permakultuur.ee • Vaata teemat - 2013-09-21 Paide: Wwoof õppepäev mahetaludes\nTänane kuupäev 23.10.2018 09:09:20\n2013-09-21 Paide: Wwoof õppepäev mahetaludes\nPostitas allan laal » 16.09.2013 10:27:15\nMTÜ Wwoof Eesti kutsub õppepäevale mahetaludes\n21. septembril toimub õppepäev, mille raames külastatakse kolme Järvamaa mahetalu: Kalamatsi meiereid, Miku talu ning Rätsepa talu.\nMahetaludes tutvutakse talu tegevuste ja valdkonnaga ning nende toodanguga.\nÕppepäevale on oodatud kõik noored vanuses 15-30, (mahe)tootjad ja -põllumehed ning lektorid/õpetajad.\nÕppepäeva eesmärk on viia kokku mahepõllumajandusest hoolivad ja selles vallas tegutsevad asjatundjad (sh talunikud ja spetsialistid) ning väheteadlikumad, kuid teema vastu huvi tundvad noored.\nNB! Õppepäevaks on organiseeritud tasuta transport marsruudil Paide Kultuurikeskus –Mäo bussiterminal – 3 mahetalu – Mäo bussiterminal – Paide Kultuurikeskus.\nHuvilistel palume registreerida õppepäevale hiljemalt 18. septembril. Oma osalemissoovist anda teada projektijuht Merli Jürisoo’le, merlijyrisoo@gmail.com\nÕppepäevade toimumist rahastab Põllumajandusministeerium.\nLisainfo ja registreerimine: merlijyrisoo@gmail.com\nKes soovib Raplast, Tallinnast, Sauelt või Tallinn -> Paide trassi ääres küüti õppepäevale, see võtab minuga ühendust: allan@permakultuur.ee või 56609795\nRe: 2013-09-21 Paide: Wwoof õppepäev mahetaludes\nPostitas allan laal » 16.09.2013 01:09:30\nÕPPEPÄEV MAHETALUDES 21. septembril 2013\nJärvamaa õppepäeva kava\nKell 9.00 väljasõit Paide Kultuurikeskuse parklast\nKell 09.00-09.10 Mäo bussiterminal\nEsimene talu, Kalamatsi meierei, Esna külas (kell 9.30-11.30; 2 tundi)\nPererahvas tutvustab oma talu tegemisi ning seda, kuidas kõik alguse sai; tutvustab/näitab oma hoolealuseid (Rootsi maatõugu piimakitsed); toodangu sortimendi tutvustus; vabatahtliku tegevuse võimalused talus; väike Teeme Ära ideekonkurss vms lühiajaline praktiline tegevus.\nTalu toodangu sortimendi tutvustus: toorjuust, toorjuust soolvees, kitsepiimast magus toorjuust „Šokolaadi ja astelpaju”, kitsepiimast magus toorjuust „Metsmustika ja vanilli“. Lahkume talust hiljemalt kell 11.45\nTeine talu, Miku talu, Köisi küla (kell 12 – 13.30; 1,5 tundi)\nLoeng permakultuuridest (1,5 tundi). Ettekande teeb Alo Joosepson.\nLahkume talust hiljemalt kell 14.00\nIlusa ilma korral lõuna Kilplala Koja maja ees, kell 14.10 -14.50 (40 minutit lõuna)\nKolmas talu, Rätsepa talu, Müüsleri külas (kell 15.10 – 17.20; 2 tundi 10 min)\nPererahvas tutvustab oma talu tegemisi ning seda, kuidas kõik alguse sai, näitab oma hoolealuseid ja valdusi (talus tehakse ringkäik ning näidatakse, kus põllukultuure kasvatatakse ning säilitatakse) ning jagavad noortele oma kogemusi ja soovitusi maal toimetulekuks.\nTalutoodangu sortimendi tutvustus: suhkrupeedist kommid, siirup, suhkur.\nKes soovib, võib jääda tallu kauemaks ning viibida seal vabatahtlikuna. Uuri lähemalt www.wwoof.ee. Võib olla pakub talu peremees õhtul ka sauna. Sellisel juhul peavad õppepäeva osalejad ise leidma võimaluse maalt lahkumiseks ja koju jõudmiseks.\nLahkumine talust hiljemalt kell 17.20\nPeatus Mäo bussiterminalis 17.50\nTagasi Paide Kultuurikeskuse parklas kell 18.00\nHuvilistel palume registreerida õppepäevale hiljemalt 17. septembril. Oma osalemissoovist anda teada projektijuht Merli Jürisoo’le, merlijyrisoo@gmail.com. Samuti vastab Merli kõikidele lisaküsimustele.


Eestlased armastavad õhku saastavaid autosid\nPille Ivask • 22. aprill 2016 kell 8:00\nElektriautod koguvad mujal Euroopas tasapisi populaarsust Foto: epa\nEuroopa Keskkonnaagentuuri hiljuti avaldatud uuringust selgub, et Eestis ja Lätis möödunud aastal ostetud uued autod on Euroopa Liidus kõige õhkusaastavamad.\nEuroopa Liidu riikides 2015. aastal müüdud uued autod olid võrreldes aasta varasemaga kolme protsendi võrra puhtamad. Selle peamine põhjus on karmistunud reeglid seoses õhusaastenormidega, mis on sundinud autotootjaid pingutama „puhtamate“ autode nimel.\nMöödunud aastal müüdi Euroopa Liidus 13,7 miljonit uut autot ning nende sõidukite keskmine õhku paisatava süsihappegaasi maht oli 119,4 grammi ühe sõidukilomeetri kohta. Võrreldes aasta varasemaga on seda 3,8 grammi võrra vähem.\nEuroopa Komisjon on seadnud kõigi uute autode õhusaastepiiriks 130 grammi süsihappegaasi ühe kilomeetri kohta, kirjutab Bloomberg. Uuringust selgus, et kõige keskkonnasõbralikumad uued autod leidsid omaniku Hollandis ja Taanis, kõige keskkonnavaenulikumad autod aga Eestis ja Lätis.\nEuroopa Keskkonnaagentuuri kodulehel välja toodud tulemuste põhjal paiskavad Eestis ja Lätis müüdud uued sõiduautod õhku keskmiselt 137 grammi süsihappegaasi ühe sõidukilomeetri kohta. Võrdluseks, Hollandi sama näitaja oli 101,2 grammi.\nAutode Müügi- ja Teenindusettevõtete Liidu (AMTEL) tegevjuht Sulev Narusk nentis, et vaatamata mainitud tulemustele võib Eesti autoostjate kohta öelda, et soetatavad autod muutuvad üha keskkonnasõbralikumaks. „Võrreldes 2013. ja 2015. aasta statistikat näeme, et Eestis uute sõiduautode keskmine CO2 tase on kahanenud kiiremini kui enamikes ELi riikides. Alustasime küll väga pahalt positsioonilt, kuid suund on õige. Tendents, et ostetakse varasemast rohkem väiksema keskklassi autosid ja väikeautosid ning kahaneb keskmiste ja suurte maasturite müük, oli mullu ilmne. Seega tundub, et tarbija teadlikkus on seni kasvanud,“ selgitas Narusk.\nKriitika valitsuse suunas\nPositiivsete arengute kõrval märkis Narusk, et praegu on aga märgata riigi poolt tulevaid tugevaid signaale, mis sellisele trendile halvasti võivad mõjuda. Riigipoolsete otsuste mõned aspektid on tema sõnul küsitavad ja praegu arusaamatud. „Näiteks võiks tuua rahandusministeeriumi värske ettepaneku hakata firmaautode kahest kasutamist maksustama kilovattide alusel,“ ütles Narusk.\nNarusk selgitas, et kuigi AMTEL tunnustab soovi lihtsustada ja teha selgemaks ning tõhusamaks nimetatud maksukogumist, on skeemis kaks põhilist viga: esiteks on arvutuste aluseks võetud võimsuse printsiip. „See annab selge negatiivse signaali roheliselt mõtlevale ja elektriauto ostu plaanivale ettevõtte omanikule,“ lisas ta, märkides, et sageli on elektriautodel väga võimsad mootorid.\nTeise aspektina tõi ta välja selle, et sõiduautode puhul, mis on vanemad kui viis aastat, rakendub veel 0,75 suurune kordaja. „Selline maksusoodustuse printsiip annab signaali, et vana ja suurema saastenormiga autot on ettevõttel odavam pidada,“ selgitas Narusk. Eelnev näitena tähendaks seda, et uuel väiksema keskklassi autol on umbes 100 kilovatti, aga viis-kuus aastat vanal keskmisel maasturil 120 kilovatti. „Seega firmaautode uue maksusüsteemi alusel oleks selle maasturi puhul erisoodustusmaks väiksem,“ ütles ta.\nTaoline süsteem suunaks Eesti autopargi jätkuvale vananemisele, mis on praegugi peaaegu kaks korda vanem Euroopa keskmisest ja liiklusohutuse ning keskkonna seisukohalt suur probleem, lausus Narusk. „Me oleme küll väga tuntud olmeprügi kokkukorjajad, aga autopark on meil vaatamata soodsale automaksukliimale ikkagi viletsavõitu. Ja tundub, et see osa vanadest autodest, mis läbi impordi meile saabub, siia ka jääb, kuna ekspordivõimalus neile praktiliselt puudub,“ lausus ta.\nElektriautode populaarsus Euroopas kasvamas\nMöödunud aastal olid uutest sõiduautodest populaarseimad diiselmootoriga autod, mis moodustasid 52 protsenti kogumüügist. Laetavate hübriidsõidukite ning elektriautode populaarsustrend näitas suurimat tõusu taaskord Hollandis ja Taanis, kus mainitud sõidukid moodustasid vastavalt 8 ja 12 protsenti kõigist müüdud uutest autodest. Kogu Euroopa Liidu lõikes moodustasid elektriautod vaid 1,3 protsenti kõigist müüdud uutest autodest.\nMöödunud aastal registreeriti Euroopa Liidus umbes 57 000 uut akudel töötavat elektrisõidukit, mida on poole võrra enam kui 2014. aastal. Turuliidriteks osutusid Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaa.\nNarusk viskas taas kivi Eesti maksusüsteemi kapsaaeda ning märkis, et praegune süsteem annaks Eestis suure löögi niigi olematuks kahanenud elektriautode ja pistikhübriidide turule. „Pea kõigis Euroopa riikides kehtivad elektriautodele ja pistikhübriididele riigipoolsed toetused aastamaksudes või soetamisel. Eestis igasugune toetus hetkel puudub ja meie teada puudub ka elektriautosid puudutav konkreetsem plaan,“ lausus ta.\nEuroopa Liit võttis 2012. aastal vastu direktiivi, millega püütakse vähendada autode õhusaastet. Autotootjad on idee enda kasuks tööle pannud ning rõhutavad, et nende eesmärk on tegeleda looduse kaitsmisega.\nEuroopa Liidu suurima majandusega riik Saksamaa on võtnud eesmärgiks saada aastaks 2020 Saksa teedele vurama miljon elektriautot. Suure tõenäosusega on riigil aga raske oma plaani täita, kuna möödunud aasta seisuga on Saksamaal 155 000 elektriautot, mis on vaid 15 protsenti kogueesmärgist.


