Kategooriad: Keha- ja massaažiõlid, Kuu soodus, Looduskosmeetika\nMandliõli, Ol`Vita, 50ml, pipetiga pudel\nParim enne: 05.06.2021.a\nMandliõli kasutatakse laialdaselt kosmeetikas. Mandliõlil on vananemisvastane toime, ta on rikas E-vitamiini poolest, seega sobib see hästi kortsude ennetamiseks.\nMandliõli sobib hästi ka juuksemaskideks, niisutades tõhusalt peanahka ja juukseid. Annab juustele läiget ja elastsust, kiirendab nende kasvu. Võib kasutada ka ripsmetushi eemaldamiseks. Koos jojoobiõliga sobib mandliõli õhukeste ja katkevate juuste tugevdamiseks. Juuksemaskiks võib lisada veel kookoseõli või riitsinuseõli. Ka on mandliõlist abi kõõma korral.\nTänu oma viskoossusele on mandliõli ka suurepärane massaažiõli, mis sobib kõikidele nahatüüpidele. Mandliõli imendub kergesti, pehmendab nahka, tasakaalustab naha niisusetaset ja annab nahale ilusa kuma. Mandliõliga masseerimine aitab leevendada lihasvalu ning kuiva naha sügelust ja ärritust. Sobib hästi tundliku ja kergelt ärrituva naha hoolduseks. Stimuleerib naha taastumisprotsesse. Imendub kergesti naha sisse, rahustades ja toites seda, taastab naha elastsuse. See on traditsiooniline õli Hiina ja India meditsiinis nahapõletike, näiteks ekseemi ja psoriaasi ravimiseks.\nVõib kasutada koos teiste õlidega. Lisaks on mandliõli hea baasõli eeterlike õlide lahjendamiseks.


Riigi suurim investeering on maanteede remont - Logistikauudised\nRiigi suurim investeering on maanteede remont\nValitsus saatis riigikokku tuleva aasta riigieelarve seaduse eelnõu, milles ligikaudu 71 miljonit eurot läheb riigimaanteede remondiks.\nTuleval aastal kasvavad riiklikud investeeringud Eesti majandusse võrreldes tänavusega 9,4 protsenti 207 miljoni euroni.\nSuurim osa investeeringutest ehk ligikaudu 71 miljonit eurot läheb riigimaanteede remondiks. Suurimad teeobjektid on Aruvalla-Kose teelõik 26 ,4 miljonit, Pärnu ümbersõidu ehitamine 17,3 miljonit, Tallinna ringtee Väo-Saue teelõigu ehitus 15,3 miljonit, Tallinn-Narva maantee Valgejõe-Rõmeda teelõigu ehitus 11,44 miljonit ja Tartu läänepoolne ümbersõidu ehitamine 11,2 miljonit eurot.\nRegionaalpoliitiliselt on oluline väikesaartele (Ruhnu, Abruka, Prangli, Kihnu, Vormsi) uute laevade soetamine, mis kokku lähevad maksma ligikaudu üheksa miljonit eurot. Kohalikud omavalitsused saavad tuleval aastal teede korrashoiuks 17,8 miljonit eurot, mis on üle viie miljoni euro võrra enam kui sel aastal.\nTranspordidotatsioonid moodustavad tuleval aastal üle 60 miljoni euro, mis on 2,4 miljonit enam kui sel aastal. Uuel aastal on tagatud reisijate liikumisvõimalused vähemalt tänavuses mahus.\n2012. aastal eraldab riik ettevõtlustoetusi summas 51,8 miljonit eurot, mis on ligikaudu poole vähem kui sel aastal. Toetuste maht väheneb, kuna struktuurifondide raha on juba suures osas edukalt kasutatud. Järgmiste aastate prioriteetideks on stardi-, tootearendus- ja eksporditoetused.\nKokku on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala kulude maht tuleval aastal 566 miljonit eurot, mis on kuus protsenti enam kui aasta varem. Välisabi maht on eelarves 255,5 miljonit eurot, mis on 9,5 protsenti enam kui sel aastal. Välisabi moodustab kokku 45 protsenti kogu eelarvest.\nKallas: ELi eelarves rõhk transpordile suurem


Home-CMM probes, software and retrofits-CMM support-CMM knowledgebase-3-axis systems-Motorised and automated head systems-PHS-2-PHS-2 installation and user's guide-Appendix 1 - International safety recommendations-ET - Ohutus\nMuljumisoht eksisteerib masina liikuvate ning liikuvate ja liikumatute osade vahel. Ärge hoidke masina liikumise ajal või sondi käsitsi vahetamise ajal sondipeast kinni.\nKõikide rakenduste puhul, mis kasutavad tööpinke või koordinaatmõõtemasinaid, on soovitav kasutada kaitseprille.\nTeatavatel paigaldistel on välised õhutorud. Hoolitsege selle eest, et torud oleksid õhusüsteemi kidaliste seadiste küljes kindlalt kinni.\nRenishaw' toodete ohutu puhastamise juhised on toodud vastava toote dokumentatsioonis.\nEnne hooldustööde tegemist ühendage seade toiteallikast lahti. Täpsemad juhised leiate masina tarnija poolt antud kasutusjuhendist.\nMÄRKUS. PHS-2-süsteemis puuduvad võrgutoitega üksused.\nEsmaseks masina hädaseiskamise meetodiks on Renishaw' toodete puhul elektritoite katkestamine.


Dieet number 5: menüüd ja retseptid igaks päevaks - Kaalulanguse menuud ja retseptid\nMeil on muidugi kõik jõusaali jäsemed, kuid mõelge, kas teile need üldse meeldivad? On olemas spetsiaalne tabel, kus toodete kokkusobivus on näidatud.\nDieet sisaldab normaalse valgu- ja süsivesikute sisaldusega toite, rasvad eriti tulekindlad on piiratud. Täielik välistamine sõltub toodetest, mis sisaldavad kõrge kolesterooli, puriine ja oblikhapet. Praetud toite ei tohi süüa, kuna igat tüüpi rasvad sealhulgas taimeõlid moodustavad praadimise ajal oksüdatsioonitooteid kantserogeenemis on maksa ja sapipõie jaoks äärmiselt kahjulikud.\nEi ole soovitatav süüa toite, milles on palju eeterlikke õlisid. Suhkruasendajate ksülitooli või sorbitooli lubatav kasutamine 25—40 g päevas.\nDieedi päevane kalorikogus on kcal. Dieet kogu päeva jooksul kaalulanguse menuud ja retseptid. Dieedi põhiprintsiibid Dieedi eesmärk on maksimeerida maksa ja sapipõit, seetõttu tuleb selle järgimisel arvestada järgmiste teguritega: dieedis eelistatakse peamiselt valke peamiselt ja süsivesikuid sisaldavaid tooteid; rasvasisaldust dieedis vähendatakse nii palju kui võimalik; keetmine peaks välistama kantserogeeni moodustumise keetke, küpsetage, aurutage, mõnikord hautage ; enne toiduvalmistamist suure kiudainesisaldusega köögiviljad on parem jahvatada või pühkida; sitke või sinine liha tuleks hakkida võimalikult peeneks; Ärge praadige köögivilju ja jahu; tugevalt külma toitu ei soovitata; välistatud tooted, mis suurendavad gaasi moodustumist ja sisaldavad jämedat kiudaineid, stimuleerides seedemahlade sekretsiooni; soola tarbimine peaks olema piiratud; soovitatav on juua vedelikku vesi, nõrk tee tühja kõhuga.\nLubatud ja keelatud tooted Esimesed toidud ja supid on maksa ja sapipõie patoloogiatega inimeste dieedi vajalik osa, seetõttu on neil dieedis nr kaalulanguse menuud ja retseptid eriline koht.\nSupid ei oma seedesüsteemile suurt koormust ja on kergesti seeditavad. Nende valmistamisel on aga oluline arvestada mõne nüansiga - viienda laua jaoks sobivad kõige paremini peeneks jahvatatud või jahvatatud koostisosadega köögivilja- ja piimasupid.\nTaimsed supid kartulite, porgandite, kõrvitsa, suvikõrvitsa, kaerahelbe, tatra, manna, riisi, odra ja vermišelliga Boršš nõrgal ja rasvavabal puljongil, millele on lisatud minimaalselt tomatit. Köögivilja kapsasupp. Punapeet Piimasupid pasta, tatra või riisiga Vedel hernesupp vähese hernega Soovi korral lisage supile veidi võid 5 g või madala rasvasisaldusega hapukoort 10 g Supid küllastunud liha- luu- või kalapuljongil Igasugused külmad supid, ka okroshka Kaunviljadest, hapuoblikast, spinatist kaalulanguse menuud ja retseptid supid Putru- teravilja- ja pastatoidud on viienda laua toitumise üks põhialuseid.\nPoolitatud viskoosse pudru manna, kaer, tatar, nisu, hirss ja riis Teravilja- ja pastatoidud - vormiroad, suflee, pudingid, millele on lisatud kodujuustu Magus taimetoitlane pilaf kuivatatud puuviljadega Piimapuder keetmise ajal lahjendage piima pool veega rasvasisalduse vähendamiseks Müsli ja kaerahelbed ilma pähklite ja keelatud lisanditeta Puder ja nõusid kuskusest ja kaalulanguse menuud ja retseptid Teraviljale võib lisada veidi võid, terveid või riivitud linaseemneid Kõiki kaunvilju, sealhulgas läätsi, võib teraviljatoodetest välja jätta.\nOdra- ja maisitangud on piiratud Pastad, milles on minimaalselt kasutatud rasva ja keelatud toidud Pastad vürtsikate, rasvaste, kreemjate, hapukate kastmete, tomatiga Pasta erinevate lisanditega Liha- ja kalatoidud pakuvad kehale valke, B-vitamiine, mis on vajalikud maksa ja sapipõie patoloogiate jaoks.\nValguroogade kaalulanguse menuud ja retseptid on oluline arvestada nii toiduvalmistamise viisi keetmine, küpsetamine, aurutamine kui ka toodete rasvasisaldusega. Igat tüüpi madala rasvasisaldusega dieetliha - veiseliha, vasikaliha, küülik, linnuliha.\nEnne lindude keetmist peate naha ja nahaaluse rasva eemaldama. Kõige parem on süüa lihatoite maksimaalse tükeldamisega - hõõrutud souffle, aurutatud kotletid või veiseliha stroganoff, pelmeenid, kapsarullid ilma tomatitapelmeenid madala rasvasisaldusega hakklihaga. Hea on süüa liha, mis on terve tükiga pehmeks keedetud. Madala rasvasisaldusega kalaliigid - tursk, pollock, zander, merluus, tuunikala.\nSöögisoovitused on samad mis liha puhul - küpseta, auruta, küpseta, jahvata lihapallid, pelmeenid. Mereannid on piiratud koguses lubatud - rannakarbid, krevetid, keedetud kalmaarid, värsked austrid.\nIgat tüüpi liha rups - maks, neerud, keel, maks Igat tüüpi suitsutatud liha ja vorstid Rasvased kalad - säga, angerjas, forell, karpkala Konserveeritud kala ja liha Granuleeritud kaaviar punane ja must Kulinaaria- ja lambarasv Sealiharasv lubatud piiratud koguses Dieediga nr 5 pagaritooted on lubatud, kuid nende valimisel tuleb arvestada lõpptoote rasvasisalduse ja valmistusviisiga.\nNäiteks ei soovitata kõiki lehttainast valmistatud roogasid õli ja toidurasvade suure sisalduse tõttu.\nEilne parem leib. Rukis eilne nisuleib Magustamata küpsised, küpsised, lisanditeta ja säilitusaineteta leib Mittesöödavad küpsetised keedetud liha ja kalaga Vürtsikate lisandite ja maitseaineteta kaalikad Sponge kook - kuiv, ilma kreemide ja moosita Leht- ja kondiitritooted Praetud jahutoidud - pannkoogid, pannkoogid, sõõrikud, pirukad Piim ja piimatooted kuuluvad samuti valgutoodete kategooriasse, neid saab ja tuleks tarbida, võttes arvesse rasvasisaldust ja keelatud lisaainete väljajätmist.\nLahutatud pooleks või madala rasvasisaldusega piimaks Madala rasvasisaldusega kääritatud piimatooted - keefir, jogurtid ilma säilitusainetetakodujuust. Piirata g-ni päevas Toidud kodujuustust - vormiroad, pelmeenid, suflee, juustukoogid, pudingid Madala rasvasisaldusega juustu sordid, feta Madala rasvasisaldusega hapukoor maitsestamiseks erinevatele kaalulanguse menuud ja retseptid Igat tüüpi rasvased piimatooted ja piimatooted Vürtsikad, rasvased, soolased juustud Rasva koor, kääritatud küpsetatud piim, küpsetatud piim Köögiviljad on dieedi number 5 nurgakivid, kuid nende hulgas on palju illegaalseid toite.\nTärklisetüüpi köögiviljad - kartul, porgand, suvikõrvits, peet, kõrvits, seller, rohelised oad, brokkoli, lillkapsas ja Pekingi kapsas. Enne kasutamist peate küpsetama köögivilju või auru, pühkima, puder, puder. Värske - avokaado, kurgid. Piiratud koguses - tomatid ja paprika ainult värsked.\nNeid võib kaalulanguse menuud ja retseptid lisada salatitesse, kuid haiguse ägenemisega tuleks dieedist välja jätta. Igasugused seened mis tahes kujul.\nTe ei saa süüa baklažaani, sibulat, küüslauku, redisi, redist, hapuoblikat, sparglit, rabarberit, ingverit. Kibedad, hapud, vürtsikad, vürtsikad ürdid ja salat - roheline sibul, spinat, petersell, till, koriander, arugula. Värske valge ja punane kapsas, lubatud ainult pärast väikeses koguses kuumtöötlemist.\nIgasugused marineeritud ja konserveeritud köögiviljad, ka rohelised herned. Maksa ja sapipõie haiguste vastu puuvilju ja marju võib tarbida kuumtöötlemisel valmistatud kujul, mida kasutatakse kompottides.\nSelle tootekategooria jaoks on puuviljahapete suure sisalduse tõttu mitmeid piiranguid ja erandeid.\nÕunad - küpsed, pehmed, kaalulanguse menuud ja retseptid happesusega, eelistatult pühitud või küpsetatud Banaanid - üks päevas Kuivatatud ploomid, kuivatatud aprikoosid, melon, kuivatatud papaia lisandina graanulites ja fatso puidu poletamine ahi Värskeid meloneid, ananasse kaalulanguse menuud ja retseptid papaiat saab puuviljasalatite valmistamiseks kasutada väikestes kogustes.\nHautatud puuviljad, marmelaad, vahukommid, puuviljapüree lubatud viienda laua jaoks Granaatõun väheses koguses hemokromatoosi puudumisel Enamik värskeid puuvilju ja marju on vaarikad, jõhvikad, pohlad, viinamarjad, hurma, pirnid, kiivid, viigimarjad, kõik tsitrusviljad.\nIgasugused pähklid ja seemned Kommid ja magustoidud paljude jaoks on kohustuslik ja kohustuslik toitumisviis. Dieedi ajal võite süüa teatud tüüpi maiustusi väikestes kogustes, kuid paljud magusatüübid on suurenenud rasvasisalduse ja seedemahlade sekretsiooni stimuleerivate ainete sisalduse tõttu keelatud.\nMitte happelised keedetud ja küpsetatud marjade tüübid Kuivatatud puuviljad niisama, kuid parem on neist teha kompotid, tarretis, mousse ja tarretis Marmelaad, vahukommid, Türgi maiustused ja kakao, pähklite, seesami ja šokolaadita maiustused Pehme karamell ja kommid Habeme ja piparkookide küpsised ilma lisandite ja kakaota Kuiv käsnkook 1 viil päevas Šokolaad, jäätis, halvaad, koogid, kondiitritooted, muffinid ja kooretooted Kommid, kommid, batoonid, vahvlid kakaoga, seesamiseemned, pähklid, kozinaki Rasvased magustoidud ja kondiitritooted, padrunid, sorbet, kondenspiim Kana- ja vutimune saab piiratud koguses kasutada salatites ja kondiitritoodetes.\nVõite süüa kõvaks keedetud või valgu omleti kujul. Eriti ägenemise korral eelistatakse valke. Oravad kuni 2 tk.\nÄrge sööge praetud mune. Piiratud koguses on lubatud kasutada võid kuni 30 g päevas ja rafineeritud taimeõlisid 10—15 g päevas. Ärge sööge sealiha, lambaliha, veiseliha, toiduõli, rafineerimata taimeõlisid.


