Demokraatia tõus ja langus? Meritokraatia? | Vikerkaar\nMiks nüüdisaja eliitidel puudub legitiimsus ja valitsemisvõime?\nTänapäeval juhivad enamikku maailma riike valitud valitsused. Enamik suurimate pankade ja rahvusvaheliste firmade tippjuhte on värvatud kõige paremate ja andekamate seast – nende seast, kes on lõpetanud kiitusega maailma juhtivad ülikoolid. Tänapäeva kodanikud on kõrgemini haritud, paremini informeeritud, nende õigused on paremini kaitstud ja neil on rohkem väge riigivõimule vastu seista kui iganes varem. Nii poliitilised kui ärieliidid on oma etniliselt, sooliselt, rassiliselt ja klassiliselt koosseisult mitmekesisemad, omades samal ajal paremaid sidemeid ning olles oma kultuurilise maitse ja valitsemisalaste ideede poolest märksa ühetaolisemad. Kuid ei demokraatia ega meritokraatide tõus ole leevendanud üldsuse kasvavat hirmu, et “turud ei toimi, nagu peaksid, kuna nad pole efektiivsed ega stabiilsed, et poliitiline süsteem ei ole turutõrkeid korrigeerinud ning et majanduslik ja poliitiline süsteem on sügavalt ebaõiglane”.\nMis on siis praeguse kriisi põhjus? Kas demokraatlike režiimide düsfunktsionaalsus või meritokraatlike eliitide läbikukkumine?\nKas asi on lihtsalt demokraatias?\nSee, mis käis rohkem kui sajandi eest monarhia kohta (“See on ainus mõistetav valitsemisviis, sest inimeste enamus saab sellest aru ja vaevalt nad kusagil maailmas saavad aru mõnest muust valitsemisviisist”, Walter Bagehot, 1867), käib nüüd demokraatia kohta. Demokraatia ideaal valitseb konkurentsitult ning vabadel ja ausatel valimistel väljendatud rahva tahet aktsepteeritakse legitiimse võimu ainsa tõelise allikana. 21. sajandiks on demokraatia vabanenud enamikust oma kriitikutest, kuid paraku mitte ühestki oma sisevastuolust.\nKui Robert Fico oli 2006. aasta juunis võitnud suurelt valimised ja moodustanud valitsusliidu Ján Slota rahvusäärmuslastega, teatas Slovakkia konstitutsioonikohus, et üks kodanik on pöördunud kohtu poole ja nõudnud üldvalimiste tühistamist. Nõudleja väitis, et vabariik pole suutnud luua “normaalset” valimissüsteemi ning on seega rikkunud kodanike põhiseaduslikku õigust olla targalt valitsetud. Valimissüsteem, mis on viinud niisuguse kirju koalitsioonini nagu Slovakkia uues valitsuses, ei saanud kodaniku meelest “normaalne” olla.\nSelles kaebuses ei puudu oma iva. Õigus olla targalt valitsetud võib valimisõigusega vastuollu minna. See on teinud liberaale demokraatia osas alati närviliseks. Ebausklik vaim, mis on tuttav 19. sajandi mõjuka liberaali François Guizot’ (1787–1874) töödega, võiks lausa kahtlustada, et too Slovakkia kodanik, kes konstitutsioonikohtult aru nõudis, oli Guizot’ reinkarnatsioon.\nJust Guizot ja tema mõttekaaslased, nn doktrinäärid, kasutasid kogu oma sõnaosavust argumenteerimaks, et demokraatia ja hea valitsemine saavad käia käsikäes ainult piiratud valimisõiguse korral. Nende meelest ei olnud tõeliseks suverääniks mitte rahvas, vaid mõistus. Seega ei tuleks valimisi käsitada mitte õigusena, vaid teatava kompetentsi võtmes. 19. sajandil mõtestati kompetentsi omandi või haridusena; ainult õige haridusega või piisava omandiga inimestele võis usaldada hääletamisvõimu. François Guizot’ moodsal järeltulijal oleks seda kompetentsi defineerida keerulisem – peaaegu igaüks on vähemalt mingil määral haritud ja samal ajal ei taha paljud inimesed oma omandi suurust avalikustada. Neis tingimustes võib mõistuse saamise suverääniks garanteerida üksnes valimissüsteem, milles igaüks saab küll hääletada, kuid tema hääl ei pea ilmtingimata kõiki valitsemissfääre mõjutama. Just nõnda on üha enam juhtunud Euroopa Liidus.\nKuigi me oleme kõik nõus, et demokraatia peaks tähendama, et meil on võimalus mõjutada meid puudutavaid otsuseid, siis tegelikkuses see nii ei ole. Me peame sageli tarbima otsuseid, mille on teinud valitsused, mida meie ei ole valinud. Globaliseerunud maailmas me sõltume rohkem kui kunagi varem teiste otsustest – ja need otsustajad pole kunagi kuulunud ega hakka ka kunagi kuuluma meie kogukonda. Ja siit tekib loomulik tung tagada, et nood teised ei teeks valesid otsuseid. Tõtt-öelda ei ole demokraatia kunagi kuigi hiilgavalt toime tulnud inimeste vigade ärahoidmisega. Ometigi on ta institutsionaalsel, psühholoogilisel ja intellektuaalsel tasandil tulnud hiilgavalt toime sellega, et on muutnud inimestele nende vigade parandamise kergemaks. Demokraatlik ühiskond on olemuselt ennast korrigeeriv ühiskond. Ta laseb oma kodanikel nende kollektiivse kogemuse põhjal tegutseda ning seda kogemust mõtestada. Seega pole juhuslik, et demokraatlikud konstitutsioonid ei kujuta endast põhiolemuselt muud kui juhtnööre, kuidas vältida kõige hiljutisemat katastroofi. Kui lugeda näiteks Saksa põhiseadust, siis on selge, et tegu on käsiraamatuga, kuidas tagada, et tulevane Adolf Hitler ei tuleks Saksamaal enam demokraatlikul teel võimule. Seega ei sõltu demokraatiate legitiimsus ega edu nende suutlikkusest tuua jõukust (autokraatlikud režiimid võivad sellega kenasti hakkama saada) ega teha inimesi õnnelikuks (me tunneme liigagi palju õnnetuid demokraatiaid), vaid nende võimest korrigeerida oma poliitikaid ja formuleerida ühiseid eesmärke. Ja just see demokraatia peamine eelis on sattunud tänapäeval kahtluse alla. Keskne küsimus on, kas rahvuslikel demokraatiatel on võimalik säilitada oma võimet ennast korrigeerida, kui nad on surutud turu võimu ja valijate frustratsiooni pigistusse.\nHarvardi majandusteadlane Dani Rodrik arutleb raamatus “The Globalization Paradox”, et meil on kolm võimalust, kuidas rahvusdemokraatiate ja globaalse turu vahelisi pingeid ohjata. Me võime piirata demokraatiat, et võita rahvusvahelistel turgudel konkureerimise võimes. Me võime piirata globaliseerumist lootuses kindlustada kodus demokraatlikku legitiimsust. Või me võime globaliseerida demokraatiat rahvusliku suveräänsuse arvel. Aga meil ei ole mitte mingil juhul võimalik nautida ühekorraga hüperglobaliseerumist, demokraatiat ja enesemääramist. Ometigi just seda enamik valitsusi tahab. Nad tahavad, et inimestel oleks valimisõigus, aga nad ei taha lubada inimestel valida “populistlikke poliitikaid”. Nad tahavad kärpida tööjõukulusid ning eirata sotsiaalset pahameelt, aga nad ei taha avalikult pooldada autoritaarset “kõva kätt”. Nad pooldavad vabakaubandust ja vastastikust sõltuvust, aga tahavad olla ka kindlad, et vajaduse korral (kriisi puhul, nagu praegune) saab tagasi pöörduda majanduste riikliku kontrollimise juurde. Niisiis selle asemel et valida suveräänse demokraatia, globaliseerunud demokraatia või globaliseerumissõbraliku autoritaarsuse vahel, püüavad poliitilised eliidid demokraatiat ja suveräänsust niimoodi ümber defineerida, et võimatu muutuks võimalikuks. Tulemuseks on ilma valikuta demokraatia, ilma tähenduseta suveräänsus ja ilma legitiimsuseta globaliseerumine.\nSee, mis veel eile oli kahe omaette valitsemisviisi – demokraatia ja autoritaarsuse – konkurents, on tänaseks arenenud kahe erineva “alternatiivide puudumise poliitika” konkurentsiks. Demokraatliku Euroopa motoks on “kasinusele pole alternatiivi”, ning valijad saavad küll valitsusi välja vahetada, aga neil puudub võim vahetada välja majanduspoliitikaid. Brüssel on paljud makromajanduslikud otsused (eelarvedefitsiidid, avaliku sektori võlatase) konstitutsionaliseerinud ja sellega need valimiste poliitikast eemaldanud.\nVenemaal ja Hiinas korrutatakse lõputult, et praegustele liidritele puudub poliitiline alternatiiv. Kui asi puutub erinevate majanduspoliitikatega eksperimenteerimisse, on valitsev eliit paindlikum, aga võrrandist on jäetud välja võimulolijatele väljakutsete esitamise võimalus. Rahval ei lubata valida valesid liidreid, seega on valimised pandud “hea valitsemise” nimel kas range kontrolli või keelu alla või neid võltsitakse. Paaril viimasel aastal on neis maades ka näha kasvavat sallimatust poliitilise opositsiooni ja teisitimõtlemise vastu.\nSeega pole lihtne aru saada, kas meie demokraatiad on muutumas valitsematuks selle tõttu, et üldsuse mõju otsuste langetamisele on dramaatiliselt kasvanud, või selle tõttu, et kodanike hääl on kaotanud oma väe, surutuna ühelt poolt globaalsete finantsturgude kasvava mõju ja teiselt poolt demokraatliku omavalitsuse printsiibi poliitikast väljapoole laienemise vahele.\nIsanda ja orja dialektika tururiigis\nKuigi ajalugu on parim argument demokraatia ja turu koosesinemise poolt – kõige jõukamad ühiskonnad on turudemokraatiad –, on igale demokraatiauurijale hästi teada ka turu ja demokraatia vahelised pinged. Kui demokraatia kohtleb indiviide võrdsetena (iga täiskasvanu hääl on võrdne), siis vaba ettevõtlus annab indiviididele võimu selle järgi, kui palju majanduslikku väärtust nad loovad ja kui palju omandit neil on. Seega oleks mõistlik oodata, et demokraatias kaitseb keskmine valija rikaste omandit ainult siis, kui usub, et see suurendab tema enda šansse rikkamaks saada. Kui kapitalistlikul süsteemil üldrahvalik toetus puudub, siis on demokraatia turu tekitatud ebavõrdsuse vastu ka sallimatu. Hirm, et demokraatia hävitab turu toimimise, on poliitilise spektri paremtiival laialt levinud. Samal ajal kurdetakse vasemal tiival, et varanduslik ebavõrdsus, mida turg pidevalt juurde toodab, muudab demokraatliku protsessi näitemänguks. Reaalsus on see, et kui enne 1970. aastaid muutis demokraatia levik ühiskondi võrdsemaks, siis tänapäeval kaasneb demokraatia tõusuga sissetulekute suurenev ebavõrdsus. John Dunn on veenvalt tõendanud, et egalitaarse ühiskonna ideaali lahutamine demokraatia ideaalist seletabki demokraatia globaalset veetlust tänapäeval. Õnnelik avastus, et valimised tekitavad rikastes ainult vähe hirmu ja lubavad samahästi kui igaühele vähemalt mingeid hüvesid, oligi see, mis demokraatia võidukaks muutis. Kuid ajalooliselt olid demokraatia ja turu vahelised pinged eelkõige rahvusliku turu ja rahvusdemokraatia vahelised pinged. Viimase kolme kümnendi jooksul on arutluse taustsüsteem dramaatiliselt teisenenud.\nSilvio Berlusconi viimane tegu Itaalia peaministrina 2011. aasta sügisel oli sõit läbi meeleavaldajate massi, kes mõnitasid teda hüüetega “Kloun!” ja “Häbi!”. Presidendi paleed ümbritsevad tänavad tuikasid skandeerivatest demonstrantidest, kes lehvitasid Itaalia lippe ja avasid šampanjapudeleid, kui 75-aastane meediamogul kohtus Itaalia presidendiga, et anda üle oma tagasiastumispalve. Ühes väljakunurgas laulis koor improviseeritud orkestri saatel “Halleluujat”. Teises moodustasid pidutsejad jenkarea. Autod andsid signaali ja jalakäijad võtsid laulu üles. See näis tõesti mingisuguse revolutsioonilise momendina. Aga ei olnud seda. Berlusconi langemine polnud kaugeltki “rahvavõimu” klassikaline triumf. See oli hoopis finantsturgude triumf. Berlusconi korrumpeerunud ja saamatut klikki ei löönud minema mitte valijate tahe. Hoopis finantsturgude selgesõnaline ühinemine Brüsseli bürokraatia tippude ning Euroopa Keskpanga juhtkonnaga Frankfurdis andis edasi sõnumi: “Berlusconi peab lahkuma.” Ja nemad valisid ka Berlusconi järglaseks Itaalia peaministri kohale endise Euroopa komisjoni liikme, tehnokraat Mario Monti. Inimestel Rooma tänavail oli igati põhjust tunda ühtaegu nii ekstaasi kui ka võimetust. Berlusconi oli küll läinud, kuid valija polnud enam kõige võimsam figuur kriisidest räsitud Itaalias. Berlusconi režiimi lõpu avalik tähistamine meenutas itaallaste vaimustust Napoleoni armee tervitamisel 1796. Inimesed tänavail ei olnud ajaloo osatäitjad, vaid pealtvaatajad.\nOn tõsi, et kapitalistlikes demokraatiates sõltuvad valitsused valijate usaldusest. Aga sõltuvuse loomus on muutunud. Kui asi puudutab valitsuste tegemisi, näeme kriisijärgses Euroopas valijate ja turgude vahelist kummalist tööjaotust. Valijad saavad otsustada, kes kuuluvad valitsusse – nende häältega “valitakse” ikka veel võidupartei; samal ajal otsustavad turud, milline on selle valitsuse majanduspoliitika, ükskõik kes valimised võidab. Tänapäeva Euroopa tulistes debattides eurotsooni institutsionaalse raamistuse tuleviku üle on selge, et uued reeglid hakkavad veelgi enam piirama valijate võimet mõjutada majanduslikke otsuseid. Lihtsamalt öeldes, turud tahavad olla kindlad, et valijad ei teeks rumalaid otsuseid. Aga Hegeli isanda ja orja dialektikat järgides mängivad nõrgad rahvusdemokraatiad kõikvõimsatele finantsturgudele pidevalt vingerpussi – nagu Itaalias, kus aasta pärast Monti võimuletulekut turujõudude toel andsid valijad rahvahääletusel võidu protestikoomikule Beppe Grillole ja… Silvio Berlusconile, sest mida enam püüavad poliitikategijad võtta valijatelt võimalust teha vigu, seda tugevam stiimul on valijatel langetada pööraseid valikuid. “Grillo fenomeni” tuumaks oli asjaolu, et iga neljandat Itaalia valijat ei õnnestunud revolutsioonilisel koomikul ära võrgutada mitte lubadusega paremini valitseda, vaid lubadusega üldsegi mitte valitsusse minna.