Hambaarst.ee › Vastab spetsialist › Vastab hambaarst Ivo Ost\nVaata Ivo Ost kohta infot hambaraviasutuste registrist »Esita talle oma küsimus »\n41-60 / 608\n28.apr. 2015 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere. Üks esihammas oli protees tifti peal, mis oli kinnitatud vana hamba sisse puuritud avasse. Pidas ca. 20 aastat ja nüüd tuli välja ja kadus. Kas on võimalik vanasse kohta... Kui juur, milles oli tihvthammas kinni, on alles ja terve siis saab sinna ka uue krooni teha. Samas neti teel on kindlalt raske öelda, targem oleks panoraampildiga hambaarsti juures konsultatsioonil... loe edasi »\n16.apr. 2015 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere. Paar kuud tagasi hammustasin endal silmahamba logisema, peale seda nädal aega ei kannatanud hammas ka pisemat puudutust rääkimata hammustamisest, siis valu taandus aga hammas ikka logiseb edasi ja päris... Röntgenita on raske hinnata hamba seisundit ja pakkuda mingit lahendus ilma et ma üldse teaks mis seal juhtus ja praegu toimub, samuti ei tea ma Teie vanust ega muu hammaskonna... loe edasi »\n15.apr. 2015 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere! Mul on üks küsimus. Eemaldati surnud, juurtevahelise põletikuga alumine 6. hammas täielikult. Paar päeva pärast hamba eemaldamist hakkasin tundma suus halba maitset ja lõhna ja ige läks natuke paiste.... Peale hamba eemaldamist paraneb haav suht aeglaselt (2-4 nädalat) ja kasvab kinni seest poolt välja poole, mitte ei lähe pealt kinni. Kuna see haav suht pikalt lahtine ja suuõõnes on... loe edasi »\n05.apr. 2015 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere! Minu isa soovib proteese. Suus on järgi jäänud väga vähe hambaid, mis seisus need on, väga täpselt ei tea. Tõenäoliselt on vaja need eemaldada. Sooviksin teada, kui palju see... Kui kõik hambad suust eemaldada ja alles ei jää midagi - tuleb teha totaalproteesid. Totaalproteesi hind sõltub tõesti mitmest asjaolust, esiteks eri hambaraviasutustes on hinnad erinevad, teiseks, ka laborid mis... loe edasi »\n20.märts 2015 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere! Paar kuud tagasi tõmmati välja tugevas põletikus alumine purihammas. Antibiootikumiravi arst vajalikuks ei pidanud ja teatas, et kõik taastub ise. Nüüd on ka selle hamba kõrvalt järgmine hammas tuikama... See et 2 kuud tagais välja tõmmatud hamba kõrval oleva hamba valulikkus ja liikuvus on seotud selle välja tõmmatud hambaga on väha tõenäoline. Samuti interneti teel ma ei saa pakkuda... loe edasi »\n22.veebr. 2015 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere, umbes 1. 5 kuud tagasi käisin hambaarsti juures ühte tarkusehammast välja tõmbamas. Hammas murdus ära ja võeti tükkidena välja. Samas järgmine kord kui läksin uuesti kontrolli, leiti, et üks... Vahest juhtub et mõni juurekild jääb sisse peale tõmbamist, tavaliselt küll tuleb ise hiljem välja ja ei põhjusta erilist valu. Kui aga kahtlus et midagi sisse jäänud, võiks siiski oma... loe edasi »\n29.jaan. 2015 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere! Olen 47 aastane naisterahvas. Mõned päevad tagasi tekkis alalõuas kerge valu, mis vahest kiirgab lõua alla. Samas on nagu kael vasakult poolt kergelt kange ja kerge klombi tunne kurgus.... Võib olla igasugu asju, virtuaalselt on väga raske diagnoosida. Soovitan pöörduda hambaarsti poole koos panoraamröntgenpildiga, siis saab kindlasti kas välistada või kinnitada tarkusehamba probleemi. loe edasi »\n28.jaan. 2015 hambaarst Ivo Ost vastas\nVaatamata enda noore välimuse ja noore vanuse kohta on põhimõtteliselt mult juba kümmekond hammast läinud, ülemiselt hambarealt 3 tagumist ja eest üks terve ja teine poolik hammas ja alumiselt hambarealt... Tuleks pöörduda hambaarsti poole, kest tegeleb hammaste proteesimise ja -implantatsiooniga. Proteetilisi lahendusi on mitmeid, ja vastavalt sellele ka erinevad hinnad. Hinnapakkumist ja raviplaani tuleks küsida oma hambaarstilt, virtuaalselt ma mingeid... loe edasi »\n13.dets. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere, olen alaealine ning mul on üks esimene hammas surnud ning hakkab vaikselt mustaks minema ning see erivärvus hammastega hakkab vaikselt juba häirima. Oleks küsimus kui palju maksaks selle hamba... Hambaravi on kuni 19 aastastele tasuta. Tuleb leida kliinik, kus olemas haigekassaleping ning võtta aeg ravile sinna. loe edasi »\n12.nov. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere, käisin 2 päeva tagasi hambaarsti juures ja ta tegi mulle juureravi kuna oli hambapõletik. Kaasa anti ka antibiootikume, aga nüüd valutab hammas ja vasak lõug väga paistes. Kas läheb... Kindlasti läheb kunagi üle, kuid ägedate sümptomite puhul võiks ennast siiski oma arstile näidata. loe edasi »\n31.okt. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nKeskmine esihammas murdus pooleks. Palju selle parandamine umbes võiks maksta? Hind sõltub suuresti murru ulatusest ja sellest kuidas on võimalik seda hammast taastada. Täidisega taastamine on kindlasti odavam kui krooni tegemine, kuid asja nägemata ei saa ma mingit hinda pakkuda.... loe edasi »\n25.okt. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere, algas hambavalu 3 päeva tagasi teisel päeval läks pool nägu paiste ning pöördusin kohaliku arsti juurde, lasti mäda välja mida vist polnud väga palju, samuti käisin ka eile ning... Kui põletikulise hamba juur juba eemaldatud peaks olukord paremaks minema mõne päevaga. Kui põletikunähud ei vaibu, näidake ennast arstile. loe edasi »\n21.okt. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere! kas tänapäeval on olemas ka mingi võimalus totaalproteeside valgendamiseks või tuleks soovi korral lihtsalt uued ja valgemad muretseda? Tänan vastamast. Totaalproteesil olevaid akrüülhambaid valgendada ei saa. Kui nendel hammastel katt vms. siis on neid võimalik erinevate vahenditega puhastada, n. apteegist saab proteesi puhastamiseks mõeldut tablette. Kuid see kindlasti ei muuda... loe edasi »\n09.okt. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere! tehti valmis kroon alumisele hambale 3 katsel. Aga hambad täitsa kokku ikka ei lähe. Arst ütles et minu lahkel loal ta lihviks ülemisel hambal 1mm lühemaks kuna see on... Kui vastashammas tugevalt pikemaks veninud, siis vahest tõesti tuleb seda lühemaks lihvida (või siis kroon silmnähtavalt madalamks teha kui kõrvalhambad et ta sinna ära mahuks). Tavaliselt emaili piires lihvimine midagi... loe edasi »\n26.sept. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere mul selline mure. Ma käisin hambaarstil kuskil 6 kuud tagasi pandi valguskõvastuv plomm. Täna hommikul hakkasin hambaid pesema ja tuli see välja ning koos hambakilluga. Kas mul on õigus... Kõik sõltub konkreetsest situatsioonist, täidis ainult täidab hambas olevat defekti, sageli see täidis ise aga ei tee hammast tugevamaks, e. kui hambast on jäänud alles nõrgad õhukesed seinad "plommi" kõrvale,... loe edasi »\n24.sept. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nMinul selline mure, et paar kuud tagasi valutas mul tarkusehammas. See peale käisin stomatoloogiakliinikus kus iget tõmmati hambast eemale. Peale seda oli mul põsk jube paistes. Nüüd nädal tagasi avastasin... Ei saa päris hästi aru mis asi ja kust on lohus, arvatavasti oleks targem ennast arstile näidata. Kui tekib tarkusehamba ümber põletik (perikoronariit) siis kõige tõhusam vahend sellest probleemist lahti... loe edasi »\n03.sept. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere, mul selline küsimus, kas Teie eemaldate amalgaamplomme kasutades vastavat varustust, et kaitsta klienti, kui ka ennast lenduvate elavhõbedaosakeste eest? Kui nii, siis mis on sellise teenuse hind? Elavhõbe amalgaamtäidises on seotud kujul sulamis, ja elavhõbedat sealt ei lendu ega eraldu. Täidise välja puurimisel kasutatakse veejahutusega puuriotsikut, millest eralduv vesi koos amalgaamipuru ja -tükkidega imetakse imurisüsteemi. Kuna elavhõbe... loe edasi »\ntere, kas ja kus saab parandada büügelproteesi attachmentidega. Büügelproteesil murdus otsast metallosa ühel pool. Tänan vastamast Katkist proteesi tuleks näidata oma arstile, kui seda on võimalik parandada, siis seda ka tehakse. Kuid kui katki on büügli karkass, selle parandamine ei pruugi olla võimalik. Mingit puuduvad detailid... loe edasi »\n22.aug. 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere, minul on selline mure, et mõned päevad tagasi läks katki juba varasemalt tehtud plomm ja seejärel tuli ta ka kohe suust välja. Seejärel oli veel väike kild suus mis... Antud jutust on veidi keeruline aru saada mis seisus see hammas nüüd siis on? Kas suhu on jäänud ainult juur? Või on terve hamba küljest ainult tükk ära? Paistetus ja... loe edasi »\n15.mai 2014 hambaarst Ivo Ost vastas\nTere! Käisin eile hambaarstil kuna ige läks paiste ja kogunes sinna mäda. Arst tõmbas 2 katkist hammast välja, minuteada olid need jäävhambad. Nüüd on mäda ka enamvähem välja tulnud. Aga... Peale hammaste välja tõmbamist võib ige haava juures ja selle ümber tõesti olla mingit imelikku värvi, kuid haava paranemisel taastub koos igemega ka ilus roosa värv. loe edasi »


Reaktor :: Artikkel: Kuidas sündis seiklusjutt “Seeker” ja selle sõsarversioon “Jäljekütt”\nArtikkel: Kuidas sündis seiklusjutt “Seeker” ja selle sõsarversioon “Jäljekütt”\nMärkus toimetajalt: NB! "Jäljeküti" viimane osa ilmub augustikuises Reaktoris!\nNüüd, kus Jäljeküti-seikluse maakeelne kehastus hakkab ühele poole saama, jagan lugejatega mõningaid köögipoole-momente (kaasautori-tõlkija vaatepunktist).\nHakatuseks tunnistan ausalt üles, et kaasautoriks sirgusin ma alles ümberkirjutamise ja toimetamise käigus; algse jutu kirjutas siiski semu Dave. Lisan ka, et mul on esimene kord niimoodi pikka ilukirjandusteksti töödelda - igapäevaselt viljelen hoopis olmelisi väikevorme, nagu riigiasutuste infoklipid, ohutustehnilised instruktsioonid ja kodumasinate kommertskirjeldused.\nSemu Dave’iga (omadele Knux) tutvusin Youtube’is üksteise mängusalvestusi kommenteerides ning õige pea liitusin Kaosnoova foorumiga, kus ta koos väikse sõpruskonnaga jutte vestis. Jutuvestmine toimus vaba kulgemisega rollimängupostituste kujul ja neist juttudest vormus omakorda Kaosnoova universumi ürgsupp. (Muuseas, Kaosnoova tegemistel on teatav põlvnevussuhe Firefly fännikirjandusega - Dave ja mängujuht Kieyotie kohtusid Serenity rollimängufoorumis ja kui see nende lennukavõitu teemaarendustele kitsaks jäi, rajasid asustamata netinurgakesse oma koloonia.)\nFoorumimaterjal kõigi oma kombitsatega patta panna ei kõlba, aga elujõulisemad jutud ja süžeeliinid oleme sealt välja koukinud ja vormime neid nüüd jõudumööda loetavamale kujule. Lisaks sellele genereerib Dave omal käel mitmesuguseid universumisiseseid jutte - üks niisugune oli ka “Seeker”.\nTeadmisele, et seda juttu peab toimetama, esialgu suuri tegusid ei järgnenud. Aga kui Dave 2015 suvel Eestis külas käis, püstitasime Ahja jõe ürgorgu Kaosnoova eelposti ja asusime peatükke ükshaaval läbi töötama. Esialgsest plaanist teksti lihtsalt pisut söödavamaks kõbida kasvas töö käigus hoopis mastaapsem ettevõtmine, mille käigus revideerisime maailmaloome alustalasid ja erinevate juttude ning väidete loogilisi ja logistilisi seoseid.\nMöödunud talvel tegin vasturetke Essexisse, kus teerüüpamise ja piiburohelise tossutamise vahele õnnestus viimaste peatükkide visandused põhjalikumalt läbi arutada ja nende mustandid ka kirja panna. (Päris lõppu esialgsel käsikirjal nimelt polnud.) Kuskil sealkandis selgines ka teadmine, et toimetaja tiitlist jääb mulle väheks, ja et nüüd jätkub julgust kaasautorina kaanele ronida.\nKuna indie promo on indie enda asi (ja teavitusega soovitatakse algust teha aegsasti enne avaldamist), hakkasime sel ajal põlve-otsas-produktsiooni korras ka igasugust kaadritagust materjali koguma.\nKodumaa tatisesse talve tagasi jõudnud, töösessioonid jätkusid ja kevadsoojade saabudes põrgatasime toimetatud peatükke juba proovilugejate vahet. Suvel sai ta siis valmis - lihtne seiklusjutt, maailmakorda ei kõiguta, armuvalu sees pole.\nKui möödunud augustis maimuke lõpuks Amazoni üles läks, oli vaja teavitustööle pöördeid juurde keerata. Twitteris materjali tilgutamise kõrvale painasin raamatujutuga ka sugulasi ning tuttavaid. Nii juhtus, et metsas õppusel naised soovitasid: saatku “Reaktorile”. Võtsin toimetusega häbelikult ühendust ja pärast läbirääkimisi ja juhendamist hakkasin tekstijuppe otsast maakeelseks töötlema. Siis paluti, et kirjutaksin kokkuvõtteks pisut jutu tekkeloost - ja siin me nüüd siis oleme.\nLõpetuseks mõned lingid ka:\nKaosnoova kodulehe koos foorumi ja muude viidetega leiab SIIT.\n"Jäljeküti" ingliskeelse originaali "Seeker" saab soetada Amazonist - aga kes soovib e-raamatut kingiks, kirjutage aadressile chaosnovawritingcorner@gmail.com, küsige ilusti ja ma saadan.\nJa veel üks lisamärkus: kuna kirjanik-Noe’isid on juba üksjagu ees (nende seas vähemalt üks David) ja minu nime igas sadamas välja ei suudeta hääldada, siis intergalaktilistes kanalites pruugime inimkatse korras ka tandempseudonüümi Smith & Kaos.


