Meriinovillane pesu - Matkafoorum\nLiitunud: 15 Nov 2015, 17:05\nVõta ühendust tobutuurlane\nPostitus Postitas tobutuurlane » 01 Dets 2015, 21:03\nHei! Kas kellelgi pole üle jäänud heas korras vähekasutatud meriinovillast pesu naistele, särk M ja püksid S ? Või kust seda kraami soodsalt saaks? Tagumik ikka täiega külmetab\nOleks tänulik info eest! Meeste särk S käiks vist kah- juhul kui vääääga ära pruugitud pole . Tänud ette!\nViimati muutis REGA1872, 03 Dets 2015, 10:08, muudetud 1 kord kokku.\nPõhjus: Tõstsin teema ost/müük alt siia\nRe: OSTAN- meriinovillane pesu\nPostitus Postitas mrWilson » 01 Dets 2015, 21:13\nMina tellisin endale merino pesu siit: http://www.matkama.com/tooted/search/Wa ... arity/pg/1" onclick="window.open(this.href);return false;\nSokid samast kohast: http://www.matkama.com/tooted/search/lo ... arity/pg/1" onclick="window.open(this.href);return false; olid vist "T3 MIDWEIGHT HIKER"\nOdavalt merino pesu vist ei saagi. Kuigi odav on suhteline mõiste.\nPostitus Postitas Metavo » 01 Dets 2015, 21:22\nMa olen enda meriino villase sealt tellinud ning olen ülimalt rahul:\nhttp://www.aliexpress.com/store/1043997" onclick="window.open(this.href);return false;\n400 g/sqm särki kannan talvel peaaegu igapäevaselt, pükse aga vaid tõsiselt külma ilmaga või kui pean pikalt väljas passima (kalal näiteks).\nPostitus Postitas scabere » 01 Dets 2015, 21:33\nTellisin ja sain Karrimori meriinovillase sooja pesu särgi sportsdirectist. Sai kätte natuke üle 20 eurose hinnaga.\nPostitus Postitas mrWilson » 01 Dets 2015, 22:04\nHea, et mainisid. Sportsdirect'is on praegu ale: http://www.sportsdirect.com/SearchResul ... ter=merino" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas Meelis76 » 02 Dets 2015, 14:35\nMina tellisin siit, väga rahul\nhttp://www.ebay.co.uk/sch/Activewear-/1 ... scobos2010" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas tobutuurlane » 02 Dets 2015, 18:25\nPaistab, et Sportsdirectis siiski ksa100 prossa meriino, mitte mingi segu. Kuipalju seal tellimistasu võiks olla, keegi teab?\nAga tänud vastamast!\nPostitus Postitas REGA1872 » 03 Dets 2015, 10:00\nKümmakond aastat tagasi, kui ma meriino omadustest veel midagi ei teadnud, komistasin Norras Devoldi tehasepoest väga headele hindadele. Eelmine suvi Soomes käies õnnestus ühes kauges põhjala kolkapoes ale komplekt (Wild) kätte saada 50€ eest; senise kasutuse põhjal täitsa rahul.\nIlmselt ongi meriino puhul soodsamate hindade saamiseks vaja põhja poole minna (või siis järsku Uus-Meremaale). Samas Katmandus, kus matkakraami on tohutult ja see on kordades odavamad kui meil, ei õnnestunud mul meriino kraami kusagilt leida.\nPostitus Postitas Jants » 05 Dets 2015, 18:09\nKui teiste kantud riiete selga paneku tõrget ei ole siis tasuks meriinovillast pesu otsida ka Humana kauplustest, eriti uue kauba päevadel.\nTõin täna isegi ühed vähe kasutatud Icebreakeri püksid ära- 6 eurot. Devoldi asju näeb ka aegajalt...kui kellelgi L suurust vaja, siis ühed rohkem kantud püksid jäid Nõmme kauplusesse.\nPostitus Postitas väike mukk » 06 Dets 2015, 10:45\nHetkel on siin päris hea pakkumine: http://kaup24.ee/et/search?q=thermowave+merino&ac=s" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas Kivisisalik » 07 Dets 2015, 14:24\nJants kirjutas: Kui teiste kantud riiete selga paneku tõrget ei ole siis tasuks meriinovillast pesu otsida ka Humana kauplustest, eriti uue kauba päevadel.\nThumbs up Humanale, eriti uue kauba päevadel. Seekord oli kaubapäev vist nädala eest, ja tundus et sooja pesu valik oli päris suur, märkasin nt Devoldi asju (tshekatud Järve Keskus ja Pärnu mnt Vineeri peatuses).\nPostitus Postitas Morheatus » 03 Jaan 2016, 14:02\nhttp://www.looduspere.ee/product-category/soe-pesu/" onclick="window.open(this.href);return false;\nIse kingituseks tellisin siit, inimene ei ole raske seljakoti kandja, et ei oska öelda, kuidas õlgade juures kangas kannab.\nPostitus Postitas blackwhite » 09 Jaan 2016, 20:28\nOlen tellinud http://www.joha.ee/E-pood" onclick="window.open(this.href);return false; On küll õhemast kangast kui icebreakeri omad aga sama soojad ja väga soodsa hinnaga hakatuseks.\nPostitus Postitas sigalehm » 21 Juun 2016, 12:10\nKas seal Sporsdirectis müüdav merino on millegi poolest kehvem kui mõni 2-3 kallim bränd?\nVeebipoes Karrimor Merino Crew Mens Baselayer Top hinnaga 24€ (XL veel ainult 18€)\nKahjuks Ülemiste poes seda kraami ei ole, või ei teadnud müüjad vähemalt.\nPostitus Postitas margusl » 21 Juun 2016, 13:00\nMitte just SD ja Karrimori pihta, aga vähe soodsamal õhukesel Lastingu särgil tekkis esimene auk kuidagi kiirelt, vahest esimeste nädalatega. Samas peale aastat-paari ei ole see ka ilma nõelumata end suuremaks söönud ning mujalt ka hõredam ei tundu.\nÜhe hilbu pealt võib vastavalt meelestatusele järeldada mida iganes, vali sobiv [:\n- õhemad on õrnemad;\n- odavamad on õrnemad;\n- iga hinnaga õhuke merino on õrn ja seetõttu peakski odavamat eelistama;\n- valim ei ole piisav.\nPostitus Postitas mrWilson » 21 Juun 2016, 13:24\nsigalehm kirjutas: Kas seal Sporsdirectis müüdav merino on millegi poolest kehvem kui mõni 2-3 kallim bränd?\nSee on kirjade järgi 100% merino. Merino segatud mõne teise kiuga olevat vastupidavam. Las spetsialistid kõnelevad.\nAntud tootele lisandub veel u. 10 euri postikulu Eestisse.\nhttp://ee.sportsdirect.com/karrimor-mer ... e=44487603" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas scabere » 21 Juun 2016, 14:11\nMa pole ühtegi kallimat analoogset merino-toodet kasutanud aga see Karrimori soesärk on isiklikult minu jaoks veidi häirivalt torkiv ning seetõttu pole ka palju kasutust saanud. Kuna ühtegi merinovillast analoogi ei oma siis puudub ka võrdlusmoment, kas see torkimine ka teistel tootjatel eksisteerib.\nPostitus Postitas Tarmo » 21 Juun 2016, 14:31\nD-terminaali juurest ühest outletist sai ostetud sootsalt meriinovillane kampsun. Kõik oli tore kuni esimese pesuni - läks pesus poolteist numbtit väiksemaks. XL ist sai midagi M i ja L i vahepealset.\nÜlemiste Sportdirectist said ostetud pikad aluskihi XL püksid ja XL pluus. Kodus selgus, et keegi oli pluusi karpi hoopis L püksid pakkinud. Seal oli parajasti mingi kahekaupa ostmise soodukas.\nLisaks on mul ka metiinovillane võrksärk, aga seda ei saa raske seljakottiga kasutada - õlgadele tuleb muster ja lisaks näeb veidi perversne välja Aga suusatamiseks ülimõnus.\nPostitus Postitas mrWilson » 21 Juun 2016, 15:07\nscabere kirjutas: kas see torkimine ka teistel tootjatel eksisteerib?\nMul on Aclima WarmWool särk. Algul justkui torkis veidi aga ei midagi liiga häirivat. Ilmselt see iga persooni individuaalne värk kas sobib või ei.\nTarmo kirjutas: Kõik oli tore kuni esimese pesuni - läks pesus poolteist numbtit väiksemaks. XL ist sai midagi M i ja L i vahepealset.\nMerino kangast pestes peab järgima tootja antud juhiseid. Üldiselt piisab ainult leige veega loputamisest. Tihti ka lihtsalt tuulutamisest. Kuuma veega ega suvalise pesuainega ei soovitata pesta.\nTarmo kirjutas: Lisaks on mul ka metiinovillane võrksärk, aga seda ei saa raske seljakottiga kasutada - õlgadele tuleb muster ja lisaks näeb veidi perversne välja Aga suusatamiseks ülimõnus.\nEga iga merino hilp polegi mõeldud matkamiseks. Näiteks Aclima võrksärgil on õlad kaetud:\nAclima-WoolNet-Msark-must_pr_original.jpg (51.78 KiB) Vaadatud 13441 korda\nPostitus Postitas scabere » 21 Juun 2016, 15:46\nVõibolla pean ka siis ikka selle natukese ära kannatama ja asjale rohkem kasutust andma lootuses, et "algul veidi torkis" ära kaoks.\nPostitus Postitas mrWilson » 21 Juun 2016, 15:57\nVot selle kohta ei oska kommenteerida kas erinevad merino tooted ka erinevalt torgivad. Tõnu näitkes on rääkinud, et pehmemat asja on raske leida. Mine siis võta kinni. Muidugi merino omadusi arvestades see väike torkimine on köki-möki. Kui ikka särk on mitu päeva seljas olnud ja pärast seda ikka veel ei haise siis peab ju hea asi olema. Olen end külma ilmaga täiesti märjaks higistanud kuid sellist külma tunnet mis siis mõne tavalise särgiga järgneb pole olnud. Samamoodi on matkasokkidega mis merinot sisaldavad. Mina oman Lorpen'i külma ilma sokke kuid pärast pikka aega umbses saapas veedetud hetki ei aura nendest lõhnapoegagi. Sellised lood on siis merinoga.\nPostitus Postitas Tanel » 21 Juun 2016, 23:00\nMinu Aclima ja Lastingu särgid ei torgi üldse, samas natuke paksem Still-longsi särk torgib aga sellega harjub kiiresti ära.\nPostitus Postitas rika » 21 Juun 2016, 23:35\nmina pole lapsest saati kannatanud villast vastu ihu, kuni täiesti juhuslikult olin sunnitud ostma oma esimese Icebreaker'i särgi (külmaga mägedes). enne esimest pesukorda päris esimest korda seljas annab tõesti natuke tunda, et vist ka sinna villase klassi kuuluv, aga hiljem tõesti pole pehmemat ja mõnusamat asja. kuigi pean nentima, et olles Eestis, kus vesi on kare, seetõttu ka nahk ehk veidi kuivem, on meriino seljas ka vahel tuntav, samas Austrias mägedes, kus vesi on nii pehme, et ei saa aru, kas seep tuleb nahalt maha või mitte, on ka naha olukord teine ja igasuguse (ka eestimaise lamba) villa taluvus väga hea\nkannan ainult meriinovillaseid riideid (kõik Icebreaker senini) alates dets kuni aprilli teise pooleni, sest viibin siis lumel, mägedes ja seda juba 4 aastat, loomulikult on mul mitmed vahetused riideid, nii BF (100% meriino) kui GT (väikese elastaani(?) lisaga), aga järgi pole neist mitte ükski veel andnud, ei augu ega muul näol. ei ole materjalina põhjust kurta kummagi üle, GT lihtsalt peab natuke paremini vormi, vastupidavuselt küll vahet pole...\nneed seljas samamoodi nagu muudki riided, kihiti, tihti on jalas-seljas põlvikud, aluspesu, alussärk, t-särk, siis pikkade varrukate särk, pikad aluspüksid ja paksem kampsun veel otsas. tõeliste külmade ilmadega sulejope ning siis veel suusajope üll. kuna päeva jooksul on paar võimalust kihte võtta-jätta-muuta, siis juhtub ikka, et riided on suurest töötegemisest täiesti läbimärjad (kahjuks hommikul riietudes ei ole teada, kui võhmale võttev päev tulemas). seega pesuvajadus sagedane.\nalguses usaldasin ka tehnikaimet, so pesumasinat ja ikka villase programmiga, aga kuna riided saavad vatti, siis pärast paari pesu tundus, et ... vist... ei ole ikka päris puhas.\nesimese paari nädalaga kujunes välja järgnev pesurežiim, mida kindlasti julgen soovitada: riided villapesuvahendiga ca 30-35 C vette ca 2-3 tunniks, siis teen täiesti korraliku käsipesu (jah, kaenlaalused, kaeluse ääred tõelise nühkimisega, loomulikult ettevaatlikuga, et mitte vanutada) ja siis olen edasi laisk. masinasse, tilk sedasama villapesuvahendit (müüakse suurtes roosades pudelites) ja villapesuprogramm käima, masin loputab ka kenasti ära ja suts tsentrifuugi. ka kuivatusmasinatel on villase kuivatusprogramm olemas, mida võib edukalt kasutada. pärast seda vajab siiski veel õhu käes tahenemist. ja vaat nüüd on riided puhtad\nsellise pesuprotseduuri juures pole veel ükski ese kahanenud ega ise külma tundnud, hoolimata täiesti läbimärg olemisest, villane hoiab sooja ka siis ka rattaga sõites aprillist novembrini kasutan meriino-riideid, mõnus\nigatahes minu poolt soojad soovitused neile, kes veel on kahelnud meriinovillaste riiete hääduses või vajalikkuses viibides väljas ja looduses\nPostitus Postitas peetrionu » 22 Juun 2016, 12:59\nolen läbi aegade kasutanud\nDevold Expedition ülemist otsa :\nhttps://www.devold.com/en-GB/expedition ... -240&c=950" onclick="window.open(this.href);return false;\ntorkis, kallis , kulus kiiresti\nuuesti ei ostaks\nAclima Hotwool - nii ülemine kui alumine\nhttp://www.aclima.no/products/herre/hot ... w-zip230-g" onclick="window.open(this.href);return false;\npisut kraabib, vastupidav kulumise mõttes\nmeeldib - ostaks uuesti kui tarvis\nhttp://www.aclima.no/products/lightwool/men/t-shirt" onclick="window.open(this.href);return false;\nhttp://www.aclima.no/products/lightwool/men/crew-neck" onclick="window.open(this.href);return false;\nei kraabi ei torgi, väga hea, valikus oli tookord ainult eresinine värv millega pidin leppima\nmeeldib - ostaks uuesti kui tarvis aga eelistan Sheep Run\nAli Expressi kaudu saadud Brand Name: Sheep Run\nhttp://www.aliexpress.com/snapshot/7189 ... 0955229577" onclick="window.open(this.href);return false;\nväga postiivne kogemus, ei torgi, (paki peal kirjas väärtuseks 10 raha mitte 32 )\nmulle meeldib et tavalise t-särgi lõikega mitte liibukas nagu Aclima Lightwool\nTundub et puuvillaga võrreldes on kõik meriino villast asjad õrnemad\naugud on lihtsad tulema eriti kui ihu niiske ja liigutad miskit asja nii et see puudub vasta keha - tõstad mööblit, palki ...\nParandmisel hoian mina õmblusmasina eemal, sest see lõhub veel rohkem ja nõelun/vildin ainult käsistsi.\nLihtwool ja Sheep Run asju kasutan aastaringi ehk ka palaval suvepäeval.\nEelised nii puuvillase t-särkide kui CRAFT Pro Zero Extreme särkide ees, millest esimesed jäävad krooniliselt niisketeks peale higistamist ja mõlemad kipuvad ebameeldivalt nii enda, kui teiste nina ärritama ja seda isegi esimese päeva õhtuks.\nPostitus Postitas Tarmo » 22 Juun 2016, 18:05\nKui varustust kiita, siis Icebreaker alukad on ütlemata mõnusad, seda eriti sooja ja niiske ilmaga.\nKoostis 96 % meriino, 4 % elastaan\nPuuvill läheb niiske ilmaga puusavöö all ikka eriti rõvedaks.\nTänane kuupäev on 18 Juun 2018, 19:52


