Yana Toom sai vaidluses kapoga osalise võidu - Äripäev\nYana Toom sai vaidluses kapoga osalise võidu\n11. aprill 2014, 15:23\nÄripäev 11. aprill 2014, 15:23\nRingkonnakohus rahuldas osaliselt Yana Toomi kaebuse vaidluses kapoga aastaraamatus avaldatud info üle.\nTallinna ringkonnakohus tühistas tänase otsusega Tallinna halduskohtu 20.11.2012 otsuse, millega halduskohus jättis Yana Toomi kaebuse rahuldamata. Ringkonnakohus tegi asjas uue otsuse, millega rahuldas Yana Toomi kaebuse osaliselt ja tuvastas kaitsepolitseiameti poolt 12.04.2012 avaldatud aastaraamatus Yana Toomi puudutava teabe avaldamise õigusvastasuse, teatas ringkonnakohus.\nKohus kohustas kaitsepolitseiametit kustutama või katma kinni 12.04.2012 avaldatud digitaalses aastaraamatus sisalduvad laused: „Üleminekuvastase tegevuse võttis 2011 Riigikogu valimiste eel enda peale Tallinna abilinnapea haridus- ja kultuuriküsimustes Yana Toom. Koostöös Venemaa kaasmaalaspoliitikas osaleva Inimõiguste Teabekeskusega survestati Tallinna vene koole esitama linnavolikogule taotlusi jätkamaks vene õppekeelega ka pärast 2011.a 1. septembrit, mil venekeelsed gümnaasiumid pidid õpetama 60% õppeainetest eesti keeles“.\nSamuti kohustas kohus kaitsepolitseiametit avaldama järgmise sisuga pressiteade: „Kaitsepolitseiamet teatab, et on 12.04.2012 avaldatud aastaraamatus avaldanud Yana Toomi kohta õigusvastaselt alljärgneva väite: Yana Toom on koostöös Inimõiguste Teabekeskusega survestanud Tallinna koole esitama linnavolikogule taotlusi. Tegemist on ebakohase väärtushinnanguga, mille avaldamine Kaitsepolitsei poolt oli õigusvastane.“\nKaebus jäeti rahuldamata osas, millega Yana Toom soovis kohustada kaitsepolitseiametit kõrvaldama aastaraamatu eksemplarid raamatukogudest ja milles taotles mittevaralise kahju hüvitamist rahas.\nYana Toom vaidlustas kapo aastaraamatus teda puudutavate lausete avaldamise, kuna leidis, et isikuandmed on avaldatud õigusliku aluseta ja eesmärgipäratult, lisaks polnud avaldatud teave õige ning kahjustas tema mainet. Samuti leidis ta, et riik on sekkunud tema eraellu ja on teotanud tema au ning head nime.\nRingkonnakohus leidis, et kapo käitus vaidlusaluseid lauseid avaldades õigusvastaselt, sest isikuandmete avalikustamine polnud tema ülesannete täitmiseks vajalik. Samuti pidas kohus põhjendatuks kaebaja väidet, et kapo avaldas isiku kohta ebakohaseid väärtushinnanguid.\nRingkonnakohus ei pidanud põhjendatuks hüvitada kaebajale tekitatud mittevaralist kahju rahas, leides, et kaebaja õiguste taastamiseks piisab vastustaja tegevuse õigusvastaseks tunnistamisest ning kaebaja teiste nõuete rahuldamisest. Kohustamisnõue aastaraamatute kõrvaldamiseks raamatukogudest jäeti rahuldamata, kuna isikuandmete avalikustajalt pole võimalik nõuda avalikustamise lõpetamist selliste andmekandjate suhtes, mille üle andmete avalikustajal puudub nõude esitamise ajal kontroll.\nOtsust on võimalik vaidlustada riigikohtus kuni 12. maini 2014.


Nordica lubab Adria Airwaysi võla sissenõudmisega jätkata. Seni on sloveenlased miljoni tasunud - ärileht.ee\nNordica lubab Adria Airwaysi võla sissenõudmisega jätkata. Seni on sloveenlased miljoni tasunud\nEesti rahvuslikule lennufirmale kunagise koostöö ajast kaheksa miljonit võlgu jäänud Sloveenia lennufirma andis eile teada, et taotleb ametlikult pankrotti. Kuigi Nordica on juba pikemat aega pidanud Adria Airwaysilt raha kättesaamist lootusetuks, jätkab lennufirma võla sissenõudmist pankrotimenetluse lõpuni.\n„Riskivaba ettevõtlust pole olemas. Nii nagu eraettvõtetes, realiseeruvad teinekord äririskid ka riigifirmades. Adria võlgnevuse näol on paraku tegemist äririski realiseerumisega,” märkis Eesti rahvusliku lennufirma Nordica kommunikatsioonijuht eilse uudise peale, et nende kunagine koostööpartner Adria Airways on andnud pankrotiavalduse sisse.\n„Nordica pole kunagi kellelegile teadlikult võlgu andnud, kui tegemist pole otsese vajadusega äritegevuse igapäevaseks toimimiseks, nagu seda on kommertsplatvormi kasutamine. Nordica kindlasti jätkab võla sissenõudmist, kuni pankrotimenetluse lõpuni,” kinnitas Uibo.\nKehva majandusliku olukorra pärast lõpetati koostöö\nTeadupärast on Sloveenia lennufirmal eestlaste ees seitsemiljoniline võlg, mis küündis 2016. aastal pärast seda, kui Adria müüdi Saksamaa investeerimisfirmale 4K, lausa kaheksa miljonini. Uibo sõnul sai siis Nordicale siis selgeks, et kahe ettevõtte huvid lähevad lahku ja Adria majanduslik olukord on halvenemas.\n„Nordica otsustas kommertskoostöö lõpetada ning üle minna Poola LOTi platvormile. Adria kohustus peale lepingu lõpetamist Nordica piletimüügist saadud tulu koheselt Eesti lennufirmale tasuma. Seda ta aga ei teinud,” tõi ta välja. Kuigi algselt kaheksa miljoni euro suurune nõue ei olnud mõeldud Adriale laenuna, otsustati see võlgnevus olude sunnil peale pikki läbirääkimisi konverteerida laenuks ja lepiti kokku maksegraafikus.\n„Sellele vaatamata kandis Nordica kogu võlgnevuse oma 2017. aasta raamatupidamisaruandes maha, kui lootusetu nõude. Seetõttu Nordica tänast majanduslikku seisu Adria pankrot ei mõjuta,” kinnitas Uibo. Sloveenia lennufirma on esialgsest võlgnevusest tasunud Nordicale pisut alla ühe miljoni euro.\nKuivõrd Sloveenia majandusminister Zdravko Počivalšek on juba märkinud, et valitsus kaalub uue rahvusliku lennufirma loomist, siis märkis Uibo, et kahjunõuet Ardia Airways järeltulijale on võimalik esitada ainult juhul, kui tegemist on äri ülekandumisega. „Seda kindlasti välditakse,” nentis ta.\nAdriat juhtiv Kukemelk kommentaare ei jaga\nMaikuust Adria Airwaysi tegevjuhina ametisse asunud Eesti lennundusekspert, endine Nordica äriarendusjuht Sven Kukemelk ütles Ärilehe ajakirjaniku telefonikõne peale lakooniliselt, et ei soovi teemat kommenteerida. Veel juulikuus kinnitas Kukemelk, et lennufirma on plaaninud Nordicale võla tasuda.\n„Me oleme juba osa laenust tagasi maksnud nagu ka Nordica seda kinnitanud on ning jätkame tagasimaksetega. Seetõttu ei oska täpsemalt kommenteerida antud olukorda ning nendepoolseid ohuhinnanguid,” ütles Kukemelk suvel, viidates Nordica 2018. aasta majandusarundele, kus peeti võla tagasi saamist ebatõenäoliseks.\nNordica ise on varasemalt teatanud, et peatab alates 26. oktoobrist kõik lennud Tallinna liinivõrgus ning jätkab hetkel ühe Rootsi siseliiniga. Seega Adria Airwaysilt üles jäänud võlakoormat lennufirma kuidagi ka piletihinda üle kanda ei saa.