Rehabilitatsiooniteenused | Jõesuu SPA & Sanatorium\nMini – pakett "TERVIS" (1 öö)- on parim valik neile, kel pole võimalik pikalt igapäevategemistest eemal olla!\nКlassikaline ravipakett "TERVISELE JAH!"\nTERVISEPAKETT LASTELE (alates 4 päevast) - lapse organismi tugevdamiseks!\nLuksuslik ravipakett "GOLD +" (6 ravipäeva)\nNarva-Jõesuu SPA & Sanatooriumi baasil osutab oma rehabilitatsiooniteenuseid BRA OÜ\nÕigustatud isik võib kalendriaasta jooksul teenust saada rohkem kui ühe sihtgrupi alusel , kuid kokku mitte rohkem kui tal oleks õigus saada suurema maksimaalse maksumusega sihtgrupi alusel.\n1. Rehabilitatsiooniteenuse saamiseks tuleb esitada rehabilitatsiooniteenuse taotlus. Taotluse vorm on kättesaadav Sotsiaalkindlustusameti büroos või Sotsiaalkindlustusameti kodulehel rubriigis „Blanketid/rehabilitatsiooniteenuse blanketid” ja Sotsiaalministeeriumi koduleheküljel rubriigis „Puudega inimesele/sotsiaalteenused puudega inimesele/rehabilitatsioon”.\nTäidetud taotluse võib saata e-posti teel digitaalselt allkirjastatult, posti teel või tuua Sotsiaalkindlustusameti büroosse, samuti täita büroo klienditeeninduses.\nSotsiaalkindlustusameti büroode postiaadressid ja e-posti aadressid ning klienditeeninduse aadressid ja vastuvõtuajad on kättesaadavad Sotsiaalkindlustusameti kodulehel rubriigis “Klienditeenindused”.\n2. Suunamiskiri rehabilitatsiooniteenusele tehakse isikule kättesaadavaks tema poolt valitud viisil, mis on nimetatud taotluses (ühel järgnevatest): - klienditeeninduses, mille asukoht on nimetatud taotluses,\n- posti teel isiku elukoha aadressil, mis on nimetatud taotluses,\n- posti teel muul aadressil, mis on nimetatud taotluses,\n- teenuste loetelu, milles on märgitud isikul suunamiskirja väljastamise kuupäeva seisuga rehabilitatsiooniteenuse saamiseks kasutada olevad vabad vahendid vastavalt suunamiskirjal märgitud sihtgrupile.\nKohtumiseni Narva-Jõesuu SPA & Sanatooriumis!


HEDONIST - Page 79 of 79 - Iga päev uued Eesti avastamist väärt tooted/üritused/inimesed.\nSöögikoht Üritus 2. sept. 2015\nUue Maailma asumi tõeline tähtsündmus Uue Maailma Tänavafestival\nMuusika, kunst, turg, tänavakohvikud, mängud, töötoad, sport ning lihtsalt mõnus olemine – see on Uue Maailma asunikke ja kogu linna ühendav iga-aastane tänavafestival, mis leiab aset juba üheksandat korda. Tänavu toimub festival 5. ja 6. septembril ning selle peateemaks on „Toome muusika tänavatele“. Peale põnevate artistide võib tänavapidustustel leida käsitööd, …\n« Eelmine 1 … 77 78 79


TV3, Q GSM ja Everyday.com alustavad interaktiivse saatega - Äripäev\nTV3, Q GSM ja Everyday.com alustavad interaktiivse saatega\n27. juuni 2001, 11:33\nErik Samel 27. juuni 2001, 11:33\nReedest käivitub TV3-e, Q GSM-i ja ja Everyday.com interaktiivne ühisprojekt Unetud, teatasid ettevõtete esindajad.\nUus saateformaat pakub mitmeid interaktiivseid võimalusi: valida otse-eetris järgmisena mängitav muusikavideo, saada ülevaade päeva olulisematest sündmustest ja suhelda SMS-lühisõnumi vahendusel korraga tuhandete teiste televaatajatega.\nSaade Unetud on TV3-e ekraanil kolmel päeval nädalas: reedel, laupäeval ja pühapäeval pärast tavaprogrammi lõppu kestvusega kaks tundi. Saade on loodud avatud platvormile, mis võimaldab interaktiivset osalemist kõikide mobiilsideoperaatorite klientidele. SMS saatmise hind on kõikidele kasutajatele viis krooni.\nSaatejuhid on TV3 välja valinud maikuus toimunud uute saatejuhtide konkursilt, kelle hulgas on ka mitmeid noortele juba tuntud tegijaid. Saatejuhid osalevad ka ise sõnumite saatmisel, kommenteerimisel ning edastavad vaatajatele huvitavaid ning vajalikke uudiseid.\nTV3-e ja Q GSM esimene interaktiivne koostööprojekt oli 14. mai noortesaates Filter, kus SMS-e said saata vaid Q GSM kliendid.


Miljardär Adolf Merckle tegi enesetapu - Äripäev\nMait Jüriado 06. jaanuar 2009, 18:04\nSaksa miljardär Adolf Merckle tegi\nenesetapu. Tema perekonna sõnul oli enesetapp tingitud tema kokkuvarisenud\näriimpeeriumist, kirjutas Bloomberg.\n74aastane Merckle sai löögi rongilt oma kodulinnas Blaubeurenis. "Pühendunud perekonna äripeana oli ta löödud suutmatusest situatsiooniga toime tulla ning ta lõpetas oma elu," seisis Merckle perekonna avalduses.\nMerckle, kes asetses Forbesi koostatud maailma kõige rikkamate inimeste edetabelis 94. kohal, tegi valesid panuseid Volkswagen AG aktsiatega. Merckle omas osalust Saksamaa suurimas tsemenditootjas HeidelbergCementis, ravimite hulgimüügifirmas Phoenix Pharmahandel AG ning ravimitootjas Ratiopharm GmbH. Osalused nendest ettevõtetes on nüüd ilmselt sunnitud müüma tema perekond. Merckle vaevles ka suureneva võlakoorma all.\nHeidelbergCementi aktsiad langesid Frankfurdi börsil 8,2% 30,6 euroni. Eelmisel aastal kukkusid ettevõtte aktsiad 70%, mille tõttu nõudsid pangad miljardärilt lisatagatisi.\n14. jaanuar 2009, 22:25\nVolkswagen ei peaks edukuse pärast ohver olema\nKerkorian võis saada Fordiga miljard dollarit kahjumit 2\n19. detsember 2008, 21:29\nVene miljardär Lebedevi Aerofloti aktsiad sundmüüki


Jurist kavaldas rahapesuseaduse üle. Foto: aripaev.ee\nJuuni lõpus tuli Raha24 koostöös Tuvastaja OÜ’ga välja skeemiga, mille alusel sai võimalikuks laenu taotlemine vaid ID-kaarti või Mobiil-ID-d kasutades. Tegemist oli kiirlaenuturul suure uudisega, kuna ligi kaks aastat oli juba kehtinud seadus, mis justkui sellise tuvastamise võimaluse välistaks. Nimelt 2008. aastal viidi rahapesuvastasesse seadusesse sisse nõue, et esimest korda laenu andes tuleb inimese tuvastamiseks temaga kohtuda silmast silma.\nOli arvata, et õige pea asutakse asja uurima ning selgitatakse välja, kas selline tegevus on seadusega kooskõlas või mitte. Tänasest Äripäevast võib lugeda, et kriminaalpolitsei rahapesubüroo algatas skeemi kohta järelevalvemenetluse juba juunis, kuid järelevalveteenistuse juht Arnold Tenusaare sõnul pole praegu veel võimalik teemat lähemalt kommenteerida.\nKui Raha24 koostööpartneri loodud skeem seaduslikuks tunnistatakse, kaotab suure käraga kiirlaenude ohjeldamiseks ja inimeste kaitseks tehtud seadus oma mõtte.\nTuvastaja OÜ omanik, jurist Kaspar Kamsakann on seisukohal, et seadus võimaldab erinevat tõlgendust ning piirangud on ebamõistlikud:\n“Seaduses on kirjas, et kiirlaenuandjal tuleb silmast silma kohtuda “isiku või tema esindajaga”. Tuvastaja OÜ n-ö kehastubki inimese esindajaks, kellega Raha24 silmast silma kohtub.\nKüsimus on aga selles, kas seaduse selline sõnastus näeb ka tegelikult ette, et füüsilisel isikul võib laenuandjaga esmakordselt suheldes olla esindaja, või on seaduses peetud silmas esindaja kasutamist vaid juriidilise isiku puhul. Seaduse sõnastus jätab selle mitmeti tõlgendatavaks, aga näiteks selle seletuskiri räägib esindajast vaid juriidilise isiku, mitte füüsilise isiku puhul.\nTegemist on tõlgendamise küsimusega. Ka füüsilisel isikul võib esindaja olla. Seaduse poolt pandud krediidi- ja finantseerimisasutustele esmakordse kliendisuhte loomisel on pandud ebamõistlikud ja ebaproportsionaalselt suured kohustused. See on tinginud vajaduse luua kliendisuhe sama ebamõistikul viisil.\nRiigiasutustel on kohustus vastu võtta digitaalallkirjastatud dokumente ning ID-kaardiga saab valimistel hääletada ja ettevõtteid luua ning selle taustal kõlab väide, et ID-kaardiga ei ole turvaline end identifitseerida, samasuguse väitena, nagu see, et Eestis oleks võimalik valimistulemusi võltsida.\nKiirlaenuandjate huvi koostöö vastu on olnud üsna elav ja päringuid koostöövõimaluste kohta on saadud pea kõigilt kiirlaenuettevõtetelt.\nSituatsioon, kus kiirlaenudena väikeste laenusummade laenamine on allutatud sedavõrd karmile rahapesu ja terrorismi tõkestamise regulatsioonile, on “pehmelt öeldes jabur”. “Seega ei saa sugugi välistada olukorda, kus antud regulatsiooni muudetakse ka n-ö pehmemas suunas.\nSee tähendab, et tuvastamise rangus sõltuks kliendile antud laenusummast, mis tähendaks seda, et vajadus Tuvastaja OÜ vahendusel laenu võtta üldse kaoks.\nArtikkel avaldatud 27. August 2010 kell 10:33.\nKiirlaenupakkujate kommentaarid alustatud juurdluse kohta, 27 Aug 2010 kell 11:00 ¶\n[…] Tänase loo jätkuks avaldame kiirlaenupakkujate kommentaarid, kes nõustusid antud teemat Äripäevale kommenteerima. […]\nKUUM: Intervjuu Raha24 juht Ott Kriguliga, 27 Aug 2010 kell 11:16 ¶\n[…] uudis Raha24 ja Tuvastaja OÜ kohta algatatud juurdluse kohta on saanud meedia palju tähelepanu. Avaldasime Kiirlaen.info blogis antud teema kohta ka […]\nRaha24 ID-kaardiga tuvastamise skeem jõudis kohtusse, 29 Sep 2010 kell 10:55 ¶\n[…] lõpus kirjutasime kiirlaenuandja Raha24 ning Tuvastaja OÜ loodud klientide tuvastamiskeemist, kus uus laenuklient saab ID-kaardi abil läbi interneti laenu võtta ilma, et laenuandjaga […]\n« Kes on kõige usaldusväärsem kiirlaenu pakkuja Eestis? Vasta ja võida!\nKiirlaenupakkujate kommentaarid alustatud juurdluse kohta »\n27. August 2010 kell 10:33