Melbet kasiino arvustus 2022 🌟 Võta kohe!\nMelbet ESports ülevaade\nMelbetMelBet EsportsMaksed MelbetisMelbeti boonused ja pakkumisedMiks panustada MelBetis?\nMelbet on online-spordikihlvedude turul võimas mängija. Alates 2012. aastast näitavad mõned ülevaated, et spordiennustus on suurendanud spordifännide seotust veebis. Liikluse arvult 26. spordiennustusbrändina on online kihlveokontoril rohkem kui 430 000 külastajat, konkureerides teiste spordiennustuste saitidega. Üks suurimaid ei tähenda tingimata, et see on parim.\nKriitilised veebiarvustused näitavad, et MelBet täiustab endiselt oma teenust. Tegelikult ei soovita Strafe.com seda saiti avaldamise hetkest enam. Need tõkked pole aga esporti kihlveokontori kasvu takistanud. Suur hulk igapäevaseid Interneti-kasutajaid tormab kihlveokontorisse, et teha panuseid võrgus videomängudele. Laienevast turust lõigu nikerdades on Melbet kogunud oma osa miljardi dollari suurusest e-spordiärist. Prognooside kohaselt saavutab Esportsi turuväärtus 2027. aastaks 6 miljardit dollarit.\nInterneti-mängude entusiastid soodustavad turu kasvu, isegi kui videomängude kihlveosaidid meelitavad ligi uusi ettevõtteid klientide hüvedega. Pakkudes laia valikut e-spordi pakkumisi, näitavad võrgus olevad kasutajad, et Melbet tasub videomängudele panustada. Venemaal asuv Tutkia, Ltd omab veebisaiti, mille litsentsi on andnud Curacao EGaming Authority, litsentsi nr. 8048/JAZ.\nMängurite jaoks pakub platvorm ennustusvõimalusi e-spordiürituste, turniiride ja matšide jaoks. Litsentsiga videomängude kihlvedusid on Melbet kohustatud järgima vastutustundlikke hasartmänguprotsesse ja tagama tegevuse terviklikkuse.\nProfessionaalsed mängijad leiavad sarnast populaarsust, mis on kunagi reserveeritud professionaalsetele sportlastele, sealhulgas ettevõtete sponsorlus ja fännide imetlus. Egamingi kihlveosaidid kasutavad ära mängude parimate mängijate ikoonilist kuulsust. Ekspansiivsel e-spordi veebiturul kasvab Melbeti populaarsus jätkuvalt. Uute klientide meelitamist taktikaliselt kavandades pakuvad veebipõhised kihlvemissaidid entusiastidele võimalusi esporti mängijatele, meeskondadele ja turniiritulemustele panustada. Enamikul espordiüritustel on osa maailmast kõige populaarsemad videomängud, sealhulgas League of Legends ja CS:GO.\nKvaliteetsete mängu- ja tegelaskujudega on League of Legends köitnud ülemaailmset publikut. Videos on mängijatevahelises võitluses viis mängijat ja kaks meeskonda. Kui iga meeskond kontrollib poolt virtuaalsest kaardist, juhivad üksikud mängijad üht videomängu tegelast, keda nimetatakse "tšempioniks". Tšempionid koguvad punkte ja teenivad kulda, et vastase alistada. Nexuse hävitamine vaenlase kaardil on see, kuidas meeskond purustab vaenlase, et võita videomäng.\nKaks meeskonda, millest üks koosneb terroristidest ja teine terrorismivastastest. Iga meeskond võitleb üksteise vastu. Terrorismivastase võitluse eesmärk on peatada terroristide pommide paigaldamine ja päästa terroristi pantvangid.\nMelbet pakub kasutajatele juurdepääsu rahvusvaheliselt tunnustatud makseviisid, mis lihtsustab sisse- ja väljamakseprotsessi. Kontoomanik saab raha deponeerida mõne minutiga. Kasutajad saavad raha üle kanda digitaalsete rahakottide, pangakaartide, deebetkaartide, pangaülekannete ja krüptovaluutaga. Interneti-ennustusplatvorm pakub laia valikut maksevõimalusi, sealhulgas Visa ja MasterCard.\nLisaks on krüptovaluutade nimekiri ulatuslik, konkureerides sisse- ja väljamaksete osas krüptojuurdepääsus enamiku platvormidega. Bitcoin, Dash ja Ethereum on ettevõtted, kes teevad Melbetiga koostööd krüptovaluutafondide ülekandmiseks. Plokiahela tehnoloogial põhinev krüptovaluuta on turvaline ja privaatne, mis tähendab, et rahaülekanded on anonüümsed.\nVäljamaksete puhul sõltub raha saadavus valitud makseviisist. Ülekanded digitaalse rahakoti abil on kohesed. Pangaülekande kajastumiseks kasutaja pangakontol võib aga kuluda päevi, isegi kui Melbet hakkab koheselt väljamaksetaotlust töötlema. Hea hüve sagedastele kõrgete panustega spordiennustajate jaoks on see, et Melbetil pole väljamakse limiiti. Sõltumata võitudest võib kasutaja võtta kõik.\nKasutaja valib, kui palju ta soovib välja võtta ja kinnitab väljamaksetaotluse. Lihtsalt minge veebisaidi makseviiside jaotisesse. Valige väljavõtmise võimalus. Sisestage vajalik teave. Taganemisprotsessi alustamiseks klõpsake nuppu Esita.\nMelbeti boonused ja pakkumised\nPopulaarse tervitusboonusega annab Melbetis panustamine klientidele 100-protsendilise sissemakse. Veebiarvustuste kohaselt on sissemakse pakkumiste ajal mõnikord suurem, kuid see on piiratud teatud summaga. Kuigi boonusega panustamine on riskivaba, peab mängija täitma platvormi kehtestatud läbimängimisnõudeid. Mängijad võivad boonusraha välja võtta pärast kolme akumulaatori panustamist vähemalt 1,4 koefitsiendiga.\nKui mängija ei vasta boonustingimuste nõuetele, võidakse tema kontod ja kogu sellel olev raha külmutada, kui veebilehel tekib ebaseadusliku tegevuse kahtlus. Oluline on veebisaidi tingimused üle vaadata ja neist aru saada. Tingimused boonuste kasutamine võib igal ajal muutuda. Lisaks võib spordiennustus oma äranägemisel kampaaniad tühistada. Tegelikult võivad kõik veebisaidil olevad tingimused muutuda, mistõttu on oluline tingimusi regulaarselt üle vaadata, et tagada mänguviisiga kokkusaamine.\nMelbeti boonused julgustavad uusi mängijaid proovima kihlveoteenust ja selle kõrgeid esport-ennustuskoefitsiente. Kogenud panustajad jätkavad panuste tegemist isiklike vahendite, raha tagasi preemiate ja muude kampaaniatega, mis parandavad panustamiskogemust.\nSarnaselt teistele väljakujunenud spordiennustustele osutavad arvustajad, et Melbeti võrguennustused pakuvad konkurentsivõimelisi ja kõrgeid panustamiskoefitsiente. Interneti-videomängude entusiastidele soodsad koefitsiendid ja boonused on ahvatlevad stiimulid isiklike vahendite sissemaksmiseks ja panustamiseks. Melbeti kasutajaskond kasvab jätkuvalt tänu ulatuslikele lojaalsuspreemiatele.\nMiks panustada MelBetis?\nMelbet kasutab lojaalse kliendibaasi loomiseks kõrgetasemelist tehnoloogiat ja internetiühendust. Kuigi veebiarvustused nõuavad veebisaidi teenustes muudatusi, on sellel pikaajaline edukas ajalugu ülemaailmsetele klientidele spordiennustusteenuste pakkumisel.\nHoides globaalsel esporditurul klientide tähelepanu kohalikul tasandil, sealhulgas pakkudes teenuseid erinevates keeltes, on videomängude kihlveosait kogunud märkimisväärse osa tarbijaskonnast. Veebiarvustajad naudivad veebisaidi pakkumisi e-sporditurniiride, ürituste ja matšide jaoks.\nLihtsasti kasutatava saidi abil saab veebipõhine kihlveokontor kontoomanikelt kasutatavuse eest kõrgeid hindeid. Veebiarvustustes mainitakse ka atraktiivset kujundust, mida mõned arvustajad märgivad, et veebisaidil on palju teavet. Kuna spordiennustus pakub mobiilset juurdepääsu iOS-i ja Androidi kaudu, võivad kontoomanikud panustada videomängudele liikvel olles.\nMelbet pakub spordiennustusvõimalusi kogu maailmas, kuigi teenus pole erinevates piirkondades saadaval. Üks arvustaja läks oma riigis VPN-i kasutades blokist mööda. Korraldades veebis arvukalt kihlveoüritusi, tõmbab platvorm ligi espordihuvilisi kogu maailmast.\nPlatvormi usaldusväärsed makseviisid, tõhus tehnoloogia ja kõrged koefitsiendid on atraktiivsed. Kasuks on ka reaalajas voogesitus, mis võimaldab panustajatel videomängudele panustamise ajal veebis e-mänge nautida.\nIlma sissemaseta boonusSissemakseboonus