Mazda 929 (1993 aasta) : Mazda mudelid\nMazda 929 (1993 aasta)\nPostitas Anonymous » 22 Jaan 2007, 23:08\nKirjutage siia sellest autos nii palju kui teate, mida olete kuulnud ja mida ise kogenud. Auto on ise üpriski haruldane, eriti Eestis. Vaatasin ka e-bayd, sealgi enid ainult paar-kolm tükki. Auto sattus endale silmapiirile, sellepärast ka selline algaja huvi. Kuidas vastu peab, kas väga kallis üleval pidada, eriti kui vee hakkab lagunema(varuosad pole ju kah eriti levinud). Sobib ta rohkem hobiautoks või igapäevaseks? auto on odav, eriti oma mugavuse kohta, või on tegelikult see nii ikka pole? Millised on tüüpvead? See mudel ju Ameerikaklane minu teada, seega kuidas saab ta hakkama Eestis? Igatahes igasugunegi mõte on väga teretulnud.\nPostitas Anonymous » 22 Jaan 2007, 23:57\nTegu on tõesti USA versiooniga. Seega võib eeldada et vähemalt kere detailid kindlasti kallid\nSiit leiad vast kah inffi kui inglis keelt mõistad ning kindlasti ka google abiks, sest Eestis neid mõni üksik kui õieti mäletan et üldse on\nPostitas bmw » 23 Jaan 2007, 20:51\nma tegin hiljuti taolise masinaga proovisõidu, jube mugav oli:D sai kah mazdaabis käidus auto kontrollis, läbi olid kõik kummipuksid, ees on multilink vedrustus ja iga jupp maksab kõvasti mõned asjad võivad kattuda xedos 9-ga ühed vardad olid läbi minemas ja xedosel maksab see pulk 5kilo tükk. minul jäigi seepärast auto ostamata kuna tal oli üv kohe läbi, kere oli muidu väga hea ja mitte üht ainsat roostet polnud isegi põhjaalt mitte. kui tahad sellise autoga liigelda siis pead suuremate kuludega hoolduses arvestama sinna lisandub iga juppi tarneaeg kah.\nPostitas Mario » 23 Jaan 2007, 22:39\nyks selline asjandus on Tartus t2iesti olemas\noma k2ega katsuda pole saanud..\nPostitas arvutihdd » 24 Jaan 2007, 01:28\nise mõtlesin ka paar päeva tagasi tolle peale http://www.auto24.ee/webcache_kasutatud ... 24_ee.html\nAga ilasta palju tahad, aga ei julge osta. Krt teab mis jama saab, enda 626 gi oli palju möllu varuosadega .\nPostitas Racha » 24 Jaan 2007, 19:53\narvutihdd kirjutas: ise mõtlesin ka paar päeva tagasi tolle peale http://www.auto24.ee/webcache_kasutatud ... 24_ee.html\nkui ära ostad, siis soovin edu! mõnusalt nurruv asi on kapoti all. korra sellisega kokku puutunud, aga jah, keskmise sisse tuleku korral seda masinat pole võimalik ülal pidada\nPostitas Anonymous » 24 Jaan 2007, 23:02\nMazdad pidid hästi vastu pidama ning 929 liigitatakse paremate hulka veel(minu arusaamist mööda). Seega korra suurem kulutus autosse pandud teenib ta sind pikalt ilma probleemideta. Olen ma õigel teel? Mulle tundub et 929 on üpriski vastupidav auto vist?\nPostitas Anonymous » 25 Jaan 2007, 07:34\nSee vastupidamine loeb ikke palju ka eelmisest onanikust, et kuidas tema on autot hoidnud ja hooldanud\nPostitas tomkulibin » 25 Jaan 2007, 07:50\nMinu 929-t pole ka vist eriti piinatud, ainult kasutatud.\nOotel pea kogu puksikollektsiooni vahetus ja kardaan. Hinnad ja saadavus nutune, kardaan maksab u 8,5 k(vaja oleks vaid ristide vahetus, aga need pole eraldi vahetatavad).\nPostitas Anonymous » 27 Jaan 2007, 13:21\nkeegi seda isendit ei ole vaatamas käinud?\nPostitas Mario » 27 Jaan 2007, 21:16\nerki87 kirjutas: http://plusmerk.ee/index.php?page=auto&regnr=3476\ntundus seks olema, kuid juba on "tuuningut" saanud.. luugi pealt on udukad 2ra kaotatud\naga muidu, kui nt 10k eest see omandada ja sinna veel klaaside ja pisiasjade n2ol 15k investeerida, sis v6ib suht 6nnestunuks ostu lugeda... juhul kui muu on OK korras...\naga nuh.. suht kallid jupid on asjal.. ja Eestist nii v2ga kergelt ei leia..\nsamas kui garaaz on olemas, v6ib selle pyhap2eva s6idukiks v6tta kyll ...\nPostitas t2nnu » 24 Veebr 2007, 16:11\nmina tegin nüüd sammu edasi ja ostsin ära tegu väärt asjaga kui huvi näha lähemalt siis võta ühendust ma tartus aga noh eks eestimaa on ju väike ja mazda mõõdab miile seega maa just kui lühem tundub..........\nMazda === jaaaa see on mugavus 56916516\nLiitunud: 21 Veebr 2007, 12:31\nPostitas tomkulibin » 24 Veebr 2007, 22:19\nÕnitlused uue auto soetamisel, ja ära pane pahaks, ka igaks juhuks kaastunne(juppide hankimisel ja nende eest maksmisel).\nAga korras isendi puhul vaid nauding\nPostitas t2nnu » 25 Veebr 2007, 20:10\njah hea on see masin kll ja eks tuleb ka weel tööd teha parem võiks ju alati olla...\nsamas aga ise soovisin lihtsalt saada kogemust uue ja vähenähtud masinaga olgm AUSAD aga parim masin mis mul olnud on Volga----Gaz 21\nkes weel ei tea sellele teadmiseks\ntegu siis masinaga mis tuntud kui Maie ja Valduri püss ( Vanad ja kobedad saavad jalad alla ) NB! Tuleb lisada segatuste vältimiseks et auto mark ja kere on sama aga masin ise on hoopis teine\nAuto oli pärit 1976a.\n2.4 l 51kw\nlai iste ees kolm käiku roolilt(käigukast on nõrk koht)\nja kütust te ise kah ei usu aga eks need kolm käiku teevad oma selle suure mootoriga-----:twisted:\njah ega mul tanklat ei olnud eks see ka mõjutas mu otsust masin müüa...\naga eks näis on weel masinaid mis pakuvad rõõmu.....\nPostitas Mario » 25 Veebr 2007, 20:46\neelmine suvi n2gin jah yht v2ga kobedat Gazikut linna vahel.. ehk olidki sina enamjaolt ikka seal vana ARKi l2hedal Konsumi juures\nPostitas t2nnu » 26 Veebr 2007, 14:42\nei kahjux või õnnex polnud aga muidu kärutasin wiljandi maal ma seal õpinkutel olin ....\naga tore teada et inimesi kes leidnud väärt masina edu neile....\nPostitas Andres323 » 26 Veebr 2007, 17:45\nt2nnu kirjutas: jah hea on see masin kll ja eks tuleb ka weel tööd teha parem võiks ju alati olla...\nVabandust OT eest, aga 1976.a. enam GAZ 21 küll ei toodetud, ammu oli juba GAZ 24 tootmises. Kas eksisid aastaarvu kirjutamisel või oli viga dokumentides.\nPostitas Mario » 26 Veebr 2007, 18:37\njah.. Gaz M21 1956-70.. 70-82 oli juba M24\nja Wikipeedias on ka pikk stoori\nPostitas tomkulibin » 26 Veebr 2007, 20:06\nLoen teema pealkirja ja viimaseid postitusi\nKas olen millesti valesti aru saanud? mazda vs Volga\nPostitas t2nnu » 27 Veebr 2007, 13:08\nEks ole nüüd jah vales foorumis jutt liikvel aga vabandama pean ikka....\nNimelt on teil õigus ja viga oli lihtne aasta arv millest jutt käib oli siiski 1967.\nMüüsin masina suvel ja ei mäletanud õieti Aitäh et tähelepanu juhtisite ...\nSeega praegune omanik vaatas järgi ja see oli 67a.\nLisaks weel : Jõudu praegusele omanikule sest masin on ilusam kui varem.... Aga nüüd teemasse tagasi ... Nimelt 929 kohta weel , olen liikunud sellega no nädala.... ja 3.0 V6 123kw Automaat selle kohta võtab vähe kütet talvistes oludes maanteel 9-10 l 100le\nKUNA MASIN MÕÕDAB MIILE ei saa väga täpselt öelda aga vähem võtab kui mu 530 mis mul oli\nMuide kui kellegil huvi siis antku teada ma wist müün ikka masina ära mul saksast vist tuuakse üks ameeriklane ford 4*4 explorer uudishimu tapab...\nPostitas Mario » 27 Veebr 2007, 13:12\noi blin.. exploreriga hakkad vaeva nägema\nsõbral läks käimakott.. 91.a Explorer Eddie Bauer Ed.\nainult käimakott läks maksma 22 000 ja veel kasutatud\nmiks sa nt. ei osta hoopis MX-5 ?\nsuperhea masin ja eksootiline naabri-Jaanil nt. tõenäoliselt ei ole\nPostitas t2nnu » 28 Veebr 2007, 23:48\nno seda nüüd kll ja et naabri-Jaanil pole aga selleks, et jaanile kekkama minna peaks no umbes kolm kuud ootama...\njne... ei taha kohe mõeldagi mis teed eestis on...\naga samas kes teab mis pähe ronib kõikk võib olla....\nkas kellegil mõni isend seda mx-5 üle!????\nPostitas informer » 01 Mär 2007, 10:15\nÜks selline 929 liigub viimasel ajal Pärnus ringi, ilus on


Artriit ja artroos: ravi, põhjused, sümptomid, ennetamine. Kuidas artriit erineb artroosist - Osteopaatia artroosi ravis\nOsteopaatia artroosi ravis. Põhigrupid\nÜhe protseduuri rakendamise aeg ei ületa 20 minutit. Eemaldage tugeva valu sündroom tabletivormi või intraartikulaarsete süstide abil.\nKorrigeerimine põlvekaitsmete, sisetugede ja ortoosidega. Põlveliigese mediaalse osa kahjustuse korral ja varus deformatsiooniga kasutatakse põlveortoose ja kiilukujulisi sisetaldu.\nSamal ajal erinevad ebameeldivate aistingute tekkimise olemus ja aeg, osteopaatia artroosi ravis protsessi raskus ja intensiivsus märkimisväärselt. Artriit areneb põletikulise protsessi taustal liigeses, artroos on degeneratiivsete protsesside, düstroofsete muutuste tagajärg kõhrekoes Nende märkide järgi saate aru, milline haigus teil on - artriit, artroos, mis on nende vahe: valu sündroom artriidi korral tekib ootamatult suhtelise tervise taustal, artroosiga kasvab see järk-järgult, kui kõhrkoe düstroofsed muutused arenevad - paarist kuust mitme aastani; artriidivalu muretseb peamiselt öösel ja hommikul, väheneb pärast liigeste arengut, valu artroosides, vastupidi, rahuneb rahuolekus ja suureneb liikumisel oluliselt viimases etapis on see pidevalt olemas ; artriidiga kaasneb alati põletikuline protsess koos turse, punetuse, hüperemia, kohaliku temperatuuri tõusuga, artroosi korral on selline käik iseloomulik ainult ägenemiste perioodidel; artriit on süsteemse iseloomuga, kaasates protsessi jalgade või käte vasaku ja parema liigese, samuti mõjutades südant, osteopaatia artroosi ravis, nahka, veresooni ja närvisüsteemi. Artriitiline kahjustus ei lähe tavaliselt ühest patoloogilisest liigest kaugemale; algfaasis on välimus erinev - artriidiga on koepõletik selgelt nähtav, koht paisub ja muutub kuumaks, artroosiga ei esine visuaalseid muutusi ja ainult mõlema haiguse kaugelearenenud juhtudel ilmneb liigese deformatsioon; artriidiga üldine tervis halveneb - temperatuur tõuseb, nõrkus, halb enesetunne on olemas, isu kaob, kaal väheneb kroonilises vormis võib see sümptom puududa. Artroosiga patsiendid ei vaevu selliste sümptomitega, keskendutakse ainult valulikule ja halvasti töötavale liigesele.\nKõik need meetodid aitavad, kui mitte ravida liigeseid kodus, siis säilitada neid ühes seisundis ilma degeneratiivsete protsesside ja ägenemiste progresseerumiseta. Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid viitavad sümptomaatilisele ravile ja neid kasutatakse patsiendi seisundi ja elukvaliteedi parandamiseks.\nKõrvaltoimete tekkimise riski vähendamiseks peate neid ravimeid kasutama paikselt ja profülaktiliselt võtma gastroprotektiivseid ravimeid. Ühe liigese artroosiga õla artroos, liigeste fermatroni ravi artroos, 1 sõrme või hüppeliigese metatarsaal-falangeaalne liiges osteopaatia artroosi ravis salvi manustada paikselt ja kui patsiendil on polüartroos, on parem protsessi süsteemselt mõjutada - tabletid sees või NSAID-i rühma kuuluvate ravimite süstid.\nLiigeste ja luude haigused amtolmetiin guacilhoolimata asjaolust, et see on mitteselektiivne MSPVA, omab gastroprotektiivset toimet.\nArvestades, et paljud patsiendid on oma seisundi tõttu sunnitud pikka aega võtma põletikuvastaseid ravimeid, seisneb artriidi ja artroosi efektiivne ravi uue põlvkonna mittesteroidsete osteopaatia artroosi ravis ravimite väljakirjutamises selektiivsete COX-2 inhibiitorite rühmast.\nSamuti ei avalda need kõhrele negatiivset mõju. Nendel ravimitel on erinevad vabanemisvormid kaetud tabletid, kapslid, ravimküünlad, süstid, geelidmis võimaldab neid kodus laialdaselt kasutada, kombineerides erinevaid ravimvorme. Uuringute kohaselt pole paiksete ja suukaudsete vormide efektiivsuses märkimisväärseid erinevusi.\nViimaseid eelistatakse kriitiliselt haigetel patsientidel. Suulisi vorme ei saa pikka aega kasutada, kuid mõne osteopaatia artroosi ravis pärast saab neid kasutada kursustel. Mitteselektiivsete mittesteroidsete ravimite kasutamisel on seedetraktist tulenevate kõrvaltoimete vähendamiseks hädavajalik koos gastroprotektiivsete ainetega Omeprazole, Pariet, Emanera, Khairabezol, Nexium, Neozext, Esomeprazole SZ.\nTäna on selles rühmas suur valik ravimeid, need erinevad tootja ja annuse poolest. Doni ravim toimeaine glükoosamiinsulfaat on saadaval mg tablettidena. Juhis näitab ravimi head taluvust, mida tuleb võtta 1 tablett 2 korda päevas. Pärast nädalast ravimi võtmist täheldatakse valu leevendamist.\nMinimaalne kursus on 1, kuud. Koos mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega suureneb põletikuvastane ja analgeetiline toime. Ravimi hind tablettidena on 60 tk. Toidulisand Stoparthrosis Rumeenia on ka täiendav glükoosamiinsulfaadi allikas.\nMis on osteopaatia ja mida see ravib? Osteopaat ravib pea- ja seljavalusid\nVõite nimetada ka kapsleid Structum kondroitiinsulfaat ja Artiflex toimeaine glükoosamiinsulfaat. Nende ainete kompleksse kasutamise eelised on suuremad, kuna need suurendavad üksteise võimeid.\nOsteopaatia: mis see on?\nKust otsida osteopaatide arvustusi ja keda usaldada?\nKas osteopaat võib artroosi ravida?\nNagu näete, täiendatakse preparaati ingverijuure ekstraktiga, millel on põletikuvastane ja analgeetiline toime, lisaks sisaldab ingver C- B1- B2-kaaliumi, kaaliumi, tsinki ja aminohappeid. Süstimiseks pakuvad ravimitootjad kondroitiinsulfaadi lahust: ravimid Chondroguard, Mukosat, Arteja, Artrox, Alflutop. Patsientide ülevaated kondroprotektorite kohta on positiivsed, kuid kõik märgivad, et vajalik on pikaajaline vastuvõtt - vähemalt 3 kuud.\nAeglase toimega ravim ja osteoartriidi patogeneetiline ravi on diatsereiin ravim Diaflex. Sellel on kõhrele proanaboolne toime, see vähendab valu ja kõhre hävitamise astet, aeglustab liigeseruumi kitsendamise protsessi. Ravim parandab osteopaatia artroosi ravis funktsiooni sissepääsu osteopaatia artroosi ravis ja pärast kursuse lõppu - omab pikka järelmõju. Mõju ilmneb nädala jooksul ja kliiniliselt oluline nädala pärast.\nSee on paljutõotav ravim mis tahes osteopaatia artroosi ravis artroosi raviks. Efektiivne annus on mg päevas ja seda ei tohiks suurendada. Ravi järgmine osteopaatia artroosi ravis koos eelmise ravi ebaefektiivsusega on glükokortikoidide ja hüaluroonhappe intraartikulaarne manustamine. Liigesesisene manustamine nõuab mõistlikke näidustusi. Mõlemad raviliigid erinevad toime kiiruse poolest - see on rohkem väljendunud glükokortikoidides, kuid on lühiajaline, hüaluroonhappe valuvaigistav toime on vähem väljendunud, kuid kestab kuus osteopaatia artroosi ravis pärast süsti.\nUuringud toetavad selle aine põletikuvastast toimet, kuna see pärsib peamiste osteopaatia osteopaatia artroosi ravis ravis tsütokiinide tootmist. Hiljuti kasutatakse sageli hüaluroonhappe preparaate. Samal ajal peavad mõned selle efektiivsust osteoartriidi korral madalaks, teised väidavad, et need ravimid vähendavad valu, jäikust ja korduvad manustamiskursused võivad operatsiooni edasi lükata. Adant, Singial, Suplazin, Ostenil plus - hüaluroonhappe preparaadid lahuses.\nTavaliselt tehakse 5 süsti. Hüaluroonhappel põhinev ravim Chondroreparant Hyalripier on saadaval kahes vormis - intraartikulaarseks ja periartikulaarseks manustamiseks periartriit, tendiniit, enthesopaatia. Viimast saab kasutada eriti lülisamba haiguste osteokondroos ja spondüloos korral.\nKohaliku ravi kulg hõlmab süsti iga kahe nädala tagant. Valusündroomis oleva sünoviaalvedeliku ajutise asendamise ja täiendamise eesmärgil kasutatakse ravimit Synvix - sünoviaalvedeliku asendaja, toimeaine on Hilan G-F See on hüaluronaani sünoviaalvedeliku komponent bioloogiline analoog.\nMis On Osteopaatia Ja Mida See Ravib? Osteopaat Ravib Pea- Ja Seljavalusid | Haigused\nPõletikuvastaseid vahendajaid mõjutades vähendab toimeaine kõhre katabolismi ja pärsib selle lagunemisprotsesse. Seda määratakse mg päevas 3 või enama kuu jooksul. Mittesteroidsete osteopaatia artroosi ravis ravimite võtmise vajadus on vähenenud, mis püsib 2 kuud pärast Piaskledini kasutamise lõpetamist. Kompleksses ravis on vitamiinidel teatud roll, eriti C-vitamiinil, mis on ensüümide kofaktor, mis on vajalik organismi kollageeni tootmiseks.\nOsteoartroosi, võimlemise, simulaatoritel kasutamise korral on näidatud liigeste koormust kergendavate seadmete kasutamine. Remissiooni perioodil on soovitatav kasutada balneoteraapiat. Randme- ja käeliigeste artroos: ravi Randmeliigese ja käte liigeste kahjustustega kaasneb hommikune jäikus, samuti valutavad valud randmepiirkonnas, mis intensiivistuvad pärast treeningut ja ilma muutudes.