\nKui inimesed hääletavad kõige üle\n1972. aastal tuli sotsiaalpsühholoog Walter Mischel välja teedrajava eksperimendiga, et seletada edukuse põhjusi. Eksperiment oli petlikult lihtne. Stanfordi ülikoolilinnaku lasteaias anti igale lapsele vahukomm. Lisaks lubati talle anda teinegi komm, kui ta hoidub teatava aja vältel esimest kommi ära söömast. Eesmärgiks oli mõõta, kui pikalt suudab laps kiusatusega võidelda ja kuidas see seostub lapse tulevase eduga. Vastupidiselt valitsevale vaatele, mis pidas eduka elu ainsaks tähtsaks ennustajaks üksnes intelligentsust, eeldas Mischeli eksperiment, et veelgi tähtsam on enesevalitsemine (tulemused näitasid, et tal oli õigus). Suutlikkus vastu seista vahukommi nahkapistmisele oli edu seisukohalt tähtsam kui IQ testi tulemused. Lõppude lõpuks on asi enesevalitsemises, lihtne!\nMischeli avastused poleks kindlasti üllatanud protestantlikke teolooge, kes olid juba pikka aega õpetanud, et elu siin maa peal pole midagi muud kui vastupanu soovile komm ära süüa. Iroonia on aga selles, et täpselt samal ajal, kui Mischel tõestas, et edukuse määrab ära peamiselt see, “mida sa endale ei luba”, pööras läänemaailm täpselt vastupidises suunas.\nSotsioloog Daniel Bell küsis, kas turu totaalne võit pole lõppkokkuvõttes ohtlikum kui sotsialistlike arusaamade levik. Ta kartis, et kui muud inimtegevuse sfäärid, nagu poliitika või kultuur, võtavad üle turu loogika, siis võib kapitalism ennast hävitada.\nKas sama loogika ei toimi ka nüüdses valitsetavuse kriisis? Citibanki juht Walter Wriston on öelnud: “Turud on hääletusmasinad, nad toimivad pideva referendumina.” Kas pole tõsi, et demokraatliku omavalitsuse printsiibi laienemine rahvahääletustena väljapoole poliitikasfääri – tõsiasi, et me tänapäeval hääletame peaaegu kõige üle –, on andnud panuse esindusdemokraatia institutsioonide delegitimeerumisse ja valitsemise kvaliteedi murenemisse?\nTänapäeval me hääletame samahästi kui kõige – parima laulu, halvima filmi, kõige professionaalsema hambaarsti – üle. Noorem generatsioon pole oma demokraatiakogemust saanud sugugi poliitika prisma kaudu. Võib öelda, et demokraatia on kõikjal. Näiteks jalgpall on muutumas üha demokraatlikumaks. 2008. aastal astus Inglise kolmanda liiga meeskond Ebbsfleet suure sammu jalgpallidemokraatia poole: tagasihoidliku tasu eest – 35 naela – pakuti fännidele õigust hakata ise meeskonna mänedžerideks. Nad said kõikide tähtsamate küsimuste üle internetis reaalajas hääletada. Need ulatusid mängijate üleviimisest kuni eelarve haldamise ning meeskonna poes müüdavate suveniiride disainini. 32 000 toetajat 122 maalt ühinesid üritusse, mida on nimetatud “ülimaks jalgpallifantaasiaks”. Inimestele anti võim jalgpallimeeskondi “otse” juhtida just sel ajal, kui nad hakkasid kaotama oma mõjuvõimu valitsuspoliitika üle. Probleem on selles, et demokraatia säärane pidurdamatu levik on ühtaegu lõhkunud inimtegevuse eri sfääride vahelised piirid – piirid sfääride vahel, mida tuleks juhtida hääletamisega, ja nende vahel, mida peaks juhtima professionaalne pädevus – ning murendanud rahvahääletuse teel valitavate demokraatlike institutsioonide legitiimsust.\nKümmekond aastat tagasi korraldas Briti küsitlusfirma YouGov uuringu, mis võrdles poliitsõltlaste valimit noorte kohordiga, kes osales aktiivselt “Suure Venna” tõsielusarjas. Uuringu masendava tulemuse järgi tundsid Briti kodanikud, et on Suure Venna majas paremini esindatud. Neil oli lihtsam end sealsete tegelaste ja mõtetega samastada. Nad pidasid seda keskkonda avatumaks, läbipaistvamaks ning nendesuguseid inimesi paremini esindavaks. Tõsielusarja formaadid andsid neile seesuguse võimutunde, mille demokraatlikud valimised oleksid pidanud andma, kuid ei andnud. Niisuguste hoiakute loogiliseks konsekventsiks on ühelt poolt valimisosaluse pikk langustrend enamikus Lääne demokraatiates ja teiselt poolt tendents, et kõige vähem käivad valimas vaesed, töötud ja noored – ühesõnaga need, kes peaksid teoreetiliselt kõige enam huvituma poliitilise süsteemi ärakasutamisest oma käekäigu muutmiseks.\nSeega on demokraatliku omavalitsuse printsiibi poliitikasfäärist väljapoole laiendamise paradoksaalseks tulemuseks see, et nüüd, kus hääletatakse kõige üle, on hääletaja poliitiline võim kahanenud.\nRahvusdemokraatia aegadel oli kodanik-valija võimas, sest ta oli ühtaegu ka kodanik-sõdur, kodanik-tööline ja kodanik-tarbija. Kodanik-sõdur oli tähtis, sest maa kaitsmine sõltus tema vaprusest vaenlasele vastu seista. Kodanik-tööline oli tähtis, sest tema töö tegi maa rikkaks. Ja kodanik-tarbija luges samuti, sest tema tarbimine kannustas majandust. Aga kui kodanik-sõduri asendavad droonid ja palgaarmeed, nõrgeneb üks peamisi motiive, miks eliidid peaksid avaliku heaolu vastu huvi tundma. Tööjõuturu üleujutamine madalapalgaliste immigrantidega nagu ka tootmistööde väljaviimine välismaale on samuti kahandanud eliitide valmisolekut arvestada kodanike huvide ja arvamustega. Viimane majanduskriis on näidanud, et USA aktsiaturu käekäik ei sõltu enam ameeriklaste ostujõust, ning see on veel üks põhjus, miks kodanikud on kaotamas oma mõju valitsevate gruppide üle. Kodanik-sõduri, kodanik-tarbija ja kodanik-töölise mõjuvõimu langus seletab valijate võimu kaotust ning ka moodsate demokraatiate valitsematust.\nKas asi on lihtsalt eliitides?\nTeine võtmeküsimus, millele tuleb vastus leida, on see, miks meritokraatlikke eliite niivõrd jälestatakse. “Meritokraatia,” kirjutas Ralf Dahrendorf, “on sõna, millel on kõike muud kui hea kõla. See tähendab küll nende võimu, kes seda väärivad – kõige andekamate ja haritumate võimu. Kes ei tahaks siis elada meritokraatias? See on kindlasti eelistatav plutokraatiale, kus staatuse määrab ära rikkus, või gerontokraatiale, kus tippu viib vanus, või isegi aristokraatiale, kus loevad päritud tiitlid ja valdused.” Platoni filosoofid olid arvatavasti ühed kõige varasemad teadaolevad meritokraadid, kes nõutasid võimu oma teadmiste ja pädevuse põhjal. Meid ümbritseva maailma keerukuse tõttu on mõistlik oodata, et inimesed eelistaksid olla valitsetud kõige haritumate ja pädevamate poolt. Keerukus nõuaks justkui juba loomu poolest meritokraatiat. Kuid kõik on osutunud veelgi keerulisemaks. Kuigi teadus ja tehnika mängivad meie elus üha suuremat rolli, ei ole “ekspertide konsensus” ega viited teadusele autoriteedi allikana enam asjakohased. Praegune vaidlus kliima soojenemise üle on klassikaline näide väitlusest, kus mõlemal poolel leidub eksperte, kes on valmis pakkuma teaduslikke tõestusi vastukäivatele vaateviisidele.\nMeritokraatia printsiibi sotsiaalne hind on osutunud samuti märksa vähem healoomuliseks, kui võinuks oodata. Kummalisel kombel ei vermitud terminit “meritokraatia” üldsegi mitte mõnes antiikaja traktaadis hea valitsemise üle, vaid sellist pealkirja kandis briti sotsioloogi Michael Youngi eelmise sajandi keskpaiku avaldatud antiutoopiline essee. Youngi arusaamist mööda ei olnud meritokraatlik ühiskond mitte unelm, vaid luupainaja. See on hiiglaslike sissetulekuvahedega ühiskond, kus kodanikud on kaotanud poliitilise kogukonnatunde, kus demokraatia on teesklus ja kus sotsiaalset mobiilsust asendavad ennast kaitsvad eliidid, kes töötavad ülejäänute väljatõrjumise nimel. Inimeste tasustamine nende talendi ja väljaõppe järgi tähendab, et vähesed saavad palju ja paljud ei saa peaaegu midagi. Mitmed Youngi apokalüptilistest ennustustest on tänapäeval reaalsuseks saanud. Meritokraatia printsiibi esiletõus tähendab, et me oleme tänapäeval rikkamad, kuid ebavõrdsemad kui 30 või 40 aastat tagasi. 2007. aastal, aasta enne kriisi, sai ülemine 0,1% Ameerika majapidamistest sissetulekut, mis oli 220 korda suurem kui alumisel 90%-l. 2011. aastal kuulus 20%-le USA elanikkonnast 84% kogu rikkusest. Ja see pole nõnda üksnes USA-s. Globaliseerumine on kahandanud riikidevahelist ebavõrdsust, aga suurendanud peaaegu kõikjal ebavõrdsust riikide sees. Ebavõrdsus on viimastel aastatel kasvanud egalitaarsel Saksamaal kiiremini kui enamikus arenenud kapitalistlikes maades. Ja sissetulekute ebavõrdsuse kasvuga on käinud kaasas sotsiaalse mobiilsuse langus. Ebavõrdsus jääb tegelikult püsima läbi terve elu. Andmed näitavad, et akadeemiliselt edukatel vaesemate vanemate lastel on väiksem tõenäosus kolledž lõpetada kui rikastel lastel, kellel on koolis läinud halvemini. Ja isegi kui vaeste vanemate lapsed kolledži lõpetavad, käib nende käsi ikkagi kehvemini kui rikaste vanemate madalamate saavutustega lastel. Ühesõnaga, haridus tasub ennast tõepoolest kenasti ära, aga see toimib pigem nagu privileeg, mitte kui sotsiaalne lift.\nPikki aastaid on Prantsusmaa ja Jaapan kehastanud meritokraatlike eliitide poolt juhitud demokraatiaid. Aga nende kahe ühiskonna suutmatus vastata globaalse konkurentsi väljakutsele on veel üks argument, millega vaidlustada kõige haritumate juhitud ühiskonna eeliseid. Meritokraatide pädevus, millega sageli ei kaasne reaalelu kogemust, on väga sageli viinud poliitikate nurjumiseni. Isegi kui meritokraatliku valitsemise eeliseks on võimulolijate ühised väärtused, kogemused ja aukoodeks, ohustavad seda ka grupimõtlemise ja poliitilise arrogantsuse ohud. Ja kuigi paljud kipuvad seletama kommunistliku Hiina edu selle meritokraatiakeskse valitsemisfilosoofiaga, on tõde pigem selles, et väga sageli tähendab meritokraatia Hiinas kõigest keelepruuki, millega otsuseid õigustatakse, olemata tingimata kriteerium, mille põhjal otsuseid päriselt vastu võetakse. Kellelgi “eikusagilt” on suurem tõenäosus saada juhtumisi USA presidendiks kui Hiina juhiks ning Hiina kompartei on välja töötanud peene strateegia oma kaadrite värbamiseks ja edutamiseks. Kuid samas on ilmne, et ei Venemaal ega Hiinas lange kuberneride karjääri edukus kokku nende regioonide majandusliku eduga. See ei tähenda, nagu poleks haridus ja kogemus Hiinas tähtis. See näitab lihtsalt seda, et veelgi tähtsam on patronaaž. Huvitav on märkida, et kompartei kohalike alaliste komiteede, parteijuhte ja kubernere koondava eliitgrupi 250 liikmest väidavad 60, et on saanud doktorikraadi (väga muljetavaldav osakaal), aga tasub ka märkida, et 50 nendest 60-st on kaitsnud oma kraadi juba kõrge ametnikuna. See tähendab, et doktorikraad suurendab Hiinas karjäärišansse, kuid kuuluvus kõrgematesse ešelonidesse suurendab märksa enam šansse saavutada doktorikraad.\nVenemaa puhul näitas Russki Reportjori poolt 2011. aastal korraldatud uurimus, et kui küsimuse all on riikliku eliidi koosseis, siis erinevalt nii Hiina režiimist kui ka oma Nõukogude eelkäijast ei huvitu Putini režiim sotsiaalsest, professionaalsest ega geograafilisest esindatusest. Tuli välja, et need, kes täidavad valitsuses ja riigiettevõtetes 300 juhtivat töökohta, on värvatud väga kitsast ringist. Kõige tähtsam tegur, mis mõjutab eliidiringi kuulumist, on tutvus härra Putiniga enne tema presidendiks saamist. Ühesõnaga Venemaad valitseb sõprade ring ja tõsiasi, et president Putini sõprade seas leidus ka mõningaid andekaid ja haritud administraatoreid, on puhas juhus.\nJohn Rawls kõneles paljude liberaalide eest, kui väitis, et meritokraatlikus ühiskonnas kaotaja olla ei ole sama valus nagu olla luuser avalikult ebaõiglases ühiskonnas. Tema käsituse järgi peaks mängu ausus inimesi nende läbikukkumisega lepitama. Aga liberaalid pole just alati parimad psühholoogid ega eksperdid kaotajate hingeelu alal. Tegelikult on märksa valusam olla kaotaja ühiskonnas, kus sind sunnitakse pidevalt oma läbikukkumist enda süüks pidama, kui ühiskonnas, kus igaüks teab, et tõenäoliselt on süsteem see, mis on sind alt vedanud.