Eukalüpti eeterlik õli 10ml\nEukalüpti eeterlik õli saadakse aurudestillatsioonil taime lehtedest. Õli on värvitu ja tugeva lõhnaga. Omab häid desinfitseerivaid ja antiseptilisi omadusi. Juba üks tilk eukalüptiõli puhastab kodu negatiivsest energiast! Toimib külmetushaiguste korral ning annab kergendust lihas- ja liigesevalude puhul. Efektiivne palavikualandaja. Käepärane vahend putukahammustuste määrimiseks ning muude tursete ja haavade korral. Eukalüpti eeterliku õli kasutamine igapäevaselt stimuleerib immuunsüsteemi ja vähendab onkoloogilisi riske, kuna tema võimas antiseptiline omadus hävitab meie kehas kantserogeenseid aineid. Eukalüpt globulus ei sobi kasutamiseks väikestele lastele.\nEukalüpti väärtused: antiseptiline, põletikuvastane, antireumaatiline, närvisüsteemi korrastaja, valuvaigistav, energiat tasakaalustav, putukamürk, toniseeriv, bakteriltevastane.\nKasutusviisid: vann, massaaž, saun, inhalatsioon, ruumi puhastamine, putukatõrje, kompressid.\nHoida lastele kättesaamatus kohas, eemal päikesevalgusest.\nKategooria: Baasõlid, eeterlikud õlid. Silt: eukalüptiõli.\nEucalyptus globulus leaf oil (eukalüpti eeterlik õli)\nSisesta esimene arvustus tootele “Eukalüpti eeterlik õli 10ml” Tühista vastus\nMakadaamiapähkliõli (Macadamia integrifolia)\n100% puhas külmpressi makadaamiapähkliõli pihustiga klaaspudelis. Kerge, mitterasvane ja hästiimenduv makadaamiapähkliõli sisaldab rohkelt nahale kasulikke rasvhappeid. On kõrge oleiin- ja palmitoleiinhappe sisaldusega. Oleiinhape muudab naha pehmeks, elastseks ja uuendab naharakke. Linoolhape aitab taastada naha kaitsevõimet ja säilitada naha niiskusetaset.\nMakadaamiaõli on taimsetest õlidest kõige kõrgema palmitoleiinhappe sisaldusega. Palmitoleiinhape leevendab naha- ja põletusvigastusi ja on üks aktiivsemaid mikroobide vastaseid aineid seebumis. Vananedes väheneb tunduvalt selle kasuliku rasvhappe sisaldus ja seepärast sobib õli suurepäraselt vananevale nahale.\nMakadaamiapähkliõli kasutamine nahahoolduses\nSobib igale nahatüübile, eriti hea kuivale ja vananevale nahale. Võid kasutada kreemi asemel kandes 1-2 tilka õli puhtale nahale ja masseerides imendumiseni.\nMakadaamiapähkliõli kasutamine juuksehoolduses\nLooduslik vahend juuste tugevdamiseks ning siidiste ja läikivate juuste saavutamiseks. Juuksemaskiks kanna enne pesu väike kogus õli masseerides peanahale ja juuste otstesse. Hoia pool tundi ja pese šampooniga juuksed puhtaks.\nÜhikuhind: 138,00 €/l\n€6,90 Vaata lähemalt


Viis põhjust, miks duši all käimine sind koledaks teeb - DELFI Naistekas\nViis põhjust, miks duši all käimine sind koledaks teeb\nKa duši all on võimalik valesti käia. Kui sa neid viite asja teed, siis ei pruugi pesemine su välimust parandada, vaid võib seda hoopistükkis kahjustada. Äkki on su "halbade juuste päevade" põhjuseks hoopis see, et sa neid liiga palju pesed?\nKas vahel on duši alt tulles tunne, et nahk on seljas numbri võrra väiksemaks jäänud? Ja kas juuksed nägid enne pesemist paremad välja kui nüüd? Vaata oma pesemisharjumused üle — äkki leiad põhjuse.\n1. Sa oled duši all liiga kaua\nKuigi tundub, et peaks olema vastupidi, võib liiga pikk duši all ligunemine su nahka hoopis kuivatada, eriti kui sa kasutad liiga kuuma vett. Põhjuseks on see, et kuum vesi eemaldab sinu nahalt selle naturaalse õlikihi. Nii muutub su nahk ka tundlikumaks ja kergemini võivad tekkida ärritused ja ekseemid. Ohutu aeg duši all viibimiseks on kuni kümme minutit.\n2. Sa kuivatad ennast liiga innukalt\nSoovitav on oma nahk kuivaks mitte hõõruda, vaid patsutada, sest hõõrumine ärritab su nahka. Juukseid pole samuti soovitatav rätikuga nühkida, vaid neist lihtsalt suurem vesi lihtsalt välja pigistada. Vägivald ainult lõhub neid.\nTeadlased põrutavad: naised, meikimine on ajaraisk — ilu sõltub ainult geenidest! (34) 30.01.2015\nVIDEO: Vaata, kuidas on naisekeha iluideaal 3000 aasta jooksul muutunud (34) 29.01.2015\n3. Sa kasutad liiga vängeid dušigeele ja koorijaid\nMida vängem on toote lõhn, seda vängem on ilmselt ka ta toime. Kasuta nii palju looduskosmeetikat kui võimalik ja sega koorijad ja juuksemaskid endale ise kokku — su nahk tänab sind.\n4. Sa pesed oma juukseid iga päev\nLiiga tihe juuste pesemine kuivatab ja kahjustab neid. Eriti hull on asi siis, kui sa kasutad selleks kuuma vett — siis tuhmub ka su juuste värv. Juustele on kõige parem, kui sa neid külma veega pesed, aga kui sa seda ei suuda, siis aitab ka ainult külma veega loputamine.\n5. Sul on kare vesi\nSiin ei saa sa ennast muidugi süüdistada. Kui sul on kare ehk kõrge mineraalisisaldusega vesi, siis ärritab see paratamatult su nahka ja juukseid. Kõik, mida sa teha saad, on kasutada veepehmendajaid ja sügavpuhastavaid seepe-šampoone.\nImelihtsad võtted, mille abil endale kodus juuksurisalongi vääriline soeng saavutada\nFOTOD: 10 soengut, mis näevad kõige ägedamad välja just pesemata juustega\nTalv teeb takuseks: kuus põhjust, miks su juuksed on kuivad ja kahused


Siili-Jupsu õnnelikult lõppenud eksirännak - Lemmikloom\nUudised Koduleidja Koer Kass Muud loomad Tervis Meelelahutus Sügis lemmikuga\nSiili-Jupsu õnnelikult lõppenud eksirännak\nSiil kerasFoto: MorgueFile\nÜhel hirmpalaval heinakuulõpu-poolsel päeval ilmus meie asutuse ukse taha iseäranis okkaline tegelinski, kes sisseastumise asemel puges koonupidi välistrepi nurka ja sinna pea liikumatult püsima jäigi.\nOotamatult tulnud külaline nihutas end sealt kiviklibult vaid paaril korral kümmekond sentimeetrit, et suruda kõht vastu mullapinnalapikest ja leidnud pisut leevendust kimbutavale kuumusele, puges aga jälle turvanurka tagasi.\nNagu lugeja juba aru sai, oli tegemist siilikesega, täpsustuseks olgu öeldud, et päris titeohtu tegelasega, kel okkad siiski juba mehemoodi turris. Tema arvatavat vanust oli suht raske määratleda, aga näpuga puutumisel näitas kerratõmbuv mütakas üles arvestatavat torkimisvalmidust ja pealtnäha armas popsumine (mis, hiljem internetist uurituna, tähendavat siilikeelset sõimupuhangut) kõrvaga kuuldav. Kuna vastsündinud siili okkakesed pidavat olema valged ja pehmed, siis sipupüksteperioodi tundus ta olevat minetanud.\nEi osanud nõutud kahejalgsed esialgu muud peale hakata, kui okaskerakesele kobrulehti päikse varjuks peale sättida ja vett joogiks pakkuda, lootuses, et kodunt ehk liiga kaugele kõmpinud okaslapsuke kenasti oma emme kaitsva okkalise tiiva alla tagasi sibab.\nKuidas päästa okaskera?\nAga tööpäeva lõpuks oli selge, et sibamisest siiski asja ei saa, sest polnud ta sammukestki mingis suunas astuma asutanud ja teda pisut liikuma sudides selgus, et üks tagumine käpake käis liipamisi külje poolt välja. Kuna ööseks ei raatsinud-julgenud tillukest külalist sinna konutama jätta, panime pead tööle, mis temast õigupoolest nüüd saama peaks, sest kartus oli, et ta nõndaviisi ööd üle ei elagi. Ja ehkki pole õige eksinud loomalapsi kodustada, tundus veelgi vähem õige teda taolises hädises ja abitus olukorras omapäi jätta. Kuhugi loomakaitse- või muusse taolisesse ametisse helistamine tundus mitte kõige mõttekam, sest vaevalt et iga pisieluka pärast kohale tulema hakatakse ja kõiki „siilikesi udus“ päästma tõtatakse. Kõige loogilisem tundus seega ta ajutiselt toimetada kuhugi loodussõbralikku aeda, kus julgeolek pisut enam kindlustatud, aga kel töökaaslastest omad hoovid, neil ka koeraklähvitsad seal ringi karglemas ja võõrasse aeda sokutamine ei tundunud samuti õige tegu.\nTaaskord targast internetist juhtnööre otsides saime sedavõrd targemaks, et siilimamma toob aastas ilmale kaks pesakonda pojukesi ning selgus et just suvelõpupesakonnaga, ehk siis abitumas olekus pojukestega, veedab kohusetundlik mamma terve talve koos ja ilmselgelt oli meie hoolealune just sellest viimase satsist. Nii et tolles valguses tundus ema-poja lahutamine iseäranis taunitav tegu ja sestap langes ära ka varuvariant, et toimetada ta minu suvekodu aeda, kuivõrd see välistanuks igasuguse võimaluse tal oma perekond üles leida.\nRemargi korras – varasemalt, suisa kahel korral, olen kesk linnaliiklust ukerdava siili oma aeda varjupaika toimetanud, aga nondel kordadel oli tegemist sügavalt täiskasvanud isenditega, kes oleks muidu ilmselgelt oma elunatukese lõpetanud autorataste all.\nNiisiis sai ühiselt vastu võetud otsus, et võtan hetkel korteri-inimesena vastutuse enda peale ja pakun talle asenduskodu, paariks-kolmeks päevaks, kuni ta pisut toibub ja oma igapäevatoimetusi taas looduses jätkata saab. Ja nõnda siis, siilipoiss tagaistmel pappkastis lehtedest ja rohust pesakeses krõbistamas, kodu poole sõitsingi. Ja mis seal salata, tundsin üha kasvavat vastutust, suisa nii, et oleks hea meelega tahaaknale tahtnud kinnitada kleepsu „põnn pardal“.:)\nKuivõrd meie leidlapsuke terve päeva oli õnnetuna ninapidi trepinurgas konutanud, siis oli siililegi selge, et kõhutäiteks polnud ta vähimatki hankinud ja nii uurisingi algatuseks, millised produktid siili toidulaua katmiseks loosi läheks.\nIsiklikult mul siilidega viimane kokkupuude oli jäänud suht kaugesse aega, mil lapsepõlves ja pisut hiljemgi maakodu aias sai vudivaid okaskerasid piimaga kostitatud, ent nüüd selgus ülla-ülla, et tänapäeval teadlik inimene siilidele enam piima ei anna, lausa ei tohigi, kuivõrd see tekitab loomakesel kõhulahtisust ja muid terviseprobleeme. Söögipoolise mõttes tekkis silme ette pilt tigusid, vihmausse ja muidu mutukaid mugivast siilist, ent kuna teatavaks sai tõsiasi, et kaasaegsete siilide maius on hoopiski eelkõige trendikas kassitoit, siis seadsingi sammud toidujahiks mullas tuhnimise asemel kauplusse. Esmalt sõidutasin oma ootamatult süllesadanud lemmikloomakese koju, sest äärmiselt vastutustundetu oleks olnud loomabeebi jätta päikesest kuumutatud autosse ootama. Ja kui ta koos papp-residentsiga tuppa asetasin, sai ta endale ka automaatselt üle huulte lipsanud nime, kuivõrd saatsin seda toimingut sõnadega: „Noh Jupsu, oota mind nüüd ilusasti.“ Hiljem hüüdsin teda, tõsi küll, vaheldumisi ka Juspsikuks, Tupsukeseks, Nupsuks-Nöpsuks jms.\nSiil igasse kodusse\nKassitoiduriiuli ees toimus muuseas üks lõbus intsident, mis tõendab veelkord, millised uskumatud olukordade kokkulangevused meid mõnikord tabada/rabada võivad. Kuna minu Jupsuke oli siilipoeg, siis otsustasin, et talle on vaja mõistagi justnimelt kassipojatoitu ja seda siis otsima asusingi, ent võhikuna tekkis valimise käigus otsustusvõimetus. Kuna üks asjatundliku ilmega naisterahvas samuti seal toidupakikesi takseeris, uurisingi, kas ta ehk oskab soovitada mõnd kvaliteetset kassipojatoitu. Sain vastuseks, et seda otsib ta just ise ka, aga et ta vajab seda ühele pisut veidrale loomale – tal nimelt olevat kodus siil.\nSee tundus liigagi uskumatu, et kaks inimesest ühel ja samal ajal otsivad kassitoidu riiulist siilile süüa ja nii ma naerma purskasingi, et uskugu või mitte, aga ka mina otsin siilile süüa. Nagu selgus, selle vahega siiski, et tema okaskera oli trendikas lemmikloom, Aafrika kääbussiil, aga minu oma tavaline metsaelukake. Olime mõlemad sellest kentsakast kokkusattumusest tükk aega lõbustatud.\nNõndaks. Koju naastes tekkis mul siiski pisuke paanika, et mis siis saab, kui mu okkaline kasupojuke kiisude ninaesise ära põlgab, aga see mure lämmatati eos – jõudsin vaevu purgikaantest komplekteeritud „serviisi“ vee ja konserviga kastikesse sokutada, kui selle manu suisa söösteti ja kuuldavalt matsutama kukuti, sööginõu tühjenes minu silme all hämmastava kiirusega, sama teed läks ka väikeste vaheaegadega pandud teine ja kolmaski söögikord. See andis kindlustunnet, et tervisega on loomakesel vähemalt kõik korras - kui suuke matsub, küll siis jalake ka varsti tatsub ja õige pea on võimalik ta taas loodusesse läkitada. Paari päeva jagu otsustasin oma hoolealust siiski veel natukene nunnutada ja kosutada.\nEt ma oma nunnutamisega tahtmatult puusse ei paneks, surfasin õhtul mööda netti ja sain oluliselt haritumaks, nii siilide käitumise, harjumuste kui üldse kogu siilinduse kohta. Ja seda toredam oli neid teadmisi hankida, kui samal ajal uuritavate esindaja mul arvuti kõrval pappkastis nahistas. Muuhulgas lugesin ka vihje, et ehkki siil on küll minimõõtu olevus, pidavat teda toatingimustes hooldades tekkima tunne, et pidamisel on paar notsut – nõnda hullusti pidavat nad lehkama. Peab tunnistama, et tõetera selles väites siiski on, aga väga südamesse ei maksaks seda ka võtta (ehkki poeg mul naljaga pooleks torises, et ma olevat korterist sujuvalt lauda teinud). Aga üsna spetsiifiline hõng siiski ringi heljus (no eks ta ju sõi ja üksiti väljutas ka kõik need päevad üsna mehiselt), vaatamata sellele, et käisin tema karbikodu sisustust lehtede ja rohu näol hommikul-õhtul õues vahetamas. Selle protseduuri käigus lasin Jupsukese ringi sibama, et ta saaks oma liipajalga tugevamaks treenida. Ühel korral oli huvitav, ehkki ka pisut õõvastav vaatepilt, kuis sibavat siilipoissi jälgisid pingsalt kaks pirakat varest, kes ülbelt rohule maandusid ja talle kraaksatades üha lähemale keksisid. Miskipärast ütles sisetunne, et see pole pelgas uudishimu, vaid neil hoopiski kurjad plaanid mõttes mõlguvad ja nii oli mul tükk tegemist, et neid oma pahaaimamatult sibavast sõbrakesest eemale peletada, muudkui uuesti ja uuesti tulid nad.\nAga oh kui siiralt rõõmsad olid majaümbruse lapsukesed teda nähes, üks pisike poiss õhkas südamepõhjast, et: „Appikene, ma pole mitte kunagi päris siili näinud!“ ja abivalmilt otsiti talle mööda aiaääri ka teokarpe, mis, tõsi küll, seest tühjad, nii et Jupsu neist krõbuskitest suuremat ei pidanud.\nNõnda ma siis oma siilikest seal jalutasin kordi ja kordi, üha kiiremini ta sibama hakkas, nii et mul oli lõpuks sammupidamisega suisa tegemist. Ja ei saa salata, et vilksatas peast läbi ka mõtteke, et äkki ikka jätangi ta päriselt endale, kuidagi väga armsaks jõudis ta paari päevaga saada. Tekkis kujutluspilt, kuis tal suuremaks saades võiks jalutamise ajal rakmekesedki ümber olla nagu kassidel, koertel ja põssadel, kes kuulekalt pererahvaga ringi patseerivad. Aga selge mõistus siiski seljatas selle uitmõtte, sest looduslooma koht on ikkagi sünnipärases keskkonnas ja mida kiiremini ta sinna tagasi pääseb, seda parem, muidu harjub liialt kandikul ettekantuga ja looduses teda keegi ju kassitoiduga poputama ei hakka.\nJa saigi teoks hüvastijätt - neljandamal päeval oli selge, et Jupsuke vudib looduse kutsele reageerides üha kindlamalt ning tundus õige aeg tema loodusesse lähetamiseks. Töökaaslastega korraldasime talle toreda lehva-lehva-tseremoonia – andsime veel viimast korda konservikest ja viisime üle tee põõsastiku äärde pikema rohu sisse, kust ta suure tõenäosusega meie juurde ilmus ning kuhu ta nüüd üleõla vaatamata sukeldus. Pildistasime ja suisa filmisime seda minekut, nii et temast sai vaieldamatult Sauna tänava Staar-siil. Nagu meil siin maarjamaal kombeks ju on – kes vähegi miskit rohkem näinud-teinud, on staar valmis.\nOlen paaril korral käinud sinna põõsastikku pilku heitmas, et ehk näen vilksamisi oma Jupsukest, uskudes teda ära tundvat küll, kuivõrd ta okkalisel seljapinnal oli üks heledam laiguke. Mu luureretked kahjuks pole vilja kandnud, ent sisetunne ütleb, et ta on kenasti oma okkalise pere rüpes tagasi ja naudib täisväärtuslikku siilielu, tehes muuhulgas ettevalmistusi talviseks põõnamiseks.\nPÕNEV TEST | Tahad teada, milline kass sa oled?\nTOP 10 | Loomaliigid, kus rooli keeravad naised\nSüdametu autojuht rammis kitsekest ja jättis lahtiste luumurdudega ohvri lumme surema\nKummalisi fakte kasside kohta: miks kass pea peal magada armastab?\nÕõvastav VIDEO | Täielik kaos Hiina tsirkuses! Raevunud tiiger ja lõvi tungisid hobusele kallale\nVIDEO | Kes on meie aja tõelised kangelased? Muidugi koerad!\nVIDEO | Kui tarvis, löövad röövlinnud küünised turja endast oluliselt suuremale liigikaaslasele\n4 Kliiniku Hea Une Keskuse unenõustaja ja unetehnoloog Kene Vernik teab oma pikaajalisele kogemusele toetudes, millistest nippidest ja vahenditest paraneb une kvaliteet – tuleb välja, et kõik nutividinad ei pruugigi meie unele hästi mõjuda.\nSAA TUTTAVAKS: See on maailma enim kaubeldud, ent vähim tuntud haruldane imetaja\nTEST | Kas sa suudad pelgalt väikese detaili põhjal ära arvata, mis loomaga tegu on?\nMiks on mõnikord kanamunad pruunid ja mõnikord valged?\nLiigutav VIDEO: Need vangistuses elanud loomad näevad ja tunnevad elus esimest korda, mida tähendab vabadus\n21 üllatavat FAKTI | Milliseid saladusi peidab endas jääkaru, maailma üks väärikaim kiskja?