Kas on võimalik lapsi nimesilida: mis ohustab imikuid? - Bronhiit May\nNimesil sellest, kui vanalt võib lapsi võtta\nLapsepõlv on paljude valuvaigistavate ravimite kasutamist piirav tegur. Nimesil pole erand. Saame teada, mitu aastat võite Nimesili võtta lastele ja mida teha, kui arst on selle ravimi välja kirjutanud, ja sellel on vanuse järgi vastunäidustus.\nNimesili toimeaine on mittesteroidsed põletikuvastased ravimid Nimesuliid. Alles hiljuti toodeti Berlin-Chemie (Saksamaa) algset ravimit ainult kotikestes pulbrina. 2017. aasta sügisel ilmus uus vabastamisvorm - kihisevad tabletid. Mõlemad tabletid ja pulber sisaldavad 100 mg Nimesuliidi.\nSupresseerib ensüümi COX (tsüklooksügenaas) tootmist, mille mõjul sünteesitakse prostaglandiinid, histamiin, ensüümid ja muud põletiku vahendajad, põhjustades põletikku ja sellega kaasnevaid sümptomeid: valu, turset, punetust.\nVältides bioloogiliselt aktiivsete ühendite patoloogilist mõju lihasluukonnale ja sellega külgnevatele pehmetele kudedele, kaitseb see luustikku põletiku hävitavate mõjude eest. Valuvaigistav toime areneb 30 minuti pärast ja kestab 6-12 tundi.\nLiigeste, selgroo, ligamentoossete aparaatide põletik;\nHambavalu, peavalu ja põhjuseta valu;\nSpordi- ja olmevigastused.\nPärast hammaste eemaldamist ja ravi ning kirurgilisi sekkumisi on see ette nähtud põletiku vältimiseks.\nNimesili ei kasutata:\nSeedetrakti haiguste ägenemine (gastriit, haavandiline haavand, koliit, hepatiit jne)\nVereringe patoloogiad (hemofiilia, kalduvus veritsusele, hüübimishäired);\nPalavik viirushaiguste taustal (ARVI, ägedad hingamisteede infektsioonid, nohu);\nJoogil on meeldiv apelsini maitse, seetõttu on seda mugav lastele anda. Sellel on kiire valuvaigistav, palavikuvastane ja põletikuvastane toime. Sobib ühekordseks kasutamiseks ja ravikuuriks.\nRavimi puuduseks on see, et seda ei saa kasutada palavikuvastase ainena viiruslike külmetushaiguste korral. Lisaks on see lastepraktikas kasutamiseks üsna mürgine. Kasutatakse paljudes Euroopa riikides ainult täiskasvanutel.\nVenemaal on lubatud Nimesili võtta üle 12-aastastele lastele.\nAmetlike kasutusjuhiste kohaselt on lubatud anda lapsele Nimesili alates 12. eluaastast. Näidustused ja vastunäidustused on sarnased täiskasvanud patsientidega. Võtke korraga üks pulber või üks kihisev tablett. Need lahustatakse eelnevalt 200 ml vees toatemperatuuril..\nÄrge võtke vana suspensiooni, s.t. seda ei tohiks säilitada - see võetakse kohe. Päevas võetakse regulaarselt (12 tunni järel) kaks annust. Ravi kestus, sõltuvalt patsiendi raskusest ja diagnoosist, varieerub üks kuni 15 päeva.\nMärge! Te ei saa Nimesili võtta koos teiste valuvaigistavate ja palavikuvastaste ravimitega - see suurendab ravimite toksilist toimet seedetraktile ja maksale.\nKui lapse vanus on alla 12 aasta vana, on soovitatav valida asendaja.\nPreparaadid mõne muu toimeainega (Paratsetamool, Ibuprofeen);\nNimesuliidil põhinevad dispergeeruvad tabletid (Nimica, Nise);\nValuravimid on tõsised ravimid, mis tuleb teie lapsele ise välja kirjutada. Seetõttu on beebi tervise säilitamiseks ja talle mitte kahjustamiseks võimalik Nimesili anda temperatuuril ja valul ainult siis, kui arst on selle heaks kiitnud..\nMul oli laps\nLastel külmetushaiguste ravi\nSoole häired pärast antibiootikume\nKuidas õpetada last kiiresti võrevoodi jalas seisma ja siis iseseisvalt ilma toeta seisma?\nKagocel lastele - kasutusjuhised, näidustused, vastunäidustused, raviskeem, Komarovsky ülevaated, analoogid\nKuidas kodus mandleid loputada\nVõimalused kodus kehatemperatuuri kiireks tõstmiseks 38 kraadini\nViina kurguvalu jaoks\nMiks peaksite koronaviirusega rohkem vedelikke jooma?\nAllergiline nohuLisaks võib kõrge temperatuur ilmneda infektsiooni tungimise tõttu kehasse, mis on juba tõsisem.On oluline osata neid juhtumeid eristada.Kui ilmub tatt ja beebi temperatuur ei jõua kriitiliste piirideni, on põhjus tõenäoliselt ARVI.\nEfektiivsed täiskasvanute külmetuse ja gripi ravimid, odavate ravimite antibiootikumid\nLapsel on roheline tatt - mida teha. Põhjused ja kuidas vabaneda lastel rohelisest paksust räätsast


Tänavu oli M&A tehingute murdepunkt\nKPMG Corporate Finance on koostöös Dealogicu andmebaasiga läbi viinud iga-aastase ettevõtete ühinemis- ning ostu-müügitehingute (mergers and acquisitions ehk M&A) analüüsi ja võib tõdeda, et esmakordselt pärast 2000. aasta mõõnaperioodi on lõpule viidud M&A tehingute arv ja mahud maailmas 2004. aasta lõpuks aktiivselt kasvamas. Samas pole Kesk- ja Ida-Euroopa suutnud maailma M&A tehingute kasvuga sammu pidada.\n2004. aastat võib maailmas pidada murdepunktiks M&A tehingute tulemustes. Kaua oodatud ja ennustatud tehingute mahu ja arvu kasvu on esimest korda nelja aasta jooksul näha. 2004. aasta 11 kuu andmed näitavad võrreldes 2003. aasta sama perioodiga 47%-list kasvu lõpule viidud tehingute mahtudes.\nLõpule viidud tehingute arv on 2004. aasta 11 kuu jooksul 18 481, mis on 10% rohkem kui 2003. aastal samal ajal. Aasta lõpul võiks toimunud tehingute mahuks kujuneda 1,675 triljonit dollarit ning tehingute koguarvuks 20 160.\nSuurtehingute edetabeli eesotsas on ravimitööstuse ettevõtete Sanofi-Synthelabo ja Aventise tehing koguväärtusega 67 miljardit, JPMorgan Chase?i ning Bank One?i tehing väärtusega 57 miljardit ning Cingulari ja AT&T tehing väärtusega 41 miljardit dollarit.\nSeitse tehingut maailma esikümne tehingutest on seotud finants- ja kindlustussektoriga. Esile võib tuua ka General Electricu tütarettevõtte NBC ning Vivendi Universal Entertainmenti ühise ettevõtte NBC Universal loomise. Selle tulemusena tekkis globaalne meedia- ja meelelahutusettevõte.\nRiskikapitali tegevus on viimasel neljal aastal aktiviseerunud. Tänavu moodustasid riskikapitaliga seotud tehingud juba 11% tehingumahtudest ja 7% tehingute arvust. Riskikapitali tehingute kasv järgnevatel aastatel on seotud eeldatavalt Aasia ning Kaug-Ida regioonidega. Kõige märkimisväärsem kogukasv iseloomustab Aasia ning Vaikse ookeani regiooni: 53%-line kasv tehingute mahus ja 30%-line kasv tehingute arvus. USA turg mängis olulist rolli suuremahuliste tehingute puhul, olles osaline esikümne kaheksas tehingus.\nSamas on Euroopas, Lähis-Idas ning Aafrika regioonis tehingute mahtudes küll toimunud 23%-line kasv, kuid tehingute arv püsis 2003. aastaga võrreldaval tasemel. Kesk- ja Ida-Euroopa ei ole aga suutnud maailma trendidega sammu pidada. Tehingute arv on jätkuvalt languses ning kogu 2004. aastal läbiviidud tehingute mahud jäävad 2003. aastale alla. Kesk- ja Ida-Euroopa regiooni riikidest on investoreile huvipakkuvaimad endiselt Poola, T?ehhi ning Ungari.\nKa Eestiga seotud tehingud on jäänud oodatust tagasihoidlikumaks. Enamik tehinguid on toimunud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, mistõttu ei ole info avalik ega kajastu Dealogicu ülevaates. Seetõttu võib öelda, et tehingute arv on sel aastal püsinud hinnanguliselt vähemalt 2003. aasta tasemel ning Eestis toimuvat võib pidada ettevõtete ülesostmise teiseks laineks.\nDealogicu ülevaate järgi viidi Eestis tänavu läbi 27 tehingut (2003. aastal 48 ning 2002. aastal 49 tehingut). Neist neli toimus toidu-, tekstiili- ning mööblitööstuses ning kolm nii finants-, telekommunikatsiooni- kui ka tööstussektoris. Avalikustatud tehingumahud (8,9 miljonit dollarit) ei anna ülevaadet 27 tehingu mahu kohta, sest on avalikustatud vaid seitsme tehingu hind.\nDealogicu analüüsis on suurimad Lemminkäinen Oyj osaluse suurendamine 99,4%ni ASis Talter ligi 45 miljoni krooni eest, Hansapanga poolt 100% Moskva Kvesti panga aktsiate ost ligi 43 miljoni krooni eest ning ASi Vilma 60,6% aktsiate müümine ASile Kalev 11,2 miljoni krooni eest.\nAutor: Kristin Ojamäe


EKSPRESSI PODCAST | Päevakajalisi jaburusi pilkava Lugejakiri.ee asutaja selgitab, miks ta feministe kiusab - undefined - Eesti Ekspress\nTeateid elust 15. november 2018\nMart Siilivask Foto: Vallo Kruuser, Eesti Ekspress\nLugejakiri.ee reklaamib end kui „kõige tõsiseltvõetavam uudisteallikas Eestis”. Ilmne satiir jääb aga päris paljudel kahe silma vahele, eriti sotsiaalmeedias. Nii on pahandanud konservatiivid uudise peale, mis räägib laulukaare vikerkaarevärviliseks võõpamisest; mõned feministid said aga pahaseks loo peale, mis väitis feministide soovi Häädemeeste nimi vähemmaskuliinse vastu vahetada. Ahhetatud on ka teksti üle, mis kirjeldab, kuidas Tele 2 töötaja kiip läks kogemata tema koera omaga sassi ning nii sattus mees loomade varjupaika.\nLugejakirja veebilehe alustas pisut enam kui kuu eest Mart Siilivask. „See on hämmastav, kui erinevalt inimesed ühest väiksest tekstist aru võivad saada,” ütleb ta tagasisideks tulnud kommentaare kokku võttes. Ta kirjutab lugusid ennekõike enda lõbuks, aga plaanib sellest ning enda juhitud meemikodulehest välja kasvatada püsiva töökoha.\nIga pilkeloo taga on Siilivaski sõnul sügavam moraal või tähelepanek ühiskonna kohta. Näiteks Häädemeeste nime vahetamise lugu võiks panna inimesed mõtlema, kust läheb sooneutraalsuse taotlemise piir. Sageli arutavad inimesed nii Lugejakirja veebilehe kui ka sotsiaalmeedia postituste kommentaariumis tõsimeeli teema üle, mida lugu pilkab (enamasti satiirist aru saamata...).\n„Ma ei kiusa feministe,” ütleb ta. Mida enam vastukaja – ja ka vihaseid kommentaare – lugu saab, seda täpsemalt ja teravamalt ta ühiskonna närvi tabas, usub Siilivask. Satiiri võiks vaadata ka kui kunstivormi, märgib autor.\nHiljutise Kaitseväe õppuse Okas ajal mõtles Siilivask välja loo, kuidas reservväelane otsustas kohustusest kõrvale hiilida, sest metsas ei ole wifit. Selle illustreerimiseks tegi ta ka telefoniekraanil oleva SMSide vestluse pildi. Pilt aga läks ilma loo ja kontekstita oma elu elama – seda jagati sotsiaalmeedias eraldi meemina. Kui Postimees viimaks päris allikatele põhinedes end mitte näole andnud reservväelastest artiklit kirjutama hakkas, küsis ajakirjanik kaitseväelt ka väidetava wifi-vestluse kohta.\nSiilivaski sõnul on aga päris selgelt näha, et pilt on võlts: tema loodud vestluses on õppuse kutse saatja Vabariigi Valitsus, mitte Kaitsevägi.\nPodcast'is räägib Siilivask veel, kuidas ta suhestub Marilyn Jurmani vastulausesse, mille näitleja kirjutas Lugejakirjas ilmunud loole „MAAILMALÕPP? Mitte keegi ei soovinudki nädalavahetusel näha Marilyn Jurmani tisse”.\nKülasta ka uut keskkonda Delfi Tasku, mis on kõigi Ekspress Meedia podcast'ide kodu.