\nMeie vastastikusel sõltuvusel põhinevas maailmas sõltuvad eliidid järjest vähem oma kaaskodanikest. Traditsioonilisel aristokraatlikul eliidil olid oma kohustused ja teda kasvatati nende täitmise vaimus. Tõsiasi, et esiisad, kelle portreed neid lossides silmitsesid, olid oma kohust täitnud, tagas selle, et kohustusi võeti tõsiselt. Näiteks Suurbritannias oli kõrgemate klasside poegade osakaal Esimeses maailmasõjas hukkunute seas suurem kui madalamatel klassidel. Aga uued eliidid ei tea eneseohverdusest midagi. Nende lapsed ei ole langenud üheski sõjas. Uute eliitide loomus ja konverteeritavus muudab nad riigi survest praktiliselt sõltumatuks. Nad ei sõltu oma maa haridussüsteemist (lapsed käivad erakoolides) ega riiklikust tervishoiust (nad võivad endale lubada paremaid haiglaid). Nad on kaotanud võime jagada oma kogukonna kirgesid. Inimesed kogevad seda eliitide sõltumatust kui kodanikuvõimu kaotust.\nSee, mis praegused eliidid nii vastuvõetamatuks teeb, on just nimelt nende konverteeritavus ja nende enesepilt, just nagu nad teeniksid oma raha “õigesti” ega oleks midagi kellelegi võlgu ega kuuluks kusagile. Selline vabadus on eliidi õnnistus ja needus. Parim näide on eriline vimm finantseliitide vastu. Maaomanik ei saa oma maad endaga kaasa võtta ja vana aja tööstur ei saanud põgeneda oma vabrikust. Finantsist saab seda kõike teha üsna kergesti. Säärased eliidid on enesekindlad, sest nad on mobiilsed ega mõista end osana kogukonnast. Rahva ja nende meritokraatlike eliitide suhe on hakanud meenutama suhteid moodsate jalgpalliklubide ja nende fännide vahel. Parimad klubid kulutavad uskumatuid summasid, et palgata parimaid mängijaid ja nii oma fännidele meeldida. Probleem on aga selles, et fännide lojaalsust ei suuda garanteerida miski muu peale lakkamatu edu, sest miski muu mängijaid ja nende fänne ei seo. Nad ei pärine samast piirkonnast. Neil pole ühiseid sõpru. Enamik juhtivate jalgpallimeeskondade mängijaid ei pärine isegi samast riigist. Fännid on valmis oma klubisid taevani kiitma, kui need võidavad, aga nad ei hoia neist ka kinni, kui need hakkavad kaotama. Meritokraatlik eliit on palgasõdurieliit. Selle liikmed ei kuulu kogukonda, aga nad tahavad selle lugupidamist, imetlust, isegi armastust. See, kuidas uued globaalsed eliidid ennast esitlevad, meenutab, kuidas Marx kujutas “Kommunistliku partei manifestis” töölisi – nad on ühiskonna tootlik jõud, nende isamaa on maailm ja nendele kuulub tulevik. Seega mitte üksnes president Putin, vaid ka paljud viimastel aastatel Euroopas esile kerkinud protestiliikumised unistavad eliitide natsionaliseerimisest. Kogukonna- ja hõimlustunde puudumine teeb eliidid niivõrd põlatuks.\nPraeguse olukorra paradoksi võtab ilusti kokku New Yorgi ülikooli juuraprofessori Stephen Holmesi märkus, et nüüdisaja kriitiliseks küsimuseks on saanud: “Kuidas oleks võimalik leida eliite, mis oleksid legitiimsed ühtaegu nii globaalselt kui ka lokaalselt?”\nMeritokraatlike eliitide paradoks annab tunnistust tõsiasjast, et tõelise võimu allikas ei ole mitte eliidi sõltumatus oma ühiskonnast, vaid just nimelt sõltuvus. Sa usaldad oma juhte mitte ainult nende pädevuse pärast, vaid ka usust, et nad jäävad kriisiaegadel sinuga samasse paati, mitte ei torma väljapääsu poole. Praeguste eliitide konverteeritav kompetents, tõsiasi, et nad kõlbavad juhatama panka ühtviisi nii Bulgaarias kui Bangladeshis, on see, mis muudab nad rahva silmis kahtlaseks, sest rahvas tunneb õigusega, et segadusaegadel võivad meritokraadid otsustada pigem lahkuda kui kanda osakest kriisi hinnast. Tõsiasi, et eliidid on sotsiaalsed “varuväljapääsud” privatiseerinud, ei kahanda mitte üksnes nende legitiimsust, vaid ka võimu.\nVene režissööri Andrei Zvjagintsevi auhinnatud film “Jelena” (2011) illustreerib suurepäraselt eliitide ja masside vahekorra dünaamikat killustunud ühiskonnas. Filmi süžee on lihtne. See on lugu ühest paarist: Jelena on üle kuuekümneaastane naine, kes on abielus end ise üles töötanud (ja juba tagasitõmbunud) ärimehega. Filmi käigus selgub, et mees kuulub tänapäeva mõistes 1 protsendi hulka, kes kohtas oma 99 protsendi hulka kuuluvat medõest naist taastusravil pärast südameatakki. Nende suhet ei saa kirjeldada armastusena: nad magavad eraldi tubades, söövad hommikust eraldi ja vaatavad oma erinevaid telesaateid eri telekatest. Naine hoolitseb mehe eest, kuid vabal ajal kannab hoolt ka oma poja perekonna eest, kes on lodev luuser ja elab äärelinnas räämas kortermajas. Kui 1 protsendi hulka kuuluv mees keeldub tasumast Jelena pojapoja ülikoolihariduse eest (sest too ei vääri seda), et too pääseks sõjaväeteenistusest, langetab Jelena otsuse – ta poetab abikaasa arstirohtude hulka Viagrat, mis saab viimasele saatuslikuks. Jelena poja perekond kolib surnud mehe uhkesse Moskva korterisse. Selline on siis 21. sajandi allegooria klassisõjast meritokraatlikul ajastul – ei streike ega revolutsioone, lihtsalt vihane medõest naine ja surm Viagra läbi.\nFilosoof ja põnevuskirjanik Gilbert K. Chesterton kirjutas kunagi: “Kui me tahame tõesti teada, kuhupoole maailm liigub, siis pole sugugi paha proovikivi võtta mõni ajakirjanduslik märksõna või korduv fraas, asendada see ümberpööratud kujuga ning vaadata, kas tulemus ei osutu mõttekamaks.” Antud juhul: kas oleks mõttekam öelda, et demokraatia ja meritokraatia tõus muudab ühiskonna paremini või halvemini valitsetavaks? Mõtiskledes demokraatia ja meritokraatia kummalise vahekorra üle globaalse poliitilise ärkamise ja ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse süvenemise ajal, me jõuame mõningate esialgsete järeldusteni.\nEsiteks, see, mille pealtnägijaks me tänapäeval oleme, ei ole mingisugune võimu nihkumine eliitidelt rahvale ega riigiinstitutsioonidelt riigivälistele toimijatele, vaid võimu hajumise laiem protsess. Hoolimata su rollist poliitikaprotsessis on sul tunne, et võim on kusagil mujal. Hoolimata kodanike laienevatest õigustest ja võimest mõjutada sündmusi tunnevad nad “võimu kaotust”. Nende silmis on väheste kätte tipus koondunud mitte üksnes raha, vaid ka võim. Samal ajal tunnevad nii äri- kui ka poliitika-eliidid, et nende suutlikkus sündmusi kujundada on kahanenud. Moisés Naími tabava tähelepaneku järgi “ei saa võimu eest enam sama palju osta nagu vanasti… võimu on kergem saada, raskem kasutada – ja kergem kaotada”. Võimu hajumise kõrvalsaaduseks on vandenõuteooriate vastupandamatu veetlus.\nTeiseks, praegust valitsetavuse kriisi ei saa lahendada lihtsalt poliitilisse protsessi osalusstiimuli süstimisega. Vabadel ja ausatel valimistel on ikka veel otsustav tähtsus meie ühiskondade muutmisel paremini valitsetavaks, kuid poliitiliste parteide nõrkuse ja ideoloogilise lojaalsuse kahanemise tõttu on poliitikas dramaatiliselt kahanenud legitimeeriva sisendi tähtsus. Kodanikud on üha vähem valmis usaldama oma liidreid puhtalt selle pärast, et on neid vabadel ja ausatel valimistel valinud. Usaldamatus poliitiliste liidrite vastu on tänase demokraatia tuum. Kunagise “ettepanekute demokraatia” peale on ladestunud uus “tagasilükkamisdemokraatia”. Avalik osalus tähendab tänapäeval tuhandeid protestijaid, kelle on tänavatele toonud sotsiaalmeedia lihtsa põhjendusega lükata tagasi see või teine valitsuse otsus, mitte aga selleks, et toetada teatavaid poliitilisi positsioone. Teine “tagasilükkamisdemokraatia” väljendus on rahva valmisolek minna kaasa ükskõik millise uustulnukaga poliitilisel väljal. Näiteks Bulgaarias on viimase 12 aasta jooksul kahel korral võitnud valimised parlamendiväline partei.\nKolmandaks, süsteemi ei parandaks ka “meritokraatlik stiimul”, sest nagu me näitasime, on eliitide pädevus vägagi vaieldav ning legitiimsuse rajamine üksnes tulemustele oleks mis tahes poliitikasüsteemile suur risk. Ajal, mil tsiviilühiskond käsitab oma võimu peamiselt negatiivse võimuna, on meritokraatia üks peamisi eeliseid – eliidi sidusus – osutunud hoopis selle peamiseks nõrkuseks.\nHalduse kvaliteeti kriisijärgses maailmas, kus on oodata madalat majanduskasvu ja suurt poliitilist turbulentsi, hakkavad arvatavasti määrama kaks kriitilist tegurit. Euroopa Liidus hakkab demokraatiate muutmine valitsetavamaks nõudma tsiviilühiskonna suutlikkust tõlkida “kodanikumüra” “poliitiliseks hääleks”. See tähendab tsiviilühiskonna negatiivse suveräänsuse muutmist enam-vähem sidusateks positiivseteks nõudmisteks ning protestiliikumiste suutlikkust kristalliseeruda struktureeritud poliitilisteks tegutsejateks. Venemaal ja Hiinas, kus kriis on viinud kasvava sallimatuseni mis tahes poliitilise opositsiooni suhtes, sõltub ühiskonna valitsetavamaks muutmine režiimi valmisolekust sallida teisitimõtlemist valitseva eliidi seas.\nAeg on küps, et “reformija” asenduks maailmapoliitika võtmefiguuri rollis “reformistiga”. “Reformist” on figuur, kes on väga sarnane viimasel kolmel aastakümnel kanoniseerunud “reformija” kujuga, kuid ühtaegu sellest ka väga erinev. “Reformija” on nagu Isaiah Berlini siil: ta teab ühte suurt tõde ja mõtestab arengut selle eesmärgi saavutamisena takistuste kõrvaldamise ja õige poliitika järgimise teel. “Reformija” on ideoloogiline, jäik ja sageli tundetu kohaliku konteksti suhtes. Aga tema jäikus seletab ka tema edu ühiskonna ümberkujundamisel. Kasvava ebakindluse ajajärgul on tema see, kellel on olemas selged vastused, ja need jäävad alati samaks.\nSeevastu “reformist” on rebane, ta on ekspert nägema võimalusi seal, kus teised näevad ainult probleeme, ta on inimene, kes teab, kuhu minna tahab, aga laseb teel ennast juhtida. “Reformist” on progressiivne oportunist, kes ei kaota kunagi optimismi ja on valmis moodustama kujuteldamatuid koalitsioone, et oma poliitikaid ellu viia. Ta ei ole küll järjekindluse geenius, kuid on kohanemisgeenius. Maailm vajab tänapäeval hädasti just “reformistlikku eliiti”.\nAlexis de Tocqueville kirjutas oma mälestustes: “Kui ma olen uurinud, mis on olnud see peamine toimepõhjus, mis on kaasa toonud valitsevate klasside languse, siis märkan ma küll üht või teist sündmust, inimest ehk juhuslikku või pinnapealselt põhjust, aga uskuge mind, tõeline põhjus, toimepõhjus, mis inimestelt võimu võtab, on see, et nad pole enam väärt seda hoidma.”\nIvan Krastev. The Rise and Fall of Democracy? Meritocracy? Russia in Global Affairs, 23.06. 2013. http://eng.globalaffairs.ru/number/The-Rise-and-Fall-of-Democracy-Meritocracy-16030.


Eesti ainulaadsema kooli esinduskoor saab 50-aastaseks — Sirp\nLaupäeval, 16. novembril tähistab Tallinna Muusikakeskkooli kammerkoor 50. tegustemisaastat.\nTallinna Muusikakeskkool on Eesti Vabariigis ainus kool, kus õpilased alates 7.-20. eluaastani saavad mitmekülgse ettevalmistuse jätkamaks muusikaõpinguid kõrgkoolides eesmärgiga saada professionaalseteks muusikuteks. Muusikakeskkooli kammerkoor on asutatud 1969. a. Tõnu Kaljuste ja Evi Eespere poolt. Koor on läbi aastakümnete olnud erinevate erialade õpilasi ühendav esinduskollektiiv, kus laulavad tulevased pianistid, keelpillimängijad, puhkpillimängijad, heliloojad, muusikateadlased, lauljad, koorijuhid ja dirigendid.\nTänane kammerkoori dirigent Janne Fridolin: „Lisaks huvitava ning vokaalselt arendava repertuaari omandamisele, on koori eesmärgiks arendada noorte muusikute eneseväljendusoskust ja muusikalise fraasi kujundamise oskust läbi oma hääle, lavalist julgust, ansamblitunnetust, teadmisi erinevatest muusikastiilidest ja palju muud. Koostöös hääleseadja Triin Ellaga oleme aastaid andnud selleks endast parima. Kammerkoor pakub osalemist meeskonnatöös ja rõõmu ühisest tegevusest ka neile, kelle erialane ettevalmistus kulgeb põhiliselt individuaaltundides. Tore on tõdeda, et kammerkoori ajaloos on mitmeid näiteid muusikutest, kes on jätkanud oma muusikuteed lauljana, sest just kammerkooris laulmine on selleks võimaluseks ukse avanud“.\nTallinna Muusikakeskkooli kammerkoori vilistlaste hulgas on teiste seas Anu ja Kadri Tali, Toomas Kapten, Olari Elts, Annely Peebo, Lauri Vasar, Lauri Sirp, Risto Joost, Veronika Portsmuth, Tõnu Kõrvits, Helena Tulve, Ingrid Kõrvits, Mikk Üleoja, Riivo Kallasmaa, Sten Heinoja. Mitmeid neist astuvad üles 16. novembril kell 16 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis toimuva juubelikontserdi vilistlaskooris.