Nädal turul (18.10 - 24.10): oodatakse, kuni Fed reageerib - R -ajaveeb - RoboForex\npõhiline·Forex·Nädal turul (18.10 - 24.10): oodatakse, kuni Fed reageerib\nUSD: kõik ootavad, millal FED tegutsema hakkab\nKeskpangad: aeg vaadata\nHiina: kõik vaatavad statistikale\nEUR: turg kontrollib inflatsiooniteavet\nAUD: palju statistikat\nSel nädalal on USA -s valmimas jaemüügi statistika koos andmetega uute ehituste, müügi kohta eluaseme järelturul ja septembri juhtnäitajate indeksiga. Turg on siiski keskendunud keskpangale ja sellele, kuidas ta reageerib uuele ja varasemale statistikale.\nSel nädalal on kavas konverentsid Indoneesia, Ungari, Türgi ja Ukraina keskpankades. Viimasel juhul tõuseb baasintress tõenäoliselt taas kuuendat korda järjest, kuna riigis möllab inflatsioon. Rahapoliitika turu jaoks arusaadavaks jätmine toetab riskantseid varasid.\nPärast pausi on Hiina tagasi makromajanduse kalendris. Ta valmistab ette kolmanda kvartali SKP, tööstustoodangu ja jaemüügi andmeid septembriks. Kui uudised on head, jäävad globaalsed kapitaliturud positiivseks ja riskantsed varad saavad teatud toetust.\nEuroopa avaldab septembris muudetud statistika inflatsiooni kohta. THI oleks võinud kasvada 0.3% m/m (+3.4% y/y). Iga kord, kui kiirem inflatsioon ei tekita EKP -s mingeid emotsioone; see jätkab piirkonna stimuleerimist, samal ajal kui euro jääb allapoole.\nSel nädalal on Austraalia makromajanduse kalendris üsna aktiivne. Austraalia Reservpank tutvustab oma eelmise konverentsi protokolli, kuid üllatusi tõenäoliselt ei tule. Intressimäär ei muutu. Ootame andmeid juhtindikaatorite indeksi, ettevõtlusmeeleolu indeksi, äritegevuse kohta tootmises ja teeninduses. Kõik see näitab, mis majanduses praegu toimub ja mis suudab AUD -i toetada.


Kulude jaotamise eesmärgid - 2020\nKulude jaotamise eesmärgid\nKulude jaotamine teenib mitmeid eesmärke. Seda nimetatakse ka kulude jaotamiseks, see kuluallika kindlaksmääramise ja selle kulude määramise praktika on oluline tegur, mis aitab organisatsioonidel eelarvelisi vahendeid ja vajadusel jälgida kulusid.\nKulude objektiks on ressurss, mis kasutab või teenib kulu, mis tekitab kulu. See võib olla muu hulgas ka toode, projekt, klient, osakond või kogu piirkond. Näiteks võib haldusosakonna assistent, kes aitab mitmetes osakondades erinevatel projektidel, maksta igale projektile tema palga maksumus vastavalt sellele, kui palju tunde ta igale projektile kulutas. Sellisel juhul oleksid projektid kuluobjektid.\nLisaks eelarve koostamisele ja kulude jälgimisele kasutavad ettevõtted finantsaruandluse eesmärgil kulude jaotamist. Seda kasutatakse ka osakonna kasumlikkuse arvutamiseks, mis aitab juhtimisotsuseid teavitada. Ettevõtted kasutavad mõnikord ka kulude jaotamist motiveeriva tegurina nii juhtkonna kui ka töötajate jaoks ning selleks, et õigustada kulusid ja määrata kindlaks kulude hüvitamine.\nKulude jaotamise üks peamisi eesmärke on abistada kulutuste aruandluses maksustamise eesmärgil. Eriti kehtib see organisatsioonide kohta, mis jagunevad mitme riigi vahel. Selline organisatsioon oleks kasulik lisakulude jaotamisel kõrge tulumaksumääraga riikides asuvatele piirkondlikele büroodele, et suurendada kulusid, mida saab brutokasumist maha arvata, ja vähendada maksusummat, mida organisatsioon peab nendes riikides maksma.\nKulude jaotamiseks ei ole ühtegi meetodit ja see ei ole täpne teadus. Ettevõtte üldised eesmärgid võivad aidata kasutada kasutatud meetodit. Kuigi mõnel eraldamismeetodil võib olla eesmärk olla võimalikult õiglane iga kuluobjekti suhtes, võib teiste eesmärk olla mõjutada juhtide ja töötajate käitumist. Näiteks võib osakonna juhatajate eraldamine osakonna töötajate arvule vältida vajalike töötajate palkamist või töötajate vabastamist osakonna suuruse vähendamiseks.


Eesti folkloristide konverents uurib looduse ja keskkonna seotust rahvuskultuuri ja identiteediga | Eesti Kirjandusmuuseum\nEesti folkloristide konverents uurib looduse ja keskkonna seotust rahvuskultuuri ja identiteediga\nKas aastakümneid kasutuseta seisnud hoone, mille katusel kasvavad kased ning pragudes muu roheline, kuid mille akendele on maalitud laulurida, viib meie mõtted kultuurile või loodusele? Foto: Berk Vaher, erakogu\n24. ja 25. märtsil toimub MS Teamsi keskkonnas viieteistkümnes Eesti folkloristide (talve)konverents pealkirjaga „Loodus-keskkond-kultuur“.\nKonverentsi ühe korraldaja, Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika teaduri Katre Kikase sõnul on rahvaluuleteadlased korraldanud iga-aastaseid talvekonverentse juba alates 2005. aastast. „Nende eesmärk on ühendada Eesti eri institutsioonide folkloriste ning luua ühiste arutelude foorum. Selleaastase konverentsi üldteemaks on looduse, keskkonna ja kultuuri omavahelised seosed.“\nEesmärk on analüüsida ja kriitiliselt hinnata inimeste ja looduse vaheliste igapäevaste kokkupuutepunktide mitmetisust. „Looduse ja keskkonnaga seotud teemad on hetkel ühiskonnas aktuaalsed ning teravaid vastasseise tekitavad. Need debatid rõhutavad inimesi ümbritseva (loodus)keskkonna muutumist ning peegeldavad seda, kuivõrd tugevalt on kujutelmad loodusest ja keskkonnast seotud (rahvus)kultuuri ja nii rühma kui üksikisiku identiteediga,“ selgitab Kikas.\nKonverentsi kavas on 16 ettekannet, mis käsitlevad looduse ja keskkonna teemasid võrdlemisi pikas ajaraamis. Kahe ajalise keskmena võib Kikase sõnul konverentsi kavast välja tuua 19. sajandi ja kaasaja. „Esimese päeva ettekanded keskenduvad pigem minevikule ning terminoloogilistele täpsustustele, samuti ka mineviku pärandi üle lugemisele ja taas mõtestamisele. Muuhulgas küsivad ettekandjad selle järele, miks on looduse teema folkloori käsitlustes nii oluline ning kui adekvaatne on üldse küsida mineviku inimeste loodusetaju järele; analüüsitakse ka kliimamälu, religiooni ja looduse suhteid ning looduse kajastumist erinevates verbaalsetes tekstides.“\nTeise päeva ettekannete fookuses on tänapäevased kultuurinähtused – on nii praktilise looduskaitsega seotud arutlusi kui ka hobirühmade looduskäsitluste iseärasusi, vaatluse alla tuleb nii looduse ja keskkonnaga seotud meeme, nalju kui ka muusikat.\nTeise päeva lõpetab ümarlaud, mis võtab vaatluse alla keskkonna muutuste terminoloogilise mõtestamise ning küsib postkolonialismi ja postsotsialismi võimalike kokkupuute kohtade järele. Ümarlauda veab Aimar Ventsel ja selles osalevad Elo-Hanna Seljamaa Tartu Ülikoolist, Keiu Telve Vabamust ja Mare Kõiva ning Andreas Kalkun Eesti Kirjandusmuuseumist.\nFolkloristide viieteistkümnenda talvekonverentsi korraldavad Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond, Eesti-uuringute Tippkeskus ja Akadeemiline Rahvaluule Selts.\nKonverentsi liitumislink ja ettekannete teesid on leitavad konverentsi kodulehelt: www.kirmus.ee/loodus-keskkond-kultuur\nKatre Kikas, katre.kikas@folklore.ee või\nMare Kalda, mare.kalda@folklore.ee.