Ole jõulueelseid oste tehes ettevaatlik! Pettused internetis hoogustuvad just aasta lõpus - Kasulik.ee\nOle jõulueelseid oste tehes ettevaatlik! Pettused internetis hoogustuvad just aasta lõpus\nJõulueelne periood on ostlemise tipphooaeg, mil heade pakkumiste kõrvale ilmuvad internetti taas uue põlvkonna petupoed, et tarbijatel nahk üle kõrvade tõmmata. LHV pank jagab soovitusi, kuidas pettusi vältida.\nKahjuks on igal aastal novembri lõpul ja detsembris täheldada pangakaardipettuste olulist kasvu. Petturite eesmärk on saada pahaaimamatutelt ostjatelt raha kaupa vastu saatmata või hankida endale nende krediitkaardiandmed, mida hiljem kurjasti kasutada.\nLisaks rahalisele kaotusele tähendab see peavalu, kuna raha tagasi saamine võib olla keeruline ning rändama läinud andmetega pangakaart tuleb kinni panna.\nKuidas siis internetis murevabalt ostelda?\nUuri e-poe tausta\nEelistada tuleks tuntud kauplemiskohti. Suured ja populaarsed veebikauplused tegelevad reeglina põhjalikumalt ka pettuste ennetamise ning nendele reageerimisega, mis pakub lisaturvalisust.\nSamuti tasub eelistada müügikohti, millega sul või sinu tutvusringkonnas on varasemaid positiivseid ostukogemusi. Ohumärk on, kui otsimootorid veebipoe kohta kohe infot ei anna. Tasub lugeda teiste kasutajate kogemusi kaupmehega.\nInfot annab ka veebipoe kvaliteet. Korraliku välimusega veebipood, kus kirjas ka tarbijate õigused, tingimused ja kaupmehe kontaktid, on usaldusväärsemad. Hoiatusena võib võtta aga e-poe arusaamatut või ebaloogilist veebiaadressi või kui selgub, et e-pood on olnud avalik vaid lühikest aega.\nLuminori ja LHV panga kliendid peavad välkmaksete võimekusega liitumist veel ootama (2) 14.11.2018\nLHV klient: automaat sõi kaardi ära ja kontorid sularaha ei väljasta, kas peangi nädal aega võlgu elama? (137) 02.11.2016\nEttevaatlik peaks olema sotsiaalmeediast leitud pakkumistega\nViimastel aastatel on hoogustunud just Facebookis, Instagramis või mujal kuvatavad superpakkumised, millele klikkides juhatatakse tarbija kahtlasele veebilehele. Pärast ostu sooritamist võib selline leht kiiresti kaduda ning siis on ka pettuse tõestamine väga keeruline.\nKui on ikkagi soov tundmatu kaupmehe lehel ost sooritada, tasub tähele panna, et eelistades makseviisina Paypali või pangalinki on oht pettuse ohvriks sattuda väiksem, kuna maksevahendajad on juba kaupmeeste tausta mingil määral sinu eest uurinud.\nSuhtu umbusklikult liiga headesse pakkumistesse\nTalupojatarkus ütleb, reeglina on siis mingi trikk, mis lõpuks valusalt kätte maksab. Üks petuskeemidest on olnud tasuta kauba pakkumine, mil tarbija peab vaid transpordi eest maksma, aadressi kinnitamiseks aga loovutama oma pangakaardi andmed. Kahtluse korral tasub taas taustatööd teha, kas sarnaste pakkumistega on varasemalt kaasnenud pettuseid.\nInternetis pangakaardiga oste sooritades arvesta, et korralike kaupmeeste juures kaitsevad sind tarbija õigused, kuid petturite puhul on nendest vähe kasu.\nSelleks, et tehingut saaks üldse vaidlustada, peab kaupmees sulle kauba saatmata jätma (selleks on reeglina aega 2 nädalat) või jätma tagastamata raha talle tagasi saadetud ebasobiva kauba eest. Selleks, et pank saaks sind petutehingu korral aidata, peaksid sul olema esitada andmed kaupmehe ja sooritatud ostu kohta.\nPopulaarne elektroonika veebipood sattus TTJA musta nimekirja, kuna ei olnud nõus kliendile...


Slavka Kobrin − kitarriga emigrant – Ajakiri KITARR\nKITARR.EE\t6. dets. 2012 1k Views\n„Ma olen 10 päeva jooksul saanud ainult kaks tundi magada,” teatab sonimütsi noka alt ümbritsevat maailma piiluv väheldast kasvu eatu mees, kelles mõningase otste kokkuviimise järel võib tõepoolest ära tunda rohkem kui 20 aastat tagasi Eesti NSV kitarristide eliiti kuulunud Slavka Kobrini. Slavka võtab hambust lahutamatuks kaaslaseks oleva e-sigareti ja jätkab: „Käin saunas, söön palju pelmeene ja ei tea, mida teha. Millest te rääkida tahate, milline see artikkel olema peab?”\nAlustaks sellest, millised bändid või muusikud on sind elu jooksul kõige rohkem mõjutanud.\nMinu suurimad mõjutajad muusikas on Creedence Clearwater Revival ja Steely Dan. Mäletan, et läksin Tšerepovetsis sealsesse teenindusmaja lindistusstuudiosse, et endale ümber kopeerida Steely Dani album „Aja” − see plaat meeldib mulle veel praegugi. (Nõukogude Liidus olid kodanike tarbeks avatud teeninduspunktid, kus sai umbes kolme rubla eest lasta endale kassetile salvestada Lääne artistide plaate, loomulikult kõigile autoriõigustele vilistades. Selliseid punkte oli ka 80ndate Tallinnas – toim.)\nTöö vastuvõtja küsib: „Mis me kasseti teisele poole salvestame?” Ütlen: „Ei tea.” Tema vastu: „Kuule, saime just AC/DC uue plaadi (Slavka matkib ansambli nime öeldes teeninduspunkti töötaja hääldust „ei-es-di-es”), veame kihla, et sa pole midagi sellist varem kuulnud.” Ja tõsi, sellest ajast peale kuulub ka AC/DC minu suurte mõjutajate ja lemmikute hulka. Kuigi mulle meeldib igasugune hea muusika, mitte ainult rock’n’roll.\nMida muusikaelu Tšerepovetsis tollal endast kujutas?\nTšerepovetsis mängisin ma koos päris kuulsate inimestega… Sa Ševtšukki tead? Tegelikult ma ei taha Venemaast eriti rääkida. Minu tõeline elu kitarristina algas koos Gunnar Grapsiga.\nMis asjaoludel sinu kohtumine Grapsiga üldse aset leidis?\nKui Graps Tšerepovetsis kontserte andis, oli tal seal üks tüdruk, kes oli juhtumisi mu naise sõbratar. Ühel hetkel kolisid nad seetõttu terve bändiga minu majja. Graps ei teadnud minust midagi, kuid ta nägi majas kitarrivõimendit ja uuris, mille jaoks see, kas olen muusik. Ma ütlesin, et jaa, mängin bluusi. Gunnar nõudis seepeale, et ma talle midagi mängiks. Kui ta oli mu ära kuulanud, ütles äkki: „Kuule, Aivar Oja läheb bändist ära, kas sa ei tahaks tema asemele tulla?” See oli päris suur asi, sest Graps oli toonases mastaabis suur staar, kuid sel hetkel oli ta üpris purjus ja ma ei arvanud, et sest üldse midagi tuleb. Hiljem aga kutsuti mind Eestisse proovimängimisele, kuhu oli kokku toodud palju kitarriste, näiteks paar kutti Riiast. Osutusin võitjaks ja minust saigi soolokitarrist Magnetic Bandis.\nSee võis tollal olla ehtne unistuste töökoht?\nJaa. Grapsi, kes suhtus minusse alati hästi, austan ma mitte tema trummimänguoskuse või „Lady Bluesi” pärast, vaid selle erilise võime tõttu, mis lubas tal teha publikuga, mida ise tahtis, ja mis lõppkokkuvõttes tegigi tast tollases Nõukogude Liidus superstaari. Muusikuna polnud Graps suurem asi. Mäletan, et meil oli kontsert Moskvas Turistide Majas. Sealsamas esines ka David Tuhmanovi ansambel Moskva, mille trummar pidas vajalikuks tulla pärast esinemist ütlema, et see on täielik jama, mida te teete − mees ei oska ju trumme mängida. Graps viskas ta toast välja. Tol trummimehel võis ju õigus olla, aga kelle järel tüdrukud jooksid? Tema või Grapsi?\nMagnetic Band oli Filharmoonia ansambel, kõrgema kategooria artistide kooslus, ja me elasime üsna hästi. Tegime Venemaal paar kontserttuuri, kuid siis ei lasknud KGB meil enam mängida ja tuli hakata uut tööd otsima.\nOli seda lihtne leida?\nKohtasin Kostja-nimelist tüüpi, kes oli ansambli Lainer boss. Lainer mängis popmuusikat ja sellest sai Jaak Joala saatebänd. Minu kitarristikarjäär jätkus seal. Ansamblis olid veel Riho Sibul ja Raul Vaigla. Hakkasime ajaviiteks koos jämmima ning see, mis jämmimise käigus sündis, kõlas hästi.\nJa sellest tuli Ultima Thule?\nEi, kõigepealt oli Kobrin Blues Band. Mina olingi tegelikult see, kes ütles Sibulale, et hakka laulma, sa oled parim! …\nLoe edasi ajakirjast Kitarr 5/2012\nJa praegu koos David Rotundo bändiga:\nAndri RiidGunnar GrapskaaneluguSlavka KobrinUltima Thule


45 aastat abielu koos varjuga - Suhted & seks - sõbranna.ee\n45 aastat abielu koos varjuga\n28. mai 2015, 14:27\n"45 aastat". Charlotte Rampling ja Tom Courtenay.\nBriti lavastaja Andrew Haighi draama «45 aastat» puudutab tõenäoliselt kõige mõjusamalt neid, kes on isegi pikas kooselus, sest tõstatab neile väga olulise küsimuse - kui põhjalikult on üldse võimalik oma elupartnerit tunda, kui isegi nii pika aja tagant võib selguda midagi ootamatut?\nTäna esilinastub kinos Sõprus David Constantine’i novellil põhinev film «45 aastat». Rohkem tegelaskujudele kui süžeele keskendunud linateose keskmes on Kate (Charlotte Rampling) ja tema abikaasa Geoff (Tom Courtenay), kes on suure osa oma elust koos veetnud ja planeerivad suurejoonelist pidu oma 45. pulma-aastapäeva tähistamiseks.\nJuba filmi avaminutitel saab mees kirja, millest selgub, et on leitud tema endise kallima Katja surnukeha. Sümboolselt on säilinud naise külmunud surnukeha 50 aastat, just nagu ka Geoffi tunded oma esimese armastatu vastu. Ühtäkki muutub küsitavaks kogu Kate’i ja Geoffi abielu ning naine saab järgemööda aimu, et mees, kellega ta on oma elu veetnud, pole talle kõigest päris ausalt rääkinud.\nFilm pärjati tänavusel Berliini filmifestivalil parima näitlejanna ja parima näitleja Hõbekaruga. Foto: Scanpix\nKas nii ammune suhe võib tõesti mõjutada 45 aastat kestnud kooselu? Miks ei ole mees suutnud enda esimesest armastusest siiani üle saada? Paari- ja pereterapeudi Küllike Lillestiku selgitusel võib esimene armastus olla paljudele tõepoolest väga sügavalt tähenduslik. «Kohtutakse siis ju esimest korda tundega, et kõik on meie elus võimalik just selle inimesega koos. Kuid paljud esimesed armastused ei jää väga erinevatel põhjustel kokku.»\nNii võib juhtuda, et kui armsamal on olnud mehe või naise elus oluline roll, kuid suhe katkes või mindi lahku traagiliselt ning hüvastijätt jäi ära, siis võib järgnevas suhtes või abielus käia esimene armastus varjuna kaasas.\n«Sellisel juhul võivad tunda mõlemad partnerid, et miski justnagu häiriks, olukorraga toime tulemiseks aga otsustatakse oma tunded jätta endale, kas siis kartes teisele haiget teha või püüdes nii vältida enda valu,» kommenteerib psühholoog. «Kaotusvalu, mis on aastakümneid endale hoitud, lein, millega ei ole oldud teadlikult avatud, igatsus, mis on ärganud taas. Tunded, et minuga ei olda aus, et ma ei ole piisav. See kõik paneb inimesi sulguma enesesse, suutmata näidata välja oma tundeid ja hirme, mis antud olukord tekitab».\nEmotsionaalne suletus võib Lillestiku sõnul kesta aastaid ning vallanduda erinevate sündmuste käigus, tuues mõtetesse ja hinge kahtlusi, süüdistusi ja kahetsusi ning minevik tuleb abikaasade vahele. «Kas valu, solvumine, kahtlused kaaluvad üles ühised aastad, ajaloo, kogemused?» mõtiskleb ta.\nMõtlemapanev film «45 aastat» esilinastub kinos Sõprus 28. mail kell 19.00.