Ooperifantoom jagab Unibetis auhindu - Kasiino.com\nAvaleht » Ooperifantoom jagab Unibetis auhindu\nOoperifantoom jagab Unibetis auhindu\nMaailma suurim ooperietendus on nüüd jõudnud Sinuni mänguautomaadina. Osaledes selles Unibeti kampaanias, võid võita reisi Londonisse, et saada see päris teatrielamus. Peaauhinnale lisaks antakse ooperifantoomi fännidele ära 25 000 € ning selleks, et osaleda, ei ole vaja palju teha – ühe loosipileti saamiseks piisab vaid 20 € läbimängimisest uues slotimängus.\nRikkalik auhinnafond jagatakse mitme inimese vahel\nLoosipiletite arv ei ole piiratud\nLoosikampaania, mis tähendab, et võiduvõimalusi suurendada ei saa\nKampaanias kehtib ainult üks kindel mäng\nMicrogaming suurprojekt The Phantom of the Opera on jõudnud Unibeti kasiinosse ja toob endaga kaasa reisi Londonisse. Kui Sa reisi võitjaks ei osutu, on Sul siiski võimalus olla üks 166st õnnelikust, kes saab osa 25 000 € suurusest auhinnafondist. Eriti õnnelik oleksid kindlasti siis, kui võidaksid sellest suurima osa, 5000 €.\nKampaania periood on 3.11 – 12.11.2017\nKampaanias osalemiseks ei pea pakkumisele eraldi registreeruma.\nTegemist on loosikampaaniaga, mille peaauhinnaks on reis Londonisse ning lisaks veel 166 mängija vahel jagatakse ära 25 000 €.\nLoosimises osalemiseks tuleb kasiinos mängida slotimängu The Phantom of the Opera.\nIga panustatud 20 € eest ülalnimetatud slotimängul saad ühe loosipileti kampaania lõpust 72h jooksul toimuvale loosimisele.\nLoosimise kaudu saavad auhinna 167 osalejat. Üks osaleja võidab reisi Londonisse, üks saab oma taskusse pista 5000 € ning ülejäänute vahel jagatakse ära veel 20 000 €.\nKõik rahalised auhinnad antakse ära sularahas.\nReis Londonisse on võimalik vahetada ka rahalise auhinna vastu, sellisel juhul oleks auhinna väärtuseks 1500 €.\nReis Londonisse sisaldab endas:\n2 edasi-tagasi lendu Londonisse 24. ja 28. jaanuaril 2018 vastavalt.\n3 ööd kahele hotellis Rubens at the Palace\n2 piletit teatrietendusele ning enne seda kahekäiguline õhtusöök kahele\n2 Londoni turistibussi piletit\n2 piletit valitud suure vaatamisväärsuse külastamiseks\n2 vaateratta piletit\n250 £ väärtuses kinkekaart\nAuhinnafond on väga rikkalik ja ahvatlev ning palju inimesi saavad preemia osaliseks\nLoosipiletite kogumisel ei ole piiranguid, mida rohkem mängid, seda rohkem loosipileteid saad\nTegemist on loosimisega, mis tähendab, et oma võiduvõimalusi kuidagi suurendada ei saa\nKampaania jooksul kehtib ainult üks kindel mäng\nTegemist on klassikalise loosikampaaniaga, kus mängijaid püütakse rohkem mängima meelitada piiramatu arvu loosipiletite kogumise võimalusega. Soovitame Sul aga siiski meeles pidada, et loosimises osaleb palju mängijaid, sest kampaania on korraldatud mängu tootja Microgaming poolt ning loosimises osalevad mitmed kasiinooperaatorid. Samas on auhinnad aga väga magusad ning väärt püüdmist, sest peaauhinnaks on kõik-hinnas reis ning sularahaauhinna puhulgi on heaks uudiseks see, et mingeid läbimängimistingimusi sellele ei ole.\nEelmineKolmapäevaboonus on tagasi!\nJärgmineOlyBetis sajab neli päeva järjest raha


Vähemalt gaylord texan resort konverentsikeskus karjäär heli 1 omadussõna on sõna lisatakse nimisõna või\nGaylord Texan Resort & Konverentsikeskus Karjäär\nNewsflash peeps mitte ainult siis, kui saate alustada eelmäng igal ajal ja kuskil lihtsalt sa tehniliselt neer võtta stopeven kui see viib vahekorda Theres midagi gaylord texan resort konverentsikeskus karjääri tõeline erootiline ja põnev lähedal ulatub seksuaalse vt Buckley ütleb\nUgh Teie Gaylord Texan Resort Konverentsikeskus Karjääri Haigla On Nimeks Ugh Oh Thats Preciously\nKolledži auditooriumis, kus oli super ilus JR Maailma Terviseorganisatsioon, oli antioftalmiline tegur vabatahtlik koos Maine aatomnumbriga 49 käendaja meeskond. Oleme tuttavad iga üks ebatavaline vähem nädalat ja saada koos. Nii et ta kallutab Maine ' i täielikult, kuna auditoorium on öösel, kui etendused on mööda ja hakkab mind peksma, tsiteerides "me võtame me suudlesime veel" ja küsisin temalt, Kas me oleksime! Ta vastas expression stimuleerida sa oled mu bf. Me ikka ei osculate või kuupäev. gaylord texan resort & konverentsikeskus karjäär ma kahetsen, et iga päev.


Õpikukeel luubi all — Sirp\nHaridus- ja Teadusministeeriumi ning Emakeele Seltsi ühiskorraldusel ja kõrgkoolide toel läbi viidud õpikukeele uurimus võeti kokku 24. ja 25. mail Piusa ürgoru puhkekeskuses toimunud seminaril. Poolteise päeva sisse mahtus seitse ettekannet ning nii ametlikumas kui ka vabamas vormis arutelu. Lõpuks kippus aega puudu jääma. Ettekannetes käsitleti riigi rolli õpikute koostamisel ning nende kvaliteedi mõjutamisel (Jüri Valge, Mari Kadakas), analüüsiti geograafia- ja keemiaõpiku näitel konkreetset materjali (Liisa Tepp, Kärt Talsi), kirjeldati õpikute keeleanalüüsi teoreetilisi aluseid koos kahe ajaloo- ja kahe muusika-õpikomplekti näidetega, mida võrreldi kaheteistkümne 2003. aastal uuritud komplektiga (Helin Puksand, Krista Kerge), ning tutvustati õpikukirjastamise argipäeva (Kadri Haljamaa). Seminaril olid esindatud Argo, Atlexi, Avita, Koolibri, Künnimehe, Mauruse, Stuudiumi ja Tartu ülikooli kirjastus, üliõpilased-õppejõud Tartu ja Tallinna ülikoolist ning teemaga oma töös kokku puutuvad ametnikud Haridus- ja Teadusministeeriumist ja Riiklikust Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusest ning Emakeele Seltsist.\nHea veelgi paremaks\nLaias laastus võidi tõdeda järgmist: õpikute teema on rikas sisulistest, keelelistest, majanduslikest ja (haridus)poliitilistest nüanssidest ning mingisuguste järskude muudatuste tegemine ei too siin kaasa ei senisest silmanähtavalt paremat tulemust ega tegijate populaarsust. Üpris üksmeelsed oldi selleski, et õpikute keel pole katastroofiliselt paha, ent eesmärgiks on muuta õpikute küllaltki hea keelekeskkond veelgi paremaks. Samas tuli tõdeda, et mõned keelespetsialistile selged asjad – näiteks keeletoimetamise olemus üldse ning selle osa toimetamise koguprotsessis – ei pruugigi kõigile ja alati väga iseenesestmõistetavad olla. Eraldi keeletoimetajat ei ole enamikul kirjastustest (võiks olla, sest keeletoimetaja ülesanded on palju suuremad kui näpuvigu otsival korrektoril). Keeletoimetaja töö teeb seal osaliselt ära käsikirja kui terviku eest vastutaja. Teema piiritlemise raskusele osutas seegi, et arutelu kippus õpikukeelelt ikka õpikukirjastamise üldprobleemidele libisema.\nViimasel kümnel aastal on nii riigi kui ka ühiskondlike ainenõukogude roll õpikukirjastamisel vähenenud. Pole enam ministri kinnitatavat käsikirjaretsensentide kogu, pole käsikirjade kohustuslikku RE KKile esitamist ega viimase heakskiitu koolides kasutamiseks sobivuse kohta. Enam pole ka ametlikult kinnitatavat koolikõlbulike õpikute nimekirja. Samas nenditakse kehtivas „Eesti keele arengukavas 2011–2017”: „Olukorras, kus puudub riiklik kontroll õpikukäsikirjade sisu ja keelelise vormistuse üle, tuleb riiklikus õppekavas püstitatud eesmärkide saavutamiseks leida võimalus õpikute hea keeletaseme tagamiseks.” Ja konkretiseeritakse: tuleb „analüüsida ilmunud õpikute kvaliteeti, informeerida üldsust analüüsi tulemustest”.\nÜldiselt kalduti eelistama n-ö pehmeid vahendeid, erilist innustust ei olnud märgata võimaliku õigusalgatuse üle, mis riigi rolli kirjastusprotsessis suurendaks. Põhimõttel, et mitu pead on ikka mitu pead, arvati, et käsikirjade retsenseerijate arv võiks olla suurem. Seminari ideest lähtuvalt võiks lisahindaja olla aineväline keeleinimene. Kui näiteks matemaatikaõpiku kirjutab matemaatik (mis on ju loomulik), seda retsenseerib matemaatik ning matemaatik ka toimetab, siis on tõenäoline, et matemaatika seisukohalt ilmub korralik raamat.\nÕpikust õppijaile, kellest ükski pole matemaatik ning enamik selleks ei saagi, ei pruugi asi nii ilus olla. Nii on ka teiste ainetega, eesti keele ja kirjandusega kaasa arvatud. Põhjused, miks aine seisukohalt täiesti asjakohane käsitlus võib olla raskesti mõistetav, peituvad nii eakohasuse reegli kui ka infoedastamispõhimõtete (isegi korrektsest keelest hoolimata!) rikkumises. Keelespetsialisti kaasamine kirjastusprotsessi tõstaks käsikirjade keeletaset ning aitaks n-ö võhiku pilguga näha probleeme, mis ala sisulisele spetsialistile võivad jääda märkamatuks. Kulutused küll suureneksid, kuid kasu oleks sisutoimetaja kõrval käsikirja lihvivast keeletoimetajast kindlasti. Tööd jätkub mõlemale.\nKriteeriume, millele õpikukeel peaks vastama, on mitu: sõnade pikkus ja arusaadavus, võõrsõnade hulk, terminite hulk ja korduvus, nimi- ja tegusõnade arvu suhe, lausestruktuur, teksti liigendus, kirjade varieerimine jne.\nKui eksimused käänamises-pööramises on üliharvad, kantseliidist suudetakse enamalt jaolt hoiduda ning lauseehituse poolestki on õpiku õpitekstid enamasti suhteliselt heas korras, siis teksti struktuuri, selle sidususe parandamiseks on võimalik veel küllalt palju teha. Analüüsitute hulgas osutusid raskeimateks põhikooli muusikaõpikud ning gümnaasiumi keemiaõpikud, põhjuseks nende alade terminite paratamatu pikkus ja keerukus.\nMilline on ideaalne autor?\nPäris konkreetsete tulevikuplaanideni jõuti vähemalt kahes küsimuses: on vaja koostada tulevastele õpikuautoritele käsiraamat/brošüür õpikuteksti keelele esitatavate soovitustega. Tartu ja Tallinna ülikoolis tehtud uurimuste alusel on see võimalik ning loodetavasti on juba aasta pärast koostatavate käsikirjade kirjutamisel teadlaste juhtnööre võimalik arvestada.\nTeine konkreetne toetust leidnud mõte oli, et aeg-ajalt on edaspidigi vaja korraldada kõiki osalisi hõlmavaid kokkusaamisi. Ilmselt on otstarbekas kutsuda kaasa mõtlema ka tegevõpetajad (kindlasti mitte ainult eesti keele omad) ja laiendada kutsutavate õpikukeele uurijate ringi.\nMitmes seoses oli jutuks õpetajate osa õpikute kirjutamisel. On ilmselge, et parima tulemuseni saab jõuda õpetamiskogemusega autor; teiselt poolt ei ole tegevõpetajal üldjuhul võimalik käsikirja kirjastusele sobiva ajaga valmis saada või toob kiirustamine kaasa kvaliteedilanguse. Ilmselt on õpetaja tööd hinnates senisest rohkem vaja väärtustada õpikukirjutamist (miks mitte siduda see õppetöövabast enesetäienduspoolaastast või -aasta ideega – nii, nagu eesti keele arengukavas soovitatakse). Õpetajail on olnud kokkupuude ka tulevaste õpikute katsetamisega. Viimast on siiski üpris väheseks jäänud ning tõeliseks proovimiseks saab seda pidada ikka ainult siis, kuis käsikiri on teiste õpetajate, mitte autori enda ja tema klassi käes. Kahtlemata vajalik trükieelne järeleproovimine nõuab aga lisatööd ning pikendab õpiku valmimisprotsessi. Parema tulemuse nimel poleks need siiski liiga suured kaotused.\nMitmest küljest vaeti ka koolitust. Vahetuim viis õpikukeelt mõjutada on muidugi õpetada autoreid. Tuleva-aastane loodetav käsiraamat/brošüür aitab siin kindlasti, otsest harjutamist, mida on raske korraldada, see siiski ei asenda. Kaudne viis, mida kinnitavad nii eesti keele arengukava kui ka kogemused, on tõsta võimalike tulevaste õpikute autorite, kõigi ainete õpetajate eesti keele oskuse taset. Seda nii õpetajakoolituse põhiõppe kui täienduskoolituse kaudu. Kirjastajate arvates võiks täiendada ka kõrgkoolide toimetajakoolituse õppekavu. Kindlasti on nendesse võimalik üht-teist lisada, viimase lihvi annab aga toimetajale ikkagi praktiline töö, mis õnnestub seda paremini, mida edukamalt toimetaja õppekava läbinud mittefiloloogid on keele- ja tekstiloometeadmised omandanud. Põhiküsimuseks on siin, kuidas teha toimetajakoolituse õppekava mittefiloloogidele senisest veelgi populaarsemaks.\nNagu palju kordi varemgi rõhutatud: toimetuleku tagava eesti keele õpetamine ei ole ainult emakeeleõpetajate ülesanne (kuigi nende roll on tähtsaim). Parima tulemuseni jõuame kõiki vahendeid kasutades ning korralik õpikukeel on üks nende vahendite hulgas.