Koolitajate võrgustik: november 2011\nDigiTiigri põhikursus Ämmuste koolis\n29.11.2011 alustas Ämmuste Koolis DigiTiigri põhikursusega 12 kursuslast. Peagi on samast koolist liitumas uus grupp.\nPostitaja: Kairi kell 11/29/2011 09:57:00 AM Kommentaare ei ole:\n10.30 – 12.00 Skype´i võimaluste tutvustus\n/Skype´i esindaja Kaisa Holsting/\n12.45 – 15.30 Uue lisakursuse „Hindamismudel kui kujundava hindamise vahend“ esitlus ja arutelu\n/Tiia Niggulis, Veiko Hani/\n15.33 – 18.00 Uue lisakursuse „Uurimistöö arvutil“ esitlus ja arutelu\n/Taimi Dreier, Evi Tarro/\n19.00 - … Meeskondlik ajaveetmine\nLaupäev, 26. november 2011, Tartu Kivilinna Gümnaasium\n09.00 – 10.30 Tartu Kivilinna Gümnaasiumiga tutvumine\n/Karin Lukk, Veiko Hani/\n10.45 – 12.00 Google´i vahendid\n12.45 – 14.30 Sotsiaalsed järjehoidjad: Diigo – alternatiiv koolituskursuses "Minu\ninterneti aaretelaegas" käsitletava Delicious keskkonnale.\nKuidas veebist leitud väärt veebiviited talletada ja teistega jagada?*\nKuidas koguda/organiseerida viiteid koolituskursuste jaoks?*\n/Veiko Hani, Siret Lahemaa/\n14.30 – 15.00 Tiigrihüppe Sihtasutuse infosüsteem ja koolitused 2012\n15.15 – 17.15 Haridustehnoloogiliste pädevuste mudel\nPostitaja: Laine kell 11/25/2011 04:28:00 PM Kommentaare ei ole:\nPorkuni Koolis lõppes lisakursus: Digipildid õppetöös\nTeisipäeval, 22. novembril 2011, lõpetasid kursuse Porkuni Kooli 10 õpetajat.\nÕpetajad kasutasid pilditöötluseks erinevaid programme: arvutisse installeeritavaid ja internetis leiduvaid rakendusi. Tutvuti pildialbumitega ning pildiseeria tegemise võimalustega.\nPostitaja: Maris kell 11/23/2011 09:04:00 PM Kommentaare ei ole:\nHaljala Gümnaasiumis lõppes Digipildid õppetöös\nEsmaspäeval, 14. novembril, lõpetasid kursuse edukalt 2 grupi jagu Haljala Gümnaasiumi õpetajat.\nHuvi pakkusid erinevad pilditöötlus võimalused: kärpimine, värvimine, tausta läbipaistvaks muutmine, tegutsemine erinevate pildikihtidega jne.\nVõrrelda sai arvutisse installeeritavate programmide ja veebirakenduste vahel. Igal programmil omad head ja vead.\n"Nüüd sain ka mina arvutis midagi lapsele õpetada!" teatas ühel koolituspäeval õpetaja.\nMõningad näidised kurusese käigus valminud töödest.\nPilditöötlus Paint.NET programmis:\nJa need ei ole veel kõik :D\nPostitaja: Maris kell 11/15/2011 11:22:00 PM Kommentaare ei ole:\nKuusalus lõppes DigiTiigri I põhikursus\nEsmaspäeval, 14. novembril lõppes Kuusalu Keskkoolis esimene DigiTiigri kursus. Palju õnne teile, õpetajad Kuusalu KK, Alavere PK ja Kose Gümnaasiumist! Pildile jäid neist kümme.\nKilluke kursuse tagasisidest:\n... Kursus meeldis väga, kuna rühm oli mõnusalt väike ning ühtekuuluvustunne tekkis kohe. Iga moodul tõstis enesehinnangut, andis positiivse impulsi ja tunde, et ma ei olegi rongist maha jäänud. Hea on teada, et ma saan hakkama. Õpitust kavatsen kasutada kõike, mida praktiliste töödena läbi tegin.\n... Palju sain juurde ideid, kuidas tunde põnevamalt sisustada. Kuid üks mis kindel - arvutialal olen palju julgem ja enesekindlam.\n... Kokkuvõtteks – olen iseenda ja seltskonnaga rahul ja soovitan teistelgi see „kadalipp“ läbida!\nPostitaja: Viive kell 11/15/2011 08:07:00 PM Kommentaare ei ole:\nKoolimilli koolitus koostöös MISAga\nNovembris lõppes suur koostöös toimuv koolitusprojekt Tiigrihüppe SA ja MISA vahel. Koostööprojekti raames valmistasid õpetajad õppematerjale LeMillis eestikeelse õppe toetamiseks 4.- 5. klassis. Töötas kolm koolitusrühma, kaks Tallinnas ning üks Jõhvis. MISA pakkus enda poolt metoodilist koolitust, Tiigrihüppe koolitajad Olga Šumailova ja Meeri Sild viisid läbi Koolimilli koolitust. Koolituse konsultandiks oli Hans Põldoja.\nKoolitus oli pikk ja põhjalik - juunikuus alutasime esimeste moodulitega, augustis toimus suvekool Tartus ning novembris jõudsime Tallinnas lõpusirgele.\nKoolituse eesmärgiks oli luua 100 õpiobjekti LeMillis, mida saab kasutada eestikeelse õppe toetamiseks muukeelses koolis. Osalejad töötasid rühmades luues temaatilisi kogumikke. Osalejad olid väga tublid, kokku loodi 153 erinevat õpiobjekti. Koolituse lõpus toimus ühine kogumike esitlemine.\nVaata ka koolituse ajaveebi, kust leiab ka loodud kogumike aadressid.\nPostitaja: Meeri kell 11/12/2011 10:48:00 AM Kommentaare ei ole:\nDigipildid õppetöös Kunda Ühisgümnaasiumis\nKolmapäeval, 9, novembril, lõpetasid Kunda Ühisgümnaasiumi õpetajad kursuse Digipildid õppetöös.\nPostitaja: Maris kell 11/10/2011 09:18:00 PM Kommentaare ei ole:\nLisakursus Õppematerjalide loomine ja avaldamine Internetis 03.-31-10.2011 Pärnus\nOktoobris toimus Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi Tiigrihüppe koolituskeskuses lisakursus Õppematerjalide loomine ja avaldamine internetis.\nKursust alustas 10 ja hetkel on lõpetanud 8. Kas üheksas ka lõpetab, seda näitab aeg!\nÕpetajaid oli 7 erinevast koolist nii linnast kui ka maakonnast.\nÕpetajad tegid veebilehe Google Sites vahendiga ja sisupaketiga eXe ning siis lisasid Google lehele lingi oma eXe materjalile. Google lehte lubasid kõik õpetajad edasi arendada, sest see on nagu Tallinn - ei saa kunagi päris valmis! :-)\nLoodud Google veebide aadressid:\n1. Kersti Jürgenson https://sites.google.com/site/sindihk\n2. Marianne Tekkel https://sites.google.com/site/123koolis/\n3. Tamara Gordina https://www.sites.google.com/site/parnuborken/ ja https://sites.google.com/site/pvgkids/\n4. Eve Kukk https://sites.google.com/site/haeaelikutiivik/\n5. Margus Rikk https://sites.google.com/site/hakkaja5/\n6. Diana Oiukas https://sites.google.com/site/karjaeaer12kl/\n7. Katre Puidet https://sites.google.com/a/sytevaka.ee/prantsusekeel/\n8. Reet Sai https://sites.google.com/site/kirjandusreet/\nPostitaja: Taimi kell 11/05/2011 11:03:00 AM Kommentaare ei ole:\nRakvere Gümnaasiumis lõppes lisakursus\nNeljapäeval, 03.11.2011, lõpetasid Rakvere Gümnaasiumi ja Rakvere Linna Algkooli õpetajad lisakursuse: Enesekontrolli testi loomine programmiga HotPotatoes.\nPostitaja: Maris kell 11/04/2011 01:16:00 PM Kommentaare ei ole:\nDigiTiigri põhikursus Kärstnas\nHomme, 2. novembril alustab DigiTiiger põhikursusega Kärstnas.\nPostitaja: Kairi kell 11/01/2011 06:40:00 PM Kommentaare ei ole:


SDE esinumber on Madis Kallas - Saarte Hääl\nLisatud: 03.11.2018 / 13:20\nNii mitmekülgne mees saab korraga mõlemat olla.\nTuli ta ju poliitikamaastikule IRLi linnapeakandidaadina ja linnapeaks sai hoopis SDE nimekirjas.\nKui värske linnapea Hannes Hanso ei pääsenud Europarlamenti, siis andis ta teada, et järelikult “valijad tahtsid teda näha Kuressaare linnapeana”. Kohe järgnesid Riigikogu valimised ja siis olid valijad oma arvamust muutnud.\nKallase puhul see asi enam nii ei tööta — Riigikogu liikmena jääb ta Saaremaa valla volikokku ikka edasi ja sisuliselt midagi ei muutu.\nMida ka valija ei otsustaks või mis number ta kuskil on, Kallas võidab igal juhul.


T 11. detsember kell 19 Alexela kontserdimaja\nKaastegev Helin-Mari Arder (vokaal)\nMichel Legrand on kolme Oscari, Kuldgloobuse ja viie Grammy laureaat, särav džässpianist ja dirigent, 20. sajandi ühe kuulsaima laulu „Tuuleveskid” („The Windmills of Your Mind”) ja oma ajastu sünonüümiks muutunud filmi „Cherbourg’i vihmavarjud“ muusika autor.\nKoostööparnterid: hotell Telegraaf ja restoran Maikrahv.\nMichel Legrand World Tour T 11.12.2018 19:00 Alexela Kontserdimaja, Tallinn\nVälja müüdud Chopin ja Liszt, romantism ja tunded. Irina Zahharenkova (klaver) Välja müüdudVälja müüdudChopin ja Liszt, romantism ja tunded. Irina Zahharenkova (klaver) K 23.1.2019K\nOsta pilet Mustonenfest eelkontsert. Bach sõpradega Mustonenfest eelkontsert. Bach sõpradega L 26.1.2019L\nVälja müüdud Etendus ''Meister ja Margarita'' / Спектакль ''Мастер и Маргарита'' Välja müüdudVälja müüdudEtendus ''Meister ja Margarita'' / Спектакль ''Мастер и Маргарита'' P 27.1.2019P\njaan17:00 Jõhvi Kontserdimaja, Eesti\nOsta pilet Ooperigala Ooperigala N 31.1.2019N


Windows 10, version 1709, all editions Windows 10, version 1709 (Enterprise, Education, IoT Enterprise) Veel...Vähem\nOperatsioonisüsteemi järk 16299.1932\nNB! Oleme hinnanud rahvatervise olukorda ja mõistame, kuidas see paljusid meie väärtuslikke kliente mõjutab. Leevendamaks ühte kohustustest, millega praegu silmitsi seisate, oleme otsustanud Windows 10 versiooni 1709 väljaannete Enterprise, Education ja IoT Enterprise plaanitud teenusetoe lõpukuupäeva edasi lükata. See tähendab, et seadmetesse saadetakse igakuiseid turbevärskendusi ainult maist oktoobrini. Nende Windows 10 versiooni 1709 väljaannete viimane turbevärskendus antakse välja 13. oktoobril 2020, mitte 14. aprillil 2020. Lisateavet leiate teemast Blog Post for Tech Community.\nMeeldetuletus: 12. märtsil 2019 ja 9. aprillil 2019 anti välja viimased kaks Windows 10 versiooni 1709 muutuste värskenduspaketti. Turbe- ja kvaliteedivärskendused on endiselt saadaval nii kiir- kui ka täielike koondvärskenduspakettide kaudu. Selle muudatuse kohta lisateabe saamiseks külastage meie ajaveebi.\nMeeldetuletus: Windows 10 versiooni 1709 teenusetugi lõppes 9. aprillil 2019 selliste seadmete jaoks, kus töötab Windows 10 Home, Pro, Pro for Workstation või IoT Core. Need seadmed ei saa enam igakuiseid uusimate turbeohtude eest kaitsvaid turbe- ega kvaliteedivärskendusi. Microsoft soovitab edaspidiseks turbe- ja kvaliteedivärskenduste saamiseks üle minna operatsioonisüsteemi Windows 10 uusimale versioonile.\nNB! Windows 10 Enterprise’i, Educationi ja IoT Enterprise’i väljaannete tugi jätkub tasuta, nagu teatati 2018. aasta oktoobri tootetoe elutsükli teadaandes.\nePubi tugi Microsoft Edge’is on lõppenud\nMicrosoft Edge ei toeta enam e-raamatuid, mille failinimelaiend on .epub. Lisateavet vaadake teemast E-raamatute lugemise jätkamiseks laadige alla mõni ePubi rakendus.\nLisateavet eri tüüpi Windowsi värskenduste kohta, nt olulised värskendused, turbevärskendused, versioonitäiendused jne, leiate järgmisest artiklist.\nVärskendused turvalisuse täiustamiseks Internet Exploreri kasutamisel.\nVärskendused turvalisuse täiustamiseks sisendseadmete (nt hiire, klaviatuuri või pliiatsi) kasutamisel.\nMicrosoft Xboxi ja Microsoft Store’i turvalisuse täiustused.\nLahendab probleemi, mis ei luba kasutajatel MSI-faile võrgukausta kaudu värskendada.\nMicrosofti skriptimise mootori turvavärskendused, Internet Explorer, Windows app Platform ja raamistikud, Windows Media, Windows kernel, Microsofti graafika komponent, Windowsi sisend ja kompositsioon, Windows Shell, Microsoft Xbox, Microsofti pood, Windowsi pilveteenuste infrastruktuur, Windowsi põhialused, Windowsi haldus, Windowsi autentimine, Windowsi krüptograafia, Microsoft HoloLens, Windowsi virtualiseerimine, Windowsi salvestusruum ja failisüsteemid, Windows Server ja klaster, Windowsi hübriidi salvestusruum, Windows Update ' i pinu ja Microsoft JET Database Engine.\nPärast selle värskenduse installimist võib juhtuda, et teatud printerid ei saa printida. Prindispuuler võib printimise katsel ilmneda tõrge või ootamatult sulguda, kuid kahjustatud printerist ei tule ühtegi väljundit.\nSamuti võib juhtuda, et teil on probleeme rakendustega, mida proovite printida. Võimalik, et saate rakenduse või rakenduse tõrketeate ootamatult sulgeda.\nMärkusSee probleem võib mõjutada ka tarkvara-põhiseid printereid, näiteks PDF-failiks printimist.\nSee probleem on lahendatud KB4567515.\nKui kasutate Windows Update’i, pakutakse teile automaatselt uusimat SSU-d (KB4562560). Uusima SSU autonoomse paketi hankimiseks minge Microsoft Update'i kataloogi veebisaidile.\nSellesse värskendusse kaasatud failide loendi vaatamiseks laadige alla koondvärskenduse 4561602 failiteave.