Eesliide 047 on Monaghan, Clones suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 6789364 ja suunakoodi 047 jaoks tuleb valida number 047 6789364. Monaghan, Clones asub Iirimaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 6789364, suunakoodi 047 (Monaghan, Clones) ja Riigi suunakood 00353 jaoks tuleb valida number 00353 47 6789364. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 047.\nKui te ei asu Iirimaa ja soovite helistada inimesele Monaghan, Clones, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Iirimaa Riigi suunakood on +353 (00353), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Monaghan, Clones, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +353 47. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 6789364, suunakoodi 047 (Monaghan, Clones) ja Riigi suunakood 00353 jaoks tuleb valida number 00353 47 6789364.


Asukoht – Elupinnad\nUue kodu soetamisel on asukoht üks tähtsamaid kriteeriume. Lõvirahu elamurajoon asub turvalise, meeldiva ja sõbraliku Kristiine rahulikus ja rohelises piirkonnas. Seepärast on ümbruskond ideaalne lastega peredele, tõsistele tervisesportlastele ja ka neile, kes armastavad aeg-ajalt niisama pargis jalutada.\nLoomulikult peab ära mainima Kristiine rohelise pärli – Löwenruh pargi, mis on ka Lõvirahu kodudele nime andnud.\nSiin ootavad Sind põlispuud, veesilmad ja jalutusrajad – kõik vajalik, et keha ja vaim saaksid kiirest argitempost puhata. Kui lisasamme teha ei taha, võib vabalt lõõgastuda ka kvartali privaatses parginurgas.\nKuid vaikus ei ole Lõvirahu kodude ainus eelis. Pidevalt arenevas piirkonnas on mitmeid kaubanduskeskuseid, hinnatud söögikohti, koole-lasteaedu ning võimalusi vaba aja veetmiseks nii suurtele kui ka väikestele pereliikmetele.\nSamuti on siin korralik ühendus kesklinnaga, kuhu jõuab üldjuhul vaid 15 minutiga.\nSinu kodu sobib siia veatult\nTihti on uusarendused oma uues keskkonnas nagu võõrkehad, mis kohalikus linnaruumis võõristust tekitavad. Lõvirahu puhul see nii ei ole!\nLäbimõeldud arhitektuurilised lahendused on viimistletud sobimaks meeldivalt rohelisse Kristiinesse. Ümbritsevaga sobitub hästi ka majadevaheline haljastatud pargi ala kvartali keskel.


Eesti sai ootamatult olümpiasportlase võrra rikkamaks | Sport\nToimetas Oliver Lomp, 11. mai 2020 21:58\nKui seni on erinevad ajalooallikad väitnud, et 1912. aastal Stockholmi olümpiamängudel Venemaa keisririigi koondist esindanud jahilaskja Boris Pertel oli päritolult venelane, selgitas oma Paides asuva kodumaja ajalugu uurinud Robert Reisman välja, et Pertel oli tegelikult eestlane.\nKuigi Pertel sündis Peterburis ja õppis Riias, oli ta rahvuselt eestlane. Tema isa Vladimir (Voldemar) Pertel oli Eesti mees, kes tegi edukat karjääri riigiametnikuna, tema ema Johanna Louise oli saksa soost Paide pottsepa tütar, vahendab EOK kodulehekülg.\n1912. aastal osales Boris Pertel Stockholmi olümpiamängudel jahilaskmes kaevikrajal, kus sai 11 silma ning jäi 61 sportlase seas jagama 55. kohta.\nKuigi Perteli vanemad naasid Paidesse elama 1909. aastal, saabus perepoeg Boris ise Eestisse veidi pärast I maailmasõda. 1930. aastal naasis Boris elama Paidesse ning sai koguni linnavolinikuks. 1933. aastal oli ta aga üks neist, kes toetas oma allkirjaga Vabadussõjalaste Põhiseaduse eelnõud. Pertel põgenes 1939. aastal Eestist Saksamaale, kus ta 1955. aastal suri.\nKuidas jahilaskmise kaevikraja võistlus Perteli OMi aegu välja nägi, vaata videost:\nJuhuse läbi spordikommentaatoriks saanud Tarmo Tiisler: noorena tundus see ulmevaldkond


Koodlukk, must | AJ Tooted Eesti\nMehaaniline kombinatsioonlukk garderoobikappidele. Sobib nii lehtmetallist kui ka laminaadist ustele.\nKäepärase kombinatsioonlukuga ei ole enam vaja muretseda võtmete pärast. Selle asemel saate kasutada kolmekohalist koodi, et ust avada. Koodi seadistamine: Pöörake uksenupp avatud asendisse, sisestage ümar tera küljel olevasse avasse (näiteks kirjaklambri ots) ning hoidke seda samal ajal, kui sisestate koodi. Eemaldage pulk ja kood on seadistatud.\nLuku tüüp: Koodlukk


Erinevus lehekülje "Palmse park" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Palmse park" redaktsioonide vahel\nPalmse park (muuda)\nRedaktsioon: 15. september 2017, kell 23:44\nLisatud 227 baiti , 3 aasta eest\nRedaktsioon: 17. august 2016, kell 10:43 (redigeeri)\n(mõisa näidatud pealkirjas)\nRedaktsioon: 15. september 2017, kell 23:44 (redigeeri) (eemalda)\n[[Pilt:Palmse mõisa pargirotund.JPG|pisi|Palmse mõisa pargirotund.]]\n[[Pilt:Palmse manor, monument.JPG|pisi|Maareformi mälestuskivi mõisapargis.]]\n'''Palmse (mõisa) park''' asub [[Lääne-Viru maakond|Lääne-Virumaal]], [[Lahemaa rahvuspark|Lahemaa rahvuspargi]] territooriumil, ajaloolise [[Kadrina kihelkond|Kadrina kihelkonna]] maal, praegu [[Vihula vald|Vihula valla]] maal, [[Palmse]] külas.\nPargi pindala on 316,1 hektarit ning park on looduskaitse all aastast [].\nPargi pindala on 316,1 hektarit ning park on looduskaitse all aastast []. [[Härrastemaja]] koos kõrvalhoonete ja pargiga on [[muinsuskaitse]] all. [[Mõisapark|Mõisapargi]] ja kogu kompleksi omanik on aastast [] SA [[Virumaa Muuseumid]]. Kogu [[mõisasüda]]me väljaehitamine algas []. aastal [[Gustav Christian von der Pahlen]]i ajal. Palmse oli esimene [[mõisaansambel]] Eestis, kus koos hoonetega korrastati park, seda aastail []–[]. Park kujundati algselt prantsuse ehk [[barokk]]stiilis. Ulatuslik pargi ümberkujundamine toimus []–[], kui regulaarne osa muudeti vabakujuliseks ning lisandus suur inglise stiilis metsa ehk hirvepark. Rajati teed, kärestik, kaskaadid, sillad, paviljonid. Park on üks esinduslikumaid inglise stiilis parke Eestis. Peahoone lähemas ümbruses on taastatud regulaarpark. Parkmets muutub mõisast eemaldudes järjest looduslikumaks metsaks. Pargis on rühm rabakivirahne, mis võeti looduskaitse alla juba []. aastal. Palmse pargi kujundajateks olid pikaajalised mõisaomanikud von Pahlenid ise. Park on keskmise liigirikkusega ja seal kasvab 61 taksonit puid ja põõsaid, neist 38 võõrliiki. Pargis kasvavad mitmed kaitsealused [[samblik]]ud ja taimed ning elavad [[nahkhiir]]ed. Kohata võib jalgadeta sisalikku-vaskussi. Pargis ja parkmetsas võib kohata pea sadakond linnuliiki, nende seas [[metsis]]t ja ka koguni suuri [[röövlind]]e – [[händkakk]]u, [[herilaseviu]]d ja [[kanakull]]i. ▼\n[[Härrastemaja]] koos kõrvalhoonete ja [[mõisapark|mõisapargiga]] on [[muinsuskaitse]] all.\nPalmse oli esimene [[mõisaansambel]] Eestis, kus koos hoonetega korrastati park, seda aastail []–[]. Mõisapargi ja kogu kompleksi omanik on aastast [] SA [[Virumaa Muuseumid]].\n▲Pargi pindala on 316,1 hektarit ning park on looduskaitse all aastast []. [[Härrastemaja]] koos kõrvalhoonete ja pargiga on [[muinsuskaitse]] all. [[Mõisapark|Mõisapargi]] ja kogu kompleksi omanik on aastast [] SA [[Virumaa Muuseumid]]. Kogu [[mõisasüda]]me väljaehitamine algas []. aastal [[Gustav Christian von der Pahlen]]i ajal. Palmse oli esimene [[mõisaansambel]] Eestis, kus koos hoonetega korrastati park, seda aastail []–[]. Park kujundati algselt prantsuse ehk [[barokk]]stiilis. Ulatuslik pargi ümberkujundamine toimus []–[], kui regulaarne osa muudeti vabakujuliseks ning lisandus suur inglise stiilis metsa ehk hirvepark. Rajati teed, kärestik, kaskaadid, sillad, paviljonid. Park on üks esinduslikumaid inglise stiilis parke Eestis. Peahoone lähemas ümbruses on taastatud regulaarpark. Parkmets muutub mõisast eemaldudes järjest looduslikumaks metsaks. Pargis on rühm rabakivirahne, mis võeti looduskaitse alla juba []. aastal. Palmse pargi kujundajateks olid pikaajalised mõisaomanikud von Pahlenid ise. Park on keskmise liigirikkusega ja seal kasvab 61 taksonit puid ja põõsaid, neist 38 võõrliiki. Pargis kasvavad mitmed kaitsealused [[samblik]]ud ja taimed ning elavad [[nahkhiir]]ed. Kohata võib jalgadeta sisalikku-vaskussi. Pargis ja parkmetsas võib kohata pea sadakond linnuliiki, nende seas [[metsis]]t ja ka koguni suuri [[röövlind]]e – [[händkakk]]u, [[herilaseviu]]d ja [[kanakull]]i.\nPark on keskmise liigirikkusega ja seal kasvab 61 taksonit puid ja põõsaid, neist 38 võõrliiki. Pargis kasvavad mitmed kaitsealused [[samblik]]ud ja taimed ning elavad [[nahkhiir]]ed. Kohata võib jalgadeta sisalikku – [[vaskuss]]i. Pargis ja parkmetsas võib kohata pea sadakond linnuliiki, nende seas [[metsis]]t ja ka koguni suuri [[röövlind]]e – [[händkakk]]u, [[herilaseviu]]d ja [[kanakull]]i.\n* Ants Hein. Palmse. Palms. Ein Herrenhof in Estland. Tallinn, 1996.\n* Marek Vahula. Lahemaa rahvuspargi Laukasoo raba ja Palmse pargi haudelinnustik. Käsikiri Lahemaa rahvuspargi arhiivis. Viitna, 1991.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4744902"