Tugiteenuseid osutab Rõuge Koostöökeskus\nLaivi Org- koolipsühholoog\nKoolipsühholoog Laivi Org on Rõuge Põhikooli õpilaste päralt teisipäeviti ja kolmapäeviti. Sel ajal saavad lapsed ja lapsevanemad psühholoogiga aja kokku leppida ning vestelda.\nPsühholoog võtab vastu ka teisipäeviti Haanja teenusekeskuse maja 2. korrusel kella 16.00-18.00. Eelnevalt aeg kindlasti kokku leppida See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nMaie Oppar – eripedagoog (vastavalt tunniplaanile) tel 5138321\nMerle Piiskop – sotsiaalpedagoog\nE, K, N, R 8.00 – 15.30 See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud., See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. tel 5854 7429\nMerilin Kurg – nõustaja (eripedagoog) - (vastavalt tunniplaanile)\nKooliõde Eda Sing viibib koolimajas esmaspäeviti ja reedeti kell 9 - 13 II korrusel sotsiaalpedagoogi kabinetis spordisaali kõrval. Info saamiseks võib kooliõele kirjutada See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud..\nHEV koordinaator Anneli Nagel töötab esmaspäevast reedeni kell 8 - 15.30 garderoobi kõrval asuvas väikeklassis.\nAbiõpetaja Eve Maria Heero.\nTugiisik Siiri Männingu.\nTugiisik Elina Niido.\nTugiisik Katrin Parv.\nTugiisik Marianne Suurmaa.\nHEV rakendamise kord Rõuge Põhikoolis.pdf


kontorikoonlase elu & uni: ELF otsib talgustaari\nJuba 2000. aastast otsib Eestimaa Looduse Fond (ELF) igal suvel talgustaare, nii ka sel aastal. Eelvoorud toimuvad ligi kahekümnes looduskaunis paigas üle Eesti juulist septembrini. Toimumise ajad ja kohad leiab ELFi uuest talguveebist www.talgud.ee.\nTalgustaari selgitamise eripära on see, et selle peab iga soovija ise enda seest leidma. Meie poolt on rehad, saun, päike, vahva seltskond jms.\nAlanud on registreerimine Eestimaa Looduse Fondi loodustalgutele. ELFi talgud on suunatud looduskaitseliste tööde tegemiseks, vabatahtlikkuse ning loodus- ja keskkonnasõbraliku mõtteviisi levitamiseks. Üritused toimuvad Eesti erinevatel kaitsealadel 3-6 päevaste talgulaagritena. Peale tööd veedetakse ühiselt aega, tutvutakse kohaliku looduse ja kultuuripärandiga, käiakse matkarajal või vaatetornis, saunas ja ujumas. Teisisõnu, talgule tulija saab anda enda panuse looduskaitsesse ning nautida Eestimaa loodust ning suvemõnusid. Talgutele on oodatud nii noored kui vanad (alaealised vaid koos vanemaga), registreerumine ja info www.talgud.ee\nKäesoleval aastal korraldab ELF talguhooaja eel talguhuvilistele ka koolituse „Looduskaitse talgumättalt vaadatuna”. ELFi talgukorraldaja Tarmo Tüüri sõnul huvitab talgulisi järjest enam ka looduskaitse sisuline külg. Miks me võtame maha puid, raiume kadastikku sihte, riisume kokku heina või kaevame rannaniidule lompe? Just sedasorti küsimustele otsitaksegi koolitusel Kaja Lotmani ja Uudo Timmi abiga vastuseid.\nKoolitust rahastatakse Leonardo da Vinci programmi ja SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse projektidest.\nSildid: elu, maa


§ 2 Loomapidamine\n4 KOERTE REGISTREERIMINE\n§ 6 Koerte registreerimine\nRT IV, 07.10.2015, 9\nVastu võetud 30.11.2015 nr 18\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 362, loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1 ja § 12 lõike 3 ning loomakaitseseaduse § 5 lõike 3 alusel.\n(1) Käesolev eeskiri sätestab koerte ja kasside (edaspidi loomad) pidamise nõuded Kohila valla haldusterritooriumil.\n(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile isikutele, kelle omandis või valduses (edaspidi loomapidaja) on loom.\n(3) Käesoleva eeskirja rikkuja kannab vastutust seaduses ettenähtud korras ning selle täitmist kontrollivad Kohila Vallavalitsuse nimel väärtegusid menetlema volitatud ametnikud.\n(4) Loomade pidamisel tuleb lähtuda loomakaitseseadusest, veterinaarkorralduse seadusest, loomatauditõrje seadusest, jahiseaduses, korrakaitseseaduse, hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning teistest õigusaktidest ja käesolevast eeskirjast.\n§ 2. Loomapidamine\n(2) Loomapidamine ei tohi häirida avalikku korda ega teisi loomi.\n(1) Koera tohib viia avalikku kohta jalutusrihma otsas, tagades kaaskodanike ja loomade ohutuse.\n(2) Koera tohib jätta lahti pääsemist välistaval moel kinniseotult hoone juurde ajaks, mil loomapidaja viibib selle hoone ruumides, kui seejuures ei ohustata avalikku korda, teisi isikuid, liiklust ning koera tervist. Ohtlike koerte puhul tuleb avalikes kohtades kasutada suukorvi, et oleks tagatud teiste inimeste ja loomade ohutus.\n(3) Koeral on lubatud jalutusrihmata viibida avalikus kohas teenistusülesannete täitmisel.\n1) laskma marutaudi vastu vaktsineerida kolme kuu vanuse looma ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti määratud tähtajal;\n2) järgima sanitaar-ja hügieeninõudeid, sealhulgas koristama koheselt oma looma väljaheited;\n3) looma teadmata põhjusel hukkumisel pöörduma veterinaarasutuse või litsentsitud veterinaararsti poole hukkamise põhjuste selgitamiseks;\n4) teatama viivitamatult inimest või teist looma hammustanud loomast veterinaarasutusele;\n5) asjaomaste isikute nõudmisel peab koerapidaja esitama koera registreerimist tõendava dokumendi;\n6) kindlustama tööülesandeid täitvate isikute (postiljonid, arstid jt.) ohutuse;\n7) paigaldama temale kuuluva territooriumi sissepääsule koera olemasolust teatava hoiatussildi;\n8) teavitama vallavalitust koera kadumisest 14 päeva jooksul;\n9) lemmiklooma, kes suremise momendil ei põdenud loomataudi, võib loomaomanik soovi korral maha matta oma kinnistul, teistel juhtudel peab loomaomanik käitlema nõuetekohasel viisil (vastavalt seadusele).\n(2) Koeral peab olema kaelarihm soovituslikult omaniku telefoninumbriga.\n1) Viibida loomaga rahvakogunemistel ja avalikel üritustel, v.a selleks ettenähtud kohtades.\n2) Ujutada ja pesta looma kohtades, kuhu on paigaldatud vastavad keelumärgid.\n(1) Hulkuv loom püütakse kinni (vajadusel uinutamisega) või informeeritakse omanikku, et ta võtaks looma oma kontrolli alla.\n(2) Püütud loom hoitakse varjupaigas 14 päeva, arvates kuulutuses avaldamisest varjupaiga interneti koduleheküljel või ajakirjanduses. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda, kui tasub looma püüdmis-ja ülalpidamiskulud. Pärast eelnimetatud aja möödumisel antakse loom uuele loomapidajale (või hukatakse seaduses sätestatud korras).\n4. peatükk KOERTE REGISTREERIMINE\n§ 6. Koerte registreerimine\n(1) Omanik peab koera märgistama mikrokiibiga ja registreerima lemmikloomaregistris või veterinaararsti juures:\n1) kutsika - enne kolmekuuseks saamist;\n2) omandatud täiskasvanud koera - viie päeva jooksul arvates omandamise päevast;\n3) enne käesoleva määruse kehtima hakkamist olemasoleva koera - ühe aasta jooksul määruse jõustumisest.\n(2) Koera ei pea mikrokiibiga märgistama ja lemmikloomaregistrisse kandma, kui loom on 1. jaanuari 2016.a. seisuga 7 või enam aastat vana.\n(3) Koera registreerimisel esitab omanik veterinaararstile koera vaktsineerimistõendi. Tõendi puudumisel on veterinaararstil kohustus vaktsineerida loom kohapeal.\n(1) Eeskirja § 6 lõige 1 jõustub koera mikrokiibiga märgistamise ja lemmikloomaregistrisse kandmise osas 1. jaanuaril 2016.a.\n(2) Tunnistada kehtetuks Kohila Vallavolikogu 31.august 2010.a määrus nr 13 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri Kohila vallas“.