LÄÄNEMAA NÕUANDEKESKUS MTÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nLÄÄNEMAA NÕUANDEKESKUS MTÜ alustas peaaegu 14 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. P. , S. S. ja V. N. , seda juhtima hakkasid. T. P. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 12 aastat, S. S. 1 aastat ja V. N. 11 aastat. LÄÄNEMAA NÕUANDEKESKUS MTÜ valdkond on muu mujal liigitamata kutse-, ...\nKAARMA MAANAISTE SELTS MTÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nKAARMA MAANAISTE SELTS MTÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. K. , L. Õ. ja L. S. , seda juhtima hakkasid. T. K.l selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus, L. Õ. kogemus puudus ja L. S. 1 aastat. KAARMA MAANAISTE SELTS MTÜ valdkond on kunstialane loometegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 90031) on...\nTIIU KOHU FIE: Tegevuslugu 28.04.2022\nTIIU KOHU FIE alustas peaaegu 12 aastat tagasi, mil juhatuse liige T. K. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 11 aastat. TIIU KOHU FIE valdkond on taimekasvatuse abitegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 01611) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 747 tükki, kes annavad tööd kokku 3032-le inimesele ja kogu valdkonna 2022...\nTelefon (+372) 5136204\nLÄÄNEMAA NÕUANDEKESKUS MTÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTIIU KOHU FIE Füüsilisest isikust ettevõtja Logi sisse