Raivo Uibo: immuunoloogiast võime leida uusi ravisid suhkrutõvest vähini - Teadus - Heureka\nRaivo Uibo: immuunoloogiast võime leida uusi ravisid suhkrutõvest vähini\nMillele on suunatud immunoloogia uuringud ja mida meil neist loota, kirjutab akadeemik Raivo Uibo.\nSirvides iga nädal teaduslike tippajakirjade Nature ja Science uusi numbreid, võime veenduda, et suhteliselt noor teadus immunoloogia areneb jõudsasti. Nendes ajakirjades leidub alati kommentaare ja artikleid immunoloogia kuumadel teemadel, millest paljud puudutavad meie tervisega seotud küsimusi.\nImmunoloogia peamiseks uurimisobjektiks on kujunenud meie organismi kohanemine ümbritseva keskkonnaga, eriti esimestel elupäevadel ja -kuudel ning isegi looteeas. Tõepoolest, varasel eluperioodil toimuvad immuunsüsteemis olulised muutused, mille paremini tundma õppimine võimaldab leida vahendeid hilisemate haiguste raviks. Sel ajal kehas toimuva mõistmiseks on esitatud mitmesuguseid hüpoteese, millest on viimasel ajal enim kõlapinda leidnud seisukoht, et immuunsüsteem vajab pidevalt stiimuleid väliskeskkonnast ning nende puudus takistab süsteemi normaalset arengut ja toimimist.\nOleme seda tõdenud ka oma uurimisgrupi teadustulemustes. Varasemates uuringutes õnnestus meil näidata mõningate immuunmarkerite erisust Eesti ja Rootsi elanikkonna vahel, mida võis seostada iseärasustega uuritavates elukeskkondades. Hiljutises Euroopa Liidu rahastatud rahvusvahelises DIABIMMUNE uurimuses oli meie immunoloogide uurimisgrupi ülesanne hulga haigusspetsiifiliste immuunanalüüside tegemine. Tulemustest selgus ilmekalt, et Eesti, Soome ja Venemaa Karjala laste mikroobikoosluse erinevused võivad olla põhjus, miks võrreldavates elanikerühmades esineb immuunsüsteemi häiretega seotud haigusi eri sagedusega, sealjuures kõige sagedamini Soomes.\nLisaks immuunsüsteemi arenguks vajalikele kahjututele stimulaatoritele võib osa välisfaktoritest esile kutsuda hoopiski immuunsüsteemi ülemäärase reageeringu oma kudede suhtes ehk autoimmuunhaiguse. Näiteks on tsöliaakia haigus, mis tekib, kui immunoloogilised protsessid peensoole limaskestas pöörduvad oma kudede vastu. Hiljuti käsitles seda haigust oma artiklis kenasti Tuul Sepp (Postimees 07.06.2017). Autor kõneles näiteks Euroopas ja USAs laialdaselt levivast põhjendamatust nisugluteeni sisaldavate toiduainete vältimisest ning tõi esile olulise fakti. Nimelt ei tea me vaatamata kõigi üldtuntud tingimuste olemasolule (geneetiline eelsoodumus, gluteeni sisaldav toit), miks tekib tsöliaakia vaid suhteliselt väikesel osal (umbes ühel protsendil) elanikkonnast. Kevadises Science’is (07.04.2017) ilmunud uurimus näitas aga veenvalt, et peale gluteeni on tsöliaakia tekkeks vajalik ka teatud viiruste olemasolu. See leid avab uued perspektiivid, kuidas tsöliaakiast ohustatud inimesed saaksid seda haigust vältida.\nViirusinfektsioonide ja soolemikroobide tähtsust on uuritud ka lapseeas algava autoimmuunhaiguse, 1. tüüpi suhkurtõve korral. Selles on süüdlaseks peetud enteroviiruseid. Praeguseks on leitud mitut liiki diabeediga seotud viiruseid, mille vastu vaktsineerides saaksime diabeedi teket tõenäoliselt vältida. Seda võiks teataval määral võrrelda aastatetaguse olukorraga lastehalvatustõve levikus – elanikkonna laiaulatuslik vaktsineerimine likvideeris lastehalvatustõve täielikult. Siinjuures väärib märkimist, et lastehalvatustõbe tekitav polioviirus sarnaneb 1. tüüpi suhkurtõvega tekkega seostatavate viirustega.\nMida lähemale me autoimmuunhaiguste tekkemehhanismide väljaselgitamisele liigume, seda paremini oskame ka ravida juba tekkinud haigusi. Siin on tööpõld üsna lai, sest autoimmuunhaigusi esineb ligemale viiel protsendil elanikkonnast, kusjuures üsna mitme haiguse, sealhulgas ka 1. tüüpi suhkurtõve ja tsöliaakia esinemine on viimastel aastatel sagenenud.\nPeale selle on korduvalt tõdetud immuunmehhanismide osa seni «mitteimmunoloogiliseks» peetud haiguste tekkes. See puudutab kasvõi 2. tüüpi suhkurtõbe, osa juhtumeid on ilmselge immunoloogilise tekkega. Samuti hulk närvisüsteemi häireid, nagu näiteks osa epilepsiajuhtudest, mille puhul on ilmne seos immuunsüsteemi talitluse muutustega.\nViimastel aastatel on üheks immunoloogia keskseks uurimisobjektiks kerkinud vähkkasvajad. Erinevalt autoimmuunhaigustest on immuunreaktsioonid nende puhul enamasti puudulikult väljendunud, mistõttu on kasvajate korral hakatud kasutama immuunsüsteemi stimuleerimise võtteid. Nii on saavutatud märkimisväärset edu, kõrvaldades immuunreaktsioone pidurdavate rakkude toime.\nArusaadavalt on vastavad uuringud pälvinud jätkuvalt tähelepanu ka laiemalt ning koos viimasel ajal ilmunud põhjapanevate uurimustega immuunsüsteemi talitluse regulatsioonist avavad need kindlasti ka uusi võimalusi teiste immuunsüsteemi häiretega seotud haiguste, sealhulgas ka allergiate raviks.\nNagu eelnevast võis tõdeda, on immunoloogiaalases teadustöös viimastel aastatel esile tõusnud mitu perspektiivikat suundumust. Muidugi nõuab nende järgimine ka hulga raha. Siinkohal tasub meenutada USA filantroobi Mary Laskeri (1900–1994) ütlust: «Kui arvate, et teadus on kallis, proovige siis järele haigus.»\nLaskeri Fondi auhind on üks prestiižikatest iga-aastastest tunnustustest meditsiiniuurimustele, kusjuures paljudele selle auhinna saanutele on hiljem antud ka Nobeli preemia. 2015. aastal sai Laskeri preemia immunoloog James Allison juba mainitud immuunrakkude vähiravis rakendamise eest. Sel aastal on James Allisoni nimi ka ajakirja Time (20.04.2017) koostatud saja mõjukaima inimese nimekirjas koos paavsti, Angela Merkeli, Donald Trumpi, Melinda Gatesi ja teistega.\nImmunoloogia on aidanud luua meditsiini tähtsaimatel aladel uusi baasteadmisi. Tuleb vaid loota, et viimaste aastate saavutused osutuvad peagi kättesaadavaks kõigile abivajajatele, nii nagu on praegu võimalik hulga allergiate tõhus personaalne spetsiifiline immuunravi.\nVenemaa ja OPEC leppisid kokku ajaloo suurima naftatoodangu kärpe (3) Loe artiklit


Jaak Mae verepilt äratab suusajuhtides dopingukahtlusi\nRootsi ajalehe Expresseni andmetel kuuluvad Jaak Mae ja Aivar Rehemaa sportlaste hulka, kelle verd tahab Rahvusvaheline Suusaliit lasta enne maailmameistrivõistlusi kindlasti kontrollida. FISi meditsiinikomisjoni esimehe Bengt Saltini sõnul kuuluvad uurimisnimekirja suusatajad, kelle vere hemoglobiintase on tänavu ebatavaliselt palju kõikunud.\nRootsi ajaleht Expressen avaldas täna 15 sportlasest kümne nime, nende seas on ka Jaak Mae ja Aivar Rehemaa, vahendab Postimees Online.\nMae ütles, et ei oska oma vere hemoglobiinitaseme kõikumist kommenteerida, sest ei tea tulemuste üksikasju. "Vere testimine on käinud kuus hooaega, FISil on kindlasti põhjalik andmekogu," ütles ta. "Aga igasuguste nimekirjade avaldamine - see pole ju esimene kord - kisub mõtte sinnapoole, et tegu on spordipoliitikaga. Uuringuid viivad enamasti läbi Norra ja Rootsi rühmad ning nimekirju avaldatakse just nende maade ajakirjanduses."\nFIS on kehtestanud hemoglobiinitaseme ülempiiriks meestele 175 ja naistele 160 ühikut.\nMae ütles, et keskmäestikus treenides ja pärast alpimaja külastamist on tema hemoglobiininäit tõusnud paar korda üle 175, tavaliselt püsib aga 160 - 170 ringis.\n"Kord tegin FISile avalduse, et mu verenäit on tõusnud ka üle 175, kuid vastust ma sellele ei saanud," lausus ta.\nMae sõnul on tal lapsepõlvest saadik olnud kõrge hemoglobiinitase. Kui ta 1997. aastal esmakordselt FISi testijatele vereproovi andis, oli see 171. "Olen muutunud igasuguste nimekirjade ja kahtluste suhtes immuunseks," sõnas Mae. "Aga kui avalikkuses kasutatakse mu nime, tekib tahtmine vastu tegutseda."\nPostitas Meelis Välimäe, kell 19:40\nTürilased kutsuvad naaberomavalitsusi asutama Kodu...\nTüri linna 2003. aasta eelarve 34 miljonit krooni ...\nVastuse Paide linnavolikogu opositsiooni kaebusele...\nOisu vallavolikogu pole nõus soojatootja AS Eraküt...\nKoerus tulevad noortevolikogu valimised Koerus ...\nPuberteedieas noormees süütas öösel Paides veoauto...\nTele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlusi juhtinud Am...\nLõõla külaelanikud soovivad endisest koolihoonest ...\nJärvamaa elektroonilise noolemängu karikaturniiri ...\nTüri linnavalitsus valis maakonna spordipreemia ka...


Latvala ennustab Toyotale järgmisel hooajal suurt altminekut - Sport\nToyota WRC rallimeeskonnas lepinguta jäänud soomlane Jari-Matti Latvala ennustab, et Jaapani autotootja ei suuda järgmisel hooajal Hyundaile vastu saada.\nLatvala arvates on Toyota kolmest sõitjast kahel - Elfyn Evans ja Kalle Rovanperä - väga vähe kogemusi, kuidas uue masinaga kiiresti kohaneda.\n"Ogier on erinevates meeskondades näidanud, et suudab alati kõvasti sõita ja teeb seda kindlasti ka järgmisel aastal. Elfyn on jälle sõitnud ainult Fordiga. Autoga kohanemiseks võib natuke aega kuluda. Kalle jaoks on eelseisev aasta aga esimene WRC-s. Ta sõidab kindlasti häid tulemusi, kuid võib juhtuda, et nii mõnigi võistlus kujuneb tal kogemuste hankimise kohaks," arutles Latvala, vahendab Rallit.fi.\n"Toyotal on kolm täiesti uut juhti ja nad peavad vastu astuma väga tugeva koosseisuga Hyundaile. See on väga suur väljakutse," lisas soomlane, kelle enda tulevik on siiani täiesti lahtine.\nToyota rallimeeskonna pealik Tommi Mäkinen on hooaja eel aga väga enesekindel, sest Toyotal olevat ühes asjas Hyundai ees selge eelis. „Nagu ajalugu näitab, pole Toyotaga keeruline kohaneda, sest meie auto kontseptsioon on säärane, et seda oleks lihtne juhtida,” selgitas Mäkinen.