Kommentaarid: Tartus Toomemäel pereisa tapnud noorukid ei ületanud hädakaitse piiri\nküsimus/ 28. november 2016 03:24\nüks lõi vihmavarjuga, Toomas lõi kahte , mida tegi nende poolel olnud kolmas ? - vaatas pealt ? siis panid need 2 jooksu ja Toomas sai kolki nende käest , keda oli rünnanud ja keda oli vihmavarjuga torgatud jne. ? Viimastel ei olnudki vaja hädakaitset teha , sest nad lihtsalt tõrjusid ju ülikooli poole minnes , neile kallale asunud tüüpe ...\n***ma sain nii sellest ajakirjaniku jutust aru ?!\nalar/ 27. november 2016 18:57\nvahetage prokurör ja asi ants.saavad pätid nagu tuppa .... kassid.\ntartlane ringkaitsest/ 25. november 2016 08:03\nArvan, et nendel purjus tatikatel on kõrgel kohal mentidest/linnavalitsusest vms sugulased, kes mõrva kinni mätsivad. Jälk korrumpeerunud kohus Tartus!\nPihkva Oblast/ 25. november 2016 04:14\ninimese tapmine on lubatud ja normaalne\noskar/ 25. november 2016 02:17\nSegane lugu.Kaitsja tappis alustaja ja kohus annab õiguse.Kas mõnel kaitsjal oli nii tugevad vigastused,et oli oht tema elule ja sellepärast tuli alustaja tappa??\ntattninad arvuti juurest eemale/ 24. november 2016 22:09\nkõvasti kommenteerite siis kõvad kuked, kes kambaga inimese tapsite\nisa/ 24. november 2016 20:09\nHead inimesed,võtke hoogu natuke maha palun ja ei ole tõesti mõtet siin plõksida nii ja naapidi. Sõbrakest tagasi ei saa ja kül laeg annab arutust miks ja kuidas see kõik päriselt oli. Eks neil meestel ka sisimas ei ole kõik hästi kes nö inimese maha lõid. Kunagi ikka tõde kusagilt välja tuleb kas ,on see selline või teistsugune.Siin see nõme plärtsumine ja siunamine ei ole mõistlik ja palun siinkohel mõistusega inimesed -ärge palun tehke ennatlikke järeldusi .Liiva teab täpselt kõike nagu alati!!\nto isa/ 24. november 2016 20:15\nKust see tõde välja tuleb, kui kõike kiivalt varjatakse ja tapjaid kaitstakse.\nKäib üks kinnimässimine.\nHüpoteetiliselt/ 24. november 2016 20:34\nSa oled koos oma semudega mingil üritusel. Teiega hakkab järjekindlalt norima mingi nahkades tegelane, kas narko- või alkojoobes, see on teile selgusetu. Püüate tema eest ära minna, aga ta tuleb jälle ja jälle norima, kuni füüsilise kontaktini, mille käigus ühel su sõbral lüüakse ninaluu puruks.\nNüüd sekkuvad veel kaks kanget meest ja kisub suuremaks löömaks.\nKõvad mehed jäävad alla ja põgenevad, jättes ühe lebama. See, kelle norijad maha jätsid võtab kätte ja sureb maha.\nNii- kas tegemist on tapmisega? Kas sa oled tapja?\n****/ 24. november 2016 19:29\nKülastage aga joomakohti ja lakkuge end täis.\nsuht/ 24. november 2016 18:55\nnagu ajuvaba olemus kuidas elada või olla\nhuvitav/ 24. november 2016 18:52\nMiks mõr - varite kohta midagi kirjutada ei tohi `?\nKohe komm kustutatakse.\nkossa/ 24. november 2016 17:19\nmis prokurör seletab,et eesti on õigusriik!kui see nii oleks saaks kurjategijad karistada,mitte ei silitataks neil pead.tapjatele tingimisi karistus kokkuleppel!väga õigusriik!\npomo pojake on süütu/ 24. november 2016 15:54\nTugev advokaat vs vilets prokurör. Rikastel raha on (loe ridade vahelt).\nEndine motogängi liige, 57 vana/ 24. november 2016 15:46\nOma inimestelt kuulsin juba peale seda sündmust, et üks olevat neist kolmest juba terve õhtu mitmes kohas tüli norinud ja ka ukse taha tõstetud. Tema kaaslased olla temaga püstihädas olnud.\n"Peast Hell Angel" arvas end olevat kõige kõvem ja läks noorte meestega norima, kaks juurdetulnud tegelast olid juhuslikult kohapeale sattunud, aga ka motogängist.\nNoored nägid otse loomulikult kõigis kolmes endi ründajat, mis sellest, et alustas üks. Solidaarsusest liitusid ülejäänud kaks selle peastpõrunud motomehega ja üks sai neist surma.\nSeega langeb ära väide "seitsmekesi ühe vastu".\nEt siis "seitsmekesi kolme vastu"?\nteate, mind on kambaga rünnatud, kord kolmekesi, kord neljakesi ja mina lahkusin võitlusest kilbiga! Jah, katkisena, verisena, aga võitjana!\nOlen näinud pealt, kuidas kaks meest tegid täieliku hävitustöö ca 12- 13 pealise jõugu seas, kes neid Gloria ees Müürivahe tn ründasid. Koplis tagus noor, kõhna poiss neli suurt meest, kes teda röövida otsustasid, kiirabikorda. Olgu- poiss tuli aikido trennist ja bokken oli kaasas (bokken on jaapani tammest Katana makett, millega mõõgavõitlust harjutatakse, ca 800 grammi kaalub).\nSeega ei saa määratleda, kes on kellest üle pelgalt arvulise ülekaalu põhjal. Tülinorija oli Loojalt suurt pahandust küsinud juba terve õhtu ja mitmes kohas, kuid kahjuks sai hukka tema asemel keegi teine ja seda tuleb lugeda juhuseks.\nÕigeksmõistmisel kaalutakse ikka väga hoolikalt tõendeid, asjaolusid (kas hukkunul oli krooniline terviserike nt), sündmuse olusid jms.\nNiisama kedagi õigeks EI mõisteta.\nKohtu all oleks pidanud olema see peast motogängimees.\nto 15. 46/ 24. november 2016 18:44\nIsegi kui üks neist noris tüli, kas see on õigustus mõrvaks ?\nKui palju on elus minu kallal noritud, halvasti öeldud, ei ole iial füüsiliseks läinud.\nKui närvid nii läbi, et sõnade pärast valmis tapma, siis peavadki vangis istuma.\n18,44/ 24. november 2016 20:03\nkaamerasalvestused näitavad, et ei mindud sõnade pärast närvi. Ja tegelikult, noored üritasi üldse orbiidilt lahkuda. Ehk et tunnetasid, et vanadelt vaid pahandusi oodata ning targem on taanduda. Aga taandumine ei aidanud, vanad otsisid seiklust, mille nad ka kahjuks leidsid. See kukeke, kes sõbra appi helistas ja teda ässitas, on ainuisikuliselt süüdi. Mõstagi teda vangi ei panda, aga kirjutamata inimseaduste ja taevaseaduste kohaselt on tema süüdi.\nTa peaks oma kaka nüüd kuidagi aumehelikult ära klaarima, sest nagu näha on ta gängikaaslastele häbi teinud ning sõber tema tõttu elu kaotanud.\nto 20. 03/ 24. november 2016 20:17\nMiks sa neid nii väga kaitsed ? Tõsiselt huvitab.\nNeed noored olid vastaspoolega pea sama vanad, ainult tapetu oli 45.\nTõsiselt huvitab, mis mõr - varite puhtakspesemise kampaania siin käib.\nKuule to-taja/ 24. november 2016 20:37\nKus on siin mõrv!?\nSa tead üldse mis on mõrv? Siin pole isegi tapmist, isegi ettevaatamatusest mitte! Siin pole isegi enesekaitsepiiride ületamist.\nKõvatajad norisid ja üks sai surma- ongi kogu lugu.\nPahandusi otsiti juba terve päev muide.\n20,17/ 24. november 2016 20:40\nSa said valesti aru. Ma ei kaitse neid noori, vaid põlgan lugejana seda tüüpi meest, kes on nii puhevil-nii vastik ja nii härga täis, et kutsub oma "parima sõbra" klaarima tema väiklasi solvumisi ja siis, kui sõber suremas, lahkub lihtsalt areenilt kuna vaata tema elu ju NIII kallis ja nii tähtis ÄKKI. Enne, kui tüli noris. polnud ju, oli surematu enda arust, nii suure egoga ja nii liiga haavatav, et juba vale pilgu eest lõuksi tahtis anda. Nüüd, kui veel 15,46 kommi lugesin, sain kinnitust vaid.\nMa ei kaitse noori, ma ei salli selliseid plõksijaid nagu oli see helistaja. Tema jõmmid põlgavad teda ka, paljud võõrad lugejad põlgavad ka.\nKuidas ta elada saab? Valetab edasi endale? Mage ja madal.\nPoleks sa küsind, poleks mina vastand. Nii lihtne see ongi.\n24. november 2016 22:05\nMadis ongi õhku täis, jätkuvalt, kuigi omal sõbra surm hingel. Et asi õiglane oleks, siis küllap on saatusel tema jaoks veel paremad kaardid varuks - karma is a bitch.\nott/ 24. november 2016 14:28\nSee kurb lugu pole kohe kindlasti õigesti lahendatud.Heidavad siin mõned kodanikud ette ,et sõber jäeti abita.Võib küsida ka nii küsida:miks ei abistanud kannatanut need hädakaitset kasutanud sellid ja jätsid inimese abitusse seisundisse.Kui ta pikali oli löödud ja oma verre lämbumas ei saanud ta kuidagi enam ohtlik olla?Inimese abitusse olukorda jätmine on samuti karistatav,paraku sellest pole kuulda sõnagi.\n24. november 2016 14:58\nNo muidugi, kui sõbrad jätsid kamraadi abitusse olukorda ja minema lidusid, siis on ok.\nhuh/ 24. november 2016 14:08\nSeda küsimust võibki jääda esitama - vastust ei suvatseta anda! Nimelt siis: miks tungis baarileti ääres seisnud mees kallale kõrval olnud noormehele!? Lihtsalt niisama ei hakka keegi lööma võõrast rusikatega. Miljoniküsimus: millega noored alustasid konflikti?\nHuh2/ 24. november 2016 14:29\nMees hoiaks oma k2ed taskus ja ei hakkaks kalklema. MC39 liimenet epuhul ainult käed räägivadki .\nvastus huhile!/ 24. november 2016 14:32\nHakatakse küll niisama rusikatega peksma! 30 aastane mees väljus Atlantisest ja jäi välisukse ette sõpra ootama. Äkki haaras keegi tal selja tagant kätest ja teine virutas rusikaga näkku, murdes ninaluu. Ta polnud neid mehi kunagi näinud ja Atlantises neid ei olnud vaid passisid väljas. Mehi kätte ei saadud või ei tahetudki saada, mees jäi ju ellu, ainult ninaluu läks. Löömine jäi ka turvalndile!\nfaktid räägivad ju nii/ 24. november 2016 12:02\nkõigepealt lõi kaamera ees üks onu poissi, siis uues sündmuskohas lõi sama onu jälle ja taas kaamera ees ja siis lõi teine onu, kes algse löömise juureski polnud teisi poisse - need ei olnud ju normaalsed onud, Tartu pole nii väike midagi, et nad juhuslikult oma jõulu jalutuskäiku tegid, täiesti loogiline järeldus on et nad jälitasidki noori, et neile tappa anda selle asemel et koju magama minna v mujal edasi juua\nsõbrad, my a*s/ 24. november 2016 14:02\nkamraadid ei hoolitsenud maas lamanud Toomase eest, lasid tal ära lämbuda\nto Joonas/ 24. november 2016 18:51\nTean ka üle Tartu tuntud tülinorijaid, kes tulevadki välja selleks, et kellelegi peksa anda.\nJa ei ole need mingid motomehed.\nto 12. 02/ 24. november 2016 18:49\nEi olnud need midagi nii poisid, kuskil 30.\nVastaspool nii 34 - 35, tapetu oli 45.\nTegu ei ole midagi onud - lapsed. Pea ühevanused olid, kui mõrvatu välja arvata.\nJoonas/ 24. november 2016 11:58\nMC39 liikmed on üle tartu tuntud rassistid tülinorijad ja kõvadmehed. Mees sai kahjusk mis oli teeninud.\nmis/ 24. november 2016 13:58\ntähendab rassist? minu teada selliseid inimesi eestlaste hulgas pole kuigi uusokupandid püüavad sellist silti külge kleepida\nSama "prokurör" juba esimesel päeval teatas "hädakaitsest"./ 24. november 2016 11:57\nHuvitav,et siiani tegeleb selle asjaga üks ja sama end kompromiteerinud prokurör. Riigiprokuratuuril on vesi suus kuna hirmust ei julge Tartu tegelinskidega vastutust jagada.\narvamus/ 24. november 2016 11:51\nSee nn motoklubi võiks reorganiseeruda vokiveeretajate klubiks.Istugu õhtul kodus lugegu lastele muinasjutte ja aidaku naistel vokki tallata.Enda arust kõvad mehed,tegelt ajavad Tartu linna peal poisikestel naeru peale\nma saan täitsa aru/ 24. november 2016 12:00\net, kui lähed ikka teisi kustutama aga saad ise haledelt on meel mõru\njoppenpuhh/ 24. november 2016 11:39\negas lõvipudru ei tee surematuks\nKas vastab tõele?/ 24. november 2016 11:39\nBaaride ja muidu joomakohtade turvamehed pididki oma kunded soovijatele peksmiseks välja viskama kui kunded enam ei telli või ei jaksa juua. Pole ime,et kambad vastu hommikut nende asutuste juures passivad..\noleg Tartust./ 24. november 2016 11:36\nTartu " ristisa " poeg oli ka selles lööjate kambas ja ükski kohus vähemalt Tartus seda asja arutada ei julge !!\nNoh/ 24. november 2016 11:40\nKui oled nii teadja mees,siis ole konkreetne-kes on siis see nn ristiisa.Miks see Toomas õhtul oma pere juuresei olnud?\ntavaline isa/ 24. november 2016 16:59\nsamas vanuses kui postuumne nn kangelane ja tõesti ei huvita kes on kelle poeg või haldjaema tütar sest ei käi linnapeal kaklemas ja kui keegi sõber kutsuks kaklema siis nii loll küll ei ole et kaasa läheks. kui on linnas napsuvõetud taksoga koju (võiks jalgsi aga siis on oht sattuda samasuguste ülejoonud kangelaste otsa) hambapesu ja tuttu. nooremana oli nn ülejoonud kangelased head poksikotid sest mõni märkus et mis tatid vahite , eest ära jne oli piisav et teema üles tõmmata\nk.../ 24. november 2016 18:34\nÄra kuula nii palju külajutte, kui Sa asjast midagi ei tea. Usu, mina olen selle asjaga olnud vägagi kursis ja võin sulle vanduda, et polnud seal mitte ühtegi rikkuri või "ristiisa" võsukesest osalejat.\nma arvan 18,34/ 24. november 2016 20:11\net ta pole niivõrd kõlajuttude kuulaja, kui tekitaja ja levitaja. Tüübil vesi ahjus, nüüd luuletab ja otsib lolli. Piinlik võiks inimesel olla, aga tema näe otsib süüdlast ja samas lolli, kes usuks tema vaimusünnitisi. Varem või hiljem saab ta ise enda kätte, pole keegi veel enda eest pääsend.\n24. november 2016 11:31\nma lugesin välja, et mõlemal pool oli mitu lööjat. Mitte kuidagi ei saanud olla 7 lööjat ühe vastu. Mis need 2 siis tegid? Vaatasid pealt? Surma saanu läks ise kahele korraga kallale. Musketäre palju vaadanud\ntäitsa laps veel/ 24. november 2016 11:46\nAga tädikene kui onu tuleb lausa järele ja ise küsib muhku siis on ju sedasi, et sai mis tahtis või kuidas?\nto täitsa laps veel/ 24. november 2016 11:59\nMõrtsukad olid kuskil 30 - d, sellises vanuses ollakse füüsiliselt tugevamad ja osavamad, kui 45 aastane mees.\nNojah, need 30-d olid mõistuse poolest tõesti täiesti lapsed, kui ainult jõhkrutsedes ennast väljendavad.\nImelik, et tapjate eesnimesidki ei avaldata, suur saladus.\nkas sa mõtled/ 24. november 2016 12:22\nkas sa mõtled nende kahe "sõbra" nime kes appi kutsutud kambajõmmi oma okse sisse ära lasid lämbuda?\npigem / 24. november 2016 12:34\nolid need 45 lapsed peast, aga härge täis. Arvasid, et kui kehakaal 200 siis peaksid kolmekesi saledamatest poistest jagu saama, Tahtsid koha kätte näidata, nüüd ise selles kohas.\nKannaks nüüd vähemast oma isase macho rolli välja, kui see nii tähtis oli. Aga ei, nüüd on nagu hädapasunad, kes endale inglitiivad külge mõelnud.\nNo lihtsalt piinlik kohe. Kuidas nad nüüd ennast edaspidi kehtestavad, kui vahepeal jõulupäkapikke teeselnud on?\npeale selle/ 24. november 2016 12:54\net füüsiliselt nõrgem ja mitte nii osav kui "mõrtsukad" pidi see 45 aastaste punt sooda ka siis veel olema kui tõesti uskusid ,et lõvipudru annab surematuse (nagu siin keegi juba tabavalt märkis).\n45 aastane naine/ 24. november 2016 14:30\nAga miks need 45 aastased mehed siis ise ronisid järjekindlalt endast nooremate, tugevamate ja osavamatega tüli norima!? Mõistuse poolest täitsa lapsed on siiski need, kes tüli norima tulevad ja antud juhtumi puhul olid seda just need bioloogiliselt vanemad inimesed. Igal ühel on õigus ennast kaitsta kui teda rünnatakse. Või peab siis endast vanematest lausa nii palju lugu pidama, et kui nad sind ründavad, siis tulebki lasta ennast läbi peksta või lausa ära tappa? Ei tohi ju vastu hakata, sest vaene ründaja ikka vanem ja nõdrem... Kurb on muidugi, et inimene sai surma, aga paraku ei muuda see fakti, et sellise asjade käigu põhjustasid kadunuke ja tema sõbrad ise. Süükoorem selle surma eest jääb igaveseks just tema enda sõprade südamele, kes ta ööklubist enda punti kutsusid, et järgneda noortepundile ning jätkata nende ründamist.\nto kas sa mõtled/ 24. november 2016 18:54\nInimene lämbus oma vere sisse, kuna mõrtsukad lõid tal ninaluu puruks.\nto pigerm/ 24. november 2016 18:56\nNeed, kes baaris tülitsesid, olid ÜHEVANUSED.\nAinult tapetu oli 45.\nMiks sa mõrva õigustad ? Oled mõrtsuka ema ?\nto 14. 30/ 24. november 2016 18:57\nMe ei tea, millest tüli tekkis ning tülitsejad olid enamvähem ÜHEVANUSED.\nAinult tapetu oli 45 ja teda baaris ei olnudki.\n18,54/ 24. november 2016 19:31\nsee ei vähenda sõprade süüd, kes ta kohale kutsusid ja abitusse olukorda jätsid.\nSee et luud purunevad, kui mingid "härjad" rinda pistavad, ei saanud kuigi suur üllatus olla. Lihtsalt tagajärgede eest tuleb vastutada. Kutsusid end kaitsma oma sõbra, siis oled sina tema eest vastutav ja vähemasti kiirabi võiksid kutsuda kohe, mitte ise uttu tõmmata, et enam miskit teha ei saa. ÄKKI OLEKS SAANUD, "sõbrakesed"???\nNoored läksid vähemasti kohe m.ent.i, kui need teised redutasid ja pressiteadet kokku kirjutasid hommikuseks teleesinemiseks. Narrid!\nKeskealine naine`le/ 24. november 2016 11:48\nKui Sa ei ole kohtutoimikut lugenud, siis palun mitte siin targutada ja valesid kirjutada. Keskealisele naisele\n:(/ 24. november 2016 11:25\nKinni makstud otsus.\nrumal jutt/ 24. november 2016 11:27\nSellist jama pole mõtet ajada.\njama?/ 24. november 2016 11:53\nHuvitav, kui kurjategija murrab sisse minu elukohta, kas võin ka ta tappa üksinda? Ja mind ei mõisteta süüdi hädakaitse piiride ületamise eest? Siin aga terve kamp peksis surnuks.\nüks/ 24. november 2016 12:59\nasi on sisse murda hoopis teine asi on füüsiliselt kallale tungida.\nrumal jutt/ 24. november 2016 13:11\nKui kurjategija tuleb sulle siis kallale, võid tema vastu astuda ja esimese ettejuhtuvaa asjaga rünnet tõrjuda. Kui see ründe tõrjumise peale otsad annab (NB! ainult tõrjumise peale), siis võib ta südameraahus ära kooleda ja sind tüüdatakse kõige rohkem krim menetlusega, mis lõpetatakse.\nKindlasti/ 24. november 2016 11:38\nKui pätt küsib siis ka antakse, oleks andnud samamoodi.\n24. november 2016 12:24\nnad pididki endast kõik andma, et onkel JÄLLE neid jälitama ja ründama ei tuleks. Onkel oli härga täis, selliseid pole just kerge rahustada, ühest-kahest paremsirgest ei aita. Nad lisaks ju pika vihaga ka, ise võivad teisi togida, kui keegi vastu julgeb togida või sõna öelda, sellele kohe kättemaks ja muud väikased ja ebameeldivad asjad.\njuss/ 24. november 2016 12:28\nNorijad said liiga karmi karistuse, eks see jääb nüüd helistaja südametunnistusele.\nto P./ 24. november 2016 12:32\nOlid seal juures ja nägid, et "tagusid ja tagusid"?\nTeadaolevalt/ 24. november 2016 12:43\ninimene lämbus sündmuskohal. Võibolla peaks hukkunu kaks "head sõpra" eluaegse saama selle eest, et hukkunu oma jamade lahendamisse segasid ja tagatipuks veel abitus seisundis vedelema jätsid.\n:( le/ 24. november 2016 11:38\nkaamerasalvestised tehti ka ümber?\njah / 24. november 2016 12:23\nK6ik toimuski aint kaamerate all ära aja ila teatud kohad olid kaameras ja ülejäänud otsustas tutvused .\nloomulikult/ 24. november 2016 12:27\nkõik asjaosalised (sh.pühapaistega ilmsüütu kadunuke) tiriti uue stsenaariumi järgi filmi väntama. Asi see ära pole.\nkodanik/ 24. november 2016 11:20\nJdjddj/ 24. november 2016 11:18\nMa olen inna öelnud, et laske maha või lööge maha kui tunnete, et teie või teie pere on hädaohus. Küll jõuab hiljem klaarida. Sedaenam et tänapäeval on kõigil HD kaamerad.\nMinul/ 24. november 2016 11:47\nei ole kaamerat!


Pärnu tiibeti budismi keskuse Drikung Dorje Tšö Dzong (Drikung Vajra Dharma Kindlus) eesmärgiks on pakkuda võimalust suhelda budistliku mõttelaadiga inimestega ning ennekõike anda võimalus vaimselt areneda läbi autentsete ja edasijõudnud õpetajate juhiste.\nKeskusesse on oodatud kõik huvilised, nii need kellele meeldib filosofeerida, või need, kes lihtsalt koos tahavad käia ja arutada elulisi asju budistlikust vaatenurgast lähtuvalt ning ka need, kes soovivad meditatsiooniharjutuste ja joogadega aste astmelt sügavamale minna. Samuti peab keskus oluliseks seda, et nii "õpetus" kui ka "harjutamine" ehk meditatsiooni- ja joogatehnikad oleksid tasakaalus.\nLähemalt meie keskusest saab lugeda siit...\nMeie infolistiga liitumiseks saatke kiri aadressile tiibetibudism@gmail.com\nKahjuks on Marko aasta lõpuni väga hõivatud, aga loodame, et peagi taas kohtume temaga!\nIga kuu esimesel reedel kell 18.00 on kõigil võimalus tasuta osaleda meditatsiooniõhtul, mida juhendab Marko Tamman. Lisaks meditatsiooni juhendamisele tutvustab Marko ka budismi põhitõdesid.\nMarko on meditatsiooni ja budistlike meele harjutustega tegelenud igapäevaselt juba üle 20 aasta. Ta on teinud 3 kuu pikkuseid harjutuslaagreid Lapchil, Tatopanis ning mitmetes erinevates paikades. Tema pealmisteks õpetajateks on T.E Garchen Rinpoche, T.E Nubpa Rinpoche ja Khenpo Konchok Tašhi Rinpoche. Marko kohta on öeldud, et temaga koos olles ning nähes tema rahu, tasakaalu ja distsipliini tekkis ka endal motivatsioon rohkem praktiseerida ning turva tunne, et dharma praktikad toimivad ning aitavad meid igapäeva eluga paremini toime tunne.\nPraktikad zoomis koos Laama Tsering Rinpotše\nIga nädal on suurepärane võimalus teha koos Laama Tsering Rinpotšega praktikaid!\nKui neil ei ole muid pikemaid ritriite, siis on kava järgmine:\nkolmapäeval kell 20.00 - 21.00 Ravibuddha\nreedel kell 19.00 - 20.00 Samatha meditatsioon\npühapäeval kell 11.00 - 12.00 Valge Tara.\nMeeting-ID: 737 3762 3305 /\nTäpsema info ka teiste ürituste ja annetuste tegemise kohta leiab nende kodulehel.\nTiibeti keel - Andrew Mc.Kenzie\nKutsume kõiki tiibeti keele huvilisi endast märku andma!\nMeil on hea võimalus paluda Pärnus elavat suurepärast õpetajat Andrew Mc.Kenziet õpetada meile tiibeti keelt. Oleneb kuidas me kokku lepime, aga võibolla kord kuus võiks toimuda tiibeti keele õppimise päev. Nii hoiame sidet keelega ja ei lase sellel ära ununeda. Lisaks võib lubada, et isegi kui kodus väga palju vaeva ei näe, siis mõni sõna ikka kinnistub meie meelde.\nNeil, kes on sellest huvitatud, palun andke endast märku tiibetibudism@gmail.com.\nLähemalt saab lugeda siit...\nValge Tara praktika\nT.E.Garchen Rinpotše heaks\nJärgmine aasta, 2021 on pühvli aasta. Kuna T.E.Garchen Rinpotše on sündinud sellel aastal, siis on see tema astroloogiliste väljakutsete aasta. Sellest tulenevalt organiseeris Münheni keskus Valge Tara mantra kogumise T.E.Garchen Rinpotše pika eluea ja tervise heaks.\nKogutud mantrad palutakse saata info@garchen.de\nValge Tara praktikat saab zoomi vahendusel teha koos erinevate Euroopa riikidega.\nValge Tara ...\nValge Tara lühike tekst...\nAjakava (Eesti aeg) ja zoomi andmed leiad siit...\nRituaalid Konchok Gyatsolt\nKuna Konchok Gyatso Eestis viibimise ajal osutus temalt rituaalide tellimine väga populaarseks, siis tekkis mõte, et miks mitte paluda ka edaspidi tal neid soovijate jaoks teha. Nii saame ka teda Nepaalis rahaliselt toetada!\nKuidas ja milliseid rituaale saab tellida saab lähemalt lugeda siit...


Jasna Veličković – World Music Days 2019\nSerbias sündinud Jasna Veličković (1974) on Amsterdamis tegutsev helilooja ja muusik. Oma teostes nagu “Shadow Studies” ja “Ombre… moi non plus” on ta keskendunud traditsiooniliste instrumentide kõla laiendamisele. Teostes nagu “Last Song” ja “Good Bach” on ta olemasolevast muusikast loonud uusi kõlavälju. Viimasel ajal esineb ta magnetite ja induktoritega, kuna tema uuringud on ta viinud selliste vahendite loomiseni, mis võimaldavad mängida instrumentidel või heliobjetidel elektromagneetilise välja transformatiivset akustikat kasutades. Tema teoseid on esitatud MATA festivalil, Zagrebi biennaalil, Hollandi festivalil, ISCMi festivalil “World Music Days” ja festivalil “Sound Disobedience”.


Kutsume ettevõtjaid korraldama külastusi oma ettevõttesse > Tallinn\nKutsume ettevõtjaid ...\nKutsume ettevõtjaid korraldama külastusi oma ettevõttesse\nHea ettevõtja! Tallinna ettevõtluspäeval on Tallinna Ettevõtlusamet juba aastaid korraldatud ekskursioone ettevõtetesse. Seeläbi on ettevõtetel olnud võimalus tutvustada oma tooteid ja teenuseid ning linnakodanikel on olnud võimalus piiluda ettevõtete köögipoolele.\nAastate jooksul on huvilistele oma ettevõtet tutvustanud: Fazer Eesti, Pioneer, Ferreks TT, Saku Õlletehas, Tallegg, Tallinna Külmhoone, Humana Sorteerimiskeskus, Ülemiste veepuhastusjaam, Paljassaare reoveepuhastusjaam, Standard, Printall, Pagaripoisid, Velmard, Eest Post, Coca-Cola villimistehas, Tallinna Keraamikatehas, Linette, Leibur, Tallinna Tööstusparkide territooriumil paikevad ettevõtted: Baltika, Logistika Pluss, A-Selver, Otto Bock Estonia ja Värvaltrans.\nMitmel aastal on Ülemiste City korraldanud ringkäigu Targa Äri Linnas ja ettevõtetes MicroLink, Webmedia ning Eesti IKT Demokeskuses.\nKa selleks aastaks on juba mitmed tuntud Tallinna ettevõtjad andnud nõusoleku ekskursiooni korraldamiseks - näiteks Teaspon, Premia Tallinna Külmhoone, Balti Video, Lipuvabrik, StageCraft Management ning Ülemiste City.\nKui Teie ettevõte on valmis vastu võtma huvilisi ajavahemikus 3. -7. oktoobrini, palume oma soovist teatada Tallinna Ettevõtlusametile 29. augustiks.\nLisame külastuse Tallinna ettevõtluspäeva programmi ja ettevõtte koostööpartnerite nimekirja, millega kaasneb ettevõtte nimi päevaprogrammi voldikul, päevaprogrammiga plakatil ja logo ettevõtluspäeva kodulehel.\nTänavu toimub Tallinna Ettevõtluspäev 6. oktoobril, kus seekord on läbivaks teemaks ettevõtluskultuur. Lisainfot leiab aadressil http://ettevotluspaev.tallinn.ee


Mesise nektari jõud | Toidutare\nAivi Parijõgi, 8. august 2016, 04:49\nTervislik Eesti mesi. Mett ostes tasub alati uurida, millisest piirkonnast on see pärit. Kodumaiste taimede jõud teeb Eesti mee importmeest tunduvalt kvaliteetsemaks.\nEesti mesi on enamasti ikka mitme taime oma. Meie maastik on ju nagu malelaud või lapitekk – natuke metsa, natuke põldu. Vahest ainult kanarbikumesi on tõesti suurema kanarbiku osakaaluga, sest seda mett korjavad mesilased ajal, kui varasem mesi on tarudest juba ära võetud.\nMett liigitatakse meetaimede kasvukoha järgi. On näiteks soometsa mesi ja arumetsa mesi. Soometsa mesi on tume ja tugevama maitsega, arumetsa mesi heledam ja pehmema maitsega.\nEestis pole väga suuri monokultuuripõlde, näiteks rapsipõllud ei domineeri.\nMahemee purgilt leiab ökomärgise. Mahemesinikel tuleb täita mahepõllumajanduse seaduse nõudeid, näiteks peavad tarud olema kolme kilomeetri kaugusel intensiivpõldudest. Lähikonnas ei tohi paikneda mingeid saasteallikaid – maanteid, tööstus- ega jäätmekäitlusettevõtteid. Mesilastele peab talveks jääma tarru mett ja lisaks võib neile anda vaid ökosuhkru lahust. Kärjepõhjad tehakse ise oma mahemesilasvahast. Mesilaste ravimiseks ei tohi kasutada keemilisi preparaate.\nMett on kõige lihtsam soetada tuttavalt mesinikult. Siis tead mesilaste korjeala ja võid rahul olla mee käitlemise tingimustega.\nKvaliteetne, vedel, selge ja läbipaistev mesi kristalliseerub siiski varem või hiljem. Kui ostad purgi kaunilt sillerdavat vedelat mett, avastad mõne aja möödudes, et purgi sisu on läinud hoopis teist värvi ja hangunud kivikõvaks. Oled saanud korraliku kristalliseerunud mee. On üsna etteaimamatu, kui kõvaks ja kui suurekristalliliseks mesi aja jooksul muutub. Mett saab sulatada selle kasulikke omadusi kaotamata.\nÜles sulatada on mett parim kehatemperatuuril. Ka taru temperatuur on 35–36 kraadi. Kui mesi tarust välja võetakse ja jahedamasse keskkonda viiakse, hakkavad suhkrud kristalliseeruma. Kui viia mesi tagasi keha- ja tarutemperatuurile, sulab ta üles.\nMett ei tohi kuumutada üle 40 kraadi, siis kaotab ta palju oma toiteväärtusest. Kui kuumutada mett üle 60 kraadi, siis see enam ei kristalliseerugi. Kui varusid mett talveks ja mingi osa jäi kevadeni seisma ning polnud selle aja jooksul tahkunud, pead oma mesinikult küsima, miks nii on. Võib ka juhtuda, et oled saanud valesti kuumutatud mett. Kodus on kõige lihtsam panna sulatamist vajav meepurk kraanikaussi leigesse vette.\nVõidemesi. Juba vanad mesinikud segasid vaatides värsket mett aeg-ajalt mõlaga. Mesi küll kristalliseerus, aga jäi pehmeks. Praegu tehakse võidemett samamoodi, mehaaniliselt segades. Võidemett saab toatemperatuurilhõlpsasti määrida. Põhjamaades on just võidemesi väga populaarne. Kuidas mesi säilib? Igapäevasteks ampsudeks mõeldud mee purk võib seista köögis ehk siis kohe toiduks tarvitatavat mett hoitakse toatemperatuuril. Pikemat aega säilitatav mesi peaks aga olema pimedas, jahedas ja kuivas kohas. Lahtiselt hoitav mesi võib niiskuse käes käärima minna. Sügavkülmutamine pole soovitatav, sest külma käes lagunevad mees leiduvad vitamiinid ja aminohapped. Kas mett võib panna kuuma kohvi või tee sisse? Võib, sest mee kvaliteet ei vähene kuumas hetkega ja kõhus jahtub vedelik kiiresti. Aga alati ei pea ju tulist teed jooma. Oota, kuni tee on mõnusalt soe, ja lisa siis mett.\nMarjad. Mee sisse saab panna kuivatatud mustikaid, pohli või jõhvikaid, kuivatatud marju võib enne lisamist ka jahvatada.\nKaneel. Kodus on hea teha kaneeliga mett. Pane meepurki nii palju kaneeli, kui sinu maitsemeelele sobib.\nIngver. Ingverimett võib teha ingveripulbriga, aga võib ka lihtsalt ingverit mee sisse riivida. Ainuke vahe on selles, et riivitud ingveriga mesi säilib vähem aega ja seda võiks hoida jahedas.\nSaunamesi. Enamasti lisatakse tavalisele meele mõnda eeterlikku õli või taimeekstrakti, et suurendada lõhnaelamust saunas. Mesi imendub läbi naha ja toidab seda, lisandid peavad mõju toetama. Vahel segatakse mee hulka meresoola, millel on nahka kooriv toime.\n✔ Mesi on viinamarjasuhkru (glükoosi), puuviljasuhkru (fruktoosi) ja roosuhkru (sahharoosi) vesilahus. Valminud vurrimesi sisaldab 16–20% vett. Puuvilja- ja viinamarjasuhkrut on mees kokku keskmiselt 75%.\n✔ Mineraalsooli on mees keskmiselt 0,19%. Tuntumad neist on fosfor, väävel, kaltsium, raud, mangaan, magneesium, naatrium ja kloor. Happeid on mees üldiselt vähe. Leidub õunhapet ja vähesel määral piim-, oblik- ja sidrunhapet.\n✔ Mesi sisaldab mitmesuguseid ensüüme. Vitamiinide hulk mees sõltub õietolmuterade kogusest. Mees leidub järgmisi inimesele vajalikke vitamiine: B1-, B2-, A-, C-, K-, B6-, B3- ja H-vitamiini.\n✔ Mees on antibiootilisi aineid, mis hävitavad haigusttekitavaid baktereid või pidurdavad nende paljunemist, samuti takistavad mõne hallitusseene arengut.\nJanu kustutav meejook Mahemesinikud Aili ja Tõnis Taal alustavad oma päeva klaasi leige veega, millesse on segatud supilusikatäis mett. Suhkru asemel on mesi, lihapraed saavad meega määritud. Ühest soomlaste meebrošüürist leidsid mesinikud hea meejoogi retsepti. Soomlastel on see saunajook, kuid sobib ka niisama suviseks janukustutajaks.\nMeejoogiks võta 1 liiter vett, 1 detsiliiter mett ja maitse järgi sidruni- või ebaküdooniamahla.