Archos 70 tahvelarvuti on mõistlik alternatiiv "taabile" | Kahvel\nSulle ei meeldi 10-tollised puutetundlikud ekraanid, kuid sisimas tunned seletamatut tõmmet tahvelarvutite poole? Suurepärane, sest Galaxy Tab ootab sind, aga.. alternatiivile on olemas veelgi alternatiive. Archose 7 tolline plaat ei jää millegi poolest alla Samsungi nime kandvale kollegile, kuid paneb meid hämmastama hinna ja pakutavate omaduste suhtega. Kõigest 259 euro eest pakutakse 1GHzst Cortex A8 protsessorit, 7″ puutetundlikku ekraani (enesest mõistetavalt), mil resolutsioon 800×480 pikslit, Android 2.2 operatsioonisüsteemi, OpenGL 2.0 graafikakiirendit, üldlevinud juhtmevabu standardeid (Bluetooth 2.1 EDR, 802.11b/g/n WiFi), sisseehitatud kõlarit ja mikrofoni, eesmist kaamerat, erinevaid ühenduspesi (USB, HDMI) ja palju muudki. Eriti huvitav on tänapäevases maailmas, kus välkmälu on tegemas võidukäiku, näha 250GBse kõvakettaga mudelit, mis peaks rahuldama ka suurima andmehai või filmifriigi vajadused. Tegelikult on 70 üks paljudest omasugustest, kuid niisuguse hinna juures soovitame väga sellele mudelile pilgu peale visata.\nMärksõnad: 250gb7 tolli7"802.11na8androidandroid 2.2archosarmarm cortexbluetoothcortexcortex a8froyohddhdmimultitouchopen glopenglpuutetundlikseitseseitsmetabtablettahveltahvelarvutitollineusbwifi\nehh, aga ekraan? Minu arvates Galaxy Tabil on üks väga suur pluss just see SUPER AMOLED ekraan. kas see 250 gigabaidise kõvakettaga mudel ongi nii odav või? mulle ikka tundub, et kuskil on mingi konks, kuidas neil töökindluse jms on?\nTabil ei ole SAMOLED ekraani, veel 😉 Järgmisele põlvkonnale lubatakse seda alles. 259 eurot on baashind, mille eest saab tavalise Flash mäluga (8GB) mudeli. Mind you, olemas on SD kaardi pesa niiet ruumist puudu ei tohiks jääda. Meie seisukoht on endiselt sama – tasub oodata Gingerbread (Android 3.0) põhiseid tahvleid, sest “matta” 12 tuhat krooni nö “esimese generatsiooni” seadme alla on otsus, mida tuleks kaaluda.. põhjalikult.\nbeta testija ei ole jah hea olla 🙂 nüüd neid tahvelarvuteid tuleb nagu seeni pärast vihma, galaxy tab oli esimene omanäoline ipadi kõrval. selles maailmas on “esimene” päris tähtis. 3.0 android, S-AMOLED ekraan muudab tabi minu arust päris konkurentsivõimeliseks tulevikus\nEelmine lugu Me usume, et Skype toob peagi videokõned telefonidesse..\nJärgmine lugu Tehtud. Skype’i videokõned nüüd ka iPhone’is


Keskerakond tahab käibemaksu alandamist - Riigikogu\nKeskerakond tahab käibemaksu alandamist\n19.04.2007 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Keskerakonna fraktsioon\nKeskerakonna fraktsioon andis täna Riigikogu menetlusse käibemaksuseaduse muutmise eelnõu, mille kohaselt vähendatakse kultuurisündmuste ja -rajatiste ning spordiürituste piletite ja spordirajatiste kasutamise käibemaksumäära seniselt 18%-lt 5%-le.\n„Tahame üha kallinevate elamiskulude kõrval muuta inimestele kättesaadavamaks erinevaid kultuuri- ja sporditeenuseid,” ütles Keskfraktsiooni liige Aivar Riisalu „Kultuuri- ja spordivaldkondade toetamiseks lubab käibemaksu erinevaid määrasid rakendada ka Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv. Kõige mõistlikum lahendus oleks kehtestada 5%-line maksumäär kõikidele kultuuri- ja spordiüritustele ilma lisatingimusteta. Alandatud käibemaksumäär võiks laieneda ka kultuuri- ja spordirajatiste kasutamisele.”\nAastaid käibemaksu alandamise eest seisnud Evelyn Sepp tunneb heameelt, et pretsedenditult on rahandusministri rolli täitmas erakonna juht, kes toetas jõuliselt kultuuritarbimist soodustavat maksumuudatust.\n„Seni on maksumäära alandamist traditsiooniliselt toetanud kultuuriministrid, nüüd on positiivseid muutusi oodata ka rahandusministeeriumist,” ütles Sepp.\nSeaduse eesmärk on sarnaselt paljude Euroopa Liidu riikidega alandada kultuuri- ja spordiürituste- ning rajatiste piletite käibemaksumäära. Täna rakendatakse Eestis 5%-list käibemaksumäära väga piiratud hulgale kultuuriteenustele. Lisaks seab käibemaksuseadus lisatingimused 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks.\nEnamus kultuuri- ja spordisündmuste ning rajatiste piletitest on maksustatud 18%-lise käibemaksu määraga. Samas on paljudes Euroopa Liidu riikides taoliste teenuste käibemaksumäär oluliselt madalam vastavas riigis kehtivast üldisest käibemaksumäärast (nt Ungaris üldine määr 25%, alandatud määr 15%, Iirimaal vastavalt 21% ja 13,5%, Lätis 18% ja 5%, Portugalis 17% ja 5%, Sloveenias 20% ja 8,5%, Rootsis 25% ja 6%) ning laieneb kõikidele spordi- ja kultuuriüritustele ilma lisatingimusteta.\nEelnõu kohaselt väheneks kõikide etenduste, teatri-, tsirkuse-, laada-, lõbustuspargi-, kontserdi-, muuseumi-, loomaaia-, kino-, näituse ja muude sarnaste kultuurisündmuste ja –rajatiste piletite käibemaksumäära seniselt 18%-lt 5%-le.


I. S. - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nIvo S. tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes.\nIVO SLUDNIKOV FIE: Tegevuslugu 29.04.2021\nIVO SLUDNIKOV FIE alustas peaaegu 18 aastat tagasi, mil juhatuse liige I. S. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. IVO SLUDNIKOV FIE valdkond on segapõllumajandus. Samas valdkonnas (EMTAK 01501) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 1426 tükki, kes annavad tööd kokku 1623-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 152.38...\nIVO SLUDNIKOV FIE: Sünnilugu 13.04.2021\nIVO SLUDNIKOV FIE juriidilise keha sünnikuupäevaks on 30.09.2003, kuid äritegevust ei alustatudki. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis IVO SLUDNIKOV FIE on selle vanuse juba 3 korda ületanud! Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti I. S. . IVO SLUDNIKOV FIE juhatuse liikme ...\nIvo S. tegutseb 1-s ettevõttes.\nTelefon (+372) 449...\nIVO SLUDNIKOV FIE Füüsilisest isikust ettevõtja 250 punkti


Laste ruumi sisustus kahe poiste jaoks | EE.LadyJournal.eu\nKuidas valida värviskeemi?\nKui me magada? valik voodid\nMööbel sisemuse lapse\nSee nii juhtub, et vanemad ei pööra piisavalt tähelepanu korraldus lapse tuba. See on erinevaid põhjuseid, alates rahapuudus tavaline laiskus. Aga lapsepõlve - see on suurepärane aeg vapustav mängud, lõbus ja rõõmu. Ja mida laps on huvitav elada isikupäratu tuba hall tapeet? Mis ime võib juhtuda selles toas? Seetõttu ei karda eksperimenteerida ja täitke värvi elu oma lastele. See on väga tähtis nende jaoks.\nMaking lastetoas - üks suurimaid väljakutseid luua interjööri korteris. Ja kui soovite korraldada ruumi kaks poissi, kes erinevad mitte ainult vanuse, vaid ka entusiasmi, otsustab muutub veelgi raskemaks. Kuidas planeerida sisemuse lapse tuba, nõuete psühholoogide, disainerid ja isegi lapsed ise? Püüdkem leida optimaalne lahendus koos.\nPeaasi proovi mitte koostada siseruumi, austust tänase moe. Võtke alusel oma fantaasia poisid, nende hobid ja huvid. Selle tulemusena saate hubane ja mugav lastetoas ja planeedi on kaks õnnelikud poisikesi enam. Värvilahendus - see on esimene asi, mida sa peaksid pöörama tähelepanu valimisel sisemuse lapse tuba. Värv on väga tähtis lastele, sest nad reageerivad sellele erinevalt täiskasvanutest. Mida väiksem on laps, seda erksamad värvi tema viigiga.\nMuidugi, me ei tohiks unustada, et koos vanusega, värvi eelistused laste muutuvad. Nii et ärge jätke interjööri lapse tuba muutmata liiga kaua. Mis värvi nagu meie poisid? Proovime aru saada.\nLasteaialas ülikond vannituba koos valitsevat punane värv;\nAlates 7 kuni 11 aastat, ja metsikut rõõmu põhjus oranž, roheline või kollane värv;\nPärast 12-aastased poisid on sobiv ruum siniseid toone;\nRuumikujundus teismelistele saab välja lilla ja muud tumedad värvid.\nParim värvikombinatsioonid, proovige leida nn kesktee. Ei pea palju värve - nende laps on väsinud, isegi kui need toonid ja kõige armastas. Liigne tumedad värvid on rõhuda laps. Aga liiga valgusküllane tuba - see ei ole täpselt esteetiliselt meeldiv poistele. See on parim valida rahustav värvid, mis on üksteise lähedal toon.\nMaking sisemuse lapse tuba, vanemad eelistavad sageli teemaline disain pühendatud muinasjutt või lemmik multikas poisid. Jah, see on ilus. Aga me ei tohi unustada, et lapsed kasvavad kiiresti ja aasta või kaks selle disain on neil võib olla juba aegunud.\nKui te otsustate kasutada "vapustav" disain, valitud elemendid dekoori plakatid, kleebised, kardinad, voodipesu ja tekid. Ja seinad, põrand ja lagi teha neutraalne värv. Siis saab kiiresti asendada ühe teema teise lihtsalt kiirenemist uusi objekte.\nEma kahe poisid teavad, kui raske on sobitada neid. Poisid ei saa jagada absoluutselt kõike mänguasjad riiul kapis. Pesakond laste vahel nii väike kui võimalik, on soovitav jagada ruumi kaheks erasektori ruumides. Määrata iga, mida saab kasutada teatud värvi. Või lihtsalt korraldada mööbel mõlemal pool tuba. Peaasi - et anda lapsele mõista, et ta on oma ruumi maailmas.\nAga mänguväljak jagada ei ole tingimata parem võtta laste piisavalt ruumi, et veeta aega koos. Muidugi, kui on vabu ruutmeetrit iga laps teha eraldi mängunurk ei ole raske. Aga see võib põhjustada asjaolu, et poisid ei saa enam koos aega veeta ja üksteisest eraldatud.\nÜldiselt interjöör lasteaed Kompleks asub vaid asjaolu, et see on vajalik, et võtta arvesse huvides kahe isiksused. Seepärast peab ühine ala, mis ühendab lapsi. Ja ta ei pea mängima. Võibolla on olemas koht toas luua spordi nurgas - see võimalus on väga sobiv kaks poissi. Oluline ärge unustage, kui te zoned ruumi kasutades erinevaid värve, siis kogupindala peab osalema mõlemad värvid. Või saate teha uue tooni, mis sobib nii poisid.\nPoisi laste üsna palju mänguasju. Ja lõpuks päev, kõik need aarded on kõikjal, mitte ainult oma koha. Selleks, et aidata lastel õppida puhastada oma kraami, mida saab teha eraldi sektsiooni ladustamiseks isiklikud asjad. Jagage riiulid saate mitte ainult riided, vaid ka ruumi väikestele asju: pliiatsid, CD, savi, värvid ja värviline paber. Et lapsed teavad täpselt, mis kuulub kellele kõik asjad saab määratud lemmikvärv igaüks neist.\nMuide, psühholoogid ei soovita zoned värviruumi rohkem kui 50 protsenti. Kui tuba on värvitud seinad, põrandakatte peaks olema monotoonne ja vastupidi. Algne lahendus on mitmevärviline disain aknad - kus iga varju on erinev värvitoon.\nOn interjööri lastetuba Tsoneerimine mõjutab väga palju. Aga mis siis, kui ruutmeetrit väga vähe? Sel juhul kogupindala võib teha magamisruum. Nari sobib selleks ideaalselt. Pea meeles, et ruumis lakke kõrgus alla 2,5 m, ei ole soovitatav magada teisel korrusel - laps olla väga kuum.\nJa veel üks oluline punkt: beebi magab esimesel korrusel, võib tekkida psühholoogiline surve vend põrandamajutus eespool. Selle vältimiseks, psühholoogid soovitavad pakkumisi laste mängu jagamise. Pärast teatud arv päevi elanikud peavad muutuma korrust. Mõned tootjad lastemööbli on kuulda nõu psühholoogide ja lase voodi vähe nihe teisel korrusel. See disain eitab võimalikku psühholoogilist survet.\nKui suuruse korteri on kõik korras, saab ravida lapsi ja valida voodis lemmiklelu: raketid, autode või allveelaeva. Kui ostate lapsevoodi lõplik versioon on teie arvates liiga kallis, siis kasuta oma kujutlusvõimet, värvi ja osav isa käed. Selline lähenemine omakorda pea igal magamiseks koha võidusõiduauto või kaugjuhtimispuldi lennukeid.\nValides mööblit lastetoas esiteks peaks pöörama tähelepanu materjali, millest see on valmistatud. Peetakse keskkonnasõbraliku mööbel valmistatud naturaalsest puidust: tamm, pöök või mänd. Viimane variant on kõige lühiajaline, nii palju loksutada. Aga kui te kiirenemist sisemuse lapse kuni kaks aastat, männi sobivad suurepäraselt. See on odav, ja laps kasvada palju varem kui aeg panna mööbli kahju.\nKõige eelarve valik peetakse mööbel valmistatud puitlaastplaati, MDF ja vineer. Aga elu tema suhteliselt väike. Enne kui valida konkreetse mööbel, loe sertifikaadi ta. Pange tähele, kuidas see on ohutu: kui on see teravaid nurki ja servi, klaas lisab. Ebasoovitav lapse tuba eenduvate osade ja metallist detailid. Mööbel peaks olema võimalikult stabiilne ja kindel olla, et see vastaks vanuse ja kasvu laps.\nOn arusaadav, et kaks poissi oleks raske leida sobiv mööbel mõlemad korraga, vaid leida kompromisslahendus on alati võimalik. Kõige tähtsam luua unikaalne disain lapse tuba - on mida meeleolu te lähenemine seda protsessi. Sisestage sisemuses ruumi kõiki mu armastus laste, siis nad on kindlasti mugav ja hubane maailmas loodud neile.\nVase kaunistamine: me kaunistan maja oma kätega\nKlassikalised materjalid uus viis: kivi interjööris