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 31Töövõimereformi esimesed õppetunnid\nEttevalmistamisel olev töövõimereform on praeguse kümnendi vastuolulisi poliitikamuudatusi sotsiaalvaldkonnas. Kuigi status quo’d avalikult pooldavaid huvirühmi ei leidu ning ka reformile seatud peamist eesmärki – tervise- ja töövõimekaoga inimeste paremat lõimimist ühiskonna- ja tööeluga – ei ole huvirühmad kahtluse alla seadnud, on reformi esmaste eestvedajate ja reformi peamise sihtrühma esindajate vahel olnud suured erimeelsused, kuidas ja mis järjekorras selle eesmärgi poole liikuda. Sihtrühm demonstreeris oma rahulolematust pakutud õigusliku lahendusega nii meeleavalduste, petitsiooni kui ka märgukirja toel.\nEsmasele protsessile tagasi vaadates saab väita, et sotsiaalne konflikt oli poliitikakujundajate sammude loomulik tulem – ehk isegi õpikunäide, kuidas ühes demokraatlikus ja küpses riigis ei peaks poliitikamuudatusi tegema. Vaatlen öeldu argumenteerimiseks töövõimereformi probleemistikku sidusrühmade vaatenurgast.\nVIIS OLULIST SIDUSRÜHMA\nTervise- ja töövõimekaoga inimeste (taas)lõimimisel ühiskonna ja tööeluga on mitmel sidusrühmal, kel võivad samas olla kohati vastandlikud huvid, kriitiline ja oluline roll.\nYoungi (2013) käsitlusele toetudes saab välja tuua viis peamist sidusrühma (ingl stakeholder), kelle panuseta ei ole eespool nimetatud eesmärgi saavutamine ilmselt võimalik. Need sidusrühmad on töötajad, tööandjad, tervise- ja töövõimekao riske maandavate fondide omanikud/administreerijad, ravi- ja rehabilitatsiooniteenuste pakkujad ning ka ühiskond laiemalt esindusorganite kaudu.\n1. Töötajad (ka tööjõud) on heterogeenne inimkooslus; enamik tööealistest on huvitatud enese rakendamisest tööturul, lihtsustatult on peamine motivaator eneseteostus ja/või elatusvahendite teenimine. Tervisekao ja sellega seoses töövõimekao korral on töötaja ilmne huvi, et maandatud oleks töövõimekaost tingitud sissetulekurisk ning olemas oleks õigeaegne ligipääs kvaliteetsele arstiabile, mis võimaldaks parandada tervislikku seisundit ning taastada töövõime. Püsiva tervisekao tekkimisel on selliste töötajate ootuseks ja õiguseks (vt Puuetega inimeste … 2012) see, et tervisehäire tõttu tekkivad takistused töö- ja ühiskonnaelus osalemisel oleksid neutraliseeritud-minimeeritud, et inimesed saaksid oma eluga edasi minna väärikalt ja võimalikult iseseisvalt.\nEesti kontekstis on nimetatud sidusrühmana vaadeldavad eelkõige inimesed vanusevahemikus 20–64, kes töötavad või soovivad töötada – neid on 642 500 (15-aastaste ja vanemate… 2014). Rahvaloenduse andmetel oli vanuserühmas 15–64 samas 218000 sellist inimest, kellel oli pikaajaline haigus või terviseprobleem (Rahvastik, pikaajalise haiguse… 2011). Ekspertiisiga tuvastatud püsiva töövõimekaoga 16–62aastaseid inimesi on Eestis praegu ligi 100 000 – just seda rühma on esitatud avalikkusele reformi peamise sihtrühmana, kuid siinkirjutaja hinnangul peaks uutele alustele tuginev töövõime toetamise süsteem olema olema suunatud nendele töötajatele, kel veel tervis ja töövõime alles, kuid keda töövõime kadu võib tabada tulevikus.\n2. Tööandjad (ettevõtjad) kui selge eesmärgiga loodud üksused on oma sihtide saavutamiseks enamasti huvitatud optimaalse hinnaga tööjõu rakendamisest. Tööandja seisukohalt on oluline töötaja töö tulemuslikkus, töösuhete ennustatavus (sh töötajate ootamatute töökatkestuste vältimine) ja töö sujuv korraldus. Olukorras, kus senise töötaja töövõime on püsivalt kahanenud, on tööandjal muuhulgas valikuvariandid, kas tuua senine töötaja töökoha ja tööprotsessi kohandamise kaudu tagasi tööellu või asendada teiste või uu(t)e töötaja(te) tööpanusega. Otsust võivad tugevasti mõjutada töötaja töövõime prognoos, kohanduste võimalik kulu ning asukohariigi pakutav meetmestik nende sammude astumisel.\nEestis oli 2014. aastal 146 643 majanduslikult aktiivset ettevõtet ja kasumitaotluseta üksust (Majanduslikult aktiivsed… 2015).\n3. Tervise- ja töövõimetusriski maandavate fondide valdajad / administreerijad on huvitatud rahalise kestlikkuse tagamisest. Selleks on vaja juhtida kulusid nii, et väljamaksete ja tegevuskulude summa ei ületaks sissetulevaid rahavoogusid ning fondil oleks tagatud stabiilne, pigem kasvav rahavoog. Ravi- ja rehabilitatsiooniteenuste pakkujatega koostööd tehes on fondid huvitatud teenuste võimalikult tõhusast osutamisest, mis tähendab koostööd optimaalse hulga vahetute teenusepakkujatega. Fondivaldajate seisukohalt oleks parim, kui tervise- ja töövõimekao\nriskid oleksid maksimaalselt maandatud ning kindlustusjuhtumid, mida on võimalik vältida, hoitakse ära. Samuti on ratsionaalne vältida õigel ajal mõistlikke kulutusi tehes suure maksumusega ühekordset või lühiajalist suurt kulu või pikajalisi regulaarseid väljamakseid nõudvaid kindlustusjuhtumeid.\nSenine suhteliselt madala lävega ligipääs tervisekaoga seotud hüvitisele muudeti tingimusterohkemaks.\nEestis on tervise- ja töövõimetusriske maandavaid fonde tinglikult kolm. Esiteks sotsiaalmaksu ravikindlustuse osast rahastatav avalik-õiguslik Haigekassa, mille kaudu rahastatakse raviteenuste osutamist ja haigushüvitisi. Pisut tinglikumalt liigitub neid riske maandavaks fondiks Töötukassa, mis rahastab sotsiaalkindlustusfondist töötuskindlustushüvitisi, aga pakub ka riigieelarvest rahastatavaid tööturuteenuseid. Kolmandana saab nimetada märkimisväärse kuluga püsiva töövõimetuse hüvitisest töövõimetuspensioni rahastavat pensionikindlustust, mille tuluallikaks on sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa ja eraldised riigieelarvest ning mida administreerib valitsusasutusest Sotsiaalkindlustusamet – kaudselt on kindlustusfond seegi.\n4. Ravi- ja rehabilitatsiooniteenuse pakkujaiks on nimetatud teenuseid vahetult pakkuvad üksused (ravikeskused, haiglad, arstid, füsioterapeudid, psühholoogid jne). Teenusepakkujad on huvitatud väärilise tasu ja optimaalse töökoormusega tegutsedes võimalikult hea ravi- või rehabilitatsioonitulemuse tagamisest.\nEestis liigituvad asjakohaste teenusepakkujate hulka sajad ettevõtted, mis kuuluvad nii eraisikuile kui ka kohalikele omavalitsustele, kuid ka näiteks avalikõiguslik Töötukassa, valitsusasutustest Sotsiaalkindlustusamet ja sotsiaalministeeriumi hallatavatest riigiasutustest Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus.\n5. Esindusorganeist saab vaadata olulise sidusrühmana parlamenti ja Vabariigi Valitsust, mis püüavad tagada ühiskonna toimimise oluliste konfliktideta, toetades algatusi ja langetades otsuseid, mis lähtuvad ühiskonnaliikmete heaolust ja huvist. Kuigi esindusorganite koosluse muutumine võib kaasa tuua huvi tõlgendamises järske muutusi, võib nüüdisaegse demokraatia puhul eeldada, et ühiskonna seisukohalt on kasulik ja õiglane, et kõik, kes on selleks suutelised, panustavad töö- ja majandusellu. Töövõimereformi kontekstis saab keskse esindusorganina käsitleda parlamendi enamuse volitusel ja valitseva koalitsiooni sõlmitud leppe alusel tegutsevat Vabariigi Valitsust.\nTervisekaoga töötaja aktiivsuse motiveerimine juba häire varases faasis võiks tagada töötaja jätkamise oma senisel töökohal.\nHÜVITISESAAJATE AKTIVEERIMISEST EI PIISA\nTervise- ja töövõimekaoga inimeste tööle naasmine või siirdumine saab olla edukas vaid juhul, kui kõik kirjeldatud sidusrühmad täidavad oma rolli parimal võimalikul viisil. Töötajat, kes on tervisekao tõttu sattunud uude olukorda, saab tulemusrikkalt aidata vaid siis, kui ta on aktiivne ning valmis säilinud töövõimet rakendama, eeldusel, et see ei kahjusta tervist ega ravitulemust. Tervise- ja töövõimekaoga töötajad saavad tööellu siirduda või naasta suuresti siis, kui tööandja on motiveeritud ja piisavalt võimekas, et kohanduda senise töötaja uuenenud vajadustega ning on valmis palkama ka uusi töötajaid, kelle vajadused ja ootused töökeskkonnale ja -korraldusele erinevad tervisekaota inimese omadest. Alahinnata ei tohi töövõimekaoga inimeste võimekust tegutseda ise ettevõtjana ja panustada ise vahetult töökohtade loomisse.\nFondide administreerijad/omanikud saavad tööle naasmist toetada sellega, et väärtustavad töötaja aktiivsust, osutavad varajast abi, teevad koostööd teiste riskide maandajatega ning panustavad järjekindlalt ennetustegevusse. Ravi- ja rehabilitatsiooniteenuste osutamine tervisekaoga töötaja tagasi tööellu suunamiseks peaks toimuma loogilise ja katkestusteta tervikliku ahelana, kus pole viivitusi, katkestusi ja teenuse osutamise fookuses on abivajav inimene.\nKirjeldatu saab toimuda siis, kui leidub osapool, kes jälgib, analüüsib, lahendab ebakõlasid, toetab, maandab osaliste riske – see on ootuspärane roll valitsusele koos valitsusasutuste võrgustikuga. Valitsus saab algatada muudatusi, motiveerida sidusrühmi oma rolli täitma, olgu siis meetmeiks präänik või piits. Kõige selle juures peaks demokraatliku riigi valitsus tagama, et ühiskonnas valitseks arusaam tehtavate muudatuste vajalikkusest ning heakskiit rahalistele otsustele, mis võivad edasi lükata oodatavaid arenguid muudes valdkondades.\nAnalüüsides töövõimereformi avalikkusele esitatud materjalide (eelkõige Riigikogu 12. koosseisu vastu võetud seaduseelnõude 678 ja 693 ja nende seletuskirjade) toel sidusrühmade ette nähtud rolle, joonistuvad välja ebavõrdsed rolliootused sidusrühmadele.\nKõige olulisem muutus on ette nähtud töötajaile – eriti vahetult aga neile tööeas inimestele, kel juba püsiv tervisekadu. Senine suhteliselt madala lävega ligipääs tervisekaoga seotud hüvitisele muudeti tingimusterohkemaks: alates 2016. aastast tuleb tööturul osalemise potentsiaaliga tervisekaoga inimesel regulaarse toetuse saamiseks üles näidata aktiivsust, hüvitise maksmist hakkab mõjutama teenitav tulu.\nVõrreldes töötaja kohustusi uue töövõimetoetuse ja veel mõnda aega säiliva haigushüvitise maksmise põhimõtete kontekstis, ilmneb kahepalgelisus töövõime käsitluses hüvitiste puhul, mis ootamatute oluliste tervisehäirete korral on omavahelises järgnevuses. Nimelt ei luba kehtiv õigus haigushüvitise maksmise perioodil mingilgi kujul tööd teha, haigushüvitise lõppemise järel (alates 2016. aastast makstakse seda kuni 6 kuud) peab sama terviseseisundiga inimene uue sama eesmärgiga hüvitise saamiseks võtma end arvele Töötukassas. 180kraadine pööre töövõimetuse käsitlemisel on paradoksaalne. Nimelt võiks töötaja aktiivsuse motiveerimine juba häire varases faasis tagada töötaja jätkamise oma senisel töökohal mitmete püsivat töövõimetust põhjustavate levinumate haigusseisundite puhul. Teatavasti on ligi 60 protsendi praeguste töövõimetuspensionäride põhidiagnoos luu- ja lihaskonna haigused, vaimse tervise häired või südame-veresoonkonna haigused. Tööandjate ja rehabilitatsiooniteenuse pakkujate koostöös tehtav motiveerimine kahandaks vajadust tunduvalt kulukama meetme ehk töötajate tööturule tagasi toomise järele.\nRolliootustes peegeldub ka teine probleem: kuigi töövõimekaoga inimeste edukas tööle naasmine või siirdumine saab toimuda üksnes koostöös tööandjaga, ei ole viimaste rollis ette nähtud ühtegi sisulist muudatust. Võib küll eeldada, et kasvav tööjõupuudus ja töövõimekaoga töötajate suurenev aktiivsus viivad neid senisest tulemuslikumalt kokku tööandjatega, kes otsivad pädevaid töötajaid, kuid sellised positiivsed kohtumised võivad jääda juhuslikuks. Süsteemsest muutusest saab hakata rääkima ilmselt alles siis, kui ka tööandjate kohustused töövõimekaoga inimeste tööelu toetamisel on täpsustatud ning nende võimestamiseks on loodud sisukas motivatsioonipakett, mis soosib töövõimekao ennetamist ja ületamist. Just tööandja saab olla see pool, kes juhib senise töötaja tööle tagasi toomist olukorras, kus ükski teine seda rolli enda kanda veel võtnud ei ole. Kui tööandjatel ei ole harjumust panustada tervisekaoga töötajate tööl hoidmisse, on põhjust kahelda nende valmiduses palgata uusi olulise tervisekaoga töötajaid.\nJust tööandja saab olla see pool, kes juhib senise töötaja tööle tagasi toomist.\nTeenusepakkujate seas on rollimuutus planeeritud vaid Töötukassale, kellele on ette nähtud nii rahalise mahu kui ka teenuste sisu poolest laiendatud tööturuteenuste pakett. Ühelt poolt võib Töötukassasse pöörduvatelt töötajatelt nõutav aktiivsus koos Töötukassa teenuste toel toimuva võimestamisega kaasa tuua töötajate muutumise tööturul konkurentsivõimelisemaks. Teisalt võib toetavate teenuste jätkuv killustatud korraldus nullida nende teenuste mittetoimimisel Töötukassa ressursimahuka panuse.\nFondivaldajatest muutub oluliselt vaid riigi olukord: pensionikassast rahastamise asemel viiakse töövõimereformi rahastamine täielikult üle riigieelarvepõhisele rahastamisele. Nii osaliselt kui ka täielikult töövõimetutele inimestele makstav hüvitis saab endale ülempiiri (mis on seotud teenitava tuluga) ja muutuvad hindamistingimused ilmselt raskendavad ligipääsu hüvitise skeemile. Kui eelnõu 678 (Töövõimetoetuse… 2014) jõustuks kavandatud kujul ja seatud ajagraafikuga, saavutataks tõenäoliselt alameesmärk, s.o püsiva töövõimetuse hüvitise kulu kasvu peatumine ja vähenemine kaugemas perspektiivis1. Juhul kui seniseid ja uusi hüvitisesaajaid ei õnnestu tööturule lõimida, võib kokkuhoid sellelt kulurealt nõuda täiendavat kulu riigi teistest taskutest (nt toimetulekutoetuste näol) ning rahalist kokkuhoidu ei pruugi sündida.\nFondivaldajate kõige olulisem roll – ennetus – on praeguses etapis jäänud tagaplaanile. Reform käsitleb vaid tertsiaarset ennetust, s.o inimeste töö- ja ühiskonnaellu taasintegreerimist olukorras, kus pöördumatu tervisekahju on aset leidnud.\nVabariigi Valitsus peaks tõusma töövõimetuse riski maandava fondi administreerijast muutuste tegelikuks juhiks.\nPrimaarne ja sekundaarne ennetus – s.o tervise- ja töövõimekao vältimine ning varane sekkumine ja kohanduste organiseerimine olukorras, kus on tekkinud esimesed märgid tervise halvenemisest – on jäänud lubaduste tasandile.\nVALITSUS – KAS KINDLUSTUSFONDI HALDUR VÕI SOTSIAALSE KAITSE KOORDINAATOR?\nPöörates tähelepanu eespool toodud probleemidele ja sellele, mis järjekorras on reformi eestvedajad eelnõudega avalikkuse ette tulnud, saab tugevat tuge hüpotees, et esiplaanil on olnud just töövõimetuse hüvitise kuluka skeemi kohandamine, et seeläbi võtta järjekindlalt kasvav kulu kontrolli alla. Vastandlikud rolliootused töötajatele eelkõige järgnevate haigushüvitise ja töövõimetoetuse kontekstis viitavad otseselt, et ühe fondi haldaja vajadused on domineerinud töövõimekust väärtustava visiooni üle. Teisisõnu on valitsus algatanud mahuka poliitikamuudatuse, jäädes ise suuresti kindlustusfondi halduri positsioonile, samas strateegilise juhi rolli mängiti üksnes avalikkusele ja muudatuste sihtrühmale suunatud avalikus kommunikatsioonis. Positiivse kõlaga „töövõimereform” võeti kasutusele kontekstis, kus oli tehtud otsus suurendada töövõimekaoga inimeste kohustuste koormat, kuid meetmestikku, et inimesed uuenenud olukorras ka toime tuleks, ei olnud veel koostatud. Emotsioone lisas tõsiasi, et poliitikamuudatuse peamise sihtrühmaga algas diskussioon juba konkreetsele eelnõule toetudes.\nValitsuse ja riigikogu seniste sammude tõttu on suurenenud määramatus inimeste seas, kelle vastu ei ole riik seni huvi üles näidanud, ilma usutava sõnumita, et muutuma peab ka teiste oluliste sidusrühmade roll. On küsitav, kas rollide muutmine on võimalik rollhaaval – valutum oleks ilmselt lahendus, kui liikumist oma oodatavate rollide suunas alustavad kõik sidusrühmad üheskoos.\nKui riik soovib töövõimereformiga seatud eesmärkide suunas edasi liikuda, tuleb järgmise vastasseisu vältimiseks kindlasti ka teisele tööturupoolele ehk tööandjatele saata sõnum, et nendegi roll peab muutuma, ning alustada diskussiooni selle muutuse viisi, intensiivsuse ja ulatuse üle. Jätkuvad viivitused või korduv eelnõupõhine kommunikatsioon loob suure tõenäosusega järjekordse konflikti, millel võitjaid ei ole, kuid kindlaks kaotajaks on taaskord püsiva tervisekaoga ja puudega inimesed, kes põhiseaduse § 28 kohaselt peaks olema hoopiski riigi ja kohalike omavalitsuste erilise hoole all. Et reform oleks kõigi osaliste arvates tulemuslik, tuleb valitsusel võtta endale roll, mida temalt oodatakse, ning muutuda töövõimetuse riski maandava fondi administreerijast, kes peab asjaolude sunnil reageerima sihtrühma häälekatele nõudmistele, tegelikuks juhiks-koordinaatoriks. Ainult nii suudab ta kõik olulised osalised ühise eesmärgi nimel tegutsema panna.\n15-AASTASTE JA VANEMATE HÕIVESEISUND SOO JA VANUSERÜHMA JÄRGI. (2014). Tabel TT331. Statistikaamet: Statistika andmebaas.\nMAJANDUSLIKULT AKTIIVSED ETTEVÕTTED JA KASUMITAOTLUSETA ÜKSUSED ÕIGUSLIKU VORMI JÄRGI. (2015). Statistikaamet. – http://www.stat.ee/68777\nPUUETEGA INIMESTE ÕIGUSTE KONVENTSIOON JA FAKULTATIIVPROTOKOLL. (2012). Välisleping. Vastu võetud 21.03.2012 Riigikogus. – https://www.riigiteataja.ee/akt/204042012006\nRAHVASTIK, PIKAAJALISE HAIGUSE VÕI TERVISEPROBLEEMI OLEMASOLU, SOO, VANUSERÜHMA JA ELUKOHA JÄRGI. (2011). Tabel RL0601. Statistika andmebaas.\nSOTSIAALHOOLEKANDE SEADUSE, TÖÖTURUTEENUSTE JA -TOETUSTE SEADUSE NING TEISTE SEADUSTE MUUTMISE SEADUSE EELNÕU (693 SE).\nTÖÖVÕIMETOETUSE SEADUSE EELNÕU (678 SE). – http://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/af07a9ca-c54e-4f05-a82b-841339be10cf/\nYOUNG, A. E. (2013). Return to work stakeholders’ perspectives on work disability. – P. Loisel, J. R. Anema (eds). Handbook of work disability. prevention and management, 409–423. New York: Springer. – http://link.springer.com/chap-ter/10.1007/978-1-4614-6214-9_25\n1Valitsus toetas 07.05.2015 sotsiaalministeeriumi plaani lükata töövõimereformi rakendamine 1. juulile 2016. Lisaks ajakava muutmisele on võimalik seaduste täiendav muutmine.