VIIETÄRNI HOOLDUS ÜLE 5-AASTASELE BMW-LE - BMW Inchcape\nVIIETÄRNI HOOLDUS ÜLE 5-AASTASELE BMW-LE\nHea vorm hoiab käigus – nii inimese kui ka auto. BMW sõidukitel on selle jaoks BMW Value Service ehk tehniline hoolduspakett igavese nooruse säilitamiseks.\n450 000 kilomeetrit – ja mis siis? Sinu BMW väljatöötamisse ja koostamisse on kulunud palju kirge ja pingutusi ka sellise läbisõidu kohta. Nüüd vajab see ainult BMW originaalosasid kasutava BMW spetsialisti asjatundlikku hoolt. See tagab, et puhas sõidurõõm püsiks olenemata läbisõidust ja valmistusaastast.\nInchcape Motorsis tagame sulle täieliku kindlustunde. Meie ametlikus esinduses on BMW jaoks mõeldud tipptehnoloogia, spetsiaalse väljaõppe saanud tehnikud ning BMW originaalvaruosad, mis tagavad alati esmaklassilise tulemuse ning võimaldavad jätkuvalt muretut sõitu ka viieaastaste ja vanemate autodega.\nAinult kvaliteetne hooldus ametlikus esinduses tõstab märkimisväärselt vanema BMW sõiduohutust, pikendab sõiduki eluiga ning hoiab kõrgemal järelturuväärtust\nAastatega vajab iga auto rohkem hoolitsust –\nmiks 5-aastane või vanem BMW just nüüd hooldusesse tuua:\nTöödele soodustus -32% tavahinnast\nErihinnaga remondi- ja hoolduspaketid\nOriginaalosadele soodustus vähemalt -15%, kui paigaldus toimub Inchcape Motors BMW esinduses\nHoidke oma BMW jätkuvalt parimas ja turvalisemas vormis – broneerige aeg hoolduseks kohe\n* Pakkumine kehtib Inchcape Motors BMW Tallinna ja Tartu esindustes.\nBMW mikrofiltrite vahetuse pakett.\nBMW mikrofiltrid puhastavad auto siseõhu ning lasevad juhil vabalt hingata. Filtrid puhastavad õhu põhjalikult kolmel erineval viisil: mehaaniliselt, elektrostaatiliselt ning aktiivsöe abiga.\nBMW mikrofiltrid on ideaalsed allergikutele! BMW originaalosade kvaliteet.\nBMW õlivahetus parima hinnaga!\nPakume soodsaid õlivahetuspakette kõigile vähemalt 5 aasta vanustele BMW-dele.\nGaranteerime kõrgeima kvaliteedi soodsaima hinnaga!\nToodetakse konkreetsele BMW mudelile ja pidurisüsteemile, arvestades kõiki eripärasid\nBMW VALUE SERVICE TEENUSE EELISED.\nBMW hoolduse ja teeninduse abil saad oma BMW väärtust hoida. Need tagavad, et BMW sõidukitele omane sooritus püsib tasemel olenemata auto läbisõidust. Selle positiivset mõju märkad kindlasti siis, kui saabub aeg auto müümiseks. BMW Value Service tähendab seda, et maksad praegu vähem, et saada rohkem hiljem.\nBMW sõidukite jaoks on olemas suur hulk atraktiivseid pakkumisi ja teenuseid, mis on kohandatud spetsiaalselt üle viie aasta vanustele autodele. Enne töö alustamist pannakse koos teenindusnõustajaga paika sinu täpsed vajadused.\nNii saad kindel olla, et tehakse ainult vältimatult vajalikud tööd. Sulle esitatakse vajalike varuosade ja tööle kuuluva aja täpne hinnakiri.\nIsegi 15 aastat pärast konkreetse mudeli tootmise lõppu omab sinu BMW partner jätkuvalt teadmisi ja vahendeid, mis sinu BMW parimal viisil remontimiseks vajalikud on.


Ajalugu - Mulgi vald\nLiitunud omavalitsused paiknevad ajalooliste Halliste ja Karksi kihelkondade aladel. Juba Henriku Liivimaa kroonikas mainitakse kohta nimega Aliste ehk Alistekunde. Selle ala alla kuulusid Halliste kihelkond, Karksi alad ja keskuseks oli arvatavasti Karksi muinaslinnus, kuhu sakslased rajasid 13. sajandil ordulinnuse.\nPärast muistse vabadusvõitluse lõppu läksid siinsed alad Mõõgavendade ordule ning said osaks Liivi oduriigist. Karksi kihelkonda keskajal eraldiseisvana ei eksisteerinud, need alad kuulusid Halliste kihelkonna koosseisu.\nOrduajal oli Halliste-Karksi kihelkonna ala korduvalt sõdade ja rüüsteretkede tallermaa. Siinset ala rüüstasid leedulased ja venelased. Viimased ründasid kihelkonda ka Liivi sõja ajal. Pärast Liivi sõda käis Halliste-Karksi kihelkonna ala rootslastel ja poolakatel käest kätte kuni aastani 1621, seejärel jäi kihelkond Rootsi võimu alla kuni 1710. aastani, mil siinsed alad läksid Vene tsaaririigi koosseisu.\nAastatel 1695-1697 suri siin palju inimesi nälga ning 1710. aasta katku tagajärjel surid sajad inimesed, talude arv vähenes. Olukord paranes 18. sajandi keskpaigaks. Taastati uusi talusid ja rajati uusi.


eix22 postitused - lehekülg 5 - E30 COMMUNITY\nLeht 5, kokku 135\n@arvo1123 see on samasugune utiil, omal oleks samamoodi vaja sellist korralikku kere/sõiduriista. Konku tala jms 40\nNo nende tükkide ise väänamine pigem palju aeganõudvam töö ja tulemus pole ikka see mis vaja. Samamoodi võid jupiti lõigata ja lappida. Selge on see, et see alumine tõstenurk on kõigil läbi või roostes vähemasti, aga nii suure alaga on ikka vähesed läbi. See alumine nurk nagunii kedagi ei huvita, tehakse kumer nurk sinna nii et tiib ja logar poolenisti õhus pärast.\nPlaanid tagasi tulla siia ridadesse?\n@sass ja @ keegiveelkesotsis Tundub olema e30 siinid ja üleminek, mis pole lihtne leida. https://www.osta.ee/auto-iste-recaro-126909180.html\neix22 vastas kasutaja xjan teemale asukohas Varuosad\nR4 touringu juhtmestikud pakkuda, vbl mõned r4sedaani omad leiab ka. Kabrio nahatamisdoonorid paar teemat allpool pakkuda . Esimese tuhatoosi ja tavalise ahju leian ka, radikas mõistlik uus osta. Kupee uksepolstreid leidub ka Katkise ekraaniga digikell olemas, displey saab ebayst. Asjad lõuna eestis.\nO: BMW originaalmakk\neix22 vastas kasutaja eix22 teemale asukohas Audio - Video\nM: Getrag 260 käigukast, ja korras sidur.\neix22 vastas kasutaja lemon teemale asukohas Varuosad\nTerv Mille kast, mille sidur??\nM: uued udutuled, klaasid, 6obc, makk jne\neix22 vastas kasutaja MZ Auto teemale asukohas Tuuninguks vajalik\nEga mingeid vähe uuemaid pre makke pole pakkuda?\nNähtud võrumaal ￼\nKellegil 324D juppide vastu huvi? Kui on enamusele tahtja olemas, läheb juppeks. Niisama paari asja pärast ei hakka lammutama, las seisab niisama pigem siis. Plekiosa mäda. Radikas jääb ilmselt omale. Beez sisu, mootor, strut, jäme püstak, aku pagassis jne.\nMillele vaja? Kabrio ja kõubi asjad on erinevad (kang, polstrid)\neix22 lisas teema asukohas Tuuninguks vajalik\n2x M-tehnik 2 tagastange kokku 100€ Pre ratsitud esispoila 15€ Asjad asuvad lõuna eestis. Kõik bmw originaalid 55 570186\nEsiots ja auto värv vale passi ja vin järgi võrreldes. Palju omanikuvahetusi ka järjest. Reaalselt 85a lõpu toodang, aga passis jällegi 87a.\neix22 vastas kasutaja jaan320i küsimusle asukohas Küsimused - Vastused\nEi ole neid kahjuks.\nKasuta õiget fl r4 spidoplokki 63l bensunäidikuga, mida saab touringult sellisel kujul. Või fl r4 plokki, millele paned 63l kütusenäidiku. Või fl r6 plokki, millele paned r4 koodikaarti, et tahhokas õigesti näitaks. Kui plokkidest niisama aru ei saa, siis vaata aastaarvu, mis on templina taga ja ühe kinnituskõrva peal valuna. Kone = masin Mootor = moottorin\nKellegil huvi? Soodukad saavad varsti läbi.\neix22 vastas kasutaja Poochie teemale asukohas Rullide kokkutulekud\nPea 8a siis salongis seisnud. Ebareaalne nagu need soome topelt vin-id.\neix22 vastas kasutaja Andrus teemale asukohas Varuosad\nSeda plekki saad uuena veel.\nVõrus viljandi-tartu mnt ristis korralik tume touring, Lepa äkki?\nM: OZ veljed 15"\neix22 lisas teema asukohas Veljed - Rehvid\nAlpina , alpina style/look vms 15" veljed rehvidega. H450 400 ilma rehvideta. Lõuna eesti.\neix22 lisas teema asukohas Audio - Video\nTöökorras, ükskõik mis mudel. PS.