Brexit: irratsionaalsuse pealetung – Diplomaatia\nBrexit: irratsionaalsuse pealetung\nVälispoliitika tegemine on muutunud üha enam avalikuks asjaks.\nBrexiti vastased on Londonis veendunud, et Ühendkuningriigil on juba parim leping – jääda Euroopa Liitu. Foto: ZUMAPRESS.com/Scanpix\n23. juunil 2016 Euroopa Liidust lahkumise poolt hääletanutel polnud vist aimugi, missuguse poliitilise segaduse nad Ühendkuningriigis käima lükkasid ja missugust murrangulist sündmust Brexiti referendum tähistab.\nMuidugi tuleb see nending tagantjärele tarkusena. Ent ma ei kirjuta alla tõdemusele, nagu oleks Brexit tulnud kuidagi ootamatult. Võib-olla oli seda Donald Trumpi USA presidendiks saamine, aga mitte Brexit.\nÜhendkuningriigis oli juba varem, 1975. aastal, peetud referendum toonasesse Euroopa Ühendusse jäämise üle. Teatavasti oli Ühendkuningriik ühendusega liitunud kaks aastat varem, 1973. aastal, kuid uus, Harold Wilsoni leiboristlik valitsus soovis uusi tingimusi Euroopa Ühendusega läbirääkimistel, misjärel tuli saadud tulemus referendumile panna. Sest alamkoja otsusest jäi väheks. Läbirääkimised peeti, referendumiga jäi Ühendkuningriik Euroopa Ühendusse ja poliitika läks edasi.\nEnt ma ei kirjuta alla tõdemusele, nagu oleks Brexit tulnud kuidagi ootamatult. Võib-olla oli seda Donald Trumpi USA presidendiks saamine, aga mitte Brexit.\nEnt tasub meenutada eeldusi, mille põhjal Ühendkuningriik üldse otsustas Euroopa Ühendusse astuda. Need olid puhtalt majanduslikud. Teatavasti oli Ühendkuningriik Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) juhtiv jõud, ent nähes, kuidas nõrgalt lõimunud EFTA jäi majanduskasvult alla lõimunumale Euroopa Ühendusele, langetati Londonis otsus ühineda ka Euroopa Ühendusega.\nSee tõdemus on oluline, kui vaadata, missugustel eeldustel loodi 1957. aastal Euroopa Majandusühendus (sellele oli eelnenud 1951. aastal loodud Euroopa Söe- ja Teraseühendus; Euroopa Majandusühendus muutus hiljem Euroopa Ühenduseks ja seejärel Euroopa Liiduks). Teatavasti algas Euroopa lõimumine püüdest hoida ära sõja taaspuhkemine Euroopas. Saksa okupatsioon, riikide sõjaeelsed erimeelsused, Suurest depressioonist sündinud protektsionism, äärmusluste tõus, holokaust – need olid nähtused, millest Lääne-Euroopa üritas iga hinna eest hoiduda. Kalambuuritsedes võibki öelda, et selle hinnaks oli Euroopa varasemast suurem lõimumine.\nÜhendkuningriigil Saksa okupatsiooni negatiivset kogemust ei olnud. Ehkki Londonit ja mõnda teist Inglise linna pommitati, ei olnud purustused ja inimkaotused Mandri-Euroopaga võrreldavad. Britid ei pidanud üle elama inimsusevastaseid kuritegusid, olgu selleks holokaust, rahvusliku eliidi elimineerimine või küüditamine. Rahvuslik narratiiv hoidis üleval teadmist, et Ühendkuningriik oli teatud perioodi vältel Hitleri sõjamasinaga üksi vastamisi. Seega ei tekkinud Ühendkuningriigis kunagi sellist vajadust poliitilise leppimise ja lõimumise järele. Kui Mandri-Euroopas olid ajakirjandus ja poliitiline eliit suhteliselt ühesel seisukohal, et Euroopa Liidu kritiseerimine (sellest reeglist oli mõistagi erandeid) liiga tugeva vungiga võiks viia ühenduse alustalade kõikumiseni ja seega äratada üles taas sõjatondid, siis Ühendkuningriigis selliseid pidureid ei olnud. Otse vastupidi: tavaline reaktsioon Briti meedialt mingisuguse Brüsseli algatuse peale oli seda võrrelda Saksa Blitziga. Nii valmistas Briti meedia Brexitiks pinda ette ja selles plaanis ei olegi tegelikult midagi imestada, et 2016. aasta 23. juuni referendum just säärase tulemusega lõppes.\nEnt miks võib Brexiti referendumit nimetada murranguliseks? Tegelikult ei olnud see murrang, mis oleks tekkinud üleöö ja äkki. Nagu ennist viidatud, oli Briti avalik arvamus juba aastaid 2016. aasta referendumi tulemuseks ette valmistatud, nii et pigem oli tegemist evolutsioonilise arenguga, mis jõudis oma loogilisse lõpp-punkti.\nSes plaanis tasub heita korraks pilt veidi enam kui saja aasta tagustele arengutele ehk ajale eelmisel sajandivahetusel ja veidi enne seda. Valimisõiguse laiendamine ja kodanikuõiguste suurendamine tähendas, et avalik arvamus tungis järjest rohkematesse elusfääridesse, jätmata puudutamata ka välispoliitikat. Keerulisemaks muutis kogu loo asjaolu, et avalikku arvamust ei tulnud hakata jälgima mitte üksnes oma riigis, vaid ka teistes riikides. Loomulikult sai seda ka mõjutada.1 Nii näiteks oli Briti avalik arvamus väga pahane Osmani impeeriumi veretöö pärast Bulgaarias. Ei saa muidugi jätta mainimata, et oma osa selles võis olla ka toonase Briti peaministri William Gladstone’i leppimatul seisukohal.2\nSealtpeale ongi avalik arvamus demokraatlikes riikides muutunud üha tähtsamaks ka välispoliitika tegemisel. Isegi kui ei ole korraldatud referendumit, näitavad küsitlused, ajakirjanduse hoiakud ja muidugi ka valimised poliitikutele kätte suuna, mida nad peavad üldjoontes järgima.\nTeisalt tasub Brexitist kõneledes meenutada ka brittide umbes 500-aastast traditsiooni Mandri-Euroopaga suheldes. Eelmisel sajandivahetusel viljeletud „hiilgava isolatsiooni“ poliitika tähendas seda, et britid pidid jälgima Euroopa jõudude tasakaalu poliitikat – seda, et ükski riik Mandri-Euroopas liiga tugevaks ei muutuks. See aga tähendas ajutist liitumist ühe või teise leeriga – meenutatagu, et 1904. aastal olid Ühendkuningriik ja Prantsusmaa sõlminud Entente Cordiale Saksamaa vastu. Igaüks, kes on natukenegi lugenud Briti või Inglise ajalugu, teab, kui kibedad vaenlased on olnud Ühendkuningriik (Inglismaa) ja Prantsusmaa alates 100-aastasest sõjast (kelle käes oli vangis Jeanne d’Arc?) ja lõpetades Napoleoniga (kelle vangistuses suri Napoleon?).\nLoomulikult ei saa meie siin Eestis brittidele ette kirjutada, missugune peab nende poliitika olema, kuid väljastpoolt vaadates tundub siiski, et brittide paljukiidetud ratsionaalsus on asendunud irratsionaalsusega. Sir Humphrey Appleby on asendunud Nigel Farage’iga.\nTegelikult jätkasid britid sama poliitikat ka Euroopa Ühenduses ja hilisemas Euroopa Liidus. Pole imestada, et britid olid ühed tugevaimad Euroopa Liidu laienemise toetajad, lootes peamiselt Ida-Euroopa blokist saada endale vastukaalu Saksa-Prantsuse teljele, mis soovis ühenduse sügavamat lõimumist. Kuni 2008. aastal puhkenud majanduskriisini võiski rääkida näiteks Eesti suuremast orienteerumisest Ühendkuningriigile tolle liberaalse majanduspoliitika pärast, ent kriis ja eurole üleminek, mis tähendas suuremat eelarvekontrolli Euroopa Komisjoni (loe: Saksamaa) poolt, viisid Eesti ja mitmed teisedki riigid Saksamaa kiiluvette.\nAvalik arvamus, eriti mõjutatav avalik arvamus, ei peagi olema loogiline ega lähtuma riigi kauaaegsetest välispoliitilistest traditsioonidest. Veidi üle sadakonna aasta tagasi alanud avaliku arvamuse pealetung välis- ja julgeolekupoliitikas tipnes Brexiti referendumiga. Loomulikult ei saa meie siin Eestis brittidele ette kirjutada, missugune peab nende poliitika olema, kuid väljastpoolt vaadates tundub siiski, et brittide paljukiidetud ratsionaalsus on asendunud irratsionaalsusega. Sir Humphrey Appleby on asendunud Nigel Farage’iga. Siin peitub murrang – kabinettide hämaruses aetava välispoliitika on välja vahetanud välispoliitika, mida tehakse Twitteris, Facebookis ja kus ei kohkuta tagasi ühegi vale või pooltõe eest. Pikemaajalised strateegiad visatakse prügikasti vaimukate tviitide nimel.\nHea uus infantiilne ilm\nKuid võib-olla ei peegelda Brexit üksnes Ühendkuningriigi spetsiifilisi probleeme, vaid on välgatus tulevikumaailmast. Viivi Luik kirjutab veebruari Loomingus infantiilsuse võidukäigust maailmas. „Igal pool, kus täiskasvanud küpsed inimesed jäävad vähemusse, moodustavad enamuse infantiilsed inimesed, vanad lapsed, ja igal pool, kus jäme ots on laste käes, võib oodata sõda, sest, nagu öeldud, sõda on laste meelelahutus,“ kirjutab ta.3\nEks olnud ju Brexitki üks suur meelelahutus. News entertainment 24/7. Võrrelge seda Briti kabineti nõupidamistega enne Esimest ja Teist maailmasõda. Või meenutage kuulsat Winston Churchilli viha, higi ja pisarate kõnet. Võrdlemismaterjali jagub.\nNii polegi imestada, et infantiilses õhkkonnas peab Briti peaminister Theresa May ajama poliitikat, mis peaks rahuldama rahvast, alamkoda ja Brüsselit. Igaüks võib ise arvata, kui hästi on tal see seni välja tulnud.\nEuroopa Parlamendi Eesti saadik Igor Gräzin kirjutas Briti euroskeptilises ajalehes The Daily Telegraph hiljuti artikli, kus ta võrdleb – ütleme nii, et täiesti ootuspäraselt – Brexitit Eesti lahkumisega Nõukogude Liidust, propageerides ilma lepinguta lahkumist.4 Mis – nende ridade kirjutamise ajal – tundub ka täiesti tõenäoline.\nGräzini võrdlusele Euroopa Liidu ja Nõukogude Liidu vahel oli varem sekundeerinud Briti välisminister Jeremy Hunt. Nimelt teatas Briti välisminister eelmisel aastal konservatiivide kongressil peetud kõnes, et Euroopa Liit on kui vangla, nagu Nõukogude Liit oli omal ajal olnud.5 Hunti teadmistele Nõukogude Liidu kohta pole vaja pikalt ekspertiisi otsida – hiljuti teatas ta, et Sloveenia oli olnud Nõukogude Liidu vasallriik.6 Ometi polnud kunagine Jugoslaavia kunagi Nõukogude Liidule allutatud.\nGräzin aga peaks teadma paremini. Kõige üldisemad faktid: Nõukogude Liit okupeeris ja annekteeris Eesti 1940. aastal, seevastu Ühendkuningriik astus Euroopa Ühendusse täiesti vabatahtlikult, tehes ka referendumi; Nõukogude Liit tappis ja küüditas miljoneid inimesi, Euroopa Liit pole kedagi tapnud ega küüditanud.\nSee on muidugi juba vana lugu ja euroskeptikud tahavad ikka uskuda sarnasusi Brüsseli ja Moskva vahel. Intriig on siiski milleski muus ja siin sobib Gräzini ajastu võrdlus küll. Nimelt küsimus on lepinguta lahkumises. Teatavasti ei soovinud Eesti allkirjastada liidulepingut, viidates oma õiguslikule järjepidevusele. Ent tekkinud patiseis, kus Eesti lepingut ei soovinud, kuid Nõukogude Liidust ikkagi päris lahkuda ei saanud, lahenes vaid 1991. aasta riigipöördekatsega ja hilisema Nõukogude Liidu kokkukukkumisega. Ehk siis peaks midagi samasugust juhtuma ka Euroopa Liidus – nagu Boriss Jeltsin omal ajal Venemaal tuleb Prantsusmaal võimule Marine Le Pen või Saksa valimised võidab Alternatiiv Saksamaale – kõik lõpeb Euroopa Liidu kollapsiga.\nKüsimus ongi, kas Euroopa Liit kukub kokku, et britid saaksid lepinguta lahkuda. Tulevikku ei tea meist keegi ja loomulikult uskusid vaid kõige suuremad fanaatikud 1991. aasta algul, et Nõukogude Liitu aasta lõpuks enam pole.\nŠotimaa tahab ka võib-olla võrrelda Londonit Moskvaga ja endalt ikke heita. Kuid äkki suudab London tulipäiseid šotlasi kuidagi ohjeldada. Samas elame ju infantiilsuse ajastul …\nOleks ülekohtune brittide suhtes näha kõike mustades värvides. Seni – vaatamata kurjadele spekulatsioonidele – pole britid taganenud oma julgeolekukohustustest ja on jätkuvalt Eestis NATO eelpaigutatud vägede juhtriik. Võib seega loota, et julgeoleku kaudu jäävad britid seotuks ka Euroopaga.\nÜhendkuningriik on ka ikkagi maailma esikümne majandus ja poleks seega usutav, et saareriigi Euroopa Liidust väljumisel toimuks kollaps. Seda mõistagi senikaua, kui riik ise koos püsib. Šotimaa tahab ka võib-olla võrrelda Londonit Moskvaga ja endalt ikke heita. Kuid äkki suudab London tulipäiseid šotlasi kuidagi ohjeldada. Samas elame ju infantiilsuse ajastul …\nMargaret MacMillan, The War That Ended Peace. How Europe Abandoned Peace for the First World War, Profile Books, lk 9. ↩\nIbid., lk 35. ↩\nViivi Luik, Rahu ja sõda – Looming, nr 2 2019, lk 260. ↩\nIgor Gräzin, The British defeated the EU – you should be demanding surrender terms, not offering them – The Daily Telegraph, 06.03.2019. ↩\nVt nt The Independent, Conservative Conference: Foreign Secretary Jeremy Hunt likens EU to the Soviet Union, 30.09.2018. (Hunti võrdlus pälvis kohe ka kriitikat, teiste seas oli kritiseerijate hulgas Eesti eelmine president Toomas Hendrik Ilves). ↩\nVt nt The Independent, Jeremy Hunt enrages Slovenia by wrongly saying it was ’a vassal state of the Soviet Union, 23.02.2019. (Lugu on seda imestamapandavam, et Briti saatkond Sloveenias pidanuks Hunti sellise vea eest hoiatama. Tundub uskumatuna, et saatkond ei saanud avalduse tekstile enne pilku peale visata või et Hunt ignoreeris saatkonna eeldatavat briifingut). ↩\nBrexit, Euroopa Liit, Välispoliitika\nLeppega lahkumine kui Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi ambitsioonika partnerluse nurgakivi\nEuroopa Liit on huvitatud edasisest koostööst Ühendkuningriigiga.


18. novembrist algab romusõidukite kampaania\n16 ноября / Keskkonnaministeeriumi eestvõttel toimub 18. novembrist kuni 2. detsembrini romusõidukite äravedamise kampaania.\nVana autoromu viivad kutsumise peale tasuta ära Eesti Autolammutuste Liit, Kuusakoski AS ja BLRT Refonda. Lisainfot saab BLRT Refonda telefonilt 1817, Eesti Autolammutuste Liidu telefonilt 5787 7233 või Kuusakoski tasuta lühinumbrilt 13660.\nLiiklusregistris on jätkuvalt väga suur arv mootorsõidukeid, mis on üle 10 aasta vanad, kuid ei ole käinud aastaid tehnoülevaatusel ega oma liikluskindlustust. Sõidukiomanike teadmatuse tõttu jäetakse sõiduk lagunema või müüakse ebaseaduslikule lammutajatele. Ebaseaduslik lammutaja ei väljasta sõiduki omanikule lammutustõendit ega registreeri end sõiduki uue omanikuna liiklusregistris.\nRomusõidukid põhjustavad negatiivset keskkonnamõju ning võtavad ruumi hõivates linnas ära parkimiskohti. Illegaalsetes jäätmekäitluskohtades toimub jäätmete käitlemine keskkonnanõudeid eirates, mis seab ohtu põhjavee ja võib tekitada tulekahjusid või muid ohtlikke olukordi. Maha kallatud või põletatud mootoriõli ning õhukonditsioneeris oleva gaasi nõuetele mittevastav käitlemine võib põhjustada nii keskkonnaohtu kui ka ohtu inimese tervisele. Kasutuselt kõrvaldatud sõidukist eemaldatakse käitlemise ajal umbes 6 kuni 12 liitrit vedelikke.\nKasutuselt kõrvaldatud sõiduk tuleb viia ametlikku lammutuskotta, kus ta võetakse liiklusregistrist maha lammutustõendi alusel, mille väljastab keskkonnaluba omav töötlemiskoda. Keskkonnaluba omav töötlemiskoda suudab romusõidukit taaskasutada. Romusõidukitelt on võimalik ringlusse võtta rehve, õlifiltreid, akusid ja metalle. Romusõidukite plastosad ja vedelikud suunatakse energiakasutusse. 2018. aastal oli kogutud romusõidukite ringlussevõtt 87% ja taaskasutamine 91%.\nBLRT Refonda, Eesti Autolammutuste Liit ja Kuusakoski väljastavad romusõiduki omanikule lammutustõendi ning annavad kasutuseta jäänud autole uue elu.\nRomukampaaniat korraldatakse kolmandat korda. Kampaania raames koguti 2018. aastal 250 ja 2019. aastal 430 romusõidukit.\nПоследнее изменение 16.11.2020