Keskkonnaamet kutsub kasetriibikut märkama ja temast teada andma - Uudised - Sakala\nKeskkonnaamet kutsub kasetriibikut märkama ja temast teada andma\nKeskkonnaameti pressiteenistuse teatel on värskest kasetriibiku leviku täpsustamise uuringust selgunud, et seda kaitsealust närilist leidub meie looduses oodatust rohkem. Leiukohtade kaardistamiseks oodatakse kodanikelt tema märkamise kohta teateid.\n«Tavaliselt tehakse pisiimetajate seiret augustist oktoobrini, mil nende arvukus ja tabamise edukus on kõige suurem, ent tõenäosus kasetriibikut sel ajal kinni püüda on vastupidi väga madal, sest tema on liikuvaim maikuus pärast pikast talveunest ärkamist. Viimasel kahel aastal keskendutigi kasetriibiku otsingutele kevadel ja tulemused olid rõõmustavad: üle-eelmisel kevadel tabati 17 ja möödunud kevadel 15 isendit,» selgitas keskkonnaameti liigikaitse büroo liigikaitse peaspetsialist Katrin Kaldma.\nKasetriibikut õnnestub tema varjulise eluviisi tõttu näha siiski vähestel, nimelt eelistab triibik kõrge ja tiheda rohuga elupaikasid, vanu kände ja pehkinud puutüvesid, kust on teda keerulisem märgata. Kasetriibiku seireks valiti välja 57 tema elupaigaks sobilikku kohta, millest 20-s õnnestus teda ka leida. Lisaks laekus infot kasetriibiku esinemise kohta juhuslikult, kui Kasispeal püüdis üks kass üle-eelmisel suvel neli ja eelmisel suvel ühe kasetriibiku.


Rohelised: ilutulestiku tekitatud kahju on suurem kui rõõm – Eestimaa Rohelised\nEestimaa Rohelised, Loodushoid, Uudised\nKutsume kõiki keskkonnahoidjaid võimaluse korral aastavahetusel ilutulestikku mitte laskma.\nTäname omavalitsusi, kus on aru saadud ilutulestiku kahjulikkusest. Aitäh Viljandi, Tartu ja Haapsalu! Kiidame teid, et te ei lase rahva raha vastu taevast!\nPeale eelmist aastavahetust kattusid Rooma tänavad sadade külmunud lindudega. Miks?\nHirmust. Linnud surid südamerabandusse. Peamiselt oli tegu kuldnokkadega.\nEestis on eelkõige ohvrid asulates talvituvad linnud nagu tihased, varblased ja varesed, aga mida rohkem rakette metsas lastakse, seda rohkem liike kannatada saab. Tartu Ülikooli linnuökoloogia teaduri Marko Mägi sõnul on lindude elurütmid tulemürast pikalt häiritud. Paugutamine ehmatab linnu lendu ning kuna rakette lendab kõikjalt, ei leia linnud enam võimalust puhkama laskuda.\nMida külmema ilmaga ilutulestikku lasta, seda ohtlikum see lindudele on. “Paanikas linnud tõusevad pimedas lendu, kuid nad ei orienteeru. Nad ei saa aru, mis toimub ning põgenevad kabuhirmus. Paljud neist surevad uusaastahommiku esimeste tundidega,” kirjutas Eesti Metsloomaühingl. Öösel linnud magavad ning vali heli, plahvatused ning tugevad valgussähvatused äratavad nad üles. Olukord on täiesti ootamatu ja hirmu tekitav. Talvekülmaga võib öine ootamatu energiakulu olla tappev, hommikuni seda lihtsalt ei jätku. Paanikas lennatakse liiga kaugele, ka merele, ja ei suudeta enam tagasi tulla.\n“Mida lind talvel teeb? Ta sööb päeval selleks, et öö üle elada, ja kaotab märkimisväärse hulga oma kehakaalust just magades. Kui see suurem või väiksem lind üles peletada, paanika tekitada, veri on adrenaliini täis, siis ta pekslebki kõrgel õhus. Ja väga paljud neist ka lõpetavad seal, kas selle tõttu, et nad lõpuks energiast tühjaks saavad, või selle tõttu, et neil süda üles ütleb. Kujutame seda ette, kui keegi tuleks meie juurde ja ütleks öösel, et nüüd üles, marss, tund aega jooksete täismahus, kaks tundi, riideid peale ei saa panna, talvel külm väljas. See on umbes midagi samasugust,” kirjeldas Eesti Metsloomaühingu asutaja Marek Strandberg.\nMürast ja valgussähvatustest enim ohustatud grupid on näiteks väikelapsed ja haiged (epileptikud, posttraumaatilise stressihäire all kannatajad).\nIgaüks tunneb meist koeraomanikke (või on seda ise), kes ei saa aastavahetuse perioodil kodust lahkuda kuna neljajalgne sõber satub paugutamisest paanikasse. Koertel on kuulmine neli korda teravam kui inimestel, seega võib liiga vali heli koerale isegi füüsilist valu põhjustada.Varjupaikade täituvus on aastavahetusel alati suurem, sest hirmunud koerad põgenevad kodust.\nEelmisel aastal kogusid Eestimaa Rohelised allkirju petitsioonile “Ilutulestik ilma ohvriteta“.\nRohelised tegid Riigikogule ettepaneku täiustada pürotehniliste toodete müügi ja kasutamise regulatsiooni. Petitsiooniga sooviti keelata pürotehniliste toodete kasutamine loomade varjupaikade, loomaaedade, loomaparkide, haiglate, hoolde- ja vanadekodude, lasteasutuste jt haavatavate sihtgruppide vahetus läheduses ning samuti loodus- ja maastikukaitsealadel ning hoiualadel ja nende läheduses.\nSoovitati kohalikel omavalitsustel aastavahetuse ilutulestiku asemel finantseerida keskkonnasõbralikumaid valguslahendusi ja suunata ilutulestiku rahad kasvõi loomade varjupaikade toetuseks või üldiseks heakorraks.\n2028 kodaniku allkirjaga petitsiooni arutati 05.05.2020 toimunud Riigikogu majanduskomisjoni istungil. Roheliste ettepanekuid siiski vastu ei võetud.\nKordame sellelgi aastal: kui vähegi saate, loobuge aastavahetusel ilutulestiku laskmisest!\nEriti palume paugutamata jätta parkides, metsades, rannas ja veekogude ääres, kus ööbivad linnud. Neil on niigi raske talv üle elada.\nMeie kaaslaste elu on meie kätes, hoiame need taskus ja ärme tee pauku.\nRohelised Fideelia-Signe Roots, Egle Olesk ja Olev-Andres Tinn Riigikogus toonasele spiikrile Henn Põlluaasale 2028 ilutulestikuvastast allkirja üle andmas. (13.02.20)\nIlutulestik, marek strandberg, marko mägi


Jamaika bobimeeste imelugu ehk "Libe liug" tagasi olümpial! | Sport\nJamaika bobimeeste imelugu ehk "Libe liug" tagasi olümpial! (4)\nViljar Voog, 28. jaanuar 2014 07:00\nHOOGU JUURDE: Jamaika bobikelgu lükkasid mäest alla spordisõprade annetused. Foto: Jamaika Bobiliit\nNostalgia jõudu ei tasu alahinnata. Piisas vaid Jamaika bobikelgutajatel teada anda, et nende Sotši-unistusest on puudu 60 000 eurot, kui üle terve maailma hakkas laekuma annetusi, et üks aegade lahedamaid võistkondi tagasi olümpiale aidata.\nAnnetused viivad Jamaika kahebobi Sotši\nJamaika bobikelgumeeskonna lugu teab ilmselt iga maailma teleriomanik, sest positiivsusest pakatavat 1993. aasta filmi "Libe liug", kus peaosas legendaarne naljamees John Candy, on telekanalitel mugav oma pühapäevastesse kavadesse paigutada.\nTegelikkus on filmist küll veidi erinev, ent sugugi mitte vähem inspireeriv: kohaliku ärimehe soovitusel vabatahtlikest sõduritest kokku pandud bobimeeskonnad osalesid 1988. aasta Calgary olümpiast järjest viitel talimängudel ning parimaks tulemuseks jäi neljakelgu 14. koht Lillehammeris.\nTorino ja Vancouveri mängudele rastamaa pojad aga ei kvalifitseerunud ning raskusi oli ka Sotši jõudmisega: kahebobi koht kindlustati eelviimastena ning suurtes finantsprobleemides.\nPiisas aga jamaikalastel oma rahamuret kurta, kui maailma spordisõbrad tengelpungad avasid. Mõne päevaga annetati vaja olnud 60 000 euro asemel enam kui poole rohkem krõbisevat.\n"Kui teadmine, et me võime pääseda tänavustele olümpiamängudele, rahva kõrvu jõudis, ilmusid välja tuhanded abilised," rääkis Jamaika Bobiliidu peasekretär ning Calgary’s isegi kelgus istunud Chris Stokes Euroopast, Ameerikast ja isegi Austraaliast tulnud abirahade kohta.\nRahakotiraudu paotati Stokesi sõnul kahel põhjusel: "Filmi populaarsus on oluline, aga ma arvan, et kõige tähtsamaks osutus inimeste võime meie bobimeeskonnaga samastuda. Nad küsisid endalt: "Mis võiks olla minu Jamaica bobikelgu hetk?""\nToetuse kogumine lõpetati 90 000 euro täitumisel ja seega sõidab Sotši bobimeeskond koosseisus Marvin Dixon ja 46aastane Winston Watt. "See raha aitab meil osta varustuse, mida me vajame, et olla konkurentsivõimelisemad," sõnas Watt, kelle olümpiadebüüt jääb 20 aasta taha.\nKuigi jamaikalane on üks vanimaid Venemaal startivaid sportlasi, passi ta ei vaata. "Vanus on kõigest number! Sa ei usuks eales, et ma olen 46. Võib-olla 30 või 35! Ma olen suur, tume ja nägus nagu 183 sentimeetrit pikk ja 106 kilo kaaluv Ameerika jalgpallur!" ütles bobilegend briti ajalehele Telegraph.\nOlümpiaveterani sõnul ei looda illusioone poodiumikohast. "Kõik teavad väga hästi, milleks Jamaika meeskond võimeline on. Me läheme sinna, et näidata maailmale, et me oleme jätkuvalt elus ning saame selle spordialaga hakkama."