Minister Reiljani eriluba viis seaduserikkumiseni - Eesti Päevaleht\nMinister Reiljani eriluba viis seaduserikkumiseni\nNõo lihakombinaadi omanik ehitas eramu järvest meetri kaugusele\nKeskkonnaminister Villu Reiljan andis Nõo lihakombinaadi omanikule seadusevastase loa ehitada järve kaldale eramu. Tartumaal Nõo vallas Viisjaagu järve kaldale meeter veepiirist kerkib Nõo lihakombinaadi ühe omaniku Ain Otstaveli eramu. Aasta tagasi andis keskkonnaminister Villu Reiljan Otstavelile loa, millega Viisjaagu järve kaldal vähenes ehituskeeluvöönd 50 meetrilt 25 meetrini.\n“Mis oli seal nii erilist, et pidi keeluala vähendama ja eriloa andma,” imestas Viisjaagu järve üks õigusjärgne omanik Riho Koppel.\nJärve omanik on nõutu\nNõo vald, mis aasta tagasi ei näinud põhjust Otstavelil järvekaldale ehitamist keelata, on nüüd nõutu: isegi lubatud 25 meetrist ei ole juttu, sest maja kerkib vaid meetri kaugusele veepiirist. Tagatud pole ka 10 meetri laiust kallasrada, millel kõik vabalt käia peavad saama.\nEelnevale kindlale kokkuleppele ministeeriumis viitavad ka kuupäevad dokumentidel, mille alusel ehituskeeluala vähendati. Mõne päeva jooksul möödunud juunis on vormistatud valla, maakonna keskkonnaosakonna ja ministeeriumi dokumendid.\n“Möödunud aastal mõõtsid vallaametnikud kohapeal maa ja järve vahelist ala ja nad väidavad, et siis oli kavandatavast majast järveni lubatud 25 meetrit, nagu kaardid näitasid,” kinnitas Nõo vallavanem Esta Tamm.\n“No viis või kümme meetrit kaugemal võis veepiir möödunud aastal olla, aga mitte rohkem,” oli järve omanik veendunud. “Veeseis on praegu tavalisest umbes 30 sentimeetrit kõrgem.” Lapsest saadik on Riho Koppel Viisjaagu järvel paadiga sõudmas käinud ning kerkivast majast kümmekonna meetri kaugusele kõrkjate vahele on ta paadiga alati pääsenud.\n“Järve veeseis on tänavu erakordselt kõrge ning meile oli see ebameeldiv üllatus, et veepiir majale nii lähedal on,” oli Tamm segaduses. “Imestasime möödunud aastal, miks keegi üldse tahab niisuguse soise pinnaga järve kaldale oma maja ehitada, aga me ei näinud ka ühtegi mõistlikku põhjust, miks ära öelda. Seda enam, kui keskkonnaministeeriumi spetsialistid leidsid, et maja võib sinna ehitada,” rääkis Tamm.\nJärve õigusjärgsed omanikud Koppelid said majaehitusest teada, kui hoone paar kuud tagasi nende järve kaldale kerkima hakkas. “Järveäärne maa pole selle koha peal meie oma, aga me muretseme järve puhtuse pärast, sest ei kujuta ette, kuhu nad oma solki laskma hakkavad,” rääkis Tõravere observatooriumis töötav Riho Koppel.\nKarjuse ettepanekul peatas ja tühistas vald ehitusloa, kuid seda pole Nõo ühe suurema tööandja, Nõo lihakombinaadi omanik Otstavel tõsiselt võtnud. Esmaspäeval käis ehitus täie hooga ning ümberkaudsed elanikud teadsid, et ehitajad töötavad iga päev.\n“Majaomaniku käitumine on ebakorrektne,” tõdes vallavanem Tamm teadmata, kuidas vald suudaks end niisuguses situatsioonis maksma panna.\n“Tüüpiline juhtum, kus ehitaja on kõige peale vilistanud,” tähendas keskkonnaministeeriumi osakonnajuhataja Tiit Randla. “See võib lõppeda nagu kõik teised samasugused juhtumid: maja ehitatakse valmis ja mingit karistust ei järgne. Aga ükskord peaks pretsedendi looma, muidu jätkub karistamatu tegevus,” lausus Randla, kes lisaks keskkonnaminister Villu Reiljanile kirjutas alla ehituspiirangut vähendavale lubakirjale.\nIsegi keskkonnaministeeriumis niisuguste taotluste asjus tavaliselt nõu andev Veljo Ranniku on ministeeriumile kirjutanud, et tegu on ilmse seaduserikkumisega ja tuleb esitada protest.\nJärvel kultuurilooline roll\nRanna- ja kaldakaitse seaduse järgi saab ehituskeelutsooni, mis 23 hektari suurusel Viisjaagu järvel on 50 meetrit, vähendada maksimaalselt 25 meetrini ning ainult keskkonnaministri eriloal. Tundmatuks jäänud ministeeriumiametnikku ei pannud imestama, et minister sellise eriloa välja on andnud ning ministeeriumis keegi teine asjaga kursis pole.\n“Eramuehitaja oli vallamajas väitnud, et saab keskkonnaministri loa,” teadis Nõo vallavolikogu liige Ülo Kivirand, kelle talumaa ulatub samuti Viisjaagu järve kaldani.\n“Kas nüüd katuse all uut maja just lammutama peaks, aga\n” oli volikogu liige asjade edasise käigu suhtes nõutu.\nPraegu õitsvate vesiroosidega kaunil Viisjaagu järvel on oma kultuurilooline tähtsus, sest 1935. aastal kinkis Eesti riik poole järvest Tartu Ülikooli esimesele rektorile, professor Hendrik Koppelile. Hiljem ostis professor juurde teise poole järvest, maad ja teisegi järve. 150 meetri kaugusele järvest metsa sisse ehitati 1940. aastal suur suvemaja, mida läbi aastakümnete on kasutanud tema järeltulijad. Järvi ja maad taotleb tagasi kolm perekonda Koppeleid.\n“Kaldale ehitamist meie keelata ei saa, kuid järvesilla ehitamist võime takistada,” lausus Koppel.\nBussi- ja autojuhtide õigus saada väärikat palka on ohus 144