Grass Trimmer Võrdlus 2018 - 2019 | Aiandus\nPõhiline AiandusGrass trimmer võrdlus 2018\nGrass trimmer võrdlus 2018\nNõuanded muru trimmeri võrdlemiseks või katsetamiseks 2018\n1. Mis on muru trimmer ja kuidas see töötab?\n2. Millist tüüpi pintslid on olemas?\n2.1. Elektriline ja juhtmeta trimmer\n2.2. Bensiini Grass trimmer või bensiini harja?\n3. Lõng, noa, saetera: erinevused lõikamissüsteemides\n3.1. Joon pea vahend\n3.2. Blade tiiva vahend\n3.3. Nuga ja saelehti tööriist\n4. Hooldus- ja puhastusvahendid muru ja trimmeri / harja lõikuri jaoks\n4.1. Nõuanded muru õigeks korrastamiseks\n4.2. Nõuanded seadmete hooldamiseks\n5. Tähtis teave kaitse ja ohutuse kohta aianduse ajal\n6. Küsimused ja vastused murutrimmerite teemal\n6.1. Millist gaasi ma pean oma bensiini murutrimmerile?\n6.2. Kuidas sa trimmeriga kõige paremini hakkama saaksid?\n6.3. Millised on kõige olulisemad / tuntuimad tootjad rohumaade trimmerite või harjapinkide jaoks?\n6.4. Kas Stiftung Warentesti võrdlus on juba niisutatud?\nPõllu trimmereid ja pintslilõikureid kasutatakse seal, kus muruniiduk või muljumis niiduk ei ole piisav: muru servadel, põõsaste ja puude all ning maja seintel.\nElektri- või akutoitega muru trimmerid on eriti sobivad muru servade lõikamiseks perimeetrites või seintel. Karmema ja suuremahulise töö jaoks on neil siiski võim. Bensiinipurustid või harja lõikurid saavad hakkama paksude ja puitunud taimedega.\nMilline lõikamissüsteem peaks valima sõltub niidetava ala seisundist: niit on paindlikum ja annab võimaluse, kui ta puutub kokku raske takistusega, kuid noad on paremad karastatud ja stabiilsete umbrohtude eemaldamiseks.\nKauni ja hästi hooldatud muru hooldamisel ei toimu seda tavaliselt tavalise muruniidukiga - eriti on teada, et niitmine on muretu. Kuid isegi kõverate ja ekstravagantsete nurkade korral tõuseb see tõesti tihe ja kogu tuftihambad kasvavad tavaliselt edasi, kui sa ei suuda ennast käsitsi aidata. ja selle lahenduseks on muru trimmer!\nSee väga kasulik seade mitte ainult ei aita sind supernatantide terad, aga ka kõrged umbrohud samuti põõsad, mis on täpselt kasvanud ja kasvanud. Siin on harja lõikur, mida kasutati nii rohu trimmeri suurema versioonina.\nMeie sees Grass Trimmer Guide 2018 Me mitte ainult ei tutvusta teile peeneid erinevusi, vaid esitame ka üksikasjaliku ostu-nõu. Et saaksite oma roheliste piirkondade eelseisvateks parandusmeetmeteks optimaalselt ette valmistada, tahaksime anda teile mõned näpunäited teekonna kärpimiseks. Lisaks näitame ka teile, kuidas leida oma isiklik katse võitja trimmerite all ja millised muruplatsid on odavad ja soovitatavad.\nJätkub muru trimmer, kus tavaline muru niitmine ei ole piisav.\nMuru- või muru trimmer, tuntud ka kui peenestaja, või - võimsama variandi puhul - peenestajana, on mootoriga töötav aiatööriist. See on mitte ainult ei sobi rohu niitmiseks, vaid ka hekitaimede lõikamiseks või puhastavad taimed, nagu põõsad ja sarnased taimed. Need on tingitud nende õhemast ja tõhusamast disainist Kasutatakse, kui suuremad seadmed, nagu muruniidukid või muruniidukid, ei ole või on raskesti ligipääsetavad.\nRohu trimmerite ja pintslite töötamine on põhimõtteliselt sama ja 150 kuni 200 cm pikkuse metallist käepideme alumises otsas on nn lõikepea pöörleva lõikeriistaga, mida juhib mootor otse kas lõikepea kohal või (võimsamates koopiates) eraldi kinnitatud varre ülemise otsa külge. Lõikeriistana kasutatakse erinevaid süsteeme:\nPlastist tiivad lõiketeradena\nterasest noad kettad\nEnamik muru trimmereid kasutavad trimmipead, mis lõikab rohu kiiresti pöörlevate nailonkeermetega.\nMadala jõudlusega pintslid (enamasti muru trimmerid) on tavaliselt ainult ühe Keerme pea kui lõiketööriist välja. Sealt kinnitatud lõime tükid rullitakse tavaliselt rullile ja pingutatakse töötamise ajal tsentrifugaaljõuga, Selliste niiditükkide eelis võrreldes jäiga lõikekettadega on see, et nad on vähem kahjustatud juhusliku kokkupuute korral raskete takistustega, nagu kivid, betoonseinad või tugevad puud, näiteks ümmarguse saetera puhul. Nii saate siit suhtuda suhteliselt lähedale vastava ohuobjekti juurde.\nErinevalt nuga ketastest on lõngad samuti kergesti asendatavad. Mõningate muru trimmeritega saab niidid isegi poolautomaatse mehhanismiga uuesti kinni keerata, kuni keermelõngas on ära kasutatud.\nKa muru trimmeri käepideme ülaosas on die Käepidemed, mis on vajalikud lõiketööriista pööramiseks maapinnale. Raskematel seadmetel (nt pintselõikuritel) on ka kandurrihm, mis õlale ja rinnale venitatud - annab kasutajale lõikamisel palju suurema stabiilsuse.\nNagu varem mainitud, eristatakse tavaliselt lihtsamaid (rohu trimmereid) ja raskemaid harjapinkureid. Parema visualiseerimise jaoks võrdlesime mõlema seadme tüübi kokkuvõtte tabelis uuesti:\nSobib raskesti ligipääsetavates kohtades, nt muru servades, järskudel muruplatsidel, põõsastel ja seintel.\npöörlevad plastniidid, harva ka liikuvad noad\nkasutatakse tavaliselt elektriliselt või akuga\npuhastamiseks, puiduks, kõrgeteks rohudeks või suurteks niitudeks\nLõikeriistad on enamasti vahetatavad (niidid, noad, saelehed)\ntavaliselt powered by bensiinimootoriga\nSeetõttu on erinevused peamiselt sõiduki tüübis ja seega mootori jõudluses: Võsalõikurid kasutavad mõlemat Elektriline, juhtmeta või bensiinimootoriga mootor.\nSõltuvalt muru suurusest ja muru servade arvust ja keerukusest võib trimmeri elektriline või akumootor olla kasulik. Üks suurim eelis Elektriajamiga seade see on, et sa suhteliselt suhteliselt püsiva võimsusega töötamine pikka aega võimalik. Elektrimootor omakorda on oluliselt vähem energiat kui see, mis põhineb bensiinil - mis peaks siiski olema piisav väikeste või hobi aednike jaoks.\nJuhtmeta trimmerite aku eluiga on keskmiselt 30–60 minutit - suurte aedadega saab neid seadmeid kasutada ainult piiratud tõhususega.\nElektriliste trimmerite puuduseks on aga Vastava toiteallika sõltuvusmis muudab need mudelid sobimatuks kasutamiseks üsna suures aias. Kuigi akutoitega seadmed seda probleemi vältida, väheneb nende töö pidevalt töötamise ajal, mistõttu on laetud varuakude kandmine hädavajalik, kui soovite töötada suurel alal võimalikult sujuvalt.\nAllpool on meil Faktid elektriliste ja akude trimmerite kohta kokkuvõtlikult:\nsobib väiksematele töökohtadele muru servadel, kuid mitte suurte muru puhul\npidev (pidev) jõudlus elektrisüsteemis\noptimaalne sobib jaotuskohale või aiandusel\niseseisev töö akutoitega, kuid siis tulemuslikkuse halvenemisega\nsuhteliselt väike kaal\nPraktiline lisatarvik bensiini harjamisseadmele: rakmed võimaldavad püsivat tööd hoolimata suuremast kaalust.\nBensiinimootor tagab oluliselt suurem võimsus trimmerite ja pintslite jaoks, Samal ajal muudab kaasnev paak need seadmed märgatavalt raskemaks kui elektrilised või akumulaatorid, mis vajavad hoideseadet, näiteks kandurrihma.\nEelkõige, kui soovid töötada bensiini jõul töötava seadmega kauem, peate olema teadlik suurenenud kaalust. Samal ajal on bensiini muru trimmeritel aga eeliseks funktsioneerivad traadita ja ei kaota endiselt jõudlust, mis võimaldab seda kasutada raskes maastikus.\nErinevalt akude ja elektriajamiga seadmetest on hobi aednikule mõeldud bensiinimootoriga aga suured. Üksi Bensiini maht eeldab kuulmiskaitsevahendite kiiret kasutamist, Lisaks kütusele ja hooldusele on vaja rohkem kui elektrimudel.\nJällegi on meil Bensiini mudelite eelised ja puudused kokkuvõtlikult tabelina:\nsobib karmimaks tööks suurtel aladel\npidev (pidev) ja tugev jõudlus\nsõltumatu ja kiire töö\nei sobi väikestele aladele\nraske ja osaliselt mahukas seade\nEt te ei kaotaks erinevaid lõikamissüsteeme, oleme need siin teie jaoks struktureerinud. Kõik kolm süsteemi erinevad oma rakenduste poolestkuid nad kõik töötavad sama põhimõtte alusel.\nMootor pöörab vastavat lõiketööriista väga kiiresti üle võlli, mille tulemusena väheneb rohi, puhastamine ja õhukesed oksad. See on nimetatakse ka vabaks lõigatud meetodiks.\nPool on harja lõikuri süda.\nKeermepea koosneb ühest Rull, millele on keritud õhuke nailonniit. Sisselülitatud töös pöörleb spiraalipea, millest lõnga otsad ripuvad, pöörlema väga kiiresti tänu tsentrifugaaljõududele.\nNii Lõika rohi, koorimine ja oksad, muretsemata liiga palju lõiketööriista kulumisest, sest kui lõnga lõpp on kulunud, saate seda enamikus muru trimmerites vahetada lihtsalt keerates spiraali.\nPeale selle on manuaalse meetodi variandid olemas auch Grass trimmerid, kus niidi jälgimine toimib täielikult automaatselt - sa ei pea enam istuma põrandale. Lõppude lõpuks, kui lõnga pool on lõpuks valmis, saate selle kas käsitsi täita või asendada see täiesti uuega.\nJärgmine video näitab, kuidas lõnga lõngale tõmmata:\nMuudel trimmeritel on pooli asemel liikuvad plastist noad. Nende kaitsmiseks liigse kulumise eest on nad varustatud mehhanismiga, mis kaitseb neid klappige, peaksite lõikamisel lõikama kõva objekti (nagu kivi). Praktiliselt toimib see aga ainult osaliselt ja labad lõhuvad suhteliselt kergesti, näiteks kokkupuutes betoonseinaga või maja seinaga. Eriti sobivad on nuga tiivad matt-rohu või nühkima.\nRohkem kangekaelse põõsaste või isegi põõsaste okste jaoks on vaja seda stabiilsem lõiketööriist, Selleks tuleb noad ja saelehed erinevates vormides ja tugevdama kasutatud.\nHoiatus: Ärge kunagi kasutage nuga- ja saelehega tööriistu kivide või muru servade, maja seinte või betoonseinte lõikamiseks.\nOleme tabanud tera tööriistade erinevaid vorme:\ntähtkuju, 3 või 4 punkti Põõsaste ja väliste või sekundaarsete võrkude lõikamiseks.\nNiidukilaba ja rohu nuga\nlamedad või kergelt kumerad harud Eriti tõhusate niitude niitmiseks, kuid ei sobi metsas.\nerinevate hammastega Eriti paksude võrsete ja väiksemate okste lõikamiseks.\nVõimas harja lõikuriga saab ka raskemate maastike korral ka paksemat koorimist.\nSõltuvalt teie aia või muru olukorrast on vaja teistsugust lähenemist. Näiteks kõrgel rohul on soovitatav varred kahes etapis lühendada: Esmalt eemaldage materjali ülemise osa otsad ühelt küljelt teisele ja lõpuks lükake alumine osa vastassuunas.\nKaldteede puhul soovitatakse lõigata alt üles ja paralleelselt kalle, parimal juhul käite umbes ühe meetri laiuste teedega, samm-sammult. Kõige järjekindlamaks lõikamiseks peaksite jooksma tagasi juba niidetud tükk ja seejärel jätkama järgmisel sõidurajal samas suunas ja pidevalt.\nVihje: Väga suurtel aladel on soovitav väljastpoolt lõigata. Esmalt niitke muru servad ja seejärel tehke oma tee ringi ala keskele. See annab teile parima ülevaate nendest kohtadest, mis vajavad ümbertöötamist.\nTühjendage enne selle talveks hoidmist oma pintsli bensiini paak.\nKuigi elektrilised ja juhtmeta muru trimmerid kipuvad nõudma vähe hooldust, ei tähenda see seda, et saate teha ilma põhipuhastamiseta. Kui teil on pärast iga seadme kasutamist eemaldage lõikeriistadelt rohujääk automaatselt veenduge, et nad ei oleks nii kiiresti tuhmunud. Lisaks väheneb töökoormus kiiresti, kui tööriista pea ümber on liiga palju õlgi või muid kultuure.\nHoidke niidi pea kindlasti niiskena - eriti kui te ei kasuta seadet pikema aja jooksul. Sel moel mitte ainult ei suurendata elastsust, vaid ka vältida kiiret kulumist.\nAllpool on koostatud loetelu hooldusnõuetest bensiinimootoriga trimmerite ja trimmerite kohta:\nKontrollige ja puhastage säde.\nMetallist noad kuuluvad teravamaks, Niipea, kui tunned nicks või teie esimesed hambad või punktid puuduvad, tuleb noad asendada.\net talvitumise sa peaksid ühelt poolt kasutama lõikeriistu korrosioonikaitse ravida ja teiselt poolt Tühjendage paak täielikultmuidu kogub kütus karburaatorisse.\nEriti siis, kui tegemist on täpse tööga muru serva lähedal, on harja lõikur hädavajalik tööriist.\nIsegi elektrilise murutrimmeriga ja isegi võimsama bensiini harjaga on palju tähelepanu pöörata tööohutuse seisukohalt, sest Õnnetusjuhtumeid on kerge käsitseda korralikult vältida, Seetõttu tuleb lõikamisel ja niitmisel arvesse võtta järgmisi ohutusmeetmeid:\nKui kasutate muru trimmeriga, kasutage kindlasti kaitseprille, kindaid ja tugevdatud korgiga töötavaid saapaid.\nPöörake tähelepanu õige kinnitus niit või nuga.\nKanda tahked kingadparimal juhul koos Stahlkappen.\nEriti saetera tööriista kasutamisel on soovitatav kanda Töökindad ja isegi nn Cut ülikond\nSee on kerge pääseda silma, kuna ümbritsev koorimine, rohumaad ja puiduhake Kaitseprillid vajalik kohustus.\nÜle 100 detsibelli mahus, mis on normaalne bensiinimootori jaoks, kannatab ka kuulmine. Kindlasti painutage seda sobivalt Töö kõrvaklapid enne!\nAsjakohane vähem on õige muruniiduki bensiini küsimus nagu õige Kütuse ja mootoriõli segamissuhekuna see on seadme pikima võimaliku kasutamise seisukohast otsustava tähtsusega. Pöörake tähelepanu vastavate tootjate esitatud andmetele, sest teave on mudeliti erinev.\nTavaliselt pööratakse muru trimmer maapinnalt paremalt vasakule, kui lõiketööriistad pöörlevad vastupäeva. Sa peaksid ka pöörama tähelepanu hoidke trimmerit õigel kõrgusel ja liigutage lõikamisel seda võimalikult ühtlaseltpuhas lõikamine.\nOleme koostanud sinu jaoks kõige populaarsemad rohutrimmerite ja pintslite tootjad:\nStiftung Warentest ise ei ole katsetanud trimmereid, kuid annab aru Belgia partnerorganisatsiooni tulemustest. Testige Aankoopi peab teatama. Makita ja Powerplus kaubamärgid olid nii keskmises hinnasegmendis parimad.\nTööriista patareid - ladustamine, jõudlus, sügav tühjendamine\nErinevused juhtmeta kruvikeeraja, juhtmeta puuri ja juhtmeta puuri vahel\nToote test - Garden Master Battery Grass Trimmer GM-LI 1825\nEnergyFlexi AL-KO perekond\nMeades niidetakse harjaga, rohu trimmeriga ja harja lõikuriga\nAku perekonnad - Power4All, SystemKIT või Power X-Change\nJuhtmeta Impact Wrench\nJuhtmeta Teleskoop hekikäärid\nVideo Board: Akuga lehepuhur EGO Power+ LB6000E 56V\nKui autos oleva õhufiltrit ei vahetata õigeaegselt, võib isegi mootor välja kukkuda. Filtri vahetamine on aga kiire ja lihtne.\nTeod võivad aias põhjustada metsade hävitamist, mistõttu on oluline teada, millised keskkonnasõbralikud meetmed aitavad neid ära hoida.\nVahemere maitsetaimed on köögis suurepärased vürtsid. Nad on ka ravim- ja aiataimed. Õpi kõike väikeste ümarate ringide kohta.\nMootoriõli võrdlus 2018\nEriti odav mootoriõli ei ole kõik: pöörake kindlasti tähelepanu sae klassile. Mis on selle taga, lugege mootoriõli juhendit.\nVentilaatori soojendi võrdlus 2018\n➤ praeguse ventilaatori soojendi võrdlus 2018 lets-rebuild.com-s. Võrdle nüüd ja osta top fan heater online!\nKask aias: valik, istutamine ja hooldus\nTe otsite sobivat puu istutamist koduaia jaoks? Kas kask sobib või mitte, õppige Lets-ReBuild.com.\nCyclamen moodustavad ebatavalised kroonlehed, mis õitsevad erinevates värvides. Anname näpunäiteid õige tsüklameenihoolduse jaoks.\nSünteetilised vaigupõrandad on täiesti õmblusteta ning nad ei hautu. Töötlemise ajal tuleb siiski olla ettevaatlik. Lisateavet leiate siit.\nMullaaktivaatori võrdlus 2018\n➤ lets-rebuild.com praeguse mullaaktivaatori võrdlus 2018. Aastal. Võrdle nüüd ja tellige top soil activator online!\nTeed oma aias: tee oma tee\nAedad teed: paljusid taimseid teesid saab hõlpsasti teha aedadest ise aias! Milliseid taimi saab kasutada, mida sel eesmärgil selgitame.\nKasvuhoone võrdlus 2018\nVärvige puidust garaažiuks\nUjumine tiigi hooldus\nVäetage ja hoidke muru\nMuru hooldamine regulaarse scarifying'iga\nRegulaarselt kääritades jäävad muru terveks ja roheliseks, kui haljasvili eemaldatakse. Õpi kõike õige skarifitseerimise kohta.\nRenoveerige ise garaažipõrand