Raamat parvlaev Estonia hukust: laeva põhjas pidi olema auk, mis tekkis kereplaatide purunemise, kokkupõrke või veel tõsisema põhjuse tagajärjel - Delfi Eesti\nRaamat parvlaev Estonia hukust: laeva põhjas pidi olema auk, mis tekkis kereplaatide purunemise, kokkupõrke või veel tõsisema põhjuse tagajärjel\n08.veebruar 2018 20:18\nEndine Rootsi laevandusameti büroojuhataja Stefan Torssell kirjutab oma raamatus, et tehnilist hooldust tehti Estonia pardal lohakalt. "Vöörivisiir laskis läbi merevett. Viisteist minutit enne laeva väljumist viidi selle pardale sõjaline kaup," väidab ta ning lisab, et hämamine õnnetuse asjaolude üle algas juba parvlaeva uppumise ööl.\nKirjastus Tänapäev andis hiljuti välja Stefan Torsselli raamatu "Parvlaev Estonia. Rootsi riigi hukk" (esmalt ilmus eelmisel aastal Rootsis). Torssell on endine Rootsi laevandusameti büroojuhataja, kes enda kinnitusel juhib raamatus tähelepanu mõnedele seni rohkem varjus olnud nüanssidele Estonia uppumisel – rasketele möödalaskmistele laeva meresõidukõlbulikuks tunnistamisel ja järgnenud salastamisele.\nDelfi avaldab raamatust mõned katkendid.\nParvlaev Estonia hukkus kolmapäeval, 28. septembril 1994 reisil Tallinnast Stockholmi. Laeva pardal oli 989 inimest. Neist pääses 137 ja uppus 852. Meestest sai surma 80 protsenti, naistest 95 protsenti. Veerand meeskonnast pääses. Vaid 3 protsenti naisreisijaist jäi ellu. See oli suurim tsiviilkatastroof Euroopas pärast teist maailmasõda. Uppumise kulg oli dramaatiline.\nLaev, mis sattus laevandusajaloos valele kursile\nEstonia saab uued sertifikaadid\nRahvusvahelises laevanduses on põhimõte, et iga riik kontrollib oma laevu ise. Iga-aastased ülevaatused on aluseks sertifikaatidele, mida laevandusriik laevadele annab. Lisaks võib korraldada inspekteerimisi umbes samamoodi, nagu liikluspolitsei peatab teel autosid, et veenduda, kas kõik on korras. Ülevaatus on plaaniline kontroll sertifikaadi väljaandmise eesmärgil. Inspekteerimine on plaaniväline kontroll, et uurida, kas kõik paberid ja muu selline on korras. Ülevaatused ja inspekteerimised on laevandusinspektsioonide tegevuse tähtis osa.\nKuid laevandusriikide vahel on ka kokkulepe, et riigid võivad inspekteerida teiste riikide laevu, kui need saabuvad välisriigi sadamasse, need on niinimetatud sadamariigikontrollid. Vastavalt kokkuleppele toimub sadamariigikontroll igal neljandal välismaa laeval. Vaevalt küll pääseb mõni Euroopa sadamate vahel sõitev laev oma eluea kestel sadamariigikontrollist.\nKlassifitseerimisühingutel on veel üks kontrollivorm. Need ühingud on omalaadsed kindlustusseltsid, mis tekkisid Inglismaal 18. sajandil. Aja jooksul on klassifitseerimisühingud saanud ametiasutuse staatuse.\nKlassifitseerimisühingud kindlustavad laevakeret ja -masinaid. Need kontrollitakse põhjalikult üle. Tõsistes laevandusriikides on vaid kuus heakskiidetud klassifitseerimisühingut. Üks neist on Prantsusmaa klassifitseerimisühing Bureau Veritas. Bureau Veritas klassifitseeris Estonia, kuid üllatav küll, tegi ka ülevaatuse, mis tähendas kogu laeva kontrolli.\nEstonia ehitati 1980. aastal Meyeri laevaehitustehases Papenburgis Saksamaal. See on väike linn Hamburgist 250 kilomeetrit lõunas, Hollandi piiri lähedal. Samamoodi nagu Kroonprintsess Victoria puhul, ei järgitud laeva ehitades täielikult kõikide rahvusvaheliste meresõiduohutuse konventsioonide nõudeid. Väljakujunenud praktika kohaselt asus sisemine vööriramp otse vöörivisiiri juures.\nKuid laevakompanii võib tellida niisuguse laeva, nagu talle vaja, ja tehas peab laeva ehitama vastavalt tellimusele. Saarestikus sõitmiseks mõeldud laev ei pea olema loodud ookeanisõidu tarbeks ja laeva jaoks, mis kavatsetakse panna liiklema Vahemerel, on kõrgeima jääklassi nõuded tarbetud. Laevandusinspektsioonide ülesanne on kontrollida, et kehtivad nõuded on täidetud liini jaoks, millel laev sõidab.\nEstoniale pandi nimeks Viking Sally ja laev asus 1980. aasta suvel sõitma liinil Turu–Mariehamn–Stockholm. Laeva omanik oli laevakompanii Sally. Reis oli lühike, seepärast ei nõutud rahvusvaheliste meresõiduohutuse konventsioonide nõuete täitmist.\nPärast kaht madalikulesõitu 1980. aastatel ja tulekahju pardal vahetas laev 1988. aastal omanikku, kuid seejärel prahtis seda laevakompanii Rederi AB Slite. 1990. aastal müüdi laev Silja Line’ile ja sai nimeks Silja Star. Mõne kuu pärast vahetus taas omanik, laev hakkas nime all Wasa King sõitma liinil Vaasa–Umeå. 1991. aasta jõulupühade aegu läks laev üle kompaniile Effdo 2 Oy Helsingis ja sai mõne aja pärast nimeks Wasa Line. Üks päev enne 1992. aasta lõppu võeti laev Vaasas liinilt maha.\nAlates Saksa laevatehases valmimisest kuni Eesti lipu alla jõudmiseni sõitis Estonia Soome lipu all. Soome laevandusvalitsuse inspektor Jan Jansson oli ainus, kes laevale kõigi nende aastate kestel sertifikaate välja andis.3 1993. aasta jaanuari alguses müüdi Estonia Küprose ettevõttele Estline Marine Company, mille omanikud olid võrdsetes osades Eesti riik ja Nordström & Thulin.\nLühikesi reise, mida laev tegi Umeå ja Vaasa ning seejärel Tallinna ja Helsingi vahel, ei loetud rahvusvahelisteks reisideks, vaid rannikulähedasteks reisideks. Alles siis, kui Estonia kavatseti panna käima liinil Tallinn–Stockholm, olid nõutavad rahvusvahelised sertifikaadid. Enne laeva üleandmist Küprose firmale koostas Jan Jansson vajalikud rahvusvahelised dokumendid, ehkki alus ei vastanud kõigile nõuetele. Jan Janssoni koostatud võltsitud dokumendid olid eeltingimus selleks, et Estonia saaks sellel liinil kurseerida.\nEesti oli uus riik, millel ei olnud oma laevandusinspektsiooni. Seepärast jättis Eesti Rootsi poolele laeva ülevaatuse korraldamise Bureau Veritases ja Küprose sertifikaatide konverteerimise Eesti omadeks. Alusdokumentideks olid Jan Janssoni koostatud sertifikaadid. Bureau Veritasel ei olnud piisavalt reisilaevade ülevaatuste kogemusi ja ühing võttis ühendust laevandusinspektsiooniga Stockholmis. Bureau Veritas soovis ühiselt koostada vajalikud sertifikaadid. Rootsi laevandusinspektsioon ei võtnud ettepanekut vastu.\nBureau Veritas alustas laeva ülevaatust ja leidis üheksakümmend kaks puudust, mis vajasid kõrvaldamist. Bureau Veritase inspektor tundis end ebamugavalt. Niisiis anti Estoniale esialgu ajutised Eesti sertifikaadid vaid viieks kuuks korraga. 1. jaanuaril 1994 sertifikaadid uuendati ja juunis tehti seda veel korra.\nEestil ei olnud laevandusinspektsiooni, mis inspekteeriks oma laevu, ja Rootsi laevandusinspektsioon oli osa äritegevusest, mis pidi tooma riigile tulu. Kui Estonia jõudis Stockholmi, ei olnud sadamariigikontrollid Rootsis prioriteetne tegevus. Ükski Eesti ametiasutus ei olnud võltsitud sertifikaatidega kokku puutunud.\nSertifitseerimine toimus paljude eri instantside kaudu ja seepärast oletasid kõik asjaosalised, et avastamise ohtu ei ole tarvis karta. Selle ahela viimane lüli oli Bureau Veritas. Bureau Veritas on eraettevõte ja seepärast on ainult kohtul õigus nõuda kõigi dokumentide esitamist. Ükski kohus ei ole seni seda nõudnud.\nEnne kui Estonia uuele liinile üle Läänemere käima pandi, ehitati see Turu laevatehases Turun Korjaustelakka Oy ümber. Laev sai uued baarid ja restoranid. Ahtriosasse tehti juurdeehitis. Uusi püsivusdokumente ei koostatud.\n14. jaanuaril 1993 uppus Läänemere lõunaosas tormise ilmaga Poola ro-ro-reisiparvlaev Jan Heweliusz. Laev oli teel Swinoujsciest Ystadi. Peatekil oli 29 veoautot ja 10 raudteevagunit. Last nihkus paigast ja praam vajus tugevalt kreeni. Umbes kahe tunni pärast pööras laev põhja üles ja jäi veepinnale hulpima. Laev püsis pinnal terve nädala, enne kui uppus.\nPardal oli 64 reisijat ja meeskonnaliiget, 55 inimest hukkus, neist 7 olid rootslased. Bildti valitsus nõudis, et Poola riik peab laeva hukkunute omakseid arvestades välja tõstma. Valitsus tegi ettepaneku, et Rootsi osaleb laeva väljatõstmises ja kannab osaliselt kulud, muu hulgas sel põhjusel, et saaks hukkunud rootslased matta. Teine põhjus oli see, et õnnetuse põhjus sooviti kindlalt tuvastada.1 Laeva merepõhjast välja ei toodud.\nKaks nädalat hiljem, 1. veebruaril 1993 alustas Estonia liiklust liinil Tallinn–Stockholm.\nMacgregor on maailma tuntuim laeva hüdrosüsteemide tootja ja sama firma hooldas ka Estonia vöörikonstruktsiooni. Kui Estonia Eesti lipu all sõitma hakkas, ütles Nordström & Thulin hoolduslepingu üles. Selle töö pidi ära tegema meeskond. Kulutusi tuli kontrolli all hoida.\nMõne aja pärast hakkas vöörivisiir tõrkuma. Lukustuskolvid ei sattunud oma kronsteinidesse. Meeskond otsustas poldid sepahaamriga sisse lüüa, kuid see ei õnnestunud. Siis vahetati osa polte peenemate vastu välja ja need läksid paika.\nKuid eri läbimõõduga poldid tekitasid vöörikonstruktsioonis mehaanilisi pingeid ja vöörivisiir vajus viltu. Merereisidel tungis vesi pragude vahelt läbi, kuid seda takistas peatekile sattumast sisemine pardalesõiduramp.\nVöörikonstruktsiooni seisund halvenes järjest. Kummitihendid tulid lahti. Vöörivisiir vajus viltu. Vesi tungis sisse. Keevisliited pragunesid.\nKui Estonia asus Tallinna sadamas, tulid pardale remondifirmad, et parandada vead, millest meeskond jagu ei saanud. Töö tuli teha kiiresti, sest seisuaeg sadamas oli vaid paar tundi. Selleks et kolvid satuksid kronsteinidesse, keevitati viltusele vöörivisiirile kohapeal külge uued puksid. Keevitamiseks oli vähe aega, seda tehti kiiresti ja lohakalt.\nRootsi laevandusinspektsioon jättis Stockholmis omakorda sadamariigikontrolli tegemata, sest selle eest ei makstud. Üks inspektor jõudis siiski avastada õlilaigu masinaruumis, enne kui ta tulusamale tööle edasi tõttas. Üks inspekteerimine võis ehk olla põhjalikum. Tolleaegsete sadamariigikontrolli protokollide hulgast on üks praegu teadmata põhjusel kadunud.\nKirjeldus katastroofipäevast ilmub Delfis homme.\nRaamat parvlaev Estonia hukust: laeva põhjas pidi olema auk, mis tekkis kereplaatide purunemise,...\nRaamat parvlaev Estonia hukust: rikkis luugid ja iseavanevad uksed. Vöörivisiiri kummitihendit oleks justkui kirvega taotud (165) 10.02.2018