Vaba Eesti Sõna - Positiivse mõtlemise jõust jõulude-eelsel perioodil\nEestis omakorda otsis politsei Rakvere lihatööstuse eksjuhtide kriminaalmenetluse raames läbi keskerakondlasest majandus- ja taristuministri Kadri Simsoni korteri, kus ta elab koos ühe kahtlusaluse, HKScani Baltimaade üksuse eksjuhi Teet Soormiga. Ajaleht Postimees on pühendanud vähemalt nädala jagu uurivaid artikleid selle kirjeldamisele, kuidas Teet Soorm kolleegidega tundub olevat rikastumiseks kasutanud siseteavet ehk priviligeeritud informatsiooni, millist minister Simson oma elukaaslasele võis äkki lekitanud olla. Pole veel selge, kas politsei ja prokuratuur selles juhtumis lausa kuriteo koosseisu tuvastada suudavad, küll aga räägitakse ühiskonnas valju häälega sellest, et Kadri Simson peaks eetilistel kaalutlustel omatahtsi ministri kohast loobuma, enne kui viimase aasta jooksul ikka ja jälle piinlikesse olukordadesse sattunud peaminister Jüri Ratas on sunnitud Simsonile lahkumiseks survet avaldama. Kuna nii Ratas kui ka Simson kujutavad endast Keskerakonnas “kõvasid kive”, ei pruugi edaspidine saaga üldse valutult laheneda.\nVõime rõõmustada, et Eesti sai oma 14 laevakaitsjat (ehk turvameest või siis palgasõdurit) Indiast lõpuks tagasi, neist pooled etnilised eestlased. Mäletatavasti töötasid nad araabia miljardärist ärimehele kuuluva laeva “MV Seaman Guard Ohio” pardal siis, kui see India territoriaalvetesse 2013. aastal eksis. Laeva meeskonnal ja selle erinevatest rahvustest turvatöötajail tuli veeta neli aastat India kinnipidamiskohtades omaenda “kulude ja kirjadega”, kuni India Chennai kohus nad nüüd lõpuks õigeks mõistis. “Alusetult pikk vanglasolek on väga kõrge hind, mida tuli positiivse lõpplahenduse nimel maksta”, nagu kommenteeris Õhtuleht. Laeva omanikfirma – USAs registreeritud AdvanFort – jättis oma töötajad juba võrdlemisi alguses toetuseta, ja kas India riik süütult kinni istunud meestele mingisugust kompensatsiooni tasuda võiks on praegu veel selgusetu küsimus. Kõik 14 – enamus neist Eesti kaitseväe veteranid – on nüüd õnnelikult tagasi. “Lõpp hea, kõik hea”, kuid ükskõik mis edasi ka ei saaks, ei suuda ükski vägi neile neljateistkümnele nende kaotsiläinud aastaid enam tagasi anda.\nKuna kavatsen püsida rõõmsal lainel, siis ei oska küll millestki toredamast kirjutada kui sellest, mida meie pisikene “delegatsioon” (mu abikaasa Epp ja mina) Soome iseseisvuspäeval 6. detsembril Helsingis oma silmaga näha ja kogeda saime.\nViibisime kõigepealt jumalateenistusel Helsingi Vanas kirikus, mille käigus vaimulikud avaldasid tänu selle eest, millega soomlasi õnnistatud on. Täpsemalt öeldes demokraatlik riigikord, rahu, heaolu ning stabiilne ühiskondlik elu.\nEt uulda kandlemängu kirikus – see on midagi lüürilist, millega inimene võib ilmselt kokku puutuda küll vaid Läänemeresoome kultuuriruumis. Soome hümn ei saa omakorda ühtegi eestlast külmaks jätta.\nLiikusime edasi kirikaias asuva monumendi juurde, mis püstitati 1921. aastal, et mälestada Eesti Vabadussõjas langenud soomlasi. See – üks ilmselt liiga unustuse hõlma vajunud, kuid esteetiliselt hästi õnnestunud mälestuskivi (skulptor Into Saxelin) – omab erilist tähendust, kuna see oli üks vähestest monumentidest vabas maailmas, kus seni kaua kui Eesti okupeerimine kestis sealsamas Soome lahe vastaskaldal, oli võimalik minna pühendunult mõtlema ideaalile vabast Eestist.\nKella viieks kogunes Hietaniemi sangarite kalmistu alal traditsioonilisele tõrvikurongkäigule Soome tulevikulootus üliõpilaste näol. Puhas vaist juhtis meid kahekesi vahetult surnuaia sellesesse nurka, kus väe- ja riigijuht Carl Gustaf Emil Mannerheim puhkab oma tagasihoidlikus hauas. Jäime seisma käega puudutamise kaugusele tudengite meeskoorist.\nKui sirgete noorte inimeste kilomeetrite pikkune kolonn alustas teekonda läbi hämarate tänavate Senati väljaku poole, tekkis küll tunne, et maailmaga on nüüd kõik korras, nagu see olla võiks ja olema peab.\nSoomlased on muutunud, kui tohib enesele natuke stereotüüpset mõtlemist lubada. See õhtu kulges, ilma et keegi oleks alkoholi tarbimisega silma paistnud.\nPärast päris tõsist mahajahtumist Senati väljaku graniidist treppidel kõnesid kuulates – maa oli härmatanud ja puhus külm tuul – soojendasime end uuesti üles legendaarse Hotell Torni ruumes. Sealt suundusime koos tuhandete rahulikult käituvate inimestega ilutulestikku jälgima Eteläsadama sillerdavate avaruste kohal. Tulevärk ei kestnud kaua, oli aga kaunis ja maitsekalt korraldatud. Meeldejääv ja liigutav.\nSõit põhjanaabrite juurde nende juubelist osa võtma õigustas end igati, ka siis, kui siinkirjutaja võime kogetut täie adekvaatsusega siin kirjeldada on ilmselt piiratud.\n“Juhladest” ja pidustustest rääkides valmistuvad eestlased ja paljud teised igal pool maailmas varsti jõule ning seejärel 2018. Aastat vastu võtma. Siin ongi seega sobiv koht, kus soovida ka meie lehe lugejatele tervist, elujõudu, edenemist, jõukust ja üksmeelt ehk lihtsalt meeldivaid jõule ja head käekäiku 2017. a. lõpule lähenedes!


dej – veiko.ajaveeb\nHiiumaa, pikad udud, jahe DEJ ja mahe taevas\n16. juuli 2009 Veiko Igapäevaelu, Teater\nNeed hilisõhtused ja varaöised Hiiumaa udud…\nMe oleme reisinud kohvitades, naerdes, hirnudes, lõõpides, ironiseerides, lõkerdades, itsitades, naljatledes, koos ja korraga läbi märja ja niiske heina, mis siin Kärdla ümber niitudel kasvab. Pikad ning siledad asfaldiribad suristavad rattapedaalide kriuksudes meid iga päev Kärdla elektrijaama. DEJ ehk diiselelektrijaam on kraadides jahedam kui välistemperatuur, seal hõngub ja heljub õli ja diisli lõhna. Töötegemise ja tolmu lõhna. Ja kui siis astud uksest välja, igavesesse Hiiumaa päikesesse, siis on nii soe tunne. Siin saarel on kogu aeg soe tunne. Eile õhtul sõitsime ratastega mere äärde. Vesi oli nagu peegel, nagu piltpostkaart. Sattusin pildistamisvaimustusse, nägime luiki ja rebaseid. Siis vurasime mööda asfalti, kukkusime kraavidesse, ronisime kõrkjatesse, jõime Calvadost, tapsime sääski, riietusime lahti ja ujusime ja sõitsime jälle ratastega ning öösel mängisime Unot.\nHommikud on säravad, päike kütab väikese valge linnamaja magamistoad palavkuumaks ning sunnib teki alt välja ronima. Ei aita ka lahtine aken. Tuuletõmbus aitaks, aga see lõhuks heleda magamistoa privaatsuse ja tapaks viimsegi unisuse. Siis kohtutakse naeruverandal või ülakorruse köögis, libisetakase dušširuumide põrandail ja jälle vändatakse DEJi.\nHiiumaa kergpilvisesse, pea alati igavesti sinisesse taevasse vaatan. Sinna on hea vaadata. Kuulmiseni.


Filmis Fight Club on selline koht, kus kirjeldatakse klubi õitsengut, siis aga ilmub ekraanile naispeategelase nägu ja jutustaja hääl ütleb:"...and she ruined e v e r y t h i n g". Järjest enam hakkab tunduma, et mul on meestega samamoodi. Et niipea, kui ma olen oma asjadega kuhugi jõudmas või mingist olulisest verstapostist möödumas, ilmub areenile mõni meessoost peategelane ja käkkab kõik ära. Vahetevahel on neid osatäitjaid isegi kaks.\nNäiteks läbisin ma kaks aastat tagasi vestlusvoore pääsemaks AIESEC`i kaudu Nigeeriasse kooliõpetajaks. Samal ajal leidsin sealtsamast (AIESEC`ist siis, mitte Nigeeriast) ühe vastassoost inimese, kelle maailmavaated, tõekspidamised, uskumused ja nii edasi ja nii tagasi kattusid minu omadega 100%-liselt ning kes tundus lihtsalt liiga hea, et olla tõsi.\nAlguses ma muidugi ei lasknud end häirida mõttest, et juhul, kui ma peaksin Nigeeriasse pääsema, jääb tema ju siia, Eestisse. See mõte polnud veel eriti häiriv ka siis, kui mulle tuli kõne: "Teie kandidatuur osutus sobilikuks, nüüd peate veel koolitusel osalema ja siis on minek". Võidurõõm, uhkus enda üle ja rõõm sellest, et saan maailma aidata, olid liiga suured. Missioonitunnetus, jne.\nKõik oli suhteliselt korras ja minu plaan Nigeeriasse minna kindel ka veel tol momendil, kui lavale astus üks minu endine boyfriend, kes kukkus nagu kahur mind pommitama igasuguste erinevate internetist prinditud materjalidega selle kohta, kui hirmus ja jube on elu Aafrikas (ja seda eriti veel valge naise jaoks). Inimese naha alla mune munevad putukad ja valge inimese "kolm kohustuslikku malaariahoogu" ei heidutanud mind.\nSiis aga sain külge mingi täiesti eriskummalise viiruse, mida ma nimetaksin "üldfüüsiliseks", sest tundus, et enamus organeid minu kehas jupsis. Ma parem ei kirjelda seda. Mõtlesin põrandal kõveras ühelt küljelt teisele vingerdades, et kui malaaria peaks osutuma pooltki nii hulluks, siis pole minust küll kellegi õpetajat ja ma vean neid inimesi alt, kes minu peale loodavad.\nVeidi pärast toda haigushoogu sain uue viiruse. Seda nimetatakse armumiseks ja ma parem ei kirjelda seda. Oli mõneti meeldivam, kui põrandal kõveras ühelt küljelt teisele vingerdamine ja mõneti nukram. Nurkam seetõttu, et ma hakkasingi mõtlema, et oh paganas, mina leian oma elu armastuse ja põrutan kohe kuhugi Aafrikasse minema, seega ei annagi suurele õnnele võimalust.\nSamal ajal torkis eksboyfriend mind vist küll iga jumala päev oma juttudega musta mandri süngetest saladustest. Ja tervis polnud ka kiita. Ja ma ei tahtnud inimestele pettumust valmistada. Nii et ühel hetkel helistasin tollele AIESEC`i tüübile ja palusin tal minu ankeet kuhugi sahtlipõhja ära peita ning mind nimekirjast maha kriipsutada.\nEksboyfriend hõõrus rahulolevalt käsi, armumiseobjekt oli mõnevõrra üllatunud, et ma oma grandioossest plaanist, mille jaoks ma tema arvates justkui loodud olin, nii kergesti lahti ütlesin. Aga mina, vana tohman, olin veendunud, et nii ma selle õnne just leiangi.\nKeskeltläbi poolteist kuud oli kõik enam-vähem, siis ühe jalka Euroopa meistrivõistluste etapi ajal muutus kõik. Mu kallis armastatu saabus minu poole, et koos matshi vaadata. Reklaamipausi ajal koukis ta kusagilt seljakoti sügavustest välja ümbriku, mille tagaküljel ilutses tsehhikeelne kiri. Vähemalt nii ta mulle väitis. Ümbriku sisu ehk kaks A4 andis ta minu kätte lugemiseks. Samal ajal, kui mina proovisin tulutult aru saada, mis sinna lehele on kirjutet, seletas ta innustunud häälel, et oli mõned kuud tagasi kandideerinud suveülikooli, mis toimuks ühes kesk-Euroopa riigis. Minule polnud ta sellest rääkinud, sest arvas, et ei pääse sinna niikuinii. Aga kuna ta konkursi edukalt läbis ja veel mingid stipendiumid ka taha sai, läheb ta kindlasti, sest see on siiski harukordne võimalus ja talle meeldib reisida ja uute kultuuridega tutvuda, yada-yada-yada...\nIstusin seal diivaninurga peal, paberilehed pihus ja sain esimest korda elus aru väljendi "puuga pähe saanud" tähendusest. Läheb ära? Terveks suveks? Selleks suveks, mille me pidime koos veetma? Aga mina? Mina ei olegi oluline? Miks sa siis midagi ei ütelnud, kui ma sinu pärast endale tähtsast asjast loobusin? See siin minu käes on mingi närune Tshehhi suveülikool ja sa saaksid absoluutselt igasse suveülikooli, kuhu sa ever kandideeriksid + see polnud su jaoks isegi mitte nii tähtis. Aga minu jaoks oli Aafrika ...unistus...\nIstusin ja tundsin end lõhestatuna kahest väga erinevast emotsioonist. Üks osa minust tahtis püsti karata, need neetud paberid pisipisikesteks tükikesteks rebida ja tema peale kõva ja koleda häälega karjuda. Teine pool minust istus edasi, ent ajas vahepeal kössi vajunud selja sirgu, naeratas ja lausus: "Kui tore. Kas sa tshehhi keelt juba oskad?". Otse loomulikult ta oskas - ta oli seda juba varakult õppima asunud, et kohale jõudes mitte häbisse jääda. Minu Geenius. Kuidas oleksingi ma saanud ta peale vihane olla, kui mulle vaatas vastu kaks suurt säravat silma, mis nii väga ihkasid maailma avastada? Loomulikult lasin ma tal rahus minna.\nKuidas lugu lõppes? Tema käis oma suveülikoolis ära ja oli tagasi saabudes õnnelik. Mina pole siiamaani Nigeeriasse pääsenud, aga olen ikkagi õnnelik. Mitte "meie" pärast. "Meil" ei tulnudki lõpuks midagi. Õnnelik olen ma seepärast, et mul on nüüd midagi, mida keegi ega miski minult võtta ei saa (kui siis ainult amneesia). Mul on KOGEMUS. Kogemus sellest, mis juhtub siis, kui.................... ja kogemus sellest, mis juhtub siis, kui ........................ .\nSellegipoolest vahetevahel ma kahetsen natuke. Et ei teinud südant kõvaks ja ei lennutunud Nigeeriasse, et seal uut iseennast avastada. Kahetsusmomentidel söön pelmeene ja hautatud brokkolit ja purgimaisi ja muud hääd-paremat, et veidikenegi rõõmsam hakkaks. Mida aeg edasi, seda vähem kukub minu rahakotist münte pelmeenide, külmutatud brokkoli ja purgimaisi tootjate kukrusse, kuid sellegipoolest tundub mulle, et meestel on kalduvus kõik minu ilusad plaanid ära käkkida. Järgmisel korral ma tean ja arvestan sellega.\nPostitaja: Carry kell 9:14 PM\nkar ütles ...\naga mu kallis,\nmiks ei võta sa praegu saba selga ja ei sõida aafrikasse?\nkaotada ei ole mitte midagi.\nma hoian su siga:D\nPäris hea =) Ma just kortsutasin kulmu kurjalt, kui su esimest sissekannet nägin ja tahtsin kohe vastu hakata kirjutama, et "aga mul on ju pisike siga". Kas sa PÄRISELT ka hoiaksid teda ja tõotaksid teda armastada nagu ta oleks sinu oma lihane laps?\nMidagi silmade avamiseks saatest "60 minutes": htt...\nJärgneb vigin teemal "ma ei saa aru, kust võtavad ...\nHommik. Terevisioon. Marko Reikop & Anu Välba on m...\nTavaliselt olen ma meesterahvast vaimselt niipalju...\nMa olen hullumas, sest ma ei leia seda. Ma ei leia...\nTänase seisuga ei ole mul juba pool aastat ema. Ja...\nKui uskuda seda, mida ma une kohta kirjandusest uu...\nJa täna õhtul sai heegeldamise kõrvalt ühe silmaga...\nEile õhtul vaatasin naiste iluuisutamise vabakava....\nOlete te kunagi avastanud, et see uus hittlugu, mi...\nKuna peatselt saabuva vabariigi aastapäeva puhul t...\nFilmis Fight Club on selline koht, kus kirjeldatak...\nKui hea ja vabastav tunne on olla vanem ja targem....\nÜks ja teine on võtnud vaevaks mulle helistada, et...\nTeinepool kirtsutas aastavahetuse ajal nina minu s...\nKuuldes oma vanemaealiste sugulaste tulihingelist ...\nHit me once - I´m gone forever Hit me twice - YOU...\nMinu suurejoonelisest plaanist terve tänase õhtu õ...\nGabrielle - Forget About The World You had to tak...\nTäna oli esimene öö nädala aja jooksul, kus ma öös...\nIf I ever had a chance to meet God, I`d punch him ...\nTäna saavutasin uue taseme. Ma karjusin kümneaasta...\nAmmu on juba teadlaste poolt ära tõestatud, et maa...\nÜks kõige mõttetumaid asju, mida ma tean, on telli...\n"KUI tihti juhtub, et üritades omletti pannil RING...