Hambahari – Minu bloginurgake\n…minu tänased ostud Aliexpressist. 😀 Ostsin lõpuks ometi endale elektrilise hambaharja, mida olin juba kaua tahtnud, kuid siiani ei olnud raatsinud osta. Aliexpressis on need odavamad, kui kohapealt ostes. Hambahari maksis 8,87€ ja kuna ma läksin Aliexpressi tellima läbi Bonusway, siis sain veel 0,26€ oma Bonusway kontole. Teine toode, mille ma Aliexpressist ostsin, on nutikell, kuhu saab panna SIM kaardi ja isegi mälukaardi sisse. Valisin kella, millel on 8GB mälukaart kaasas. See summa ei ole nii suur, et väga suur pettumus saaks tulla, kui nutikell ei peaks ootustele vastama. Minu valitud nutikell maksis koos saatekuluga 13,97€. Tellimuse tegin jälle läbi Bonusway, kuid selle toote boonuspunktid veel ei kajastu Bonusway kontol,…


kultuuritarbija60+: Eivør Fääri saartelt Padise kloostris 16.mail\nKui eelmisel aastal esmakordselt Eivørit (Eivør Pálsdóttir ) koos Villu Veskiga kuulasin, olin veendunud soovis lauljatari veel kuulda. Valisin ta aasta muusikaelamuseks Minu aasta muusikaelamus 2013. Eivør on niivõrd omanäoline, kordumatu ja mitte kellegagi võrreldav!\nUurisin Eivøri kodulehel , kus tema esinemised toimuvad ja mis suur rõõm, et kontsert koju kätte tuli.\nEile oli Padise kloostri kontserdisaal välja müüdud ja rahvast puupüsti täis. Ma ei tea, kas need, kes tulid lootuses pilet kohapeal osta, lõpuks sisse said, vähemalt lootust neile anti.\nSoojenduseks esines Allan Vainola ansambel „Unenäopüüdjad“. Ma ei ole ainult klassikalise muusika austaja, kuulan igasugust head muusikat, nagu Neeme Järvi „Klassikaraadio“ reklaamis ütleb. Allan Vainola meeldib mulle ka, mõõdukates kogustes. Eile laulis ta tund aega, pisut kaua minu jaoks, laulud muutusid ühetaolisteks, võiks kuulata tantsides, mitte pingil istudes. Aga „Unenäopüüdjate“ sound- Allan Vainola - laul, naturaalkitarr Jaak Lutsoja - akordion Tanel Liiberg – kontrabass,kõlas kloostris suurepäraselt.\nKuulata võiks laulu, mida eile lauldi: Leelo Tungla sõnadele "Kuis kõik jääb". Kaunis laul, aga minul ei õnnestu siia seda riputada.\nEivør esines koos Mikael Blakiga, alustas pool kümme ja lõpetas kell üksteist. Laulis lisaks 3 lisapala.\nEivøril on kirjeldamatult kaunis jõuline hääl. Ta on tõeline looduslaps, ma ei ole maailmamuusikaga väga kursis, aga usun, et selline hääl on haruldane. Ta laulab põhiliselt enda kirjutatud laule, mängib kitarri ja põristab trummi nagu šamaan.\nKüllap kontserdi kõige muljetavaldavam etteaste oli Trøllabundin mille saateks lauljanna trummi põristas ja valguskunstnik paeseinale leegid projitseeris- absoluutselt müstiline kogemus. Lisatud video „Faroe Islands My Mother",on pärit aastast 2007.\nKujutage ette sama laulu intensiivsemalt, küpsema laulja esituses, maagilises kloostrisaalis leekide taustal. Elamus oli nii valusalt kaunis, et mind pani nutma.\nAga Eivør laulab ka nii: Eivør Where are the angels\nInglihääl (nüüd tean ,milline see on) kõrgetes helisevates nootides ning kume nõia hääl madalates nootides. Hääleulatus mõõdetamatu, viskab pea selga ja laulab kõrgeid noote (pea seljas jääb minul hääl kinni). Lisaks on Eivør väga kaunis naine, vahetu ja siiras kui ta pikad blondid juuksed valla silmade särades publiku ees seisab.\nEivør on lauljatar, instrumentalist ja laulukirjutaja. Eelmisel aastal kuulasin ma Eivørit ühe mõisa salongiõhkkonnas, seekord kloostri kontserdisaalis. Mõlemal korral elamuslik, aga väga erinev. Salongi õhkkonnas intiimsem ja lähedasem, kloostris võimas ja müstiline.\nKontserdikohta kloostri varemetes oli õige raske üles leida, sest vähemalt eile ühtegi suunavat noolt ei olnud, kust pääseb kõrgema korruse kontserdisaali. Ekslesime meiegi teiste sabas enne mitmel trepil kui üles jõudsime. Kontserdisaal ise oma võlvitud lagedega on lihtsalt suurepärane. Väga hea akustikaga, paremaga kui Pirita kloostris. Ja tuul ka ei tõmba nii nagu Pirita kloostris Birgitta festivali ajal. Head akustikat märkisid ära nii Eivør kui ka Allan Vainola. Ja milliseid võrratuid valgusmänge võimaldasid valguskunstnikule kloostri paekiviseinad ja –lagi.\nKuigi eile oli ilm soe, oli jahedavõitu . Toolile pehme kate ja suur sall õlgadele kulub igati marjaks ära. Kloostrimüüridesse kogunenud talvekülmus õhkas jäiselt. Mul täna hommikul väike nohu ja kaaslasel kurk kibe. Loodan et esinemine külmas saalis lauljanna jumalast antud häälele liiga ei teinud.Eelmisel aastal esines ta paljajalu, ma ei näinud,istusin nii taga, kas ka sel aastal, vaip pandi küll lavale maha.\nMüügil olid Eivøri plaadid, vist 5 erinevat. Kuna mul 2 plaati juba olemas, siis seekord ma kiusatusele plaadikogu täiendada, järele ei andnud. Kuigi olen laule , mis plaatidel, ka kontserdil kuulnud, siis plaati kuulad vaikselt ja tajud neid laule intiimsemalt.\nKontserdipaigas müüdi Maipo veine, aga külma vastu aitasid paremini kohv ja väike konjak. Märkimist väärib kloostri kõrval asuva Padise mõisa suurepärane köök. Tasub varem kohale jõuda.\nEi oskagi teisiti lõpetada, kui kuulake Eivørit, midagi sellist ei ole te varem kuulnud.\nSiin koos Islandi sümfooniaorkestriga, see laul ka Padise kontserdil:\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 13:09\nUnknown 21. mai 2014 23:39\nTäpsustaks, et leekide taustal oli lugu Trøllabundin.\nTänud hea ülevaate eest :-)\nkultuuritarbija60+ 22. mai 2014 08:07\nTänan täpsustuse eest, alguses kirjutasingi Trøllabundin, aga kui Youtubest üle kuulasin tundus, et Faroe Islands My Mother.


CV Keskus tööpakkumine Telefonimüügi konsultant kodukontoris , Võrumaa\nTööpakkumise number #535680\nkvaliteetsete toodete ja teenuste müük arvutiga telefoni teel;\nklientide nõustamine ja tellimuste vormistamine;\noma kliendibaasi haldamine ja järelteenindus.\njulgus ja soov suhelda erinevate inimesetega;\nsoov ja tahe teenida head palka.\nväljaõpet ja koolitust töö käigus.


Barber Club Meeste nahahooldustooted lühikese habeme ja näo niisutaja 50 ml | L'Oréal Paris\nlühikese habeme ja näo niisutaja 50 ml\nBarber Club lühikese habeme ja näo niisutaja 50 ml\nHabeme ja naha niisutaja habeme pehmendamiseks, sügeluse leevendamiseks ja kogu näo niisutamiseks.\nTere tulemast klubisse! Barber Club on habemeajajate teadmistest inspireeritud hooldustooteid sisaldav sari. Barber Clubi lühike habeme ja näo niisutaja on loodud lühikese habeme ja naha igapäevaseks hooldamiseks. Lühikese habeme jaoks: rahustab sügelust ja pehmendab näokarvu. Näole: niisutab nahka terve päeva. Kerge ja mitte-rasvane geeljas tekstuur. Rikastatud seedripuu eeterliku õliga.\nKasutage igal hommikul puhastatud lühikesel habemel ja näol. Pumbake peopesasse 1–2 tilka geeljat niisutajat ja hõõruge seda käte vahel. Masseerige õrnalt nahale ja habemele, alustades kaelast ja liikudes ülespoole kuni kogu geel on imendunud. Vältige silmaümbruspiirkonda.\nLühike habe on pehme ja nägu niisutatud.


Vene Teater jätkab ringreisifestivali Tartus\nEesti Riiklik Vene Draamateater jätkab oma ringreisifestivali "Vene Teater Eesti Linnades" - pühapäeval ja esmaspäeval, 24. ja 25. oktoobril, pakutakse teatrirõõmu Tartu publikule.\nPühapäeval on Vanemuise väikeses majas kaks Vene Teatri etendust: kell 13.00 lustakas kogupereklounaad "Klounidel külas" ja kell 18.00 eestikeelse tõlkega "Ivanov" Eduard Tomaniga nimiosas. Esmaspäeval kell 19.00 mängitakse sealsamas Eino Baskini lavastatud põnevuskomöödiat "Kes aevastas?!".\nTavapärastel väljasõitudel piirdub teater vaid etenduste andmisega, festivali "Vene Teater Eesti linnades" raames kohtutakse oma publikuga ka väljaspool lava - n.ö. silmast silma.\n24. oktoobril kell 12 toimub teatrikohvikus "Shakespeare" festivali avamine Tartus, kus lisaks tavapärastele tervitussõnadele kõlavad vene luule ja romansid Herardo Kontrerase ja Eduard Tomani esituses. Esmaspäeval kell 15.00 esitatakse aga sõbralik väljakutse Tartu linnavalitusele: Turu tänava spordihoones saab teoks sportlik sõpruskohtumine saalijalgpallis.\nMõlemale üritusele on oodatud kõik huvilised ja sissepääs sinna on kõigile prii.\nRingreisifestival "Vene Teater Eesti linnades" saab teoks tänu ElionÂ´i toetusele.


5 olukordi, kui naine on tahtmatult petnud meest - Suhe - 2019\nElus on olukordi, kus tundub, et te ei tee midagi keelatud ja piiri ületades, aga tegelikult peate olema oma valvuril, sest enne reetmist ei olnud isegi sammu, vaid väikese shazhochka põrandat.\n1. Kirjavahetus sotsiaalsetes võrgustikes\n"See kõik on lihtsalt internet," ütlete. Kuid selline süütu kirjavahetus peidab tavaliselt fotode vahetamise, komplimentide, flirtimise ja isegi virtuaalse seksi. Ja isegi kui te ei võta seda tõsiselt, sest te ei ole isegi ekraani teisel poolel isikut näinud, siis teie jaoks võib see olla hea põhjus oletada reetmisest.\n2. Flirtige kolleegiga\nTa on lihtsalt kena kolleeg, kellega sa kenasti vestled, minna lõunasöögiks, flirtida ja üksteist aidata. Väga sageli on just selline mõttetu sõprus, mis areneb teenusromantiks. Mõtle hästi, kui seda vajate.\n3. Suhtlemine ex-boyfriendiga\nIgaühel on juba ammu teada - sõprus endise poissega ei juhtu. Isegi kui kõik tema tunded lõpuks ja tagasi pöördumatult kadusid, vilgub endine säde uuesti, eriti kuna sul on nii palju mälestusi ja mineviku häid hetki. Seetõttu on parem lõpetada selline suhtlemine pungas ja jätta endine endises kategoorias.\n4. Liigne sõprus tema parima sõbra vastu.\nMuidugi on tore, kui sa tead, kuidas liituda firma ja saada oma sõprade jaoks oma poiss. Kuid ärge seda üle pingutage ja ärge looge liiga lähedasi sidemeid. Nagu te teate, on mehed mehed, nad võivad unustada, et olete võõras naine, ja vallandada teid asjas.\n5. Ühe öö partner\nVõite kohtuda temaga ööklubis, restoranis või mürarikkas sõpruskonnas. Tõenäoliselt on ta kõige rõõmsameelne, hoolimatu mees, kes pakub sulle aega mõnusalt aega veeta ja unustada. See ettepanek on nii ahvatlev, sest te praktiliselt seda ei tea ja osalete sellega niipea, kui lõbus- ja sõiduahelad kukuvad. Ja see ei ole oluline, kas te lihtsalt tantsite temaga kogu öö või sa jõuad oma voodisse, pidage meeles, et see on kõige uskumatu asi ja proovige mitte lasta seda juhtuda.\nVaadake videot: Why we laugh. Sophie Scott (November 2019).\n3 naissoost soengut, mis uskumatult ärritavad kõiki inimesi\nCopyright 2019 \_ none \_ 5 olukordi, kui naine on tahtmatult petnud meest