Septembris tuleb soojemaid ja külmemaid päevi, kokkuvõttes täitsa tavaline (01.09.2015 19:28)\nKuu esimesel nädalal on ülekaalus madalrõhkkonna mõju. Aeg-ajalt sajab vihma. Valdavad on lõunakaare tuuled ja ilm on mõõdukalt soe.\n9.-10.09. paiku tugevneb Skandinaavia ja Läänemere kohal kõrgrõhuala ja selle serva mööda on tõenäoline jahedama õhumassi sissetung. Vihma võimalus väheneb, tuul pöördub põhjakaarde ja selgineva taeva all võib öösiti olla öökülma. Kõrgrõhkkond võib ülekaalu säilitada kuu keskpaigani ning selle järel tugevneb uuesti üle Skandinaavia suunduvate madarõhkkondade mõju. Saju võimalus suureneb ja ühtlasi jõuab meile uuesti soojemat õhku.\n20.09. paiku on kõrgrõhkkonna tugevnemise korral võimalik taas külmema õhumassi sissetung, mis toob kaasa öökülmaohu.\nSeptembrikuu keskmine õhutemperatuur tervikuna on normi piires (norm 10,3..13,1°C). Lühiajalised külmalained on võimalikud siis esimese dekaadi lõpul, teise dekaadi algul ja lõpul ning kolmandal dekaadil.\nSademeid tuleb normi piires, kohati sellest rohkem (norm 56..74 mm).


Gabrieli meetod ehk 7 olulist tõde kaalulangetajatele - Toitumistarkus\nJon Gabriel on rahvusvahelise bestselleri „The Gabriel Method“ autor ja elustiilitreener, kelle näpunäidete järgi on suutnud edukalt kaalu langetada tuhanded inimesed. Aastaid tagasi kaalus praegu supervormis olev mees aga ligi 190 kilo ning hoolimata pidevatest dieetidest ja meeleheitlikest ponnistustest maha võtta, kasvas tema kehakaal pidevalt. Teiste seas tegi ta koostööd ka kuulsa Atkinsi dieedi loojaga, kuid seegi katse oli määratud luhtuma. „Parim, mida ta (dr Atkins) peale tuhandete dollarite sisse kasseerimist teha võis, oli minu peale karjuda, et ma nii paks olen“, on Jon Gabriel hiljem kirjeldanud.\n2001. aastal oli Jon Gabriel tugevalt rasvunud, ületöötanud ja õnnetu ning valmis kõigele käega lööma, kui üks sündmus ta elule teisiti vaatama pani. Nimelt jäi Gabriel vaid juhuse tõttu maha United Airlines Flight 93 lennukist, mille terroristid 11. septembril 2001.a. kaaperdasid ning mis hiljem Pennsylvania kohal alla kukkus.\nSee kingitud „teine võimalus“ sundis Jon Gabrieli oma prioriteete ümber hindama ja elus suuri muutusi tegema. Järgneva kahe ja poole aasta jooksul kaotas Gabriel oma kehakaalust ligi 100 kilo ning seda ilma dieetide, operatsioonide ja ravimiteta. Stressirikka Wall Streeti ameti asemel asus ta Pennsylvania Ülikoolis biokeemiat õppima. Gabriel jõudis äratundmisele, et eduka kaalulangetamise võtmeks ei ole mitte kalorite lugemine, vaid normaalse hormonaalse keskkonna loomine kehas.\n1. Lõpeta dieedi pidamine ja hakka oma keha toitma.\n„Mõistsin, et mu keha vaevles oluliste toitainete nagu Omega 3 rasvhapete, elusate (värskete) toitude ning kõrgkvaliteetse valgu puuduses. Hoolitsesin selle eest, et mu söögikorrad oleksid tõeliselt toitainerikkad. Olin selle ajani ihaldanud rämpstoite nagu komme, krõpse ja pitsat, kuid ajapikku hakkas mu keha eelistama tervislikku ja kõrge kvaliteediga sööki.“\n„Avastasin, et toitainete puuduse tekkimise üheks põhjuseks oli minu halvasti toimiv seedimine, mis takistas mul söödud toidust pärit olulisi toitaineid tõhusalt omastamast. Seedeprobleemid võivad tekitada põletikke, põletik aga paneb meie keha omakorda rasva ladestama. Täiendasin oma toiduvalikuid mitmesuguste hapendatud toitudega ning hakkasin võtma probiootilisi lisandeid ja seedeensüüme, et oma seedimist normaliseerida.“\n3. Kui kannatad uneapnoe all, muretse endale CPAP (ingl. k. continuous positive airway pressure) masin\n„Uneapnoe on haigus, mille all kannatavad paljud ülekaalulised ning millega kaasneb kehas stressile omane hormonaalne keskkond, kõrgenenud kortisooli tase, insuliini resistentsus ning sellest kõigest tulenev rämpstoidu ihalus ja kaalutõus. Uneapnoed saab leevendada CPAP masinaga. Enamus ülekaalulisi isegi ei tea, et nad uneapnoe all kannatavad, kuigi nende lähedased võivad seda aimata, sest uneapnoe paneb väga kõvasti norskama. Niipea, kui hakkasin CPAP masinat kasutama, tundsin end energilisemana, minu rämpstoiduisud vähenesid ning kaal hakkas langema.“\n„Nagu uneapnoe, nii tekitab ka stress kõrgenenud kortisooli taset ja stimuleerib põletikku tekitavaid hormoone. Need hormoonid viivad pidevate isudeni ja panevad keha kroonilise rasvaladestamise automaatpiloodile. Paljud inimesed ei mõista, kui tähtis on stressitaset vähendada. Hakkasin igal hommikul mediteerima ja tegelema loova visualiseerimisega ning avastasin, et need meetodid toimivad äärmiselt efektiivsete stressialandajatena.“\n„Vähendasin oma kulutusi, vahetasin elukoha säästlikuma vastu ning hakkasin omale ise toitu kasvatama. Mu elu tundus jätkusuutlikum, rahulikum ja turvalisem. Mulle meeldis teadmine, et võin minna aeda ja süüa toitu, mis on värske ja täis elujõudu. Stressihormoonid ei valitsenud enam mu elu ega tekitanud kehas kaost ning rasvaladestusi.“\n6. Tegele endale oluliste emotsionaalsete küsimustega\n„Mõned inimesed tunnevad end ülekaalulisena turvalisemalt. Tundub nagu toimiksid lisakilod ümbritseva maailma vastase puhvrina. Tundsin samuti nii ning mõistsin, et pean tegelema emotsionaalsete probleemidega, mis mind mu oma kehas ebaturvaliselt tundma panid. Hakkasin tegelema loova visualiseerimisega, mis aitas mul lahendada mineviku traumasid ning panna keha turvatunnet tekitavatest lisakilodest loobuma.\nAastate jooksul olen jõudnud arusaamisele, et 65-70% minu klientidest kasutavad lisakaalu teatud kaitserüüna. Kutsun seda „emotsionaalseks rasvumiseks“. Kui töötad probleemidega, mis emotsionaalset rasvumist põhjustavad ja suudad murda seose, et rasv võrdub turvalisusega, on keha palju meelsamini valmis ülekaalust lahti laskma. Kui suutsin oma peas selle assotsiatsiooni murda, ei teeninud lisakilod enam oma eesmärki, s.t. rasv ei pakkunud mulle enam turvatunnet ning vähenema hakkas ka kaal.“\n„Kui olin kaotanud enam kui 80 kilo, hakkasin süvitsi uurima toksiine ning seda, kuidas keha mürgiste kemikaalidega hakkama saab ja neid töötleb. Tuleb välja, et keha kasutab toksiinide ladestamiseks rasvarakke. Mõistsin, et viimaseid lisakilosid hoidis mu keha kinni just akumuleerunud mürkainete ladustamise jaoks. Alustasin põhjalikku detoksifitseerimist – jõin keha „läbi loputamiseks“ hulgaliselt aluselisi jooke nagu vett sidrunimahla või õunaäädikaga, rohelisi mahlu, sõin klorofüllirikkaid supertoite, palju salatit ja idandeid. See toimis, kuna kaotasin viimased 18 lisakilo kiiremini, kui esimesed 18 kilo, mis tähendab, et lõpupoole mu kaalulangus isegi kiirenes.“\nOma laiale kogemustebaasile toetudes on Jon Gabriel veendunud, et kõige mõistlikum ja jätkusuutlikum viis kehakaalu normaliseerimiseks on meetod, mis toidab sügavuti rakke ning tegeleb samaaegselt ka rasvumist põhjustavate psüühiliste, mentaalsete ja emotsionaalsete probleemidega. Praeguseks on Jon Gabriel pühendunud kaaluprobleemidega inimeste juhendamisele üle kogu maailma.\nPostituse rubriik on Mõtteainet, Nõuanded, Tervis ning märksõnadeks on dieet, Jon Gabriel, mediteerimine, Omega 3 rasvhapped, probiooikumid, rasvumine, seedeensüümid, toksiinid.


Ministeerium plaanib praamipileti hindu tõsta\nMinister Juhan Partsi määruse kohaselt hakkaks reisijapilet Kuivastu–Virtsu ja Triigi–Sõru liinil uuest aastast maksma 35 krooni. Autopileti hind tõuseks samadel liinidel 100 kroonini. Praegu maksab auto ülevedu Saare- ja mandrimaa vahel 50 krooni.\nKuna Sõru–Triigi liini hinnad ühtlustatakse Kuivastu–Virtsu omadega, tuleb hinnatõus kahe saare vahelisel liinil suurem.\nUue määruse kohaselt hakkaksid praamipiletid maksma aastaringselt ühte hinda, talvised ja suvised hinnad enam ei erineks. Sõidusoodustused erinevatele sihtgruppidele jääksid kehtima.\nHinnatõus toob ministeeriumi väitel endaga kaasa mõningase reisijate ja sõiduautode arvu vähenemise, samuti suuremate kaubaautode nihkumise tippaegadelt madalama nõudlusega perioodidele. Viimast loodetakse saavutada kaubaautodele kõrgema hinnakoefitsiendi määramisega tippaegadel. See omakorda soodustab pikkade järjekordade probleemi kiiremat lahenemist.\nEelnõu seletuskirjas öeldakse, et praamipileti hinnad ei ole tõusnud alates aastast 2000, samas kui riigi toetus on suurenenud ajavahemikul 2002–2007 85% võrra. Hinnatõusust plaanitakse prognoosi kohaselt 20 miljonit krooni piletitulu kasvu, mille võrra väheneb parvlaevaliinidele suunatav toetus.\nLisatud: 21.09.2007 / 17:47\nei tea miks oma saar on praamipileti hinna suhtes suu vett täis võtnud? Ei tohi kirjutada või?\nLisatud: 23.09.2007 / 19:02\nOlen ise saarlane ja elan saaremaal aga see ajab sita keema, kui ma pean koju minekuks raha maksma.Ja siis laulavad kaa ,et töstame pileti hinda. Pangu kuradid terve Eesti teed maksu alla , siis on köik vördsed.Milleks on saartel elanikud lollemad ja miks küsitakse ,miks saaremaalt ära kolitakse.Kas pole idiootlik.\nLisatud: 23.09.2007 / 19:44\nsee pole mingi lugu. kirjutatud on slk vaatevinklist.\nLisatud: 23.09.2007 / 11:32\nsuu vett täis? see lugu ju ongi Oma Saarest, mis sa veel tahad?