Eesti: Isamaaliit nõuab Pitka ausamba taastamist DELFI - Estonian World Review\nEesti: Isamaaliit nõuab Pitka ausamba taastamist DELFI\nIsamaaliidu Tallinna linnavolikogu fraktsioon esitas linnapea Jüri Ratasele arupärimise, milles küsib Johan Pitka mälestusmärgi edasise saatuse kohta.\nIsamaaliidu Tallinna linnavolikogu fraktsioon linnapeale Jüri Ratasele arupärimise, milles palub vastata: Kas, kuhu ja millal taaspüstitatakse Tallinnas admiral Johan Pitka mälestusmärk ning mida kavatseb linnavalitsus selleks ette võtta?\nPitka monumendi piinlikus loos ei taha Isamaaliit näidata näpuga ühegi erakonna peale. “Eks poliitikud tulevad ja lähevad, aga linnavõimu järjepidevust kandvad ametnikud on siinkohal küll hurjutamist väärt,” märkis linnavolikogu liige Matti Tarum.\n19. veebruaril 2002 seisis rahvahulk Kaitseliidu maja ja Kaarli kiriku vahel lumesajus, et avada admiral Johan Pitka 130. sünniaastapäeva puhul tema mälestusmärk, meenutavad isamaaliitlased. Eesti iseseisvusele viinud mehe monument oli lõpuks jõudnud ka Eesti pealinna.\n“Nüüd on admiral Johan Pitka pärast mõnekuulist linnasüdames seismist juba neli aastat „ajutiselt” Kaitseliidu laos,” nendivad isamaaliitlased. “Ammuilma on valmis okupatsioonide muuseum, mille ehituse tõttu Pitka oma koha loovutama pidi. Kogu vahepealne aeg on aga kulunud pikale kirjavahetusele ja arutamisele, milline nurk admirali jaoks kõige õigem on. Tundub, et õigus on neil, kes ütlevad, et ajutised lahendused ongi need kõige jäävamad.”


Usk kokandusse on taastatud! – PILLE RIIN PETTAI PHOTOGRAPHY\nJärgnev on pühendatud kõigile neile saatusekaaslastele, kellel pole aimugi, kuidas saab pirukasse muna ning kelle sünnipäevatorte valmistab tänaseni Ema.\n“Küpsetamine pole minu tugevaim külg ning ilmselt just seetõttu tundsin kohustust jagada teiega retsepti, mis isegi minul ilma liigse pingutuseta õnnestus ning sööjate kõhud rahuloleva mõmina saatel minutitega täitis.”\nEile otsustasin, et kui juba uute alguste lainele läks, siis küpsetan selleks puhuks ühe koogi. Et ma ise kuigi tuliselt magusat ei armasta, tuli leida midagi sellist, mille valmistamine minusugusel amatööril üle jõu ei käiks ning mis lõpptulemusena mulle endale ka kulinaarset naudingut valmistaks. Uusaastalubaduste ja kõige eelkirjeldatuga passis kõige paremini toorjuustukook – pealevaadates lihtne, maitsev ja mitte liiga rammus (vist?). Tuleb tunnistada, et valiku tegemist lihtsustas oluliselt külmkapi sisu – poest oli vaja juurde tuua ainult marju ja digestiveküpsiseid. Selle koogi puhul on muidugi ainult üks väike “aga” – pintslisse saab selle pista alles järgmise päeva hommikul, sest koogi õnnestumise oluliseks eelduseks on piisavalt pikk külmas tahenemise aeg!\nPildile jäi põhjusega vaid tükike 😉 Enne kui taipasin pilti teha oli peaaegu terve kook juba oma tee rahulolevate sööjate kõhtu leidnud.\n*Kogused on 20cm läbimõõduga vormi jaoks!\n400g toorjuustu (mina kasutasin 200 g vanilje toorjuustu ja 200 g naturaalset toorjuustu)\n1 tl vanilliektrakti (mina seda ei lisanud, sest vanilje toorjuust täitis oma eesmärki, aga kui kasutad naturaalset toorjuustu, siis tasub maitse saavutamiseks lisada)\nPurusta küpsised nii peeneks kui võimalik, kasutades selleks pudrunuia või vastupidavast klaasist pudelit. Sulata või ning lisa see küpsisepurule. Suru võiga segatud küpsisepuru koogivormi põhja ning pane hetkeks külmikusse tahenema.\nSelle koogi secret ingridient on toasoojad komponendid – nii segunevad need omavahel paremini! Mina lasin toorjuustudel, hapukoorel ja munadel enne kokku segamist toasoojuses tunnikese peesitada. Toorjuustukatteks segasin esmalt kokku toorjuustu ning suhkru ning seejärel lisasin munad. Valasin toorjuustukatte küpsisepõhjale ning küpsetasin eelsoojendatud ahjus 150 kraadi juures 40 minutit. Ideaalne kook võdiseb nagu tarretis, mis koolisööklas alati tänamatult järgi jäeti.\nLase koogil umbes pool tundi toasoojuses jahtuda ning valmista sel ajal hapukoorekate – sega kokku hapukoor, suhkur ja vanilliekstrat. Mina asendasin viimase vanillisuhkruga, sest oh üllatust, minul kui küpsetistevaenulikul inimesel sellist moetoodet kodus ei olnud ja poest unustasin loomulikult tuua…Kui kook on piisavalt jahtunud siis vala hapukoorekaste ettevaatlikult koogile ning küpseta eelsoojendatud ahjus 230 kraadi juures maksimaalselt 6 minutit! Seejärel lase koogil toasoojas täielikult jahtuda ning jäta ta kuni hommikuni külmikusse pikutama.\nEnne serveerimist kaunista kook hooajaliste marjadega. Mina kasutasin mustikaid ja maasikaid, aga sobiksid ka näiteks vaarikad või mustsõstrad. Loomingulisemad tegelased võivad kasutada ka erinevaid salsasid maasika toormoosist kuni mündi ja laimi seguni välja.\nPosted in blogiTagged blogi, fotoblogi, kokandus, maasikad, maitsev, manhattan, mustikad, retsept, tervislik, toorjuustukook, värskeBookmark the permalink.


Nimelt teatas Norra energeetikaettevõte, et teenis möödunud aasta viimases kvartalis 40 miljoni dollari suuruse puhaskahjumi.\nTegemist on suure langusega, sest veel aasta tagasi oli Põhjamaade suurim firma 185 miljoni dollariga kasumis ning sellist tulemust ei osanud oodata ka aktsiat katvate analüütikute enamus, kes prognoosis ettevõtte kasumiks koguni 618 miljonit dollarit. Samuti vähenes ettevõtte korrigeeritud müügitulu 1,778 miljardilt dollarilt 1,664 miljardi dollarini ehk 6 protsendi võrra.\nStatoil on rahul\n„Praeguse nafta hinna juures saavutasime soliidsed tulemused, meie toodangumahud kasvasid ning efektiivsus suurenes kõikides tootmissektorites,“ ütles Statoili tegevjuht Eldar Saetre. „Kahjumi põhjustasid aga kallinenud puurkaevude hooldus ning madal nafta ja gaasi maailmaturu hind.“\nLisaks rõõmustas Saetre selle üle, et ettevõte suutis möödunud aastal plaanitust rohkem säästa. Kulusid on Statoil kärpinud alates 2014. aastast, mil nafta hind maailmaturul märkimisväärselt langes. Selleks lükati edasi mitmeid projekte ning koondati töötajaid. Aktsionäridele lubatud väljamaksete säilitamiseks suurendati aga võlga. Seejuures on aga suudetud efektiivsust suurendada, pakkudes samu teenuseid varasemaga võrreldes kohati isegi poole odavamalt.\nSamuti plaanib Statoil sel aastal investeerida tootmisse veel 11 miljardit dollarit, et suurendada aastane toodangukasv 4 protsendilt 5 protsendini.\nNafta hind võib kerkida\nParalleelselt Statoili tulemustega sattusin Financial Timesist lugema artiklit, et riskifondid panustavad nafta hinna tõusule. Seda suuresti tänu OPECi leppe järel piiratavale naftatoodangule. „Usk, et OPECi katsed turgu tasakaalustada õnnestuvad, on tugev,“ ütles ka Saxo Banki analüütik Ole Hansen.\nBrenti indeks ennustab nafta hinna tõusu.Foto: Äripäev\nKuna maailm on nafta hinna suhtes optimistlikult meelestatud ning Statoil plaanib oma efektiivsust ning toodangumahte veelgi suurendada, jõuab ettevõte suure tõenäosusega peagi taas kahjumist kasumisse. Seejuures suudetakse tänu vahepealses kriisis tehtud kohandustele nüüd aga „musta kulda“ toota veelgi väiksemate kuludega.\nInvesteerisin Statoili ka olukorras, kus nafta hinna kerkimist polnud lähiajal näha. Teadsin kohe algul, et see võib ettevõtte tulemusi mõjutada ning seetõttu sai võetud pikk investeerimishorisont. Praeguseks on energiaettevõte aga oma turuväärtust üle 40 protsendi kasvatanud ning järgmisena makstakse dividende 22 senti aktsia kohta, mis on kooskõlas analüütikute ootustega.\nPikaajalise investorina saan seega kokkuvõttes rahul olla, sest aktsia väärtus on kerkinud kiiremini kui oleksin julgenud loota ning ka dividend paneb konservatiivsel investoril tavaliselt silma särama. See aga ei tähenda, et ma ei võiks tulevikus ettevõtte kasvu ära kasutada ning ühel hetkel oma investeeringust kasumit võtta – mõtlen ju praegu nagunii aktiivselt, kuidas portfellis vaba raha hulka suurendada.


