekitava põgenemistoaga, millest tuleb koos meeskonnaga leida 35 minuti jooksul väljapääs läbi katsumuste, mis nõuavad meeskonnatööd ja teravat mõistust.\nPsühhobuss pakub aga haruldast võimalust kogeda läbi kõrgtehnoloogiliste kuvarprillide virtuaalreaalsust, ehk tunnet viibida kusagil mujal või olla keegi teine, kui reaalsuses. Ka on võimalus osaleda ajulabori töötoas, mis laseb osalejatel kogeda, kuidas on võimalik oma hallollust uurida erinevate lihtsamate ja keerulisemate vidinatega ning mida tulemused meile meie oma aju toimimise kohta ütlevad. Erinevad seadmed, millega ajulaboris saab kokku puutuda on nt tagurpidi maailma prillid, ajulainete mõõtja, kokutamismasin jne. Exitmobiil on kohal kell 12.00-15.00 ja Psühhobuss ajavahemikus 14.00-17.00\nVeel saab toimuma Tõrva Noortevolikogu poolt korraldatav linnaorienteerumine ja antakse üle ka Noortevolikogu selleaastane auhind! Tõrva Kunstistuudio töötuba, mis saab toimuma kella 14st kuni kella 17-ni õpetab kõiki, nii poisse kui tüdrukuid, nii noormehi kui ka neiusid, meisterdama endale vinged käevõrusid erinevatest põnevatest elementidest (helmed, nööbid jne).\nKa Kaitseliidu Valgamaa malev on osalemas noortepäeval ning kella 13-st kuni kella 16-ni saab Kaitseliidu maja juures (Kammersaali kõrval olev roheline maja) harjutada nii vibulaskmist kui ka paintballi märki laskmist.\nPõnevust päeva toob ka tantsukool JJ-Street, kes pakub nii võistlusmänge, slackline etteasteid ja töötuba (Tauri Vahesaare juhendamisel), kindlasti saab näha JJ-Street Tantsukooli etteasteid ning toimuma saab ka JJ-Street Dance Battle, mis on näidisbattle noortele tutvumiseks erinevate tantsustiilidega.\nPüünele astub ka kohalik YouTuber mr Vezzin, päeva jäädvustab Valgamaa Noorsootöökeskus Tankla ja päev juhib Jüri Soo!\nKell 17.00 toimub sealsamas Tõrva Avatud Noortekeskuse hoovis tasuta Liis Lemsalu kontsert ja õhtul on noored vanuses 16+ oodatud kultuuripubisse Juudas, sest kell 20.00 on seal ootamas Ruutu10 improkomöödia show ja kell 22.00 toimub kontsert kohalikelt noormeestelt Karl-Sander Sorolt ja Joonas Hornilt (ikka tasuta)!\nPäev saab toimuma Tõrva piirkonna koostöögrupi tegevuskava raames ja peakorraldajaks on Tõrva Linnavalitsus koos Tõrva Avatud Noortekeskusega.\n12. augustil on Tõrva linn noorte päralt, seega tulge kohale, olge aktiivsed ja nautige noorte päeva!