Mandlioperastiooni eel – Lauriita\nViimane nädal möödus küll ulmekiirusega. Ma päriselt isegi ei tea, kuhu see aeg sai. Toimetamist jätkus ja peaaegu iga õhtu pidin väikse lõunauinaku tegema.\nAga mitte sellest ei tulnud ma rääkima.\nHomme kell 7.30 pean olema haiglas, et siis mandlioperatsioon läbi teha. Kui ma ütleks, et ma üldse ei karda, siis ma ilmselgelt valetaks. Kerge värin on juba täna sees ja mõte liigub ainult sellele, kuidas ma seal narkoosist ärkan ja verd sülitan. Väkk!\nKogu see ees ootav nädal tundub üks ilgem ebamugavus, aga eks ole inimesed enne mind selle kõik üle elanud ja elan ka mina. Kui ma mõtlen, et peale taastumist saan jälle täisvõimsusel sportida ja sõrmed igapäevaselt haiget ei tee, on see kõik seda ju ometi väärt!\nMa üks päev muidugi lolli peaga googeldasin mandlioppi ja sattusin foorumitesse, kus õudusjutte räägiti. Panin need üsna ruttu kinni ja püüan ikka häid mõtteid mõelda.\nKas teid huvitaks pärast ka mingi ülevaade sellest, kuidas kogu protsess välja näeb? 😀\nMa võiks praegu ju muidugi uurida, et kuidas teil läinud on, aga ilmselt ei taha ma neid õudusjutte kuulda. 😀 Kui teil on see opp leebelt ja rahulikult läinud, siis võite toetavaid sõnu küll öelda. Hihii!\nMuide.. mul on tunne, et sel aastal ma küll lotoga suurema summa võidan. 😀 Olen kaks korda ostnud pileti kindla teadmisega, et võidan ja ma võitsin neil mõlemal korral. Summad küll väiksed, aga still. Üks kord peab see suur summa ju siis ka tulema!\nPraegu lähen värisen edasi, söön veel miskit head ja tahket.\nElukutse ja lugejad\n24. jaan. 2016 at 01:17\nEndal küll kogemust pole, aga mu õde näiteks taastus mandliopist nii, et hommikul tehti ära, ühe öö oli vist haiglas ja järgmisel päeval sõi pähklishokolaadi 😀\n24. jaan. 2016 at 01:19\nMa peaksin lausa õhtul koju saama ja isegi ööseks ei plaanita sisse jätta, kui kõik hästi läheb. 😀 Ehk et ma loodan ka siis see “kerge” patsient olla.\n24. jaan. 2016 at 02:39\nMa käisin üleeelmine aasta opil, lõigati nii mandlid kui ka adenoidid. Mul see väga hästi ei läinud, narkoosi minemine oli õudusunenägu ja ärkamine polnud ka väga hea, kuid peale seda läks kõik libedamalt. Söögi- ja joogiisu polnud, aga iseenesest paranesin kiiresti, kuigi haiglas hoiti mind kokku kolm päeva. Ära väga palju närveeri, kõik läheb hästi ja on möödas enne, kui aru saad 🙂 Edu sulle!\n25. jaan. 2016 at 06:17\nOii, lausa kolm päeva.\nMa loodan õhtul ikka koju tagasi saada! Närvike on ikka sees.\nAitäh, sulle! 🙂\n24. jaan. 2016 at 03:48\nMul oli opp vist kaks aastat tagasi. Natuke vastik oli ärgates, kui mingi klimp oli suus kogu aeg. Ühe öö olin haiglas ka, see oli muidugi parim aeg, sest valuvaigistid läksid otse veeni ja mõnus oli olla 😀 Aga mingihetk pidi siis neid lahustatavaid valuvaigisteid sisse jooma, see oli juba halvem. Aga nad ikka aitasid ka. Opil käisin neljapäeval, korralikku tahket toitu julgesin nädala aja pärast süüa. Otseselt väga valus ei olnud, ebamugav lihtsalt ja noh, isegi kui on megahea olla, siis tahket toitu ikka ei soovita, võib õmblused katki rebestada. Umbes 10 päeva pärast ärkasin esimest korda valutu kurguga. Ja siis oli elu lill juba, ei mingit angiini, hurraa!\n25. jaan. 2016 at 06:18\nMa elan ka selle “elu on lill” hetke nimel! 😀\nLoodame, et kõik läheb kergelt.\n24. jaan. 2016 at 05:23\nMinul oli mandliteopp 5 päeva enne oma 18-ndat sünnipäeva. Põdesin ka alguses ikka väga ning eks need esimesed päevad olidki ebameeldivad, aga mitte midagi hullu. Viis päeva hiljem sõin juba sünnipäevasalatit ja leiba-unustasin isegi korraks ära, et tegelikult ju ei oleks tohtinud 🙂\nJa kõige tähtsam- valu ära kannata. Esialgu võtsin rohtu nii nagu pidi-iga kolme tunni tagant, kuid siis muutusin juba natukene ettenägelikumaks ja hakkasin võtma natukene enne, et jõuaks mõjuma hakata enne kui valu jaole saab 🙂\nJa positiivsema poole pealt-jätti saab süüa meeletutes kogustes 😉 😀\nJa kõige-kõige positiivsema poole pealt- hiljem on vähem haiguseid ja muid muresid. Mina ise olingi viimati tõsiselt haigusega maas enne mandlite-oppi (“tõsisemad haigused” on olnud hiljem millegipärast siis kui olen kuskil soojal maal puhkamas käinud :D)\nIgatahes palju palju edu sulle ja kiiret paranemist! 🙂\nKarta ei ole midagi 🙂\n25. jaan. 2016 at 06:19\nAitäh sulle! Eks väike närv ja hirm on ikka sees, aga loodan tõesti, et kõik läheb kergelt! 🙂\n24. jaan. 2016 at 06:06\nÄra sa üldse muretse, vaid lähene asjale ainult positiivsest küljest. Ainuüksi toitumise suhtes on nädalaks ajaks kergem, kui muidu võiksid ehk krõpsuisule näiteks alla vandua, siis peale mandli oppi sa ilmselt ei julgegi neid mingi aeg süüa. Ja lõigatud mandlitega ei tohiks okserefleksi ka nii kergesti tekkida, seega noormehele ka miskit positiivset 😉\nHahhaa, see viimane lause. 😀 Naersime peikaga mõlemad!\n25. jaan. 2016 at 01:52\nEi olnud hullu midagi. Narkoosist ärgates leidsin ennast põskepidi mingis tatikausis 🙂 Mõned tunnid hiljem juba lubati koju. Esimene nädal oli selline keerulisem. Rääkida ei saanud seega mul oli märkmik pastakaga abiks. Ma segasin mingeid mehusid kohupiimaga, et natukenegi toitvam oleks. Teisel nädalal oli juba päris hea olla ja vaikselt sai tahkemat toitu näritud. Igatahes usinat paranemist 🙂\n25. jaan. 2016 at 06:20\nMina loodan ka täna õhtul koju saada ja loodan, et läheb ka kergelt.


Hotellid orientiiri Our Lady of the Holy Rosary kirik lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Our Lady of the Holy Rosary kirik läheduses\nOur Lady of the Holy Rosary kirik hotellid – Pickle Lake\nOur Lady of the Holy Rosary kirik – rohkem teavet\nKus on Our Lady of the Holy Rosary kirik?\nLähim asula – Pickle Lake. Vaatamisväärsustega ja huvitavate paikadega tutvumisele võib julgelt kulutada terve päeva.Keda huvitab piirkonnaga lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Pickle Lake Arena ja Pickle Lake Park.\nOur Lady of the Holy Rosary kirik ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide


Mikser kohtus Kabulis Afganistani presidendi Hamid Karzaiga - Riigikogu\nMikser kohtus Kabulis Afganistani presidendi Hamid Karzaiga\n22.05.2006 / Pressiteated\nRiigikogu NATO Parlamentaarse assamblee delegatsiooni juht Sven Mikser viibis 17.-20. maini Afganistanis, juhtides assamblee seitsmeliikmelist delegatsiooni. Töövisiidi eesmärgiks oli ülevaate saamine kohapealsest julgeolekuolukorrast ning NATO juhitava ISAF missiooni vajadustest NATO PA kevadistungi eel.\nVisiidi käigus kohtus delegatsioon Afganistani presidendi Hamid Karzaiga. Kohtumise käigus tõstis Karzai esile, et Afganistani julgeolekuprobleemidele tuleb läheneda regionaalselt. Tema sõnul saab regiooni vaadelda vaid tervikuna ning tähelepanu alt ei tohiks välja jääda olukord Pakistanis, Iraanis ja Kesk-Aasia riikides. Samuti kinnitas Karzai, et ehkki Afganistani julgeolekuolukord ja majandus liiguvad paremuse poole, vajatakse rahvusvahelist abi ja tuge veel pika aja jooksul.\nKohtumistel ISAF-i sõjaväeliste juhtidega räägiti Mikseri sõnul ISAF-i missiooni laienemisest ja praegu USA poolt juhitava sõjalise missiooni toomisest NATO juhtimise alla. Pikemalt peatuti Suurbritannia poolt juhitava Helmandi provintsi ülesehitusmeeskonna tegevusel, millel osalemine on ka Eesti Kaitseväe välismissioonide suurim prioriteet.\nMikseri kinnitusel rõhutasid erinevate rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, et Afganistani olukord on jätkuvalt keeruline ja selle lõplik stabiliseerimine sõltub esmajoones rahvusvahelise üldsuse suutlikkusest koordineerida erinevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust.\nLisaks külastas NATO Parlamentaarse Assamblee delegatsioon Suurbritannia baasi Camp Souterit Kabulis ja sakslaste poolt juhitavat Badakhshani provintsi ülesehitusmeeskonda Feyzabadis. Kohtuti ka ÜRO abimissioone koordineeriva UNAMA ning Euroopa Liidu esinduse töötajatega.\nMikseri juhitavasse delegatsiooni kuulusid parlamendisaadikud Suurbritanniast, Saksamaalt, Taanist, Slovakkiast, Horvaatiast ja Kanadast.\nLisainformatsioon: Sven Mikser 50 73458


Ettevõtte müük: müügi ohud valele kliendile | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 16751\nValedele klientidele müümine võib avaldada laiaulatuslikke tagajärgi nii neile kui ka oma organisatsioonile.\nKliendile väärtuse andmata jätmine\nKorduva kliendi tulu puudumine\nAdvokaadi eeliseid ei kasutata\nJätkusuutumatu kurnumäärade loomine\nKlienditeeninduse ja pardal töötavate spetsialistide puudutamine\nMüügimeeskonna moraali tapmine\nPinnal ei tundu, et tehingu lõpetamine kliendiga, kes ei ole teie ettevõttele sobiv, ei tundu olevat suur probleem. Lõppude lõpuks olete jõudnud mõnele lisatulu ja teie klient saab midagi, mis aitab tal oma probleemi lahendada, isegi kui see pole ideaalne lahendus tema konkreetsetele vajadustele.\nSiiski, kui te tõesti kaevate ja uurite, mis juhtub nendes tingimustes, on selge, et müümine valele kliendile võib avaldada laiaulatuslikke tagajärgi nii neile kui ka oma organisatsioonile.\nVõiksime ka algusega suurega alustada. Kui müüte klientidele, kes teie tootega ei sobi, rikutakse kõige olulisemat müügi reeglit: te ei anna oma klientidele tegelikku väärtust. Edukas müügitegevus ei tee raha kliendilt välja ja ei arvesta teie tulu, kui nad võitlevad toote, mis ei vasta nende vajadustele. Tõeline edu müügis võib toimuda ainult siis, kui kliendi vajadused ja organisatsiooni väärtushinnang on vastavuses ning kui mõlemad osapooled sellest suhtest kasu saavad.\nMõned müüjad ei suuda jätta võimalikke pakkumisi lauale, kuid see on parem neile, kliendile ja ettevõttele, kui nad ausalt hindavad, kas nende lahendus sobib kliendile operatiivselt ja rahaliselt. Võimalik, et saate müügi sulgeda ilma seda tegemata, kuid te ei saa kunagi luua pikaajalisi ja järjepidevaid kliendisuhteid.\nOletame hüpoteetiliselt, et on olemas müüja, kes ei hooli oma klientidele väärtuse andmisest. Ta räägib sellest, kuidas ta ei vaja korduvaid kliente, sest ta sulgeb rohkem uusi tehinguid kui keegi oma osakonnas ja pidevalt võidab oma kvoote, hoolimata asjaolust, et tema kliendid ei osta kunagi teie ettevõttelt uuesti.\nStatistika annab selge pildi sellest, kui halb see nn müügiesindaja teie ettevõttele haiget teeb. Enamik uuringuid ei viita sellele, et see maksab uue kliendiga viis kuni kümme korda rohkem sulgemist, kui tekib olemasolevatelt lisatulu, kuid teie olemasolevad kliendid kulutavad keskmiselt kaks kolmandikku rohkem tehing.\nPaljudel juhtudel, kui teil on tõeliselt rahulolevaid kliente, kes mõistavad oma toote ja nende ettevõtete väärtust sisuliselt, juhtub midagi maagilist. Teie ja teie organisatsiooni eelised ei lõpe ainult lisatulu ja vahendustasu eest. Teil on võimalus need kliendid oma brändi tõelisteks advokaatideks avada, avades tulevikus mitmeid uusi võimalusi.\nAdvokaadid võivad olla suurepärased allikad sise- ja väliskülastuste jaoks ning nad võivad samuti aidata teil teenida teenitud meediakanaleid ja võimsaid suusõnu.\nIga B2B ettevõte kogeb mõningast kliendipuhastust, kuid probleem on märgatavalt halvem ettevõtetele, kes püüavad pidevalt müüa vale klientidele. Peaaegu igal käivitamisel on teatavad kliendi kaotuse ootused, mis on sisse ehitatud nende eeldustesse kogu organisatsiooni lapsepõlve perioodil, kuid juhid hakkavad väga närviliseks muutuma, kui tegelik langus on oodatust suurem. Paljud eksperdid on ühel meelel, et finantsinvestorid ja B2B alustavate ettevõtete juhatuse liikmed on eriti mures ettevõtte arengu alguses.\nKui klient ei sobi teie tootega hästi, on tõenäoline, et neil ja nende kolleegidel on seda optimaalsel viisil raske kasutada. Sellise stsenaariumi lõpptulemus nõuab tavaliselt, et teie ettevõte kulutaks rohkem ressursse kliendi pardalolevatele protseduuridele, mille tulemuseks on pikem viivitus, enne kui nad tegelikult saavad oma tootega elada. Lisaks on tõenäoline, et teie klienditeenindusosakond kogeb selle kliendi kõnede mahtu, mis mõjutab veelgi teie ettevõtte tootlikkuse taset.\nKui teie müügiesindajatele antakse rutiinselt teie ettevõttele mittesobivaid viiteid, avaldab see lõpuks kahjulikku mõju nende usaldusele ja meeskonnavaimu tundele. Kuna nad püüavad luua sidemeid väljavaadetega, teades, et nad ei ole tõenäoliselt edukad, võivad nad hakata tundma, et nende aega ja andeid ei austata organisatsioonis. Kui ei ole tõenäoline, et nad suudavad kliendilt tõeliselt rahul olla, on nad hetkel vähem motiveeritud ja tegelenud sellega, mis võib seejärel oma klientidele teiste protsessidega vigastada.\nIga B2B ettevõte kogeb mõningast kliendipuhastust, kuid probleem on märgatavalt halvem ettevõtetele, kes püüavad pidevalt müüa vale klientidele. Peaaegu igal käivitamisel on teatavad kliendi kaotuse ootused, mis on sisse ehitatud nende eeldustesse kogu organisatsiooni lapsepõlve perioodil, kuid juhid hakkavad väga närviliseks muutuma, kui tegelik langus on sageli oodatust suurem. Paljud eksperdid on ühel meelel, et finantsinvestorid ja B2B alustavate ettevõtete juhatuse liikmed on eriti mures ettevõtte arengu alguses.