Hooldustasu - 12 õppematerjali - Annaabi.ee\n"hooldustasu" - 12 õppematerjali\nJääktulu arvestus Soovite korraldada raamatupidamiskursusi. Olenemata soovijate arvust, peate maksma ruumide renti 4000 kr kuus ja arvutite renti 10 000 kr kuus. Raamatupidamistarkvara maksumus on 24 000 kr (ühekordne) ja hooldustasu 6000 kr aastas. Reklaamikulud on 5000 kr. kuus. Palkate õppejõu, kellega lepite kokku tööjõukuludes: 1 900 kr tunni eest. Kohvipauside maksum...\nminuraha.ee Vali 1) paremalt menüüst pangateenused 2) vasakult menüüst pangakaardid Lõpeta laused: Deebetkaardiga makstes debiteeritakse koheselt raha kaardiomaniku pangakontolt ehk võetakse kontolt raha maha. Deebetkaardiga saab teha järgmiseid tehinguid: 1) maksta kauplustes ja teendindusasutustes nii Eestis kui välisma...\nEluaseme kulud TEGELIK NORMEERITUD Soojusenergia kütteks, soe vesi ………...……………………………………………… Üür ja hooldustasu ………………………………………………………… Ühiselamu üür ………………………………………………………… Külm vesi, kanalisatsioon ………………………………………………………… Prügivedu ………………………………………………………… Majapidamisgaas ………………………………………………………...\nVõrrelge kolme suurima Eestis tegutseva panga poolt eraisikutelele pakutavaid pangakaar Veergu A kirjutage kaardi nimetus. Vajadusel lisage ridu Veergudesse B-G kirjutage võrreldavad andmed kaartide kohta Pangakaartide võrdlus 12/5/2016 AS SEB Pank Deebetkaardid Deebetkaart Gold-deebetkaart ISIC kaardid Apteegikaart Krediitkaardid Määratud tagasimaksega- Püsimaksega- MasterCard World Elite Gold...\nFINANTSMATEMAATIKA ELEMENDID Sissejuhatus Tänapäeval pole vist vaja pikalt selgitada, kui suurt tähtsust omab raha ja kõik sellega seonduv. Paljud teie seast on juba käinud ka tööl ja saanud töö eest ka tasu. Seoses sellega on tekkinud kindlasti küsimus, kuidas teenitud raha kõige otstarbekamalt kasutada. Ülikooli õppima asumise korra...\nSeadme hooldus- ja remondileping Käesolev leping (edaspidi nimetatud Leping) on sõlmitud "____"______________ ___________________________________, registrikood _____________________, aadress _____________________________________, mida esindab juhatuse liige ______________________________ (edaspidi nimetatud Tellija) ja ___________________________________, registrikood ___________...


Liilia Kokkamised: December 2013\nPosted by Liilia at 20:51 No comments:\nPosted by Liilia at 20:15 No comments:\n125g keetmata basmati riisi\n300g makrat (krabinuudlid või-pulgad)\n1/2 värsket kurki või 3 pisikest\n140g konserv maisi\n1 tuunikala konserv omas mahlas\nKeeda soolaga maitsestatud vees riis pehmeks, mitte päris pehmeks või pudruks. Jahuta riis maha. Pese paprikas ja kurk puhtaks, lõika pisikesed kuubikud. Hakki ka krabipulgad peeneks nagu paprikas. Kurna mais ja tuunikala. Sega kõik koostisosad kausis kokku, lisa oma maitse järgi majoneesi, hapukoort ja hästi natuke maitseks soola. Pane salat 1 tunniks külma maitsestuma. Head isu!\nLabels: Kala/ Mereannid, Riis, Salat\n...rullide valmistamisel on täidisel kuluv koostisosade kogus erinev, sest kapsapead on nii eineva suuruse ja kaaluga.\n1 suur terve värske kapsapea (umbes 2,5kg)\nKapsarullide tegemiseks läheb vaja suurt kapsast, lehed peaksid olema terved. Kapsa juurikas lõigatakse võimalikult sügavalt kapsa seest välja nii, et kapsa peasse sisse ei lõikaks, aga samas peab olema lõigatud nii, et lehed ei oleks juurikaosa küljes kinni, vaid tuleksid peale keetmist kapsa küljest kergesti lahti. Kapsas pannakse suurde potti keema puljongi või soolaga maitsestatud vee sisse kuni lehed muutuvad pehmeks. Kui pealmised lehed tunduvad juba nii pehmed, et neid saab kokku keerata ilma, et nad katki murduksid, võib need kahvli või millegi muu abil ettevaatlikult kapsa küljest lahti võtta, et lehti katki ei teeks. Liiga pehmeks ei tohi ka keeta, siis lähevad lehed katki. Lehed, mis veel pehmed ei ole, jätta keema. Kui pealmised lehed on ära võetud, võib sisemisi lehti nii palju kui nad lahti tulevad kapsa pea küljest lahti võtta ja potti jätta koos kapsaga keema, siis lähevad need kiiremini pehmeks. Kapsalehtede küljest lõigata jämedaid rootsusid õhemaks, et oleks parem rulli keerata.\nHakkliha praadida sibulaga. Keetsin riisi, segasin keedetud riisi praetud ja maitsestatud hakklihaga. Tõstsin igale kapsalehele väikese hunniku täidist ja keerasin otstest kinniseks rulliks. Kes soovib võib osta kasvõi kilo hakkliha ja panna ainult hakkliha nagu mul, aga ka vähese lihaga on väga head.\nKapsarullid laduda võiga määritud ormi või ahjupannile, igale kapsarullile peale panna õhuke viil võid ja vormi põhja pool cm jagu vett. Ja pane 200C juures ahju.\nKuna kapsarullide ettevalmistus nõuab üsna palju aega, võib toored kapsarullid valmis teha ka eelmisel õhtul ja hoida küpsetamiseni külmkapis.\nPosted by Liilia at 15:18 No comments:\nLabels: Kaalujälgija/Tervislik, Kapsas, Vormiroog\nINGLISE JÕULU KEEKS\nÜkspäev kui poja trenni viisin ostsin omale sinna kaasa lugemieks ajakirja ja seal oli see retsept koos fotoga ning see oli nii ahvatlev, et kodus tegin kohe järgi ja tõesti hea keeks oli.\n185g Stork küpsetus margariini või tavalist võid\n1 tl vanilje ekstrakti (sobib ka suhkur)\n150g isekerkivat jahu\n35-40g mõru kakaod\n1 tl lahustuvat kohvi + 1 spl vett kohvi lahustamiseks\n200g valget šokolaadi, sulatatult\n50g puhastatuid pistaatsia pähkleid\nKuumuta praeahi 180 C juures. Vahusta toasoe margariin suhkruga miksri abil heledaks kreemiks, lisa üks haaval munad ja iga kord vahepeal vahustades. Lisa vanilje. Sega omavahel kokku jahu, kakao ja küpsetuspulber eraldi nõus. Lahusta kohv leiges vees. Lisa piim ja kohv munadele ja vahusta ilusti läbi. Nüüd sega lusika abil sisse jahu ja sega kuni moodustub korralik tainas. Määri keeksi vorm võiga ja pane tainas vormi. Küpseta ahjus keskmisel riiulil 180 C juures 25-40 minutit. Kontrolli valmidust kahvli või grilltiku abil, kui tikk jääb erinevas kohas kogu aeg kuiv, siis keeks on valmis, aga kui märg või niiske taignst, siis vajab veel ahjus olla umbes 10-15 minutit. Lase keeksil jahtuda 5-10 minutit vormis, keera vorm aluse peale ümber ja tõsta vorm ära.\nSulata vesivannis šokolaad ja kalla sellega keeks üle. Puista peale jõhvikaid ja pistaatsia pähkleid. Head isu!\nLabels: Inglise toit, Jõulud, Magusad küpsetised, Šokolaad\nHome made need õiged krõbedad vene masinaga tehtud vahvlid. Mõned aastad sai omale ostetud vana klassikaline vene vahvlimasin, millega saab teha imelisi vanu suus krõmpsuvaid vahleid nagu lapsepõlves. Vahvlid on meie peres väga armastatud, et alati tehakse neid suur kogus, mis kaob kiiremini kui teha jõutakse. Selle retsepti järgi on vahvlid mõnusalt krõbadad 2 päeva.\n200g võid sulatatult\n1,5-2 klaasi piima või vett (või mõlemat pooleks)\nmaisitärklist (sobib ka kartuli oma)\nVahusta munad suhkruga (suhkrut pane nii palju kui magusaid soovid). Lisa sool, vanilje ja sulatatud või (NB! mida rohkem on ka võid, seda krõbedam tuleb vahvel, sest või annab vahvlile selle mõnusa krõbeduse) ning vahusta uuesti. Lisa piim ja sega läbi. Viimasena lisa jahu+tärklise segu või lisa ainult jahu (pane mõlemat 50 : 50, tärklis teeb vahvlid krõbedaks) , lisa segu nii palju, et tainas jääks selline jogurti ja hapukoore vahepealne paksus. Kuumuta vahvlimasin ja määri masin võiga kokku enne esimest vahvlit, hiljem pole vaja rohkem võiga määrida. Küpseta kuni vahvel on kuld pruunikas.\nPosted by Liilia at 13:51 No comments:\nLabels: Magusad küpsetised, Suupiste/Snacks\nKARAMELLISED APELSINI PORGANDID\nSellised pisikesed porgandid kuuluvad alati Inglise jõululauale nagu meil verivorst ja hapukapsas, retsepte on küll palju erinevaid, aga klassikalised on ikka mee, sinepi maitselised ja see retsept.\nChantenay on pisikese porgandi sort nagu fotol näha, kes veel ei tea, aga kui on kodus tavaline porgand, siis sobib ka (lõikad keskelt pooleks või neljaks). Lisan ka seda, et retseptis oli 2 spl suhkrut, aga minu jaoks oli see liiga magus, et järgmine kord lisan vaid 1 spl ning samas saab ka mängida apelsinimahla ja puljongi kogusega, et lisad ühe apelsini asemel 2 ning selle võrra puljongit vähem.\n500 g Chantenay või baby porgand\n2 spl light muscovado suhkrut\n1 apelsini mahl (sort Navy)\nPuhasta ja pese porgand. Pane porgand kastruli põhja koos või, puljongi, suhkru ja apelsinimahlaga. Pane kaan peale ja lase keema, lase olla 10 minutit. Serveeri ja puista üle peterselliga. Head isu!\nPosted by Liilia at 13:38 No comments:\nLabels: Inglise toit, Jõulud


Liisa Laanes, 22. mai 2017 09:25\nMida suurem pere, seda kulukam on ette võtta näiteks lennureise. Automatk on aga üsna soodne ja mugav võimalus – pole vahet, kas reisilisi on üks vähem või rohkem.\nKüll aga tuleb läbi mõelda, millise sõiduvahendiga reis ette võtta – viieliikmelise ja suurema pere puhul tavalise sõiduautoga hästi toime ei tule. Ka tuleb kasuks, kui peres on vähemalt kaks juhtimisõigusega inimest, sest kui vaid üks peab kogu reisi roolis istuma, võib see pikema matka korral üsna kurnav olla.\nAutot vali hoolega\nAmservi uute autode müügijuht Mikk Trave ütleb, et kui pere on näiteks viieliikmeline ja lühemaid väljasõite ning pikemaid reise võetakse ette suhteliselt sageli, tuleb pereautot kindlasti hoolega valida, pidades turvalisuse kõrval vähemalt sama oluliseks ka mugavust.\nHästi sobivad suuremale perele mahtuniversaalid – neis on saab Trave sõnul tihti võimalus teise istmerea istmeid edasi-tagasi suunal reguleerida, mis annab võimalusetänu sellele saab jalaruumi juurde tekitada. Sellist võimalust pakuvad Amservi valikus näiteks Toyota Verso ning Proace Verso Family- varustustasemest alates.\nArlin Vooremäe City Motorsist märgib,ütleb, et viimasel ajal on vähegi suuremad pered hakanud eelistama seitsmekohalist sõidukit. “Seitse kohta annab rohkem mänguruumi ja need istmed, mis vabaks jäävad, on võimaliksaab hõlpsalt sobitada kas lauaks või lisakäetoeks sobitada,” räägib ta. „City Motorsi valikus on ppakuvad suurtele peredele huvi näiteks Dacia Lodgy, Renault Grand Scenic ja Renault Espace.“\nKui väga tahta, mahub ka magama\nVäga oluline on lastega perele ka see, kui mahukas on auto pakiruum, ütleb Mikk Trave. “Kahe lapse vanemana olen väga hästi kursis, mida tähendab perega reisimine ja soovitan alati pakiruumi mahutavuse kõrval pöörata tähelepanu ka selle kujule. Universaali pagasiruum on sügav, kuid madalam kui näiteks mahtuniversaali omast ning sõltuvalt kaasavõetavast pagasist ei pruugi üks või teine sobida. Meil on tulnud kaasa võtta kahe lapse vanker, mitu spordikotti, kolmeaastase poisi jooksuratas, aastase tüdruku kaasaskantav võrevoodi, mõned kohvreid ja nii edasi – juba see seab autole päris korralikud nõudmised,“ kirjeldab Trave ja soovitabki seepärast autot valima hakates kindlasti läbi mõelda ka see, mida on reisidele kõige sagedamini vaja kaasa võtta.\nPaljud automatkajad tahavad hoida reisiga seonduvad kulud võimalikult väikesed ja eelistavad seetõttu võimalusel ka autos ööbida. Kas perega on selline asi mõeldav?\n“Mahtuniversaalidesse mahuks vajadusel magama küll,“ ütleb Mikk Trave. „Toyotal näiteks saab Versos istmed alla klappida nii, et tekib üks suur sile põrand. LC150-s jääb väike vaheaste sisse, kuid meie kliendid on lahendanud selle nii, et asetavad alla kas lisatekid või kasutavad õhkmadratsit, mis tasandab vahe. Meie suurimal mahtuniversaalil, Proace Versol saab istmed autost välja tõsta ja siis jääb magamisasemeks juba päris suur ruum, küll aga tekib siis küsimus, kuhu ööseks istmed ööseks panna.,” ütleb Trave.\nÜkskõik, mis marki autot pere eelistab – kui sageli koos reisitakse, tuleks autot ostma minnes kindlasti rääkida sellestki, et vahel võib autos ööbimise võimalust vaja minna, ning lasta endale näidata, milliseid võimalusi selleks mingi mudel pakub.\nArlin Vooremäe nendib, et üldjuhul mahub autosse mugavalt magama siiski kaks-kolm inimest, suurema perega läheb see keeruliseks. „Siis oleks ehk mõistlik kaaluda juba väikebussi,“ ütleb ta. „City Motorsi valikust sobiks näiteks Renault Trafic, kus on märksa avaramad tingimused kui mahtuniversaalides.“\nReisiks mugav sõiduk ei pea perel muidugi oma õuelt võtta olema – kui kogu pere tuleb sõidukisse mahutada vaid reiside ajaks, on mõistlik sobiv auto rentida.\nLisavarustus mugavuse nimel\nEt perereis sujuks võimalikult muretult, tasub mõelda lisavarustuse hankimisele.\n* Tahvelarvutihoidja. Lapsel on kindlasti parem ja mugavam, kui ta ei pea tahvlit tagaistmel ise käes hoidma, sest vaatamisnurgast sõltuvalt võib lapsel kael kangeks jääda, kaugus silmadest võib olla vale – või ta lihtsalt ei jaksa seda nii kaua hoida.\n* Astmelauad. Kõrgema auto puhul on lapsel nii lihtsam autosse ja sealt välja ronida.\n* Tarvikute organiseerija. Esiistme seljatoele kinnituv tarvikute organiseerija kaitseb istet mustade jalatsite eest ja igale asjale on autos oma koht.\n* Nahkistmed. Kõik, kellel on väiksed lapsed, teavad, et auto istmed ei püsi just väga kaua puhtad. Nahkistmed saab hõlpsalt puhtaks, kangaga nii lihtsalt ei lähe.\n* Kaitseelemendid. Pagasiruumi kummimatt hoiab paki ruumi puhtamana , uksekäepidemete kaitseteibid ei lase ukselingialust pinda kriimustada. Asju pakiruumi ja sealt välja tõstes on oht vigastada tagastange värvi. Selle ennetamiseks saab paigaldada stangele kaitsepleki/plasti või teibi, mis kaitseb värvi kriimustuste eest.\n* Transpordilahendusena on hea kasutusele võtta ka katuseraamid koos jalgrattaraami/lumelauahoidja/suusaboksiga.\nAllikas: Mikk Trave, Amserv\nLapsed 25. mai 2017 15:50\nRahatarkus | Tehnika 26. aprill 2017 09:18\nRahatarkus | Tehnika 5. aprill 2017 09:06\nRahatarkus | Tehnika 20. märts 2017 09:03