Tõesta, et WinFAX tuli modemiga kaasa! - Tehnokratt!\nTõesta, et WinFAX tuli modemiga kaasa!\n[ Kus on, sinna tuleb juurde. Alljärgnev on vandeadvokaat Andres Aaviku kiri minule (avaldatud tema nõusolekul loomulikult) koos lisatud dokumentidega ühe tema kliendi “juhtumist”. E-kompetentsuse tundemärgid jälle kord samad: uuritakse .exe-failide kuupäevi, pannakse patuks modemiga kaasa tulnud WinFAX Lite puudumine modemi müügiarvel jne. ]\nLugupeetud hr. Marvet,\nVaidlustamata vajadust piraatlusega võidelda, olen oma ameti tõttu kokku puutunud BSA/politseireidi tulemustega ja leian, et asjas on nii subjektiivsust kui ka oskamatust. Neid asjaolusid veenvalt ära kasutades ja kasutades ära ka kohtu asjatundmatust on tulemus kontrollitavale kahjuks kurb – rahatrahv ja halvemal juhul arvuti(süsteemide) erikonfiskeerimine.\nSaadan Teile dokumendid konkreetse näitena mõtisklemiseks ja võib olla ka laiema ringi harimisel on sellest kasu. Konkreetse fakti puhul koostöös arvutispetsialistidega õnnestus esimese astme kohtus selgitada minu kliendiks olnud firma õigust. Ringkonnakohus tühistas lahendi ja andis õiguse BSA-le. Arvan, et minu jutt oli liiga “arvutikeelne” ja sellest ei saadud lihtsalt aru.\nPolitsei protokollist nähtub nagu oleks programm installeeritud 6.12.1996.a. – süüdistati selles, et Windows 95 on installeeritud oluliselt varem kui see osteti. Kontrollimisel selgus, et tegemist on exe failiga, mis CD-romil sama kuupäevaga. Ka BSA esindaja Ahti Leppiku seletusest nähtub, et ta tuvastas installeeritud programmid käivitusfailide järgi. Minu arvates äärmiselt vale ja eksitav lähenemine. Võimalik oleks probleemile läheneda läbi kataloogi loomise kuupäeva, siis on näha kas see on loodud enne või pärast litsentsi omandamist. Kui enne siis kahtlus piraatluses, mis hiljem heastatud, kui litsentsid olemas.\nProbleeme oli ka näiteks modemiga kaasasolnud programmidega, kuna BSA/politsei ei tahtnud kuidagi tunnistada modemi ostmise arvet, vaid nõudis eraldi arvet vastavale programmile, inkrimineerides ka antud asjaolu minu kliendile rikkumisena. See õnnestus aga kohtus siiski ära seletada, et tegemist on niiöelda tootele lisatud kingitusega, mille eest eraldi ei maksta.\nKolmas probleem oli õiguslik, kuid omab asjas suurt tähtsust. BSA-advokaat Uduste volitused ühe või teise autori esindamiseks. Kui esindusõigust pole, siis puudub õigus kedagi esindada.\nOlles ise veendunud arvutikasutaja, arvan selle eeltoodud näite lühikokkuvõtte põhjal, et BSA-l on võimalus liiga teha ka siis kui neil päris õigus ei ole.\nKonkreetses asjas tõusetus ka teisi probleeme – näiteks kui mul on kolm nn. “karbitoodet”, seega kolm litsentsi ja kolm arvutit, kas programmi võib installeerida vaid üht CD-Romi kasutades, siis ju kõik numbrid samad. Samuti probleem arvutivõrgus ühe programmi kahes arvutis/töökohal kasutamine – osa litsentse lubab kasutada programmi põhiarvutis ja backupi teises [ hilisemas kirjas täpsustab Andres Aavik: Konkreetses asjas oli mingi programm, mille litsents lubas seda kasutada põhiarvutis ja veel lisaks teises arvutis, eeldusel, et konkreetsel kasutajal on nö. Kaks töökohta. Piltlikult üks arvuti angaari ühes ja teine teises otsas. Kasutada ei tohtinud keegi teine isik ega ühel ajal. / PM ]. Litsentsi tuleb lugeda – ka see vaidlus oli konkreetses asjas. Lisaks veel pisemaid eriarvamusi.\nIgal juhul arvan, et BSA-le ei pea koheselt alla andma, vaid kui on õigus, siis vaidlema ja kaasama selleks tõelisi arvutispetsialiste, kes programmide hingeelu paremini tunnevad. Pelgalt visuaalne vaatlemine ei tuvasta tõde vaid eksitab.\nJuhul kui Teil on huvi konkreetse asja vastu või soovite mõtteid vahetada probleemi üle juristi pilgu läbi, olen meelsasti Teie käsutuses.\nLisatud 15. mai 2001 kell 16:38 | Püsiviide\nKuigi enamus litsentsides esinevates piirangutes keelab muuta\nvastava programmi sisu..ei keela nad muuta kataloogi kuupäeva.\nMida arvab kohus, kui kataloog on koostatud näiteks aastal 3000 ?\nPraegune laest vôetud seadus annab ôigused firmadele, kellel on\nKuigi arvan, et minu koduse softi kallale kippujad vaid vastu näppe\nminult saaksid, kritseldan igale oma kirjutatud CD plaadile “ARCHIVE”.\nTehnokrattile ka yks kysimus: keegi ikka on lugenud Mark Twain’i\njuttude raamatust lugu kajade myymisest ? Igatahes minul (kui keegi\nvaremgi selle peale pole tulnud) on kôik MP3 salvestised vaid kajad.\nKa kajamasinad-syntekad jm. salvestavad ju omal mälusse vôi ka\nmônele salvestusseadmele kajasid. Vôib-olla vaid sekundiks paariks..aga\nanyway ma pole kuulnud veel, et see litsentsirikkumine oleks. Vot ja nii\nongi minu kôik audiosalvestised vaid tegeliku muusika kaja, mis on\nmp3 formaadis ;)\nSoovib keegi vastupidist tôestada ?\nLisatud 17. mai 2001 kell 10:15 | Püsiviide\nArdo Tubli! ( otsib markerit, et plaatidele krijutada “ARCHIVE”)\nLisatud 20. mai 2001 kell 19:34 | Püsiviide\nMinu teada ei ole seni kedagi seganud isekirjutatud vms kombel vaieldava legaalsusega CDd — seda nii kodus kui kontoris. Seda muidugi eeldusel, et nende hulk ei viita müügikavatsustele või kodutöönduslikule tootmisettevõttele.\nLisatud 12. nov. 2002 kell 14:51 | Püsiviide\nrumalus jah. lisaks, kohtus oleks võinud öelda, et arvuti kell ja kuupäev ei oli installeerimise ajal vale ning tõend ei kehti. minu arvutis võib kuupäev küll aastatega eksida. :)


Aitasime kaasata 200 000 eurot turismiettevõtete ärimudelite rakendamise toetusesmeetmest - Haap Consulting\nTurismiettevõtete ärimudelite rakendamise toetuse eesmärgiks oli toetada teenuse arendamist uuele kliendisegmendile ning teeninduskvaliteedi ja unikaalse tehnoloogilise lahenduse väljatöötamisega seotud kulusid. Toetuse minimaalne suurus oli 20 000 eurot ning maksimaalseks toetussummaks oli 200 000 eurot.\nMeie kliendiks oli Hotell Pallas, kelle eesmärgiks oli aadressil Riia 4 rajada uus restoran. Restorani rajamise kaudu on võimalik hotelli ärimudelit uuendada kahe tegevuse lõikes: arendada teenuseid uutele kliendisegmentidele ja arendada ettevõtte äriprotsesse.\nHotell Pallas OÜ (brändi nimi Art hotell Pallas) asub aadressil Riia tn 4 Tartu ning tegutseb hotellina alates 1999. aastast. Tegemist on ajaloolise asukohaga, kus asus kunagine Kõrgem Kunstikool Pallas. Hotell on oma rajamisest saadik sisekujunduses inspiratsioonina kasutanud Pallase koolkonna teoseid. 1999. aastal sai hotell Eesti sisearhitektide preemia ja 2020. aasta alguses viidi hotellis läbi laiaulatuslikud renoveerimistööd, kus uuendati täielikult hotelli senine interjöör, lähtudes samadest Kõrgema Kunstikooli Pallas üldpõhimõtetest.\nArt hotell Pallas pakub teenusena majutusteenust. Hotellis on 62 numbrituba, mis asuvad kesklinnas Tartu Hansakeskuse kolmel ülemisel korrusel vaatega Tartu kesklinna sõlmpunktile või vaiksesse sisehoovi. Projekti eesmärgiks on uuendada Art hotell Pallase ärimudelit, rajades Tartu kesklinnas samas hoones tühjaks jäänud pinnale uue restorani, ühendades nii hotelli kui ka toidukoha väärtuspakkumise ühte kontseptsiooni. Restorani rajamisega on hotellil võimalik pakkuda kvaliteetset toitlustusteenust ning luua uued võimalused sündmuskorraldusteenuse pakkumiseks.\nHaap Consulting oli Art hotell Pallasel abiks ärimudeli plaani ja finantsprognooside koostamisel ning administratiivse projektijuhtimisega taotluse esitamisel ja menetlusperioodil.\nArt hotell Pallase meeskonna töö kandis vilja ning EAS toetas projekti 200 000 euroga täiustatud ärimudeli rakendamiseks.\nKui Sul on abi vaja rahastustaotluste koostamisel ja enda ärimudeli uuendamisel, siis kirjuta meile [email protected] või helista +372 51966196.\nTurism Turismi toetamine Turismi toetused\nAitasime BuildrLinkil taotleda arendusosakut\nHaap aitas FuseBoxil ja Pixiil kaasata 700 tuhat eurot arendustegevusteks


Haaberstis tunnustatakse linnaosa parimaid gümnaasiumilõpetajaid Ott - Kõik\nHomme, 13. juunil kell 13.00 toimub Haabersti Vaba Aja Keskuses (Ehitajate tee 109A/2) Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgensoni pidulik vastuvõtt linnaosa parimatele gümnaasiumilõpetajatele. Esineb Ott Lepland.\nHaaberstis tunnustatakse linnaosa parimaid gümnaasiumilõpetajaid Ott Leplandi kontserdiga\nHaabersti linnaosa vanem Marek Jürgensoni sõnul on Haaberstis tänavu medaliga koolilõpetanuid rohkem kui mitmel varasemal aastal. "Mul on hea meel, et noored väärtustavad üha enam teadmisi. Tänapäeva noored on väga enesekindlad ning teavad täpselt, mida soovivad. Edukalt on läbitud pikk haridustee ja nüüd jätkatakse püüdlemist oma unistuste poole. Soovin kõigile lõpetajatele edu ning jõudu ja jaksu edaspidiseks," ütles Jürgenson.\nVastuvõtule on palutud kõikide Haabersti koolide silmapaistvamad õpilased, lõpuklasside klassijuhatajad ja direktorid. Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson annab pidulikul vastuvõtul üle tänukirjad ja meened.\nVastuvõtule on kutsutud 68 õppetöös silmapaistvaid tulemusi saavutanud gümnasisti. Haabersti linnaosas on sel õppeaastal 26 kuldmedaliga ja 11 hõbemedaliga lõpetajat.\nPidulikul vastuvõtul pakub muusikalist meelelahutust Ott Lepland.


Kawasaki KLE 500 süüde - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 28 Veebr 2020, 19:56\nKawasaki KLE 500 süüde\nLiitunud: 24 Juun 2007, 14:37\nTsikkel: FZS 600 Fazer ja KLE 500\nLugemata postitus Postitas vaix » 17 Jaan 2018, 10:30\nMure järgmine. 1999a. Kawasaki KLE 500 generaatori rootori üks magnet on katki (rootori küljest lahti). Otsustasin hankida uue (kasutatud) rootori. Teada on, et GPZ500, EN500, KLE500 ning ER-5 kasutavad samu mootoreid leidsin ühe GPZ 500 rootori. Ostsin ära, panin külge, kuid tsiklit käima ei saa. Pikalt käivitades käib kõva pauk summutis. Kontrollisin sädet, on olemas, kuid tundub, et valel ajal. Hakkasin rootoreid võrdlema ning avastasin, et kiilusoon ja märgid (F ja C) lähevad ilusti kokku, kuid rootori välisküljel olevad kõrgendused ei lähe kokku. Arvan, et nende kõrgenduste pealt loeb väntvõlli andur (crankshaft sensor) infot (või on need kõrgendused tasakaalustamiseks?).\nMinu küsimus, mida edasi teha? Kas on võimalik GPZ500 rootoriga üldse edasi minna või on võimalik vana rootori magnetit kuidagi liimida? Kas mootorite aasta arvus võib erinevus tekkida?\nXS 400 -> XV 535 -> XL 600 V Transalp -> FZS 600 S Fazer ja KLE 500\nRe: Kawasaki KLE 500 süüde\nLugemata postitus Postitas Kalapea » 17 Jaan 2018, 12:32\nVälimised kõrgendused on tõesti sädeme ajastuseks. Mõistlik lahendus oleks tellida sobilik tükk, kuid alternatiivina on võimalus vahetada katkised magnetid võttes korras magnetid vale tüki küljest ja uuesti liimides. Redneck võimalus on rootorile teha uued kõrgendused ja vanad maha lihvida.\nLiitunud: 12 Juun 2019, 15:21\nTsikkel: Honda NTV650\nLugemata postitus Postitas Edgar » 24 Sept 2019, 10:29\nKõrgendus lühemaks viilida. Mul on sama olukord EN454 mootoriga hetkel pooleli. Sain doonoriks pooliku EX500 mootori mille pealt saan vajaminevad osad. Endal on varurootori magnetid terved kuid servadest magnetit paigal hoidma pidav liim on juba lahti. Mõtlen katsetada kas mootori hermeetik peab vastu antud tingimustes.\nKui seal oleks küüned siis ta roniks puu otsa.