Koera-pöörirohi | Looduskalender\nSubmitted by Looduskalender on Sun, 07.07.2019 - 12:50\nKoera-pöörirohi ( www.loodusemees.ee )\nMa mürgistest taimedest heameelega kunagi ei räägi, aga sel aastal on üks taim teistest rohkem endast märku andnud. Ja et ta meil siiski suhteliselt haruldane on, siis teda ka ei tunta. See taim on koera-pöörirohi.\nJust viimase kahe sooja suvega on see väga mürgine taim meil levima hakanud. Sotsiaalmeedias on tema pilt koguni Kalamaja tänava äärekivide vahelt.\nTaimeteadlane Tiina Elvisto ütleb, et soe ilm on koera-pöörirohule tõesti meeltmööda ja valmivad seemned on hoolega levima hakanud. Levib ta neis paikades, kus vaba mullapinda.\nRandades, kus jää murukamara ära lükanud või prahipaikades. Ma ise olen teda näinud sirgumas eelkõige kirikuaedades, näiteks Karja kiriku juures, aga ka Rakvere linnuse juures tarva kõrval.\nMiks tasub sellest taimest rääkida? Maavitsalisena on ta nii mürgine, et ainult 15 seemet võivat tappa lapse. Tiina Elvisto ütleb, et isegi pöörirohu õite nuusutamine paneb laginal ja kontrollimatult naerma. Aga teisel või kolmandal korral enam asi naljakas ei pruugi olla, hea tuju võib teile külge jääda igaveseks – mõnekordse tarvitamise järel võib tekkida püsiv hullumeelsus.\nMilline pöörirohi välja näeb? Nagu lopsakas kollaste kellukjate õitega ohakas, mis võib peaaegu meetri kõrguseks sirguda. Tema lehed meenutavad küll teravatipulisi tammelehti, õied on harunenud varre tipus ridamisi. Selle helekollase õie südamik on aga lillakaspruun. Seemned on varrel hiljem samuti reas, nagu väikesed kartulid, kellel kroon peas. Kui olete korra teda piltidelt näinud, siis tunnete ta ilm-eksimatult ära. Kindlasti ka suhteliselt vastiku leha järgi.\nKindlasti ei maksa selle taimega oma uudishimu rahuldama hakata. Tema mürgiga on edukalt ka inimesi mõrvatud.\nAga vanarahvas, kellel nii häid valuvaigisteid, kui tänapäeval, kasutada ei olnud, oskas teda hambavalu ja teiste tugevate valude puhul täpselt doseerida.\nMiks tal selline nimi on? Sest ajal, kui veel marutaudi vaktsiini ei olnud, püüti tema leotisega nakatunud ehk ära pööranud koeri arstida.


Kui suur osa elektrist tuleb Eestis ja Euroopas tegelikult tuulest? | Tuuleenergia\nEesti uudised, Maailma uudised, Tuuleenergia - eteap November 27, 2017\nTaastuvenergiast räägitakse palju, kuid tihti ei kuule seda, kui palju tegelikult mõnes riigis näiteks tuuleenergiat kasutatakse. Seda probleemi aitab lahendada portaal Wind Europe, kust näeb riikide kaupa, kui palju tuult viimastel päevadel kasutati.\nSeega selgub, et näiteks 25. novembril moodustas tuuleenergia Euroopa elektrivajadusest 11,7%, mille abil saaks elektriga varustada 103 miljonit majapidamist või 36% tööstussektori elektrivajadusest.\nKuigi keskmine on kõrge, siis Eesti puhul asjad nõnda roosilised pole ning samal kuupäeval kattis tuuleenergia 4% riigi elektrivajadusest.\nSeevastu näiteks Taanis sai tuule abil kaetud 30,1% päevasest elektrivajadusest.\nPäevast-päeva toodetud elekter siiski aga kõigub, olenevalt tuulest ning tarbimisest. Näiteks 23. novembril kaeti tuuleenergiaga 19,2% Euroopa elektrivajadustest. Seejuures Eestis sai tuule abil kaetud 18% vajadustest, Taanis aga 93%.\n2016. aasta lõpu seisuga oli Eestis töös 139 elektrituulikut koguvõimsusega 309,96 MW. Tuulepargid tootsid Eestis 2016. aastal kokku 589 GWh elektrienergiat ehk 15% vähem kui 2015. aastal, mil oli rekordiline tuuleenergia aasta. Eleringi andmetel andis tuuleenergia 41,7% taastuvenergia 2016. aasta kogutoodangust.


Vuokrattavat toimitilat: Liimi 1, Kristiine, Tallinn - 8984898 - City24.Ee\n279,76 EUR Ota yhteyttä\nVuokrattavat toimitilatLiimi tn 1, Kristiine\nAddress before administrative reform: Liimi 1, Kristiine, Tallinn, Harjumaa\n53.8 m² | Vuokrattavat toimitilat\nMustamäe tee ääres! Veel ka 17-369m2 vabad pinnad!\nUut üürnikku ootab kontoriruum strateegiliselt väga hea asukohaga Liimi 1 ärihoones.\nRuum asub 6. korrusel, on kogupinnaga 53,8m2 ning koosneb:\n- eesruumist (15,4m2),\n- kahest kabinetist (16,2m2 ja 17,3m2),\n- väikesest laoruumist/serveriruumist (4,9m2).\nRuum on heas korras, seinad värvitud, põrandal vaipkate.\nEsimese korruse fuajees olemas administraator.\nMajja on võimalik uksekaardiga pääseda ööpäevaringselt.\nÜürihinnale lisanduvad kommunaalkulud ca 1,8-2,5 EUR/m2 (elekter, üldvesi, prügivedu, küte) ning käibemaks.\nParkimine on võimalik nii tasulises kui tasuta parklas. Tasuline parkimine on võimalik maja ees olevas parklas, suvekuudel 15 EUR, talvekuudel 19 EUR ning maja taga olevas parklas vastavalt 10 EUR ja 14 EUR. Hindadele lisandub KM.\nTasuta on võimalik parkida hoone territooriumilt aiaga piiratud alast väljas pool, kus samuti kohti jagub.\nTegemist on 6. korruselise ärihoonega vahetult Mustamäe tee ääres. Ärihoones on kokku pinda 7200m2 ning hoones tegutseb üle 70 erineva ettevõtte. Majas asuvad ka mitmed teenusepakkujad: hambaravi, juuksur jpt ning toitlustust pakub tuntud Buffalo pubi.\nÄrihoone asub suurepärases Mustamäe tee äärses äripiirkonnas. Ümberringi on koondunud väga paljud erinevad ettevõtted ning samuti asuvad naabruses mitmed söögikohad ja toidukauplused.\nLähedal asuvad ka mitmed ühistranspordi peatused. Jalgsi on kiireimad variandid trollid nr 1 ja 5 ning bussi nr 16 – Marja peatus.