Harku Järvejooks 2013\nJärvejooksude sari sai Viljandi eemalejäämise tõttu alguse Harku Järvekaga. Avastasin selle jooksu alles eelmisel aastal, olulisemad kodulinna jooksud tuleb ikka kõik kaasa teha.\nHarku sõudebaasi juures, veel mõnedsajad meetrid pingutust!\nKemplemine ca 4 kilomeetril paikneva järveäärse maajupi omanikuga päädis sel aastal rajamuudatusega, tavapärase 6,4 km asemel lippasime sel aastal esimest korda 6,6, km. Mis tähendab lihtsalt paarsada meetrit rohkem hapnikuvõlas jooksu. Ilm oli ilus, laupäev sattus täpselt kahe väga vihmase päeva vahele. Sooja oli just parajalt 17 kraadi, ainus segav faktor oli päris tugev tuul.\nChristjani ja Tarmoga esimesed meetrid koosjooksu.\nEsimene Harku kilomeeter tuleb kiiresti joosta!\nSuhteliselt lühike distants tähendab kohest täisgaasi. Jäin stardis väheke tahapoole, esimene kilomeeter tuli harjumatult aeglane, ajaga 3:45. Christjan oli veidi tõbine, aga eelmise aasta Paide-Türi rahvajooksu kogemuse põhjal ka siis väga heade kiirustega. Lisaks oli alguses kambas Tarmo Maiste, kes stardijärgselt kadus kiirelt vaateväljast.\nÜlevaade Harku Järveka Garmini statsist\nEsimene kilomeeter läbi, pilk vasakule ja paremale kinnitas aeglast algust. Ma ei näinud selle aasta tavapäraseid jooksukaaslasi enda ümber. Tegin teise kilomeetri 3:33-ga ja tõusin nö oma punti. Kolmanda kilomeetri alguses nägin ootamatult enda ees üllatavat paari. Evelin Taltsi kiirused on juba poolteist aastat olnud sellised, et ka tempokrossi puhul oleks ta pidanud olulisemalt eespool olema. Kuid hoopis üllatavam oli näha Gunnar Kingot, kes on Eesti tuntumaid varvassusside propageerijaid rahvajooksjate seas, jooksmas hoopistükkis paljajalu! See ei olnud rahulik sörk, vaid ca ajaga 3:37 kilomeetri tempos jooksmine asfaltteel. Enam ei loe Runner's World Magazin artikleid paljajalu jooksmise kohta, vaid keegi teeb seda meie rahvajooksul reaalsuses. Ja mitte aeglaselt!\nHea ja sile kergliiklustee jõudis Harku järve vastakalda majade juurde. Tempot tuli hoida, kuid seda on kergem öelda kui reaalsuses elluviia. Tarmo Maiste oli juba kaugemal ees, Alar Savastver hakkas roostikus eest ära libisema.\nNeljandal kilomeetril muutus pilk mõtlikuks!\nPisut üllatav oli näha Stamina kollases võistlusdressis jooksvat Vladimir Vaherit otse enda ees. Tema peaks ka alavormi puhul minusugusest vanakesest eespool olema. Rada jõudis taas asfaldile ja siis tegi vastutuul veidi liiga. Aga eks sellises staadiumis ole ka neli aastaaega ja rahvusvaheline imperialism süüdi, et enam hästi joosta ei jõua. Ise ju süüdi pole kunagi! ;-)\nHarku sõudebaasi juures, kus lapsepõlves sai kaks olümpiaeelset suve Optimisti purjetajapoisina oldud\nTegelikkuses istus nädalatagune Ööjooks veel kontides. Aasta tagasi olin samal ajal lisaks veidi tõbine, kuid nüüd tean, et nädalaga Ööst ei taastu. Eesmine punt libises eest ära, kuid lõpu eel formeerus uus. Vaher, Sagaja ja Jõevee olid liival teravama jalaga, sel aastal võttis ikka kepsu lausa liiga pehmeks. Märk järgmiseks aastaks, rohkem jalalihaseid enne Harku Järvekat.\nRannaliiv tegi lõpus liiga, aga päästev finiś on käes!\nM45 vanuseklass poseerimas, koos klassivend Kaupoga!\nPosted by Hanno Kindel at 3:46 AM\nLauri June 18, 2013 at 3:31 AM\nEga see Harku jooks ongi selline, kus tuleb stardist gaas põhja vajutada ja siis kannatada jalad piimhapet täis see 24 minutit ära. Tihti on nii, et kui proovid rahulikumalt alustada, siis avastad 3km paiku, et polegi enam kiirust midagi lisada ja lõpuajas kaotadki see 30 sekundit algkiirenduse tõttu.\nEelmine aasta heas vormis olles oli esimene km koguni 3.28. See aasta tagant tulles sain reaalselt vabas vees joosta vaid viimane kilomeeter, paraku järgmised jooksjad olid asfaldile jõudes juba 60-70m kaugusel ja ei uskunud, et kedagi veel kätte saan, ning lasin selle kilomeetri rahulikult. Kergelt oli ööjooks ka jalgades, kuna mitu päeva olen tundnud kerget säärevenitust ja lasin põlviku alla panna ka jooksuks kinesioteipi.\nHanno June 18, 2013 at 8:40 AM\nTõsi ta on, algusest peale täisgaas sisse. Treener Riho järgi ei tohi max ja average pulsi vahe üle 2-3 löögi olla ehk kohe täie rauaga ja nii viimase meetrini. Ilmselt Ööjooks jääbki ideaalset sooritust segama, lisaks oli teist aastat järjest hästi pingeline töönädal. Aga seda enam peab rahul olema.\nLauri June 18, 2013 at 11:18 AM\nIlmselt siiski, ma tulen ka Pühajärvele jooksma. Ei anna rahu, et selle jooksu isiklik rekord pärineb juba 5.a tagusest ajast. Olen seal 7 korda jooksnud ja sellest 6 korda on olnud väga palav ilm üle 25. soojakraadi. Ekstreemsem oligi kõige esimene kord 2006.a kui oli 28 kraadi. Isiklik on joostud sellel ainsamal 2008.a korral, kui oli 21 soojakraadi ja tibutas vihma.\nHanno June 18, 2013 at 12:55 PM\nMul sarnaselt Harkuga vaja ka Pühajärvel vigade parandus teha! Juulis näeme!\nHarku Järvejooks 2013 Järvejooksude sari sai Vilj...\nÖöjooks 2013 Me juhindume emotsioonidest, täpselt...


Õpetajate Leht 2. septembril : Õpetajate Leht\nÕpetajate Leht 2. septembril\n„Surudes Soomes elavatele Eesti emigrantidele peale eestlaseks olemist ja jäämist, ei erine me riiklik käitumine sugugi Venemaa omast Eestis, mida me ju hirmsasti taunime,” arvab Kaarel Tarand.\nKevadise matemaatika 6. klassi e-tasemetöö tulemused tuleb tühistada, sest EIS-i testimise keskkond on elektrooniliste testide tegemiseks kõlbmatu, kirjutab Loo kooli matemaatikaõpetaja Allar Veelmaa. Ta lisab, et e-tasemetööl oleks mõte juhul, kui ülesannete hulk sellega seoses mitmekesistuks ning tulemused oleksid kohe pärast Saada-nupule vajutamist teada, kuid seda pole. Lisaks on kevadises e-tasemetöös „nähtamatuid vigu”, mida ainult tööde parandajad on tähele pannud.\nOtsa kooli sümfooniaorkester esines 1.–13. augustini edukalt Prantsusmaal Charente-Maritime’is toimunud rahvusvahelisel noortekollektiivide festivalil „Eurochestries”, kirjutab kooli klassikasuuna arendusjuht Lembi Mets. Eesti noorte esinemised võeti vastu väga hästi. Paljunäinud Pariisi publik seisis püsti ega tahtnud noori lavalt ära lasta. Enim äratasid prantslaste huvi Tubin ja Uusberg.\n„Lapsel võib esineda kärsitust, püsimatust, alanenud või kõrgendatud meeleolu, aga kui ta tuleb iseendaga toime, saab eluga hakkama ning tema enesetunne on hea, saame rääkida eripärast, mitte psüühikahäirest,” rõhutas psühhiaater Madis Parksepp laste ja noorukite psüühikahäireid tutvustades.


Hääle salvestamine tavalisel mikrofonil: saame lihtsal viisil kvaliteetset heli. > Laul ja laul\nHääle salvestamine tavalisel mikrofonil: saame lihtsal viisil kvaliteetset heli.\nIgaüks teab, et juhul, kui peate videosalvestuse salvestama, kasutage mikrofoni-nööpauku. Selline mikrofon - väike ja kerge - on paigaldatud otse video kõneleja riietele. Oma vähesuse tõttu ei sekku ta salvestamise ajal sellesse, kes räägib või laulab, ja samal põhjusel on ta ka varjatud ja peidetud ning seetõttu ei ole enamasti vaataja jaoks nähtav.\nKuid selgub, et kõlarite salvestamiseks saab kasutada ka lapelmikrofoni, mitte ainult video loomiseks, vaid ka siis, kui teil on vaja salvestada laulja hääl (teisisõnu vokaal) või kõne, et neid hiljem töödelda. Lavalieri mikrofonid on erinevad ja kõige kallimaid ei ole vaja võtta - taskukohase hinnaga valida, peamine on õigesti salvestada.\nMa räägin teile mõned trikid, mis aitavad teil saada kõige lihtsamast mikrofonist kvaliteetset salvestust. Neid meetodeid testiti praktikas. Ükski neist, kes selliseid salvestusi kuulas ja hiljem küsitletud, kaebasid heli üle, vaid küsisid, kus ja mis hääl on kirjutatud?\nMida teha, kui soovite salvestada kvaliteetseid vokaale, kuid samal ajal ei ole kvaliteetset mikrofoni ja raha selle mitte odava varustuse ostmiseks? Osta nööpauk igal arvutipoest! Tavaline nööpauk võib salvestada üsna korraliku heli (enamik ei saa seda eristada professionaalse varustuse stuudiosalvestusest), kui järgite allpool toodud reegleid!\nÜhendage nööpauk ainult otse helikaardiga (tagumine pistik);\nEnne salvestamist seadke helitugevus 80-90% -ni (et vältida ülekoormust ja valju "sülitamist");\nVäike trikk kaja kustutamiseks: salvestamise ajal laulke (rääkige) arvuti tooli või padja tagaosaga (kui tooli tagaosa on nahk või plast);\nHoidke mikrofoni oma rusikas, jättes vaevu väljaulatuva ülemise osa, see summutab veelgi kaja ja ei lase hingamisel tekitada müra.\nSalvestamise ajal hoidke mikrofoni suu küljel (mitte teisel viisil), nii et saate 100% kaitse sülitamise ja ülekoormuse vastu;\nKatsetage ja saavutage maksimaalsed tulemused! Teile edukas loovus!\n← Guttural laulmine: ainulaadne hääljaotus - rahvakultuuri aarded\n5 kahjulikku ja 5 kasulikku toodet vokaalile. Võimsus ja hääl →