Nimi: Särasilm (29-aastane)\nKuulutuse sisu: Otsin vahvat neidu, kellega magamistoas hullata ning linade vahel erinevaid asju katsetada. Huvi pakub ka grupiseks (2n +m). Olen kõhnema kehaehitusega, brünett.\nADULT kontaktid 95015 numbrile 13018.\nLisatud: 17:09 25.01.2017\nNimi: Maia (40-aastane)\nKuulutuse sisu: Soov tutvuda toreda,tagasihoidlikuma ja puhta naisega kellega nö.sõbrannatseda ja sobivuse korral proovida lähedasemat suhet. Kogemused puuduvad. Võid olla pisut vormikam.\nADULT kontaktid 93018 numbrile 13018.\nLisatud: 14:28 23.09.2016\nKuulutuse sisu: otsin naist kellega sexida olen bi naine ,võin ka kolmandaks rõõmuga tulla2n+m\nADULT kontaktid 92909 numbrile 13018.\nLisatud: 09:45 16.09.2016\nNimi: Mari (35-aastane)\nKuulutuse sisu: Tere! Otsin endale kaaslannat, et rõõmustada oma elukaaslast. Mees ei pea osalema meie vallatlemises, kui sa seda ei soovi. Piisab sellest kui ta on pealtvaataja. Kui see sulle sobib, siis pakun sulle meeleldi head massaaži, silitusi, hellitusi ja kirge. Anna endast märku ja teeme midagi toredat koos.\nADULT kontaktid 91500 numbrile 13018.\nLisatud: 20:40 17.06.2016\nNimi: Liina (27-aastane)\nKuulutuse sisu: Paari naispool otsib naist kellega koos väljas käia, hullata ja vallatusi teha. Suhe naisega võiks sobivusel olla stabiilne, et mitte ühe korra tutvus. Kokkusaamisi võiks teha stabiilselt, sobivusel kord nädalas või tihedamini kui klapp hea. Ja sellega seoses paari meespool sooviks ka vahetevahel mitte osaleda vaid olla pealtvaataja rollis. Asukoht pole kohtumisel eriliselt takistuseks, kuid võiks jääda Harjumaa, Läänemaa, Pärnumaa, Raplamaa või siis ehk eesti keskpunktist lääne poole Esmane kohtumine võiks toimuda kuskil avalikus kohas kolmekesi ja seejärel edasine plaan paika seada. esialgu meilitsi pylesos1990@hot.ee\nADULT kontaktid 91325 numbrile 13018.\nLisatud: 20:58 05.06.2016\nNimi: siissiis (29-aastane)\nKuulutuse sisu: Olen kogenematu ja ei ole kunagi olnud naisega, kuid otsin kogemusi. Tutvuks kellegi proovida võiks olla rohkem kogemusi, aga pole ka oluline. Võiksid olla 25-35. Sooviks et oleksid kõhnema poolne või keskmise kehaehitusega. Peaksid olema puhas ja diskreetne. See peab jääma meie vahele. Ise olen lühikest kasvu, blond. keskmise kehaehitusega. Ei oma autot ega elamispinda. Jään ootama.\nADULT kontaktid 88847 numbrile 13018.\nLisatud: 22:50 26.12.2015\nKuulutuse sisu: Kaunis ja peenike 19-aastane tüdruk kohtuks sinuga Tallinnas või Tartus ja teeks kõike mida soovid. tund 100€. kirjuta mulle!\nADULT kontaktid 88061 numbrile 13018.\nLisatud: 23:50 03.11.2015\nNimi: vabameelne mees (29-aastane)\nADULT kontaktid 79625 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 74018 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 71764 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 68408 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 68247 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 67993 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 67841 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 67694 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 67267 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 66951 numbrile 13018.\nNimi: mere (32-aastane)\nADULT kontaktid 66911 numbrile 13018.\nNimi: svetlana (21-aastane)\nADULT kontaktid 65809 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 65471 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 65075 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 64938 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 64716 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 63440 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 63148 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 62821 numbrile 13018.\nNimi: Laura (24-aastane)\nADULT kontaktid 62492 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 61813 numbrile 13018.\nNimi: olli (30-aastane)\nADULT kontaktid 61778 numbrile 13018.\nNimi: Neiuke (21-aastane)\nADULT kontaktid 61595 numbrile 13018.\nNimi: katrina (17-aastane)\nADULT kontaktid 61011 numbrile 13018.\nNimi: kerli (21-aastane)\nADULT kontaktid 61010 numbrile 13018.\nNimi: Ann (25-aastane)\nADULT kontaktid 61009 numbrile 13018.\nNimi: Kai (18-aastane)\nADULT kontaktid 61008 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 60458 numbrile 13018.\nNimi: elisa (22-aastane)\nADULT kontaktid 59915 numbrile 13018.\nNimi: Princess (25-aastane)\nADULT kontaktid 59914 numbrile 13018.\nNimi: musi (25-aastane)\nADULT kontaktid 59912 numbrile 13018.\nNimi: pisike (27-aastane)\nADULT kontaktid 59565 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 59201 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 58650 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 58370 numbrile 13018.\nNimi: Viki (45-aastane)\nADULT kontaktid 58164 numbrile 13018.\nNimi: Reelika (19-aastane)\nADULT kontaktid 58103 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 57567 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 57505 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 56792 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 56196 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 55875 numbrile 13018.\nADULT kontaktid 55730 numbrile 13018.


Alates 2017. aastast antakse kirjanduslinnas Tartus välja linnakirjaniku stipendiumi. Tartu linnakirjaniku stipendiumi annavad koostöös välja Tartu linn ja sihtasutuse Tartu Kultuurkapital kultuuriväärtusega ilukirjanduse või publitsistikaga tegelevale füüsilisele isikule, kes elavdab Tartu kirjanduselu ja aitab kujundada Tartu linna mainet rahvusvaheliselt tuntud kirjandussõbraliku linnana.\nLinnakirjaniku stipendiumi asutamisega soovib Tartu linn ellu viia 2015. aastal UNESCO kirjanduslinnaks saamisel seatud eesmärke ning parandada tartlastest kirjanike loomevõimalusi. Stipendiumi, mille suurus kuus on eelneva kalendriaasta kahekordne töötasu alammäär, saab taotleda isik, kelle elukohana on Eesti rahvastikuregistrisse kantud Tartu linn.\nStipendiumi saaja selgitab välja ekspertkomisjon, kuhu kuuluvad Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna, Eesti Kirjandusmuuseumi, Tartu Ülikooli kirjanduse ja teatriteaduse osakonna, Tartu Linnavalitsuse, Tartu linnaraamatukogu ja Tartu Kultuurkapitali esindajad. Stipendium antakse isikule, kelle esitatud nägemus linnakirjaniku rollist, senisest ja kavandatavatest loomingulistest tegevustest ühtib enim Tartu kui UNESCO kirjanduslinna eesmärkidega.\nTartu esimeseks linnakirjanikuks valiti 2017. aastal Kristiina Ehin; 2018. aastal on liinnakirjanik Mika Keränen.


Urban Decay backtalk paleti üksikasjad ja ülevaade | EE.rickylefilm.com\nUrban Decay uus Backtalk palett on põhimõtteliselt kaks paletti ühes\nSee võib rääkida rääkida, kuid see pakkuda?\nUrban Decay 's paletti vaja enam tutvustamist - me kõik teame ja armastame neid oma pigmendi rasket valemid, valiku lämbe toone ja erinevaid tekstuure. Kinni oma rahvahulga meeldiv valemiga uus Backtalk palett mitte ainult sisaldab 12 lauvärvid kuid neli sära tegemise pulbrid samuti. Selle eelkäijad on käes kultusstsenarist ja on muutunud nii palju kokkuostja objekt nagu nad on meik kott valmistatud. Nii, see on ime, miks seal on nii palju hype ümbritseva seda uut käivitamist - ootused ei saa suurem. Nr surve siis.\nMa olen praegu alasti meik jooksuaeg (alasti lauvärv vastab alasti huuled vastab alasti naelu) ja hädasti varju lüliti-up, kuid soovi hulkuvate liiga kaugel minu värv mugavuse tsooni.\nKui te ei müüdud kogu 12 lauvärvid ja neli pulbrid asi, saate müüa pakendil. Lauvärvipalett on magnetiline, eemaldatav peegel. Ma mõtlen, et see on iga meik junkie unistuse, lubades muuta on-the-go taotluse ning minimeerida väärtuslikku käekott ruumi.\nViie minuti pärast mängides pakendi, see oli aeg taotleda. Ma leevendanud mu kuidas kreemja baasi lauvärv toone (3 lehed, Bare ja Curve), hoone kuni roosakas lillade (Backtalk kortsu ja Shade mööda ülemise ja alumise Sokke rida) ja lõpetades pühkima 180 looma välisnurgast definitsiooni.\nNüüd pulber - kaks blushers (Odav Shot, rikas helelilla ja Double Take, keskmise roosa) ja kaks Päilyntä, roosakas highlighters. Ma segas blushers koos, ära ülejääk maha (pigmendid on nii rikas, natuke läheb pikk tee) ja puistatakse mu põsesarnad ja kulmu luud kergem virvendama kasutades fänn harja maksimaalne sära.\nLauvärvid segatud ilusti ja kui ma oleks pakitud rohkem julgem viimistlus, ma ei suutnud luua pehme Smokey silma vihje-of-roosa. Ma tegin märgata kukkuda minu põsed alates lauvärvid, kuid see võib olla, sest mu põnevust tegi mind tad raske käega. Ma armastasin blushers - nad toimetatakse täiuslik masti värvi - aga ma tahtsin rohkem sära välja highlighters.