Kuidas teha Garden Windmill - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas teha Garden Windmill\nHein Schlebusch / Hemera / Getty Images\nKasutades plekk, puittüüblid, värvi, paar kinnitusvahendid ja lihtne tööriistad, mida saate teha kerge, vastupidav tuuleveski lisavad riigi Hulluttelumuru või aias.Kokku pandud, see tuulik jõuab 4 jalga pikk - saab skaala disaini üles või alla, et see sobiks teie eelistustele.Tuulik toimib tuulelipp, pöörlev näkku tuul.\nTrellid koos drill bits\nPleki, 28-mõõtur või raskemad, vähemalt 18 tolli laiune\n1-tollise läbimõõduga puidust tüübel\n2-tolline kruvid pesurid\n2½-tolline kruvid pesurid\nvälised lateks värviga\nLõika 28-mõõtur või raskemadsheet metallist väljale mõõtmetega 18 tolli või suuremat kasutades tina snips.Puuri auk täpselt keskele lehe metallist kasutades ¼-tollise drill bit.\nTie üks ots umbes 12-tolline pikk tükk string määret pliiats.Viige teine ots string läbi augu keskele lehtmetallist kuni 9 tolli string jääb vahele plekist ja pliiats.Lindi vaba ots stringi taga plekist.\nHoia pliiatsit püsti ja koos string tõmmati õpetanud, joonistada ringi ümber puuritud auk plekist.See annab sulle 18-tolline lai ring.Eemalda teip ja string.Lõigatud ringi kasutades tina snips.\nJoone läbi kesklinna metallist ring, mis poolitab ringi poole, kasutades määrde pliiats ja joonlaud.Joonista teine rida jagada ring neljaks.Joonista kaks rida läbi kesklinna metallist ringi jagada iga kvartali pooleks.Lõigake mööda iga rida kasutades tina snips, lõpetades lõigatud 2½ tolli kesklinnas ringi.Sa peaksid lõpuks ringi 8 võrdse suurusega fan-kujuline labad iga mõõtmise umbes 6½ tolli pikk.\nJoonista 5-tolline lai Pentagon kesklinnas metallist ring määrde pliiats, ühendades sisemised otsad iga tera lõigata read lõikejooni nende kõrval.Skoor metallist üksi Pentagon liine kasutades kasuliku nuga.Flip üle metallist ring.Mõõda ja märgi punkt vasakus servas iga labana mis on üle 5 sentimeetri kaugusel välisservast tera.Alates sellest hetkest, tõmmata joon õngitsemise tagasi paremale poole Sisenurga iga tera.Skoor metallist mööda nurga read kasuliku nuga.\nTõsta iga tera enda poole, kokkuklapitavad õrnalt mööda esimesed read sul viskas.Nimetage neid sälkjooned poolt Pentagon kuju nad moodustavad metalli ringi.Lõpeta iga korda umbes 45-kraadise nurga all algasendisse.Flip ringi üle hoolikalt.Painutada iga tera teie vastu paiskuda koos teise komplekti sälkjooned.Nimetage neid sälkjooned nurgelised line nad üle iga tera.Peatus voldid umbes 45 kraadi algsest.Kahekordse painutada labad luua pinwheel mõju aidata püüda tuult.\nLõika 5-jala pikkus on 1-tollise läbimõõduga puidust tüübel kasutades käsi saag.Lõika üks ots tüübel punkti, kasutades käsi saag.Lõigatud teine tükk 1-tollise läbimõõduga puidust tüübel pikkuseni 12 tolli.Joone ühes otsas nägu 12-tolline tüübel et poolitab ümmarguse tüübel poole.Kinnita tüübel on vise ja lõigatakse märgistatud kooskõlas käsi saag, luues 2-tolline sügav pesa arvesse lõpus tüübel.\nLõika trapetsikujuliselt lehtmetallist kaks paralleelset küljed 7 ja 3 tolli ja kaks nurga all küljed umbes 8 tolli.Lükake lühike ots trapetsi kujuline metallist fin sisse 2-tolline pikk pesa 12-tolline tüübel.Puuri kahe ja ühtlaselt jaotunud auke pool tüübli kaudu fin ja tagasi läbi teise külje tüübel, kasutades puuripea pisut laiema läbimõõduga 1¼-tolline pikk polt.Kinnita fin tüüblile kahe 1¼-tolline poldid.\nCoat kõik puidust tüki väljast lateks värviga ja kõik metallist tüki metalli värvi, kasutades pintslit.Laske värvil kuivada.\nHaarake 12-tolline tüübel koos fin lisatud, leida otspinna tüübel midagi lisatud, ja märkige punkt kesklinnas lõpus nägu.Puuri auk märgi abil kasutades drill bit veidi kitsam läbimõõt 2-tolline kruvi.Ajage pesumasin peale 2-tolline kruvi, siis keerake metallist ring labad külge kruvi ja seejärel tõmmake teist pesumasin kruvi otsa.Sõida kruvi piloot auk, aga mitte nii tihedalt, et see peatab metallterade ketramine vabalt.\nDrive terava otsa 5-foot tüübel 12 tolli maasse, kasutades kummist kurikas.Kontrollige tase kasutades puusepa tasandil.Puuri auk ette läbi pealtpoolt tüübel, kasutades drill bit veidi kitsam kui läbimõõduga 2½-tolline kruvi.\nLeia tuulik raskuskeskme tasakaalustades pool 12-tolline tüübel sõrme.Märgi raskuskeskme pliiatsiga.Puuri läbi tüübel märgile kasutades drill bit veidi laiem kui 2½-tolline kruvi.Veenduge, et fin on orienteeritud maapinnaga risti puurimisel.Slide kruvi läbi 12-tolline tüübel ning keerake piloot augu peal 5-foot tüübel, kuid vältida kruvimiseks seda nii tihedalt, et see peatab tuuleveski vabalt pöörelda.\nAlternatiivina muutes volditud metallterade, recycle labad antiikne metall fänn asemel.\nSest kauakestva tuuleveski, kasutage surve töödeldud puit tüüblid.\nvältimiseks saada lõigatud terav metallist servad, äärtel labad metallist fail.\nLove this Pic: DIY Plastic Bottle Windmill\nWild Ways Garden: taastoodetud aed Kunst\nArtists aidata lastel: Metal Käsitöö for Kids\nKuidas liikuda Kanada Hawaii\nVana Las Vegas kasiinod\nKui palju maksab Alaska Cruise tõesti kogumaksumus ?


Maaraamatukoguhoidjad tulevad oktoobris Palamusele\nRiina Mägi Vooremaa (2015), 26. märts, nr. 35, lk. 6.\n"Maaraamatukoguhoidja päev käib n-ö "külakorda", st et igal aastal antakse see ühe Eesti maakonna korraldada," ütles Jõgeva maakonna keskraamatukogu direktor Rutt Rimmel. "Tänavu on see siis Jõgevamaa korraldada ning maakonna raamatukogutöötajate ringis otsustasime, et paik, kuhu me kogu Eesti maaraamatukoguhoidjad 30. oktoobril kokku kutsume, on Palamuse. Ühest küljest lähtusime kohavalikul Palamuse rikkast kirjanduslikust ja kultuuriloolisest taustast, teisalt sellest, et seal on rahvamaja saali näol ruum, kuhu 150 inimest kenasti ära mahub."\n"Aasta maaraamatukoguhoidja nominentideks on kõik need, keda maakonnad selle tiitli saamiseks esitavad, ja maaraamatukoguhoidja päeval on nad kõik võrdselt tähelepanu keskmes. Tiitli saaja avalikustatakse ja teda tunnustatakse järgmise aasta veebruaris toimuval Eesti Raamatukoguhoidjate ühingu (ERÜ) aasta-ja kõnekoosolekul," ütles Rutt Rimmel.\nMaaraamatukoguhoidjate päeva lõpetuseks pakutakse rahvale kultuurilist meelelahutust. Paikkondliku eripära andmiseks tuuakse päevakavva sisse lutsulikku huumorit, aga millisel moel, sellest on veel vara rääkida.\n"Sündmuse päevakava peab paika saama aprilli lõpuks, sest mais tuleb esitada kultuuriministeeriumile rahataotlus: ministeeriumi on maaraamatukoguhoidja päeva korraldamist alati toetanud. Toetust üritame küsida ka kultuurkapitali maakondlikult ekspertgrupilt : sündmus kannab ju suuresti Jõgevamaad tutvustavat funktsiooni,“ ütles Rutt Rimmel.


Victor Ponta – Vikipeedia\nVictor Viorel Ponta (sündinud 20. septembril 1972 Bukarestis) on Rumeenia jurist ja poliitik, kes oli 7. maist 2012 kuni 5. novembrini 2015 Rumeenia peaminister.\n1991–1995 õppis ta Bukaresti Ülikoolis õigusteadust. 1995–1998 töötas prokurörina Bukaresti 1. sektoris ja 1998–2001 Rumeenia ülemkohtus.\n2003. aastal kaitses ta Bukaresti Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta. Juunis 2012 avaldati ajakirjas Nature plagiaadisüüdistus, mille kohaselt on üle poole tema doktoriväitekirjast kopeeritud teistest töödest. Ponta eitas süüdistusi, nimetas neid poliitiliselt motiveerituks ja leidis, et nende taga võib olla president Traian Băsescu.\n2002. aastal astus ta Rumeenia Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Alates 2010. aastast on ta partei esimees.\n13. juulil 2015 esitas Rumeenia riigiprokuratuur peaminister Victor Pontale ametliku korruptsioonisüüdistuse. Peaministrit süüdistatakse maksudest kõrvalehoidmises, pettuses ja rahapesus ajal, mil ta tegutses advokaadina.\n31. oktoobril 2015 Bukaresti ööklubis toimunud põlengus hukkus üle 30 inimese. See vallandas ulatuslikult valitsusvastased meeleavaldused, millel süüdistati valitsust nõuetele mittevastavatele meelelahutusasutustele tegevuslubade andmises ja ebapiisavas järelevalves. Meeleavalduste tulemusel teatas Ponta 4. novembril, et astub koos valitsusega ametist tagasi. 5. novembril nimetas president Klaus Iohannis peaministri kohusetäitjaks Sorin Cîmpeanu.\nTa on abielus Euroopa Parlamendi liikme Daciana Octavia Sârbuga.\n↑ Romania PM Victor Ponta charged with corruption BBC News, 13.07.2015 (vaadatud 13.07.2015)\nMihai Răzvan Ungureanu Rumeenia peaminister\nSorin Cîmpeanu (kt)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Victor_Ponta&oldid=6018552"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:34, 25. detsember 2021.


EL-i kosmosepoliitika | Estonian Space Office\nPealeht » Kosmosest » Euroopa Liit ja kosmos » EL-i kosmosepoliitika\nEroopa Liidu kosmosepoliitika\nEuroopa Liit peab kosmose uurimist ja hõlvamist oma kodanike ja äriettevõtete, aga ka keskkonnasõbraliku ja kestva poliitika ning julgeoleku seisukohalt piisavalt oluliseks, et see valdkond leiab äramärkimist ka Euroopa Liidu alusdokumentides ning selles osas tegutsetakse ühiselt kõige kõrgemal tasemel. Ametlikult lepiti ELi ühises kosmosepoliitikas kokku 2007. aastal, mil liikmesriikide ministeeriumid, Euroopa komisjon ja Euroopa Kosmoseagentuur leppisid kokku ühistes eesmärkides. Samas ei tähenda see, nagu oleks liikmesriigid loobunud iseseisvatest kosmoseuuringutest. Liikmesriigid panustavad nii eelarveliselt kui ka oma infrastruktuuriga ESAsse, mille prioriteedid peegeldavad ka liikmesriikide prioriteete, kuid suurel hulgal Euroopa Liidu riikidest on oma kosmoseagentuurid või kosmose uurimisega tegelevad institutsioonist, kes sõltuvalt asutuse ja riigi eripärast täidavad oma eesmärke.\nLiidu ühise kosmosepoliitika nurgakiviks on aga koostöö ELi, ESA ja liikmesriikide vahel. Seejuures täidab poliitika- ja finantsvahendite planeerimisel põhirolli Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat. ESA kui rahvusvaheline organisatsioon on oma eesmärgina sedastanud üleeuroopaliste rahumeelsete eesmärkidega kosmoseuuringute edendamise ja elluviimise koos kõige sellega kaasnevaga – sealhulgas ka vastava tööstuse edendamisega. Seejuures on ka teiste taevakehade uurimine rohkem ESA kui vahetult Euroopa Liidu enda rida (näiteks tegutsevad praegu Marsi ja Veenuse tehiskaaslaseprogrammid Mars Express ja Venus Express).\nEuroopa Liidu kosmosepoliitika baseerub EL-i alusdokumendil, Lissaboni Leppel. See annab Euroopa Liidule mandaadid muuhulgas ka välja töötada ning ellu viia oma kosmsoepoliitikat, mis ei ole vastuolus, ega keela ellu viimast liikmesriikidel oma kosmosepoliitikaid ja defineerida ning ellu viia selle erinevaid alaprogramme.\nEuroopa Liidu peamine eesmärk oma kosmoseprogrammide väljatöötamisel on edendada erinevate liikmesriikide koostööd, ühist konkurentsivõimet ning euroopalikku ühtekuuluvustunnet. Eesmärgiks on pakkuda euroopa riikidele ja nende ettevõtetele paremaid võimalusi globaalses konkurentsis, pannes alus Euroopa ühisele kosmosetaristule. Kosmosetaristu all mõistetakse eelkõige ühiseid initsiatiive satelliitpositsioneerimise ja kaugseire valdkonnas ning rakendusi nendega setud valdkondades nagu transport, kommunikatsioon, metoroloogia, geodeesia jpt.\nEuroopa Komisjon esindab eelkõige Euroopa maksumaksjate koguhuve ning vaatleb projekte suuresti majandusliku tasuvuse aspektis Euroopa Liidu majandusele ja projektide elluviimisel lähtub eelkõige raha eest saadavast parimast väärtuset. Euroopa Komisjon ei dubleeri oma kosmosesuunalisi tegevusi Euroopa Kosmoseagentuuriga, kes tegeleb peamiselt teaduslike projektide ning kosmoseuuringutega. Vajadusel tellib Euroopa Komison ESA käest prioriteetsete projektide teostust ja järelevalvet, kuid sellisel juhul ei kajastata seda läbi ESA eelarve ega rakendata ka ESA eelarvepoliitikat.\nEL-i programm Galileo\nEL-i programm Copernicus\nEL-i programm Horizon 2020 space\nEuroopa liidu kosmosevaldkonna haldus\nEuroopa meteoroloogiasatelliitide organisatsioon EUMETSAT\nKosmosevaldkonna koostöö Euroopas