Trading Bitkoin RSI. Bitcoin to LINK/ETH RSI Ratio Trading Set conversion cheatsheet\nKrüpto kauplemine ja binaarne variant ja tõkevariant jälgimine võib olla kaasahaarav tegevus. Mis tahes kasutamine või sõltuvus meie sisust on ainuüksi omal vastutusel ja omal äranägemisel. Me ei anna meie sisu osas mingeid garantiisid, sealhulgas täpsust ja ajakohastust, kuid mitte ainult. Aga ikkagi, kas kunstituru ajalugu võiks anda paremat teadmist kunsti kui investeerimisobjekti kohta? Krüptoraha virtuaalse valuuta ostmine, müük ja vahetamine: Antud plokiahela tehnoloogia on nüüdsest revolutsiooniline ja tema praegune ning tulevane kasutusala on palju-palju laiem. Vaata ka CUBO märgiomanikuks saamise lühijuhend Kalju: kuidas olla mürarikkas maailmas autentne Kuidas luua ja saavutada turunduseesmärke, mis mõjutavad teie ettevõtet Kuidas arendada välja edukuse tugev temperatuur Mõeldes arendajale, I osa: mõelge koodis MOREmmr.\nKrüptokaupleja Meem Ta rõhutas eelseisva hääletuse tähtsust, kuna "inimesed hakkavad selle pärast närvi minema".\nPlokiahela tehnoloogia kontrollib Venemaal järgmise hääletamise tulemusi Uudised4 kuud ago. Allpool kuvatud meem viitab just sellele omadusele. Turu mähis: Bitcoini Powelli indutseeritud hinnamuutus; Ethereum on endiselt kõrge gaasi sisaldusega.\nLae WhiteBIT App for Trading Crypto APK Android pizzabuffet.ee, krüptokaupleja meem\nBitcoinil, nagu ka teistel valuutadel, bitcoin maakleri kalkun nende vahetusväärtused varaturul noteeritud.\nParimad krüptovahendajad finantsvõimendusega kauplemiseks kuidas saada kohalikul bitcoinil bitcoini kauplejaks Ethereum on erinev Niisiis tuleb leida sobiv tasakaal, aga see tuleb ainult praktiseerides.\nNäeme, kuidas turud üldiselt langevad, Trading Bitkoin RSI. ajal kui sellised asjad nagu Bitcoin läbi katuse Trading Bitkoin RSI. Ta usub, et selles sektoris on püsimürk "päeva võitnud". Või ehk soovivad nad egoistlikel põhjustel, et neid mõistetaks pigem Robin Hoodi sarnaste tegelastena kui südametunnistuseta väljapressijatena. Ta avaldas boiks bitcoini investeerimise kohta tõsiasjast, mida seaduse ametnikel on arenenud teatud oskus krüptofondide liikumise jälgimisel rahakotist rahakotini.\nDave the Wave tugineb ahelaturu tf2 kauplemine bitcoinidega Willy Woo jagatud diagrammile, et illustreerida, et Bitcoin on endiselt lapsendamise elutsükli varases staadiumis.\nKrüptoraha investeerimise põhitõed parimad automatiseeritud binaarsed valikud Krüpto naljad, mis kisuvad suunurgad üles — baliz-media.\nVõi võib see minna nulli. Tema sõnul on energiakeskseid krüptovaluutasid vaid umbes tosin ja ainult kaks tõsist võistlejat: energia veebimärk EWT ja võimsusraamat POWR.\nbitcoin müüa montreal\nHäkkimisettevõtted, mida ühiskonnale tagasi anda? See ei esinda CryptoPotato arvamust investeeringute ostmise, müümise või hoidmise kohta.\nKrüpto kauplemine ja binaarne variant ja tõkevariant jälgimine võib olla kaasahaarav tegevus. Naljakas koomiks krüptokaubanduse kohta bitcoin invest teenida kuidas digitaalse valuuta bitcoinidega internetis raha teenida krüptoraha bot kauplemine parim krüptokaupleja bot.\nSinu e-postiaadressi ei avaldata. Krüptokauplejad otsivad kohta: USA paneb neid isegi vangi, Eesti võiks nad vastu võtta. Eest krüptoturg, mida maailma eesti parim krüptokaupmees kiidab, sattus juba Meme Who said Crypto was stressful?\nMis on Trading Bot? Üks puudutus - tegeleb pakkumise puudutamisega konkreetsel tasemel.\nThis site uses Akismet to reduce spam. Bitcoin saab usaldusväärne bitcoini maakler tarkvarauuendust oktoober 15, Autor Krüpto Madis. Bitcoini domineerimine 2-kuulisel kõrgusel: Altcoinide katastroof.\nLiitu krüpto. Kohus mõistis rahapesus ja küberkuritegutes süüdi endise eduka pokkerimängija Uudised2 kuud ago. Nii RSI kui ka stohhastiline RSI on äärmiselt üle müüdud territooriumil, hiina keelustab krüptovaluutakauplemise viitab sellele, et müüjad on selles punktis veidi ülepaisutatud.\nCurso trading criptomonedas - analisis tecnico: cómo funciona el RSI


Sotsiaalminister: digiretsept suudetakse tõrgeteta tööle saada - Tervis\nSotsiaalminister: digiretsept suudetakse tõrgeteta tööle saada\n16. aprill 2010, 15:02\nDigiretsepti kasutajate arv on suurem, kui haigekassa ja sotsiaalministeerium arvata oskasid. Seetõttu tuleb apteekritel suurem osa ajast lugeda arvuti ekraanilt kirja: «Retseptikeskuse päring. Ootame vastust. Töötan.»\nEilsel kohtumisel leppisid sotsiaalminister Hanno Pevkur, Haigekassa juhatuse esimees Hannes Danilov, AS Microlink Eesti juht Enn Saar ning AS Helmes nõukogu esimees Jaan Pillesaar kokku, et kõik panustavad maksimaalselt digiretseptikeskuse töös ilmnenud probleemide kõrvaldamisse.\n«Vaatamata digiretsepti süsteemis ilmnenud probleemidele, olen eilse kohtumise tulemusel veendunud, et osapooled suudavad koostöös süsteemi tõrgeteta tööle saada,» selgitas sotsiaalminister.\n«Neli aastat tagasi osaliste tehtud prognoosid süsteemi toimimiseks vajalike võimsuste kohta ei ole kahjuks tänastele ootustele vastavad. Aga tunneli lõpus valgus paistab ning kui kõik suudavad teha maksimaalse pingutuse, ei tohiks olla ületamatu takistus digiretsept korralikult toimima panna,» rääkis Haigekassa juhatuse esimees Hannes Danilov.\nNii Enn Saar kui Jaan Pillesaar kinnitasid ministrile, et IT-firmad on valmis igakülgseks koostööks ning teevad omalt poolt kõik, et digiretseptisüsteem korralikult tööle hakkaks.\n«Iga tehnoloogiliselt keeruka süsteemi ülesehitamine vajab aega ja kannatust ning ilmneda võib ettenägematuid takistusi. Antud projekti teeb meie jaoks keerukaks paljude eri organisatsioonide ja osaliste olemasolu, kellel kõigil on erinevad tehnoloogilised platvormid ja nõuded. Tänasega oleme kõigi osaliste vahel saavutanud ühise arusaama edasistest tegevustest,» kinnitasid ettevõtjad.\nPooled leppisid kokku, et kohe alustatakse süsteemi optimeerimistöödega ja hinnatakse täiendava sõltumatu poole seadmeressursi lisamise vajadust. Selle kokkuleppe raames tellib ministeerium olemasolevale tehnopargile kiirauditi. Pärast kiirauditi tulemuste selgumist otsustatakse üheskoos järgmised meetmed süsteemi töökindluse saavutamiseks.


Suunakood 06683 / +496683 / 00496683 / 011496683, Saksamaa\nSuunakood 06683 (+496683 / 00496683 / 011496683)\nSuunakood: 06683 (+496683)\nEesliide 06683 on Ehrenberg Rhön suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 862309 ja suunakoodi 06683 jaoks tuleb valida number 06683 862309. Ehrenberg Rhön asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 862309, suunakoodi 06683 (Ehrenberg Rhön) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 6683 862309. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 06683.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 06683 (Ehrenberg Rhön).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Ehrenberg Rhön, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Ehrenberg Rhön, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 6683. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 862309, suunakoodi 06683 (Ehrenberg Rhön) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 6683 862309.