Kahjustatud Robot Suudab End Ravida Vähem Kui 2 Minutit - 2019 | Tech\nAvaldatud: Tech • Vaatamisi: 11257\nVastavalt uuele uuringule saab nüüd käitumist kahjustada saanud robotid ise nüüd end kiiresti paraneda, simuleerides elu kogemusi kasutades.\nVastavalt uuele uuringule saab nüüd käitumist kahjustada saanud robotid ise nüüd end kiiresti paraneda, simuleerides elu kogemusi kasutades. See võib tunduda ulmekirjana, kuid need võimed võivad viia jõulisemate, tõhusamate ja iseseisvate robotite poole, ütlevad teadlased.\nKatsetes võib kuuekohaline robot kohaneda veidi vähem kui minutiga, et hoida kõndimist isegi siis, kui kaks tema jalad olid kahjustatud, purunenud või kadunud. Robot-käsi võiks õppida ka objekti paigutamiseks õigesse kohta isegi mitme purustatud mootoriga või liigestega.\n"Üks asi, mida me olime üllatunud, oli kahju ulatus, mida robotid saaksid kiiresti kohaneda," rääkis WordsSideKick.com uurinud kaasautor Jean-Baptiste Mouret, Pierre'i ja Marie Curie ülikooli kohta Rootsis. "Me panime need robotid igasugusele väärkohtlemisele ja nad leidsid alati võimaluse töö jätkamiseks." [Super-intelligentsed masinad: 7 robotfutuurid]\nRobotid võivad ellu jääda ekstreemsetes keskkondades, nagu näiteks kõige sügavamad ookeanid või kosmoseruumi karm vaakum. Kuid suur takistus, mis on hoidnud robotid laiahaardelisest vastuvõtmisest väljaspool tehaseid, on nende kohanemisvõime puudumine - nad tavaliselt ei suuda töötada, kui need kahjustuvad.\nSeevastu loomad võivad tihti kohaneda vigastustega. Näiteks võivad paljud kolmejalgsed koerad püüda Frisbeesi ja inimesed saavad sageli kiiresti välja mõelda, kuidas kõndida vaatamata paisunud pahkluudele või muudele vigastustele.\n"Kui me saadame robotites leitud ellujääjaid pärast maavärinat või meie metsatulekahjude katmist või tuumarajatise sulgemist kriisis, nagu Fukushima, peame neid, et nad saaksid töötada, kui need kahjustuvad," ütles Mouret. "Sellistel juhtudel loeb iga teine ja robotid kahjustuvad tõenäoliselt, kuna need keskused on väga ettearvamatu ja vaenulikud. Isegi vähem äärmuslikel juhtudel, näiteks kodu-kodu robot assistendid, mis aitavad eakatel või haigetel, tahame roboteid hoida täita oma tähtsaid ülesandeid isegi siis, kui mõned nende osad pausvad. "\nTänaseks olid robotid tavaliselt kahjude eest taastunud, esmalt diagnoosides nende probleeme ja seejärel valides, millise situatsiooniplaani järgida. Kuid isegi kui robotil on kallis sensorite komplekt, mille abil ta saab ennast diagnoosida, muutub see abituks, kui selle disainer ei suutnud ette näha mis tahes probleemi, millega robot seisab.\nVõrreldes, vigastatud loomad tuginevad katsetel ja eksimustel, et õppida, kuidas võitlusest ebaõnnestuda, näiteks õppides, et löömine võib jalgade valu minimeerida. Kuigi teadlased on katsetanud robotite testimise ja vea programmeerimist, võib selliste robotite jaoks kuluda 15 minutit või rohkem isegi suhteliselt lihtsate probleemide ületamiseks.\nNüüd on teadlased välja töötanud prooviversiooni ja vea programmi, mis lubab robotidel kahandada vähem kui kahe minutiga, kõik ilma andurite komplektiga, et diagnoosida ennast või mitmesuguseid situatsioonplaane.\n"Nende leidude kõige olulisem rakendamine on robotite olemasolu, mis võivad olla pikka aega kasulikud, ilma et inimesed peaksid pidevalt hooldust teostama," ütles Mouret.\nTeadlased arutasid, et loomad ei saa õppida vigastuste taastamiseks nullist. "Selle asemel on neil intuitsioone käitumise eri viiside kohta," ütles Mouret avalduses. "Need intuitsioonid võimaldavad neil intelligentselt valida mõned erinevad käitumised, mida proovida ja pärast neid katseid nad valivad ühe, mis töötab hoolimata vigastusest. Tegime robotid, mis võivad sama teha."\nSelles uues strateegias töötavad teadlased enne roboti kasutuselevõtmist arvuti simulatsiooni, et kaardistada tuhandeid erinevaid liikumisi, mida ta võib võtta, ning ennustada, millised toimemehhanismid tõenäoliselt kahjuks toimivad. See simuleeritud kogemuste eluea teenib intuitsioonide kogumikku, mida robot saab joonistada. [6 kõige kummalisemad robotid, keda kunagi loonud]\n"Me ei arvesta eelnevalt midagi sellist nagu" leidke kõnnakut, mis toimib, kui jalg on puudu, "ütles Mouret. "Mida me simulaatoriga teeme, on lihtsalt öelda:" Leidke nii palju erinevaid võimalusi, kuidas kõndida, kui saate. ""\nKui robot seisab tõelise vigastuse korral, saab ta kasutada neid intuitsioone, et suunata katse- ja vigade eksperimente, mille eesmärk on leida võimalus kahju hüvitamiseks.\n"Kui see on kahjustatud, muutub robot teadlaseks," ütles Pierre ja Marie Curie ülikooli robotstik õppija Anveen Cully. "See on eelnevalt ootusi erinevate käitumiste kohta, mis võivad töötada ja hakkavad neid katsetama, kuid need ennustused pärinevad simuleeritud, kahjustamata robot'ist. Tuleb välja selgitada, milline neist töötab, mitte ainult reaalsuses, vaid ka kahju tekitamisel."\nRobot võib tõhusalt eksperimenteerida erinevate käitumistega ja välistada need, mis ei tööta, ütles Cully.\n"Kui näiteks kõnnite, enamasti oma tagajästel, ei tööta hästi, proovib see kõndida enamasti oma esijalal," lisas ta. "Mis on üllatav, kui kiiresti ta saab õppida uut kõndimisviisi. On hämmastav, et robot läheb kibestunud ja heitlikkusest, et mõlemad minutid saaksid efektiivselt mööda minna."\nTeadlased leiavad, et see strateegia võib aidata robotidel kohaneda ettenägematute asjaolude ja uute keskkonnadega. "Meie lähenemine võib töötada mis tahes robot," ütles Mouret.\nMõned potentsiaalsed rakendused hõlmavad "robotid, mis aitavad päästjaid jätta pideva tähelepanu nõudmata," ütles uuringu kaasautor Pierre ja Marie Curie ülikooli robotstik Danesh Tarapore. "See lihtsustab ka isiklike robot-assistendite loomist, mis võivad olla kasulikud isegi siis, kui osa on purunenud."\nKuigi potentsiaalsete robotite kogemuste eluea simuleerimine võib tunduda kallis, "meie lähenemine on tegelikult väga kulutõhus, sest see ei vaja keerukaid sisemise andureid," ütles Mouret. "Robot peab ainult teadma, kui hästi ta oma ülesannet täidab. See ei pea teadma täpset põhjust, miks ta ei saa ülesannet oodata. See võimaldab tohutult kulusid kokku hoida, sest robot ei vaja kallist eneses diagnoosimisandurid kootud kogu oma keha. "\nUurijad väidavad, et nende robotite strateegia mõjutab kaugeltki kahju taastumist.\n"Neid võib põhimõtteliselt rakendada, kui robotid õpivad peaaegu kõike," ütles Mouret. "Praeguseks on peaaegu kõik robotite õppimisega seotud lähenemised võtnud palju tunde, mistõttu videod robotitest teevad midagi väga tihtipeale. Vaatlus nende õppimiseks reaalajas oli hämmastav, nagu muru vaatamine kasvab. Nüüd näeme roboteid õppides reaalajas, nagu näeksite koerale või lapsele uue oskuse omandamist. Seega on meil esimest korda robotid, kes õpivad midagi pärast mõnda erinevat asja proovimist, just nagu loomad ja inimesed. "\nTeadlased kavatsevad nüüd katsetada oma strateegiat rohkem arenenud robotites simuleeritud reaalmaailmas. Mouret sõnul on uurijad huvitatud uurimisest, kuidas need võimeid aidata katastroofiabi eesmärkidel väljapandud robotites, nagu näiteks robot, mis kavatsetakse konkureerida kaitseministeeriumis (DARPA) Robotics Challenge, mis toimub järgmisel kuul Pomonas, California.\nTeadlased täpsustasid oma leiud ajakirja Nature numbril 28. mail.\nVideo Täiendada: SCP-241 Good Home Cooking | Safe class | cook book / recipe / Food / Biohazard SCP.\n"Kill Switch", Mille Eesmärk On Arvutiga Kauplemine Lõpetada


Toomas Paul: maailm muutuks, kui tõe näkku ütlemise asemel vaadataks leebema silmaga - Eesti Kirik\nToomas Paul: maailm muutuks, kui tõe näkku ütlemise asemel vaadataks leebema silmaga\n03.11.2019 | Tiiu Pikkur | Rubriik: Online artiklid\n“Plekktrummis” oli külas vaimulik ja teoloog Toomas Paul, kes julgustas kahtlejaid: mis iganes olukorrast tuleb edasi minna.\n“Kui sa saad rallis maailmameistriks, siis on see selge, et sa oled tähtis, aga enamiku inimeste jaoks jäävad niisugused sihid saavutamata,” märkis Toomas Paul inimelu eesmärkidest kõneldes. Teekonnast ja selle sihist teeb Toomas Paul juttu ka oma värskelt ilmunud raamatus “Sammhaaval astuda”.\n“Enne, kui iseendale tähendust leida, küsid, kas sel maailmal ja universumil on mõtet,” rääkis Paul. “Muidugi võib inimene siis vastata, et ei ole mõtet. Aga sel juhul on tüki maad raskem, kui mitte võimatu, aru saada, miks mina, inimene, olen tähtis. Ja kui on aru saadud, et ma olen sellepärast tähtis, et ma olen Jumalale tähtis, siis on sellega ikkagi elule meeletult teine perspektiiv antud.\nJuttu tuli ja teoloogia ja Jumala-armastuse seosest. “See on nii, nagu sa suhtud asja ja oma ametisse. Kas agronoomia õppimine paneb sind taime armastama?” küsis Paul retooriliselt, lisades, et teda on pannud religioonialased teadmised armastama ka põlluvagu. Vastuseks on Paul enda sõnul aeg-ajalt Jumala armu kogenud, aga tal ei ole olnud järsku pööret või vapustavat religioosset kogemust.\nEelmine: EELK tahab taastada Martin Lutheri kuju\nJärgmine: GALERII | Hingedepäeval avati Kadrinas vanadest surnuaiaristidest Ristisalu


Kommentaarid: Eesti panustab üle 100 000 euro meie e-riigi ekspordiks Aafrikasse | Õhtuleht\nEesti panustab üle 100 000 euro meie e-riigi ekspordiks Aafrikasse\nToimetas Silja Ratt, 10. september 2018, 11:30\nKätlin Heinsoo / 20:14, 10. sept 2018\nSinna need Alkoholiaktsiiside raha läheb.\nJuulius / 18:43, 10. sept 2018\nHea veel, et raha ei kasutata teatud kontingendi otse sisseveoks Eestisse.\nno / 16:21, 10. sept 2018\nmis veel sinna kaugele raha matta kui siin kohalik absurdistani e-riik koomas on ja kuidagi jalgu alla ei võta?\nmm / 16:04, 10. sept 2018\nEesti / 15:56, 10. sept 2018\ne- riik on muu maailma jaoks läbikukkunud projekt. Jääbki üle ainult madala arengutasemega aafriklastele oma poolearulise id residentsusust tutvustada.\nA / 15:33, 10. sept 2018\nKuidas te panustate, kui "Raha ei ole, ega tulegi"?\nKeegi kodanik vms / 15:27, 10. sept 2018\nNimetab ennast jälle Eestiks ja välisministeeriumiks.\n!!! / 15:23, 10. sept 2018\nAga Nigeerias on arvutispetsialiste niigi juba enam kui küllalt. Muudkui aga vorbivad päevad läbi oma kurikuulsaid "Nigeeria kirju". Ja need erilised oskused on juba teistessegi Aafrika riikidesse edasi levinud.\nTiit / 14:23, 10. sept 2018\nKas lastehaiglatele ka midagi jagub voi peavad jälle Joulutunneli peale lootma? Igasugustele voorastele jätkub raha laialt.\nsüsteemianalüüs / 13:39, 10. sept 2018\nKõik süsteemiinsenerid teavad, et toetades Aafrika ITd toetad enda maa kodanike tööpuudust, sest sealne Kimbu teeb tööd 10 korda odavamalt kui ta välja õpetada.\nnördinud / 12:30, 10. sept 2018\nMaainimene ei saa kiiret internetti, e-teenused peale ARKi on koomas, aga raha pigidele külvata küll?\nkonsa / 12:08, 10. sept 2018\ntegemist on RÄIGE MAKSUMAKSJA RAHA RAISKAMISEGA,\nselle pevad kinnimaksma Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu liikmed\njätk / 11:59, 10. sept 2018\nKongost pärit e resident lüpsis hooletutelt välisfirmadelt sadu tuhandeid eurosid\nKohtunik: "Kinnitate, et lõite kaebajat kergelt? Kuid kaebaja tõendab vastupidist."\n"Härra kohtunik, seda ei või tema mitte tõendada, sest ta oli juba esimese hoobi järel meelemärkuseta."


Aita oma ideega Tallinna veelgi mõnusamaks muuta! - Kõik\n"Linna valmiv arengukava peaks kindlasti silmas pidama looduslähedust," ütles MTÜ Kalamaja Linnaaianduse Seltsi juhatuse liige Marja-Liisa Husu. "Kindla peale võiks igas asumis olla koht, kus linlased loodusega tutvumiseks midagi ise teha saavad. Hea näide on juba toimivad kogukonnaaiad."\nAita oma ideega Tallinna veelgi mõnusamaks muuta!\nVähem kui aasta pärast saab Tallinna linn endale uue arengukava, mis seab sihid järgmiseks kümnendiks ja kaugemalegi. Siin saab sõna sekka öelda iga linlane, sest mõjutab ju linna areng rohkemal või vähemal määral meid kõiki. "Esimene kaasamisvoor näitas, et kõige rohkem huvitab inimesi linna rohelus," lausus linnakantselei strateegilise planeerimise osakonnna juhataja Toomas Haidak. "Ootus, et linn oleks jätkuvalt roheline ja muutuks veelgi rohelisemaks, on suur."\nAed ka kortermaja lähedale\nMTÜ Kalamaja Linnaaianduse Seltsi juhatuse liikme Marja-Liisa Husu sõnul peaks tulevikus igas asumis jätkuma kohti, kus näpud mulda pista. "Linna valmiv arengukava peaks kindlasti silmas pidama looduslähedust," lisas ta. "Kindla peale võiks igas asumis olla koht, kus linlased pärisloodusega tuttavamaks saaksid. Seda just isetegemise mõttes."\nHusu tõi heaks näiteks kogukonnaaiad. "Kogukonnaaed lubab suurte majade elanikel tegeleda aiandusega linnast välja sõitmata," selgitas ta. "Eriti tänuväärne on, et see juhatab lapsedki juba varakult rohelise eluviisi juurde. Pelguaed on üks hea näide asumi ja linna koostööst. Nii tekib oluline mõtteviisi muutus. On juba tekkinudki, sest see suvi näitas, et huvi aianduse vastu on linlastel suur. Seetõttu pakun välja, et uute kogukonnaaedade rajamisega võiks arvestada tuleviku planeeringutes iga linnaosa."\nAutode ja rataste fänne pooleks\nHaidaku sõnul on linlastel arengukava aruteludel teine suur teema ruumi jagamine tänavatel jalakäijate ja autojuhtide vahel. "Siin jagunevad vastused laias laastus pooleks," ütles Haidak. "Osa soovivad ühistranspordi ja jalakäijate teede eelisarengut, teised tahavad panustamist autoteede ja parklate rajamisse."\nInternetis on võimalik kuni 30. oktoobrini oma arvamust linna tuleviku kohta avaldada ankeedi kaudu, mille saab täita siin. Samuti saab läkitada oma ideid ja mõtteid meiliaadressil strateegia@tallinnlv.ee .\n"Kes saadab oma idee otse meilile, neile saame ka samal viisil vastata," ütles Haidak. "Igatahes võib olla kindel, et tähelepanuta ei jää ükski idee."\n"Linna arengukava saame ka ellu viia kõik koos, sest see väljendab meie kõigi ühiseid eesmärke," lausus innovatsiooni eest vastutav abilinnapea Aivar Riisalu.\nTallinna arengukava kavand aastani 2035 on osa uue arengukava loomest, mis toimub käsikäes linnakodanikega. "Kavand on mõeldud arutelupaberina, selleks, et järgmise aasta jooksul koguda linnaelanike arvamusi lõpliku arengudokumendi koostamiseks," selgitas Riisalu. "Ametlik arengukava koos tegevusplaaniga jõuab volikokku hääletamisele järgmisel aastal. Seejärel on igal linnaelanikul võimalik jälgida eesmärkide täitmist arengukava veebirakenduses ja aidata sellele isegi kaasa. Sest linna arengukava ei täida ainult linn, vaid see väljendab meie kõigi ühiseid eesmärke." Linna uue arengukava kavandiga saab tutvuda aadressil http://arengukava-kavand.tallinn.ee/