Eucerin® päevituspiim Extra Light SPF 30.\nTugev UVA/UVB kaitse. Kaitseb päikesest tingitud nahakahjustuste eest. Ei muuda käsi ja keha kleepuvaks. Imendub kohe. Veekindel. Tõhus nähtavast valgusest põhjustatud vabade radikaalide vastu võitlemisel, mis võivad muu hulgas põhjustada hüperpigmentatsiooni ja naha enneaegset vananemist.\nLisaks tõhusale UVA/UVB kaitsele töötas Eucerin® välja ainulaadse bioloogilise kaitse loodusliku antioksüdandiga likohalkoon A. On tõestatud, et see aktiivne koostisaine kaitseb sügavamate nahakihtide rakke päikesekahjustuste eest. Naha tervis on kaitstud.\nNahasobivus kliiniliselt tõestatud: sobib isegi atoopilisele nahale.\nAqua, Alcohol Denat., C12-15 Alkyl Benzoate, Octyldodecanol, Butyl Methoxydibenzoylmethane, Octocrylene, Bis-Ethylhexyloxyphenol Methoxyphenyl Triazine, Cetyl Alcohol, Sodium Phenylbenzimidazole Sulfonate, Titanium Dioxide, Cetearyl Alcohol, Myristyl Myristate, Tocopheryl Acetate, Glycyrrhiza Inflata Root Extract, Glycerin, Tapioca Starch, Glyceryl Stearate SE, Xanthan Gum, PEG-40 Castor Oil, Sodium Cetearyl Sulfate, Trimethoxycaprylylsilane, Trisodium EDTA, Phenoxyethanol, Methylparaben, Parfum.\nPäikesekaitsevahendid ei taga 100% kaitset. Vältige intensiivset keskpäevast päikesekiirgust ja liigset päikese käes viibimist. Ärge jääge liiga kauaks päikese kätte, isegi kui kasutate päikesekaitsevahendit. Liigne päikese käes viibimine on tõsine oht tervisele. Jälgige, et imikud ja väikelapsed ei ole otsese päikese käes. Kandke päikesekaitsevahendit enne päikese kätte minemist ohtralt nahale (6 teelusikatäit kogu kehale). Kandke päikesekaitsevahendit sagedalt uuesti peale, eriti pärast ujumist, higistamist ja rätikuga kuivatamist, et säilitada algne kaitse. Liiga väike päikesekaitsevahendi kogus vähendab kaitset. Vältige kokkupuudet silmadega. Ülimalt tõhusa loodusliku koostisaine tõttu võivad riietele tekkida kollased plekid. Vältige kokkupuudet tekstillide ja kõvade materjalidega, et vältida plekke.


Kraepelini variatsioonid | Eesti Draamateater\nKüllap on meile kõigile tuttav olukord, kui keegi räägib lugu, ise mäletamata, et teeb seda juba kümnendat korda. Mälu oma viguritega võib meid visata kurat teab mis olukorda, teinekord vägagi absurdsesse ja naljakasse. Kusjuures vanusest olenemata võib seda juhtuda kõigiga. Kas inimese elu – inimese elu lugu – on see, mis tegelikult oli, või see, mida ta mäletab, või see, kuidas ta mäletab? Meie mälu salvestab mälestusi valikuliselt, loob teinekord ebaloogilisi seoseid, laseb kujutletul tagantjärgi meenuda kui tõestisündinul.\nMeie loo kangelane on vana mees, kes on elanud pika elu. Minu vanavanaemade ja vanavanaisade kaasaegne. Tema mälu on hääbumas, mälestused segunevad kujutlustega, viskavad teda aeg-ajalt kohtadesse, kus ta pole kunagi viibinud. See, mis kaob, mõjutab omakorda järgmisi seoseid ja kujutlusi. Ometi pole tal päris kõik segamini. Midagi ta ikkagi mäletab. Ja üleüldse, kas ongi tähtis, mis järjekorras sündmusi, fragmente ja mälestusi mäletatakse? Oluline on, et moodustub terviklik lugu. Ühe inimese lugu.\nAutor on lisanud oma näitemängule mõningaid soovitusi. Fragmente, millest tekst koosneb, ei pea ilmtingimata ette kandma kirja pandud järjekorras. Tegevustik võib olla segi paisatud. Stseenid võivad osaliselt kattuda või olla ette kantud samaaegselt. Võib teha kärpeid. Stseene võib ühendada, võib katkestada eelmist stseeni uue sissetulekuga või suvaliselt korrata. Või siis ette kanda üks, kaks, kolm, lõpmatuid kordi nende märkamatute variatsioonidega, mis on elu.\nKohati oleme tema soovituste järgi ka toiminud.\n„Ei tundu, et sõda käiks. Või siiski, sõda on ka siit üle käinud. Restoran on kahekorruseline, alumise korruse sambad ja seinad on kaetud luuderohuga. Täna on tema sünnipäev. Tal on seljas lilleline kleit, mille ma talle sel õhtul kinkisin, punaste lilledega kleit. Me oleme noored, väga noored, tema ja mina.“\nNäidendi autor Davide Carnevali (sündinud 1981 Milanos, praegu elab ja töötab Berliinis) on itaalia teatrikriitik ja toimetaja. Näidendi esmaesitus oli Berliinis Stückemarktil 2009.\nEsietendus 20. aprillil 2013 väikses saalis.\nLavastaja Hendrik Toompere jr jr\nTõlkinud Dagmar Raudam\nOsades Lembit Ulfsak, Raimo Pass, Lauri Kaldoja (külalisena)\nDraamateatri uuslavastus räägib mälust ja selle kadumisest (ETV)\nKultuuriuudised "Kraepelini variatsioonide" esietendusest (ER)


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - ELi eelarve 2021–2027: komisjon väljendab heameelt InvestEU programmi kohta saavutatud esialgse kokkuleppe üle\nELi eelarve 2021–2027: komisjon väljendab heameelt InvestEU programmi kohta saavutatud esialgse kokkuleppe üle\nEuroopa Komisjon väljendab heameelt esialgse kokkuleppe üle kiita heaks InvestEU programm, mille eesmärk on anda ELi järgmise pikaajalise eelarve 2021–2027 varal hoogu era- ja avaliku sektori investeeringutele Euroopas.\nSee Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja komisjoni vaheline esialgne kokkulepe on äärmiselt oluline samm InvestEU programmi loomise suunas, mis tooks ühe katuse alla kokku Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja 13 muud ELi rahastamisvahendit, millest praegu toetatakse investeeringuid Euroopa Liidus. See muudaks rahastamise kättesaadavamaks.\nKomisjoni president Jean-Claude Juncker ütles:„Euroopa on palju paremas seisus kui mõni aasta tagasi. Tänu 2014. aasta lõpus käivitatud Euroopa investeerimiskavale on investeeringud uuesti hoogu saanud. Kuid me suudame ja peamegi tegema rohkem, et luua uusi töökohti ja edendada majanduskasvu. Siin astub mängu InvestEU programm. Tuginedes juba saavutatud edule, saame kasutada avaliku sektori vahendeid strateegiliselt oluliste projektide toetamiseks kogu ELis. Tänase kokkuleppe ajastus on ideaalne ja see tähendab, et ELi vahendite abil saab kohapeal aegsasti tulemusi saavutada.“\nTöökohtade, majanduskasvu, investeeringute ja konkurentsivõime eest vastutav asepresident Jyrki Katainen: „InvestEU on meie juhtprogramm kestliku, vastupidava ja konkurentsivõimelise Euroopa majanduse saavutamiseks. See suurendab veelgi investeeringuid sellistes olulistes valdkondades nagu tehisintellekt, ringmajandus, kliimameetmed, samuti sotsiaalne kaasatus ja oskused. Lisaks muutub rahastamine toetusesaajate jaoks lihtsamaks ja läbipaistvamaks. Tänan ja õnnitlen parlamenti ja liikmesriike väsimatute jõupingutuste eest, mis viisid tänase kokkuleppeni.“\nInvestEU tugineb Junckeri kava ehk Euroopa investeerimiskava edule. Sarnaselt Junckeri kavaga kujutab InvestEU endast ELi tagatist. Tagatise suurus on vähemalt 38 miljardit eurot, mille abil loodetakse kaasata vähemalt 650 miljardit eurot. InvestEU fondile lisanduvad InvestEU nõustamiskeskus, mis on kohandatud projektide arendajate toetamiseks, ja InvestEU portaal, mis on potentsiaalsetele investoritele kergesti kättesaadav valmisprojektide register.\nInvestEU programmi rakendatakse partnerluses Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Liidu keskpangaga ning see on avatud ka muudele rakenduspartneritele.\nEuroopa Parlament ja nõukogu peavad kõnealuse esialgse kokkuleppe veel ametlikult kinnitama. InvestEU programmi eelarvelised detailid sõltuvad üldisest kokkuleppest järgmise pikaajalise eelarve kohta, mille ettepaneku esitas komisjon 2018. aasta mais.\nEuroopa Investeerimispanga kui komisjoni strateegilise partneri viimased andmed Junckeri kava kohta näitavad, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) oli märtsiks 2019 kaasanud peaaegu 390 miljardi euro ulatuses investeeringuid. EFSI raames seni kinnitatud meetmete rahastamise maht on 28 liikmesriigi peale kokku 72,5 miljardit eurot. EIP on kinnitanud 518 taristuprojekti, mida EFSI on toetanud 53,9 miljardi euroga, ning Euroopa Investeerimisfond on kinnitanud 537 VKEde rahastamislepingut 18,6 miljardi euro väärtuses. Nende lepingute alusel saab rahalisi vahendeid 929 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat.\nPressiteade InvestEU ettepaneku kohta (6. juuni 2018): InvestEU programm töökohtade loomise, majanduskasvu ja innovatsiooni toetamiseks Euroopas\nAsepresident Jyrki Katainen Twitteris: @ jyrkaliainen


Serena Williams on USA lahtistest rääkimisest tüdinenud - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nSerena Williams on USA lahtistest rääkimisest tüdinenud\n28. detsember 2018, 7:53\nTennisist Serena Williams tahab USA lahtistel tennisemeistrivõistlustel juhtunust edasi liikuda.\nMäletatavasti kaotas 37-aastane Williams tänavustel USA lahtistel finaalmängu ajal enesekontrolli ning sõimas pukikohtunikku vargaks. Eile kaotas ta Abu Dhabis näidismatšis oma õele Venusele ning pidi pärast matši taas vastama USA lahtiseid puudutavatele küsimustele.\n«Ma ei väldi mitte midagi. Mul lihtsalt pole aega sellest rääkida. Olen sellest juba rääkinud, kõik on sellest mitu kuud rääkinud. Aeg on edasi liikuda suuremate ja tähtsamate asjade poole,» ütles Williams.\nÜks suurem ja tähtsam asi, mida Williams silmas pidas, on jaht Margaret Court’i rekordile. Kui Williamsil on praegu ette näidata 23 suure slämmi tiitlit, siis Court võitis neid karjääri jooksul 24. Esimene võimalus rekordit korrata tekib ameeriklannal Austraalia lahtistel.\n«See on minu jaoks tähtis olnud pärast seda, kui võitsin oma 22. ja 23. tiitli. Ma tahan seda väga, kuid selleks tuleb jagu saada paljudest väga headest mängijatest,» ütles ta.