Diogenese latern — Sirp\nLoodusteaduslikkusel ehk arvulisusel rajanev maailmapilt muutub üha valdavamaks.\nKultuuriloolise arenguterviku taandamine kahele märksõnale “arvule” ja “sõnale” mõjub ehk liiga kokkuvõtlikult ja vahest isegi nõutukstegevalt, aga see nõutustunne peaks kaotama tunduva osa oma teravusest, kui oleme võtnud endile teadvustada, et midagi suisa algupärast antud juhul pole; pigem tohib arvata, et me kõnealuse kahestamisega oleme juba ammu harjunud. Kas meile siis tõesti pole teada, et A. Comte juba XIX sajandi algul tuli välja kuulutamisega: Gümnaasiumides antav kasvatus, milles vanad keeled ja kristlik minevik esiplaanil, peab taanduma uue, loodusteadusil rajaneva hariduse ees? Ja kui O. Spengler XX aastasaja algupoole keelitas üliõpilasi humaniora’st loobuma ning loodusteadustele pühenduma, siis ta vaid kordas juba terve sajandi vältel kõlanud üleskutset. Mis aga kõige tähtsam: neid üleskutseid võeti täiel määral kuulda, selles veenavad praegu käibivad haridusprogrammid.\nMõtelgem nüüd korraks: mida saaks see loodusteaduste esimuse kuulutamine tähendada? Ilmselt taandub kogu sõnum nendingule: sõnal rajaneva mõtlemise aeg on ümber, tulevik kuulub arvust lähtuvale mõtlemisele. Põhjus, miks meil seda laadi tõsiasjad jäävad selgemini teadvustamata, seisneb eelkõige arenguloo ülimas mitmekesisuses, mistõttu suure hõlmavusega üldistuste tegemisel püütakse selgepiirilisi kokkuvõtteid vältida. Kes siis söandaks suruda arengulugu kokku maksiimilikeks tõdemusiks, kui ta ühtaegu teab, et kõigile tuntud nähtused tema maksiimidele vastu räägivad? Kas leidub praegugi palju sääraseid, kes otsesõnu söandaksid tunnistada, et uusaja olemust tuleks näha tõrjehoiakus varasemate ajastute, see tähendab niihästi kristliku kui ka paganliku mineviku vastu? Juba põgus pilk XVI aastasajale näib tõendavat sellise arvamuse naeruväärsust; me ju teame, et tooni andis tollal just paganlike ja päriskristlike väärtuste ennistamine. Aga pilt ilmub teistsugusena, kui tookordset vaimustust vaadelda ajalises arengus. Kuueteistkümnes on tõepoolest sajand, mis näib oma peasisu saavat piiblilt ja Cicerolt, kuid juba järgmisel aastasajal Galilei ütleb: Tõde tuleb otsida Looduse, mitte Aristotelese raamatust! Valgustusajal aga hakatakse loodusteadusi humanitaaridele juba eeskujuks seadma. Ja see, mida pärast Prantsuse revolutsiooni kuulutas Comte, on ülalpool juba vilksatanud.\nÜldarusaam maailmast, mis meid kõiki nii või teisiti iseloomustab, on seega ilmunud pikaldase ning järkjärgulise arengu tulemusel. Kõigepealt hakati tundma, et paganlik, kristlusele eelnenud esiaeg oli tegelikult ilus. Usuhämust selginenud pilguga hakati nägema ka maailma. Platonlikul filosoofial rajanev kristlus oli pikka aega õpetanud, et ilusad saavad olla vaid maiste nähtuste igavesed olemused ja see tõekspidamine oli vangutamatult kehtinud, kuid XIV sajandist peale hakatakse möönma ka üürikese maisuse, maise hädaoru ilu.\nEsiaja kujutlemine ilusaks tõendab, et kristliku kaasajaga ei oldud rahul. Ja tõepoolest, peagi ilmusid teoloogid, kes tegid kindlaks vastuolude lähte: kristlus oli mandunud ning vajas tõeliselt kristlike väärtuste ennistamist, päriskristluse juurde tagasipöördumist. Nii saab alguse usupuhastuse ajajärk, see tähendab ideoloogiline pöördepunkt. Pärast usupuhastust selgub, et tõeline kristlus pole kunagi põlustanud inimesi, kes pühendasid end maailma, see tähendab jumaliku loome tundmaõppimisele; algab loodusseaduste tundmaõppimine, jumalateenimine uusaegses mõttes. Ja selle käigus selgub kõige tähtsam: maailma tundma õppida õnnestub seda usaldusväärsemalt, mida rohkem toetuda mõõtmistele ja arvutustele: sõnalised arutlused taanduvad üha enam tagaplaanile.\nTõsiasi tundub nõnda lihtne, et juhtida sellele tähelepanu poleks justkui üldse tarvis, kuid ometi on tegemist ülitähtsa, suisa olemuslikku erinevust märkiva ilminguga, olgugi et seni pole seda vaevutud tunnistama. Ka O. Spengler, kes nii selgesti tundis, et varasema sõnalisuse asemele on tulemas loodusteaduste ning neid krooniva tehnika ülemvalitsus, jäi mõtlejana vanamoeliseks, see tähendab sõnalisist analoogiaist lähtujaks. “Õhtumaa allakäigu” autor, keda põhjalikumalt on lugenud vist ainult A. Toynbee ja keda muidu tavatsetakse seostada mingi “pessimismi” või koguni maailmalõpu kuulutamisega, andis oma raamatuis teada: õhtumaa, sarnanedes silmatorkavalt hellenismiaega jõudnud antiikühiskonnaga, on jõudnud tsivilisatsiooni, kultuuri täisküpsuse ajajärku ja see tähendab, et sarnaselt kristlusesse suubunud hilisantiigiga tuleb temalgi hääbuda, et alguse saaks uus, varasemast organismist olemuslikult erinev kultuur. Mõistagi vaatas mõtleja sõnumit kuulutades mööda oma peaeeldusest, mille kohaselt me võõraid kultuure üldse mõista ei suutvat, ja eelistas sellele sõnalist laadi analoogiat: hellenistlik vaim killunes üksikteadusiks ja kahekümnendal sajandil tunnistati veel ainult “spetsialiseerunud” vaimuinimesi, niisiis võisid need suurilmingud samase tähenduse saada. Spengler pidas lugu mõtlemise esteetikast, see tähendab üldarusaadavast, viimseni selgepiirilisest mõtlemisest, ja seepärast antiikkultuur tema silmis lihtsalt pidi hääbuma. Juhul aga, kui mõttekäikude ilule läheneda vähem kõrgete nõudmistega, muutub pilt hägusamaks, kuid ka tõepärasemaks: selgub, et hääbumise asemel jõudis antiikkultuur vaid oma ootuspärase lõpetuseni. Antiikajal nähti maailma lahtisemalt; avarus küündis selleni, et saavutused, milleni tollal jõuti matemaatikas ja astronoomias, väärivad teaduse nime ka praeguses tähenduses. Aga just see avarus tähendas tollase üldsuundumuse seisukohalt vaid ajutist hälvitust. Sest ennekõike vajati neil aegadel jumalakeskset ja lõpetatud maailmapilti. Niisiis tuli oletusena ilmunud heliotsentrismi asemele Ptolemaios ja matemaatika üllatava hooga alanud areng lakkas. Keskajal jõudis antiikne vaimutöö oma ootuspärase tipuni, kuid see tipnevus saavutati kitsenemise hinnaga. Keskaeg oli ajastu, mil sõna valitses totalitaarselt. Sellest, missugune tähendus oli arvul, annavad aimu eelkõige dispuudid kolmainsuse üle.\nUusaeg algab keskaegse kitsuse taunimisest ja avaruste ülistamistest; vaimuelu muutub taas mitmekesisemaks ning selle mitmekesistumise käigus tuleb sõnal oma varasem juhtpositsioon kaotada. Ühtaegu kaasub suurema elulähedusega kõrgenenud aktiivsus, mis sotsiaalsemas plaanis hakkab väljenduma agressiivsusena; viimast me üldreeglina ei soovi ja nii tuleb meil mõtelda väärnähte kõrvaldamise võimalustest. D. Lihhatšov, kelle mõtlemisviisi jõudis Urmas Ott meile tutvustada, arvas muuhulgas, et XX sajandi agressiivsusele vastukaaluks peab XXI aastasada muutuma humanitaarteaduste sajandiks. Selline juhis tähendab mõistagi tagasikutsumist kristluse ja varasemate aegade juurde, kuid teadlik tagasipöördumine on võimalik ainult sõnalise kirjeldusena. Selle kohta, missugusteks meie “tagasipöördumised” kujunevad tegelikult, pakub suurejoonelise näite usupuhastuse ajajärk: endi meelest pöördusid inimesed tagasi varakristluse juurde, kuid tegelikult, nagu praegu teame, nad seadustasid kristliku ajastu lõpetuse. Suur arengutervik, millesse me kuulume kübemekesena, määrab ära meie tegelikud tahtmised – ja peaksid need mõnikord olema ebatavalised, siis hiljem selgub, mida me tahtsime tegelikult. Spengleril oli väga-väga õigus, kui ta väitis, et sellega, missugusesse aega ja kultuuri me oleme sündinud, on kõik põhiline juba ära määratud. Inimese näol, kes arvab, et ta saab oma ajast ja kultuurist nii-öelda välja astuda ja midagi muud omaks võtta, on tegemist naiiveuroopaliku jumalinimesega, kes peab endale jõukohaseks kõike.\nAga isegi kui ärapöördumine oma ajast ja keskkonnast võimalik oleks – me ei tahaks seda. Kas ikka sooviksime elada näiteks XIX sajandis (et kaugemat eksootikat kõrvale jätta), mille suuresindaja Dickens on rääkinud tüütult palju taskurättide varastamisest? Õnneks jättis ta lisamata, et selle roima eest võidi ka üles puua; seda teadsid tema lugejad nõndagi. Niisiis pole mõtet arutleda, kumb nendest kahest on etem ja õigem, arv või sõna, kuid erinevusi, mida need põhjustavad, võiksime siiski teadvustada. Pole ju kahtlust, et kurtmine vägivalla ja kõlbelise allakäigu üle (eile just Austrias 15aastane tehnikumi õppur tappis oma 14aastase õpingukaaslase ja sel puhul räägiti brutaalsuse kasvust klassiruumides) jätkub ka edaspidi ja seepärast oleks otstarbekas teada selliste kurtmiste üldpõhjust: kõrgeima väärtusena meie, endised kristlased, kujutleme endiselt kõlbelist täiust, kuid praegune üldsuundumus (olgugi meile teada, et kõige tõhusamalt lähendab kõlbelisele täiusele aineline heaolu) kannab meid sellest aina kaugemale. Teisisõnu: loodusteaduslikkusel, s. t. arvulisusel rajanev maailmapilt muutub üha valdavamaks. Praeguse ja varasema maailmapildi olemuslik erinevus väljendub selles, et esimeses domineerib ruumilisus, sellal kui teises esineb peamisena ajalisus. See tähendab: sõnal rajanev maailmapilt sisendab meile, et kõike siinset ja praegust ei tohi pidada tähtsaimaks; kõige tähtsam – ja selle poole püüdlemises seisnegu alati meie peasiht! – asub kauges minevikus või paljutõotavas tulevikus; kumba nendest eelistada, on maitseasi. Seevastu arvul rajanev maailmapilt paneb kaugused ja perspektiivsuse põlu alla; tähtsaim, sisendatakse meile, asub alati siin ja praegu; kõige tähtsam on see, kuidas siin ja praegu olla kõige tugevam ja kõige parem. Ebamääraseid kaugsihte võetakse umbusuga ja nende tähtsusastet määratakse praeguse olukorra põhjal.\nÜhes “Titanicu” lugu tutvustavas filmis näidatakse, kui erinevalt võivad käituda inimesed, kes kõik teavad, et laev umbes paari tunni pärast upub. Kõige meeldejäävamalt tegutsevad kaks meest, kes käivad muudkui kajutist kajutisse, et laokile jäänud väärisasjust valida endale kõige väärtuslikum. Muidugi on ka nemad teadlikud olukorra tõsidusest, kuid ühtaegu nad teavad, et paari tunni jooksul võib veel juhtuda kõikvõimalikke asju. Ja seepärast nad tegutsevad, et pärast poleks piinavalt häbi kasutamata jäänud võimaluse pärast. Niimoodi tegutsetakse, kui kõige tähtsamaks peetakse siinset ja praegust. Aga jätame need (kahtlase sündsusega) humorismid ja küsime otse: Mille poolest muutuks meie olukord, kui me teaksime, et need kaks istusid allesjäänud pooleteise tunni jooksul oma kajutis ja mõtisklesid möödaläinud elust? On see ikka tõesti nii väga tähtis, kas nad uppusid tühjade või pungil taskutega?


Vuajerism – Vikipeedia\nVuajerism väljendub inimese psüühilises kalduvuses vaadata pealt teisi inimesi olukordades, kus pealtvaatamist peetakse kohatuks. Enamasti peetakse vuajerismi puhul silmas seksuaalsete või inimese privaatsfääri kuuluvate toimingute salajast pealtvaatamist.\nVuajerism ei pruugi alati olla tahtlik, vaid inimene võib sattuda nägema mõnda avalikkusele mitte mõeldud stseeni, mis ta tähelepanu köidab. Kui ta jääb seda pealt vaatama ega anna endast märku, võib sellist käitumist nimetada vuajeristlikuks. Kui toiming on seksuaalse alatooniga, kaasneb vuajerismiga sageli masturbeerimine.\nPsühhiaatrias kasutatava RHK-10 definitsiooni järgi on vuajerism kui psüühikahäire defineeritud järgmiselt: "Korduv või püsiv tendents jälgida inimesi seksuaalse või intiimse käitumise juures, nagu lahtiriietumine. Tavaliselt viib see seksuaalsele erutusele ja masturbatsioonile, mida tehakse nii, et vaadeldav isik pole sellest teadlik." Vuajerism kuulub seksuaalsuunitluse häirete e parafiiliate alla.\nVuajerismi on käsitletud paralleelselt ekshibitsionismiga kui skopofiilia ühte vormi.\nVuajerism, millest saadakse seksuaalset naudingut, on seksuoloogiliselt üks parafiiliatest.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vuajerism&oldid=5850823"\nLehekülje viimane muutmine: 15. märts 2021, 20:57\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:57, 15. märts 2021.


Hooaeg 2017: Rammu vähe\nAlgne plaan minna Mulgi maratonile sai nädalavahetuse saabudes ümber mõledud ja nii läksin hoopis koos väikse seltskonnaga Jõulumäele suusklema. Plaanis oli teha umbes 30 km-i, see sai ka tehtud, aga mitte nii kiiresti kui tegelikkuses asi välja kukkus.\nNimelt kulus 30 km-i läbimiseks 02:01:10 ehk keskmise kiirusega 14,7 km/h. Ääremärkuse korras olgu öeldud, et klassikat pole kunagi nii kiiresti sõitnud ja ajalugu mäletab ainult ühte uisusõitu aasta taguselt Pirita rajalt. Ehk siis müstiline kiirus minu jaoks.\nEks trenni keskmine pulss ka väga madal olnud - 165 SLS aga enesetunne polnd üldse nii hull kui pulss näib.\nÜks kaaslastest otsustas sõita enamu 10 km-isest ringist paaristõugetega ja see oli muljet avaldav. Tõusunukid, mis mulle tundusid, et on paaristõukeks liiga järsud, läks ta üles. Eks ta kulutas ka suhteliselt palju jõudu aga ikkagi.\nProovisin ka võimalikult palju paaristõukeid teha aga nii mõnigi tõusunurk jäi ületamata kuna ülakehas, sh kätes, polnud nii palju rammu, et ennast üles suruda. Tekkis tunne, et kui tõuge tehtud, siis enne kui uut suudan teha jään seisma :).\nIgatahes võimas etendus ja miks mitte ka ise teha spetsiaalselt paaristõuke trenni. Mõtteainet tulevikuks.\nMis oli veel eriline oli asjaolu, et kogu see 30 km-i sai ilma joogita läbitud. Varem pole nii pikki otsi ilma joogita teinud