LEN-i ujumise tehniline komitee pidas koosolekut | Eesti Ujumisliit\nLondonis toimunud LEN-i ujumise tehnilise komitee koosolekul tehti mitmeid olulisi ettepanekuid, mis edastatakse kinnitamiseks LEN-i büroole ja kongressile.\nKomitee teeb ettepaneku kaotada ära reklaamipiirang ujujate spordivarustusel. Piirangu alla jäävad vaid ujumiskostüümid.\nUute aladena tulevad Euroopa meistrivõistluste kavasse teateujumised segavõistkondadele (2 meest+2 naist). Uuendus saab alguse juba selle aasta Euroopa lühiraja meistrivõistlustel, kui kavas 4×50 meetri vabaujumise ja 4×50 meetrit kombineeritult teateujumised segavõistkondadele.\n2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel 50 meetrises ujulas on kavas 4×100 meetrised teateujumised segavõistkondadele.\nEttepankuna otsustati ka Euroopa lühiraja meistrivõistluste toimumise kord. Lühiraja meistrivõistlused hakkavad toimuma üle aasta vaheldumisi lühiraja Maailmameistrivõistlustega paaritutel aastatel ja detsembrikuus.\nKomitee ettepanekuna ei minda kaasa FINA muudetustega vanuseklassides. FINA muudab alates järgmisest aastast juunioride vanuseklassides noormeeste vanuseks 18-20 ja neidude vanuseks 17-19.\n16. märts 2012 in Uudised\t0 kommentaari\nTriin Aljand võitis Amsterdam Cup´il teise koha\nAnnika Saarnak püstitas USA-s tubli isikliku rekordi


Räpina Vallavalitsuses toimus koostöökohtumine "Ringist välja" mudeli rakendamiseks - Uudised ja teated - Räpina Vallavalitsus\nRäpina Vallavalitsuses toimus koostöökohtumine "Ringist välja" mudeli rakendamiseks\nPrint Räpina Vallavalitsuses toimus koostöökohtumine "Ringist välja" mudeli rakendamiseks\n12. aprillil Räpina Vallavalitsus toimunud kohtumisel piloteeris Sotsiaalkindlustusameti (SKA) lastekaitse osakonna arendus- ja ennetustalitus „Ringist välja" mudelit, mis on intensiivsel ja struktureeritud võrgustikutööl põhinev spetsialistide töövahend, et toetada riskikäitumisega noori ja seeläbi vähendada noorte korduvõigusrikkumisi. „Ringist välja" mudelis on oluline, et igal võrgustikuliikmel on kindel roll ja selge vastutus, noor on aktiivselt kaasatud ning lähtutakse taastava õiguse põhimõtetest. Meie vallas on „Ringist välja" mudeli abil töötatavas juhtumis olulisel kohal ka noore toetamine kogukonda naasmisel kinnise lasteasutuse teenuse (KLAT) jätkutoe abil.\nTänaseks on „Ringist välja" mudelit piloteeritud juhtumipõhiselt 12 erinevas kohalikus omavalitsuses.\n„Ringist välja" mudeli olulisteks märksõnadeks on konfidentsiaalsus, noor oma tugevustega, taastava õiguse põhimõtetest lähtumine, võrgustikuliikmete võrdne vastutus noore toetamisel ja tegevuste elluviimisel, noore kaasatus otsustesse ning noore enda poolt valitud usaldusisik võrgustikus, kes toetab tema teekonda „Ringist välja" protsessis.\nKoostöökohtumine toimus kontaktselt Räpina Vallavalituses ning selles osalesid võrgustikuliikmed – Räpina valla lastekaitsespetsialist Ave Kõlli, Politsei- ja Piirivalveameti piirkonnapolitseinik Janno Sild, Räpina Haiglast pere tugiisik Jaana Lindver, MTÜ Vahtramäest tugikasvataja Marina Sepp, Maarjamaa Hariduskolleegiumist Margot Lippmaa ja Sotsiaalkindlustusameti laste heaolu osakonna nõustamisteenuste konsultant Piret Vaher. Lisaks olid koolitusel esindatud SKA „Ringist välja" meeskonnast mentorid Laura Kane ja Terli Linnas ning KLAT jätkutoe mudeli projektijuht Evelin Tamm.\nRäpina valla lastekaitsespetsialist\n"Ringist välja" mudeli lühitutvustus\nRingist välja (edaspidi RV) on intensiivsel võrgustikutööl põhinev mudel, toetamaks noort, kellel esineb keskmise ja kõrge tasemega riskikäitumist. Seda rakendatakse üldjuhul, kui noor on toime pannud korduvõigusrikkumisi, kuid võrgustikutöö mudel on oma olemuselt selline, et tegelikkuses on seda võimalik kasutada juba samm varem, et ennetada tegude kordumist või noore sattumist „allakäiguspiraali". Oluline on noore enda valmisolek ja soov RVs osalemiseks. Kaasatud on ka noore pere/hooldajad/eestkostja.\nRV mudeli rakendamiseks tehakse noorele eelnevalt riskihindamisena PACT eeltest, mis selgitab välja noore tegeliku riskitaseme. Madala riskitaseme puhul RV mudeli rakendamist ei soovitata. Keskmise riskitaseme puhul tuleb vaadata, kas RV asemel saab rakendada mõnda muud toetavat tegevust või nähakse RVd siiski ühe võimaliku meetmena. Kõrge riskitaseme puhul on RV mudeli rakendamine põhjendatud ning sellisel juhul suunatakse juhtum RV raames PACT põhihindamisse, mis kaardistab noore vajadused ja ressursid veelgi täpsemalt.\nRingist välja mudeli olulisteks märksõnadeks on konfidentsiaalsus, noor oma tugevustega, taastava õiguse põhimõtetest lähtumine, võrgustikuliikmete võrdne vastutus noore toetamisel ja tegevuste elluviimisel, noore kaasatus otsustesse ning noore enda poolt valitud usaldusisik võrgustikus, kes toetab tema teekonda Ringist välja protsessis.\nVõrgustikus on tähtsal kohal rollide jaotus, meeskonnatöö võrgustiku sees ja struktureeritud, kindla eesmärgiga koosolekud, mida protokollitakse. Koosolekul kokkulepitud tegevuskavad vaadatakse järgmisel kohtumisel üle ja vajadusel neid kohendatakse. Võrgustik võib kohtuda laiendatud kujul, kaasates kõik asjassepuutuvad spetsialistid, et vahetada infot ja hoida silm peal tegevuste õnnestumisel. Noorega kohtumisel vähendatakse võrgustikuliikmete arvu minimaalseni, et noor tunneks end turvaliselt ja teeks koostööd.\nJuhtumikorraldaja – KOV lastekaitsespetsialist /KOV sotsiaaltöötaja, kes on määratud töötama juhtumis oleva noorega. Protsessijuhina kutsub kokku ja juhib kohtumisi, info liikumist, osapoolte kaasamist jne. Omab kogu protsessist täit ülevaadet ning sisestab info STAR süsteemi.\nProtokollija – võrgustikuliige, kes protokollib kohtumist ja kokkuleppeid (võib vahelduda).\nUsaldusisik – noore poolt võrgustikuliikmete seast valitud täiskasvanud toetaja, kes aitab koostada ja jälgida tegevuskava ja „Minu plaani" täitmist. Kui noor ei soovi ise osaleda võrgustiku kohtumisel, siis usaldusisik saab olla vahendaja ja info viia nooreni ning vastupidi (praktikas olnud noorsootöötajad, Tugila töötajad, prokuratuuri konsultant jne.).\nVõrgustikuliige – noorega seotud täiskasvanud ja ametnikud (pere, noorsoopolitsei, VTK, SKA, prokuratuur, treener, noorsootöötaja, sotsiaalpedagoog, kaasava hariduse spetsialist jne).\nSuurema võrgustiku/KOV ressursside korral võib juhtumikorraldaja kaasata kolleegi/partnerit ja tegutseda tandemina, mis annab võimaluse juhtumikorraldaja rolli jaotada kaheks – sisuliseks ja tehniliseks:\nJuhtumikorraldaja – Juhtumi haldamine, koosolekute juhtimine, STAR täitmine jms.\nRingist välja protsessijuht – Kohtumiste korraldus, kutsete saatmised, info vahendus (protokollid, konfidentsiaalsuslepped jms) võrgustikuliikmete vahel.\nVõrgustiku intensiivne töö kestab ca 6 kuud, mille järel toimub koos noorega tulemuste hindamine ja noorega koos edusammude tähistamine.\nKui noor on olnud seni aktiivselt võrgustiku vaateväljas, siis peale lõpetamist jääb ta KOV lastekaitsetöötaja/KOV sotsiaaltöötaja vaatevälja edasi ning jätkub tavapärane võrgustikutöö vastavalt vajadusele. Kui peetakse oluliseks pikendada RV võrgustikutööd, siis seda saab vajadusel teha. Ka on võimalus hilisema tagasilanguse korral protsessi uuesti alustada. Sellisel juhul tuleb rõhku pöörata sellele, miks tulemused ei olnud püsivad ja mis olid takistused. Järelhindamine toimub 6 kuud peale RV rakendamise lõppu (12 kuud peale algust).\nTugi võrgustikule: Väljatöötamisel on Ringist välja materjale koondav töövihik, kus on välja toodud võrgustikutöö sammud, juhendid ja soovitused. SKA toetab Ringist välja mudelit rakendavaid võrgustikke ja juhtumikorraldajaid läbi koolituste, mentorluste ja supervisioonide.\nRingist välja projektijuht,\nSotsiaalkindlustusamet Ohvriabi Ennetustalitus


Pelletikatla seadistamine - Leht 8 - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas miksik » 13 Jaan 2018, 23:00\n13 Jaan 2018, 22:14\nSelle DHW ühendaks akupaagiga, kus sul asub tarbevee spiraal ja teise kütte osa ühendaks otse radiaatoritega. Peale seda saad erinevalt juhtida sooja tarbevett (Akupaak täidaks kahesüsteemse boileri ülesannet) ja maja kütet. Sellisel juhul ei mõjuta radiaatorid enam tarbevee temperatuuri.\nSain ma õieti aru,et akupaak on siis radikatega samas grupis? Ehk siis nii praegu ongi ,et kui maja küttevajadus langeb,siis pelletikatel võtab võimsust vähemaks kasvõi10%-ni ja ei küta enam ka akupaaki piisavalt. Kui nüüd akupaagi ülemine ots ühendada vaba vooluga DHW kütteelemendi või mantliga, siis tekibki olukord, kus niigi jahedavõitu akupaak hakkab katla seiskamisel kütma jääksoojusega radikaid ja samal ajal vaba tsirkulatsiooniga jahutama 3T klapi kaudu kuumaksköetud DHW-d. Kui miinimumvõimsus ära piirata ja aku jõuga kuumaks kütta, siis katla kõrge temperatuuriga seiskumisel on ikka nii, et algul on tarbevesi liiga kuum ja üsna varsti algab eelpool kirjeldatud protsess.\nLugemata postitus Postitas Elentino » 14 Jaan 2018, 01:29\nAkupaak ei oleks samas grupis radikatega. Akupaak oleks üks ja radikad teine grupp. Katla automaatika juhiks neid kahte gruppi eraldi.\nLugemata postitus Postitas miksik » 14 Jaan 2018, 03:13\nNojah, ega nüüd väga palju selgemaks ei läinud. Algul oli kaks gruppi- ühes DHW ja teises kütteringid, nüüd on jälle kaks gruppi-ühes akupaak ja teises kütteringid.\nMinu idee siis selline, et eelisjärjekorras köetakse 3T klapiga DHW. Seejärel segamisautomaatikaga radikad ja lõpuks segamisautomaatikaga sauna põrand. Jahtunud vesi saadetakse "päikesekatlast"mööda. Kui "päikesekatlas" on üle 50 C ,siis tagastuv vesi saadetakse 3T klapi abil "päikesekatlasse" ja tarbitakse soojust sealt ja kui tagastuv temp on laadimisautomaadi ees alla 50 C, siis käivitatakse vajadusel pelletikatel. Paneks pildi ,aga oma arvutist ei oska siia pilti laadida.\nLugemata postitus Postitas Elentino » 14 Jaan 2018, 09:35\nAkupaak toimibki sul DHW-na. Sealt saadki sooja vee. Katel või päikese energia kütab akupaagi 60 kraadini ja sealt jagub sooja tarbevett mitmeteks päevadeks. Andur läheb aku paagi külge ja jälgib selle kütte vajadust. Teine liin läheb otse kütteks ilma, et oleks aku paagiga seotud. Sinna läheb kaks andurit- peale ja tagastuvale. Radikatele pole eraldi segamissõlme vaja, kuna saad katla menüüs määrata vastavalt välistemperatuurile küttevee temperatuuri, või kasutades katla välistemperatuuri andurit. Põrandaküttele tuleb oma segamissõlm kollektori külge. Joonis oleks sama mis NBE Scotte versioon 7 , kuid DHW asemel oleks sul akupaak.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 14 Jaan 2018, 11:46\nMis krdi DHW, eesti keelt ei oska vä?\nLugemata postitus Postitas miksik » 14 Jaan 2018, 15:29\nSa, külaline ,püüa mitte erutuda. Me Elentinoga arutame omavahel ühte asja ja saame teineteisest aru küll.\nSee lahendus annab kevadel-sügisel olukorra ,kus päike paistab, mul on 700 liitrit kuuma vett ,mida ma ei kasuta ja toa ning saunapõranda kütmiseks põletan pelleteid. Pole vist väga mõistlik.\nLugemata postitus Postitas Elentino » 14 Jaan 2018, 17:10\nKevadel ja sügisel oleks sellisel lahendusel jah nii. Selleks tuleks siis veel lisaks ka akupaagilt kraanidega väljavõtted kütteliinidele panna. Kui kütteperiood lõppeb, siis katel seisma ja avad akupaagi kraanid, mis ühenduses kütteliinidega.\nLugemata postitus Postitas miksik » 14 Jaan 2018, 17:29\nMeil siin eestimaal ei lõpe kütteperiood mitte kunagi. Kui jaanipäeval lund sajab ,siis hommikuks on akupaak külm koos tarbeveega. Akupaaki ei saa kranidega mingiks perioodiks ümber lülitada vaid see peab toimuma automaatselt tingimusel ,et DHW/akupaagis on temp kõrgem kui 50c. Kui on madalam, siis peab säilitama soojust tarbeveele ja maja kütteks tuleb käivitada katel. Kuna akupaak on selle skeemi puhul ühtlasi ka DHW, siis katla käivitamisel ja radikate kütmisel puudub akumuleerimise võimalus ja katel hakkab sisse-välja lülituma või 10% peal hõõguma, mis jälle pole hea.\nLugemata postitus Postitas Elentino » 14 Jaan 2018, 17:55\nMu meelest on võimalik suveks katla menüüst "kütteliin" peatada ja jätta ainult DHW. Kui päike piisavalt ei küta, siis kütab katel juurde. Seadistad vastavalt DHW seadetest alumise ja ülemise temperatuuri.\nLugemata postitus Postitas Elentino » 04 Mär 2018, 09:13\nSai tellitud NBE Lambda komplekt ( https://www.ostakatel.ee/et/puidugraanu ... a-komplekt ) Paluks abi selle ühendamiseks ja seadistuseks. Katel Blackstar 30kw ja põleti NBE Scotte 30kw v7.\nLugemata postitus Postitas tainas » 04 Mär 2018, 11:06\nOleks võinud selle raha eest 2 tonni pelletit osta hoopis.\nLugemata postitus Postitas arendaja » 04 Mär 2018, 12:04\nSaad lambda käima ja miskeid häid erinevusi toob katla töösse siis jaga julgelt kogemusi\nLugemata postitus Postitas plb » 04 Mär 2018, 17:51\n04 Mär 2018, 09:13\nhttp://www.nbe.dk/wp-content/uploads/20 ... .15-lo.pdf\nMis seal ikka erilist kunsti on.\nEi tea/tunne küll NBE-d ja tema konfimisvõimalusi, aga lambdale ei tohi väga suuri "volitusi" anda.\nPaar sõna leiab ka siit: http://www.hemeltron.ee/file/79-nbe-woody\nLugemata postitus Postitas Elentino » 04 Mär 2018, 17:57\nMõtlesin millises kohas (kaugus katlast) korstnasse minevas torus võiks paikneda ja millised seaded peaksid olema. Lisaks kas saab ühendada skeemi faasi ja neutraali, või peab tooma eraldi juhtme pistikuga.\nLugemata postitus Postitas plb » 04 Mär 2018, 18:35\n04 Mär 2018, 17:57\nToide - kama kaks. Nii nagu lihtsam on.\nRTB katlale on andur lausa sisse ehitatud. Pane kuhu iganes slepe peale - nii nagu mugavam.\nhttp://www.sstsensing.com/wp-content/up ... -Guide.pdf p. 3.1 Sensor Placement\nLugemata postitus Postitas Adlolf » 04 Mär 2018, 20:47\nMõtlesin millises kohas (kaugus katlast) korstnasse minevas torus võiks paikneda\nKaugus ei ole limiteeritud kuid iga ühenduskoht võib suvaliselt lekkida. Küll aga paigaldatakse andur toru sektorile mis on vahemikus 10 kraadi vertikaalist ja 15 kraadi horisontaalist.\nLisaks kas saab ühendada skeemi faasi ja neutraali, või peab tooma eraldi juhtme pistikuga.\nToide tuleks ühendada nii, et andur käivituks koos põletiga.http://www.nbe-shop.dk/index.php/traepi ... sonde.html\nLiitunud: 05 Mär 2020, 08:44\nLugemata postitus Postitas matis1 » 05 Mär 2020, 09:14\nOleks vaja nõu pelletikatla BS comfort 20kw NBE v7 põletiga seadistamisel.\nMajas on radikatega köetavat pinda ca 140m2. Tänaste ilmadega (õues +5), kus majja lasen ca 35 kraadist vett (hoiab toad 20 kraadi peal) on pelletikulu kõrge - päevas ca 40kg ja lisaks võtsin tarbevee ringi vahelt ära.\nKatel on seadistatud 65 kraadi peale, difference over 5 kraadi ja difference under 5 kraadi. Väljaminev vesi on 65 kraadi ümber. Suitsutoru peal andurit ega termomeetrit pole, toru ise kuum - hetkeks saab käe peale panna. Meetri kaugusel katlast, kus põlv korstnalööri keerab, saab lasertermomeetriga mõõtes ca 90 kraadi põlve välistemperatuuri. Ise kahtlustan, et liiga palju soojust läheb korstnasse.\nKas korstnast väljaminevat soojust on võimalik ka (heitgaaside) ventilaatoriga reguleerida? Tänased ventilaatori seaded:\nSpeed at 10% power - 19%\nSpeed at 50% power - 30%\nSpeed at 100% power - 43%\nSpeed at 10% power - 38%\nSpeed at 50% power - 56%\nSpeed at 100% power - 76%\nKas viga võib olla ka milleski muus? Igasuguse info eest tänulik!\nLugemata postitus Postitas Adlolf » 05 Mär 2020, 17:22\nKas pelletikulu ca 40kg päevas on põleti arvutatud?\n6min/g = ?\nMilline on korsten (kõrgus, läbimõõt, materjal)?\nKui sageli katelt puhastad ja millal viimati?\nKas https://www.stokercloud.dk/ kasutad?\nLugemata postitus Postitas matis1 » 06 Mär 2020, 08:52\nAdlolf kirjutas: ↑\n05 Mär 2020, 17:22\nPõleti järgi oli tunnikulu 1,6-1,7kg vahel. Eelmine reede pandi süsteem sisse, siiani olen 300kg punkrisse pannud ja alles ca 25kg + teomaht.\nKorsten ca 9m, roostevaba hülss lõõris. Läbimõõdu jään hetkel võlgu.\nKatel on varem neli aastat tööd teinud, reedel panin puhastatud katla tööle. Eile võtsin igaksjuhuks põleti välja, et näha, äkki on nõgine. Kui paika tagasi panin, tundus kohe tõmme rahulikum. Kahtlustan, et äkki paigaldajal jäi põleti kehvasti ja võttis vahelt lisaõhku? Kui katel oli temperatuuri eile saavutanud, mõõtsin samast kohast suitsutoru põlvelt temperatuuri ja oli alla 60 kraadi.\nTäna öö võttis ühtlaselt 1,3kg/h - kas see kulu peaks natukene veel alla minema?\nVeel ei ole jõudnud interneti juhet katlamajja vedada.\nLugemata postitus Postitas arendaja » 06 Mär 2020, 09:14\nEhk aitab võrdluseks:\nNBE 30kw põleti. Kütan 150m2, toad 22c. Korsten 10m toru.\nKatel ütleb, et sõi viimase 24h jooksul 11kg pabulaid.\nVälise teo 6min grammid on 1700. Väljuva vee temp on 60C pandud.\nMa puhastan katelt kui suitsutemp läheb üle 60C ehk kiire tuhapuhastus pühapäeviti.\nKui sul alles puhastati ja siis jama algas...äkki miskit ei ole paigas.\nStockeri lehel kunagi leidsin leegi vaatluse juhised ja selgitused mida muuta, et mis protsendilise võimsuse juures milline leek võiks välja näha. Algusaastatel tegelesin oludesunnil natuke selle leegivaatlusega\nLugemata postitus Postitas Adlolf » 06 Mär 2020, 22:55\nVälise teo tootlikuse näit 6min/g= 0,908kg on madala võitu ja tasuks üle kontrollida. Tegelikust näidust väiksema kasutamine ilustab kogu statistikat. Laed punkrisse 1000kg aga põleti arvab oli 800kg!\nKas korstnast väljaminevat soojust on võimalik ka (heitgaaside) ventilaatoriga reguleerida?\n9m roostevaba hülssi tagab tõmmet rohkem kui vajalik. Heitgaaside ventilaatori pöördeid võiks kärpida kuni väljalülitamiseni.\nNBE katlale on võmalik lisaks osta kütteveemõõtur mis koostöös juhtseadmega annab soojusarvesti võimalused (katla võimsus reaalajas, maja tarbitav soojushulk, küttevee voolukiirus ja hulk).


Teadlased pakkusid välja uue lähenemise koroonale. FOTO: Shutterstock\nTeadlased lõid koroonastrateegia\nÜheksa riigi teadlased analüüsisid koroonastrateegiate mõju ühiskonnale, majandusele ja viiruse levikule 16 riigi olukorra põhjal. Analüüsi tulemusel töötati välja 50/30-strateegia, vahendas Medical Daily. Esmalt tuleks kehtestada 50-päevane rangete piirangutega eriolukord, millele järgneb 30-päevane piirangute leevendamise periood. Järgneb nakatunutega kontaktis olnud inimeste testimine, rangemad hügieeninõuded ja kontaktide vähendamine teiste inimestega. «Nii saab enamikus riikides viiruse leviku peaaegu täielikult peatada,» kinnitas epidemioloog Rajiv Chowdhury. PM\nTugiliin vägivaldsest käitumisest loobujatele\nAvati telefoniliin 6 606 077 meestele ja naistele, kes soovivad loobuda vägivallast oma suhtes. Helistama oodatakse ka lähedasi, kes soovivad vägivallast loobujat toetada. Helistaja saab esmalt oma loo ära rääkida ning seejärel tuge ja nõu järgnevateks sammudeks. Mõnel juhul on probleemiks sõltuvushäire. Teisel juhul võib sobiv samm olla vägivallatsejatele mõeldud tugigrupiga liitumine. Kolmandal juhul võib sobivam olla individuaalne pöördumine psühholoogi poole. Koos tugiliini nõustajaga leitakse igale abiotsijale sobiv teekond vägivallavaba tuleviku poole. PM\nGripp on sel hooajal levinud tagasihoidlikult. FOTO: Madis Veltman\nSotsiaalse distantseerumise meetmed koroonaviiruse leviku aeglustamiseks näivad olevat lühendanud põhjapoolkera gripihooaega kuue nädala võrra, vahendas Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste leht «Tõenduspõhine info COVID-19 kohta». Põhjapoolkera hooajalise gripi juhtude arv saavutab maksimumi veebruaris ja vaibuvad maikuu lõpuks, kirjutas Nature. Tänavu vähenes laboratoorselt kinnitatud gripijuhtumite arv järsult aprilli alguses, mõni nädal pärast koroonaviiruse pandeemia väljakuulutamist. Üle maailma sureb hooajalise gripi tõttu 290 000 – 650 000 inimest aastas. PM\nKuidas tagada piisav distants?\nInimeste praegune käitumine ja valikud võivad mõjutada seda, kui tõsiseks kujuneb koroonaviiruse järgmine puhang, vahendas Medical Daily. Kõige tähtsam on inimeste asjakohane informeerimine ja juhendamine. Eriolukorra lõppedes ei pruugi paljud mõista, et epideemia pole läbi enne, kuni valmib vaktsiin ja ravim, mille abil on võimalik ulatuslikke haiguspuhanguid vältida. Võimalusel tuleb sõbralikult juhtida inimeste tähelepanu nõuetele, reeglitele ja soovitustele, mis avalikus ruumis liikudes kehtivad. Hea viis parandada teadlikkust on näidata ise asjakohast eeskuju. PM


Meeste intiimne pardel - Raseerige\nKuidas antennid kodus kergendada\nKuidas kasvatada kulmud kiiresti kodus?\nKas ma saan epilaatorit raseduse ajal kasutada\nRaseerimisvahendid: kõigi tarvikute ringkäik\nMida teha, kui pimples ja pustulid ilmuvad pärast shugaringut?\nPulber (pulber) juuste heledamaks muutmiseks, parimate valgustusviiside ülevaatamine\nOstsin oma abikaasa ja ma kasutan uut mugavat raseerimise vormi. Tere kõigile ♥ Ma ütlen teile uue toote meie vannis - Nivea Men Stick keha raseerimiseks Kaitse ärrituse eest.\nKõhu karvad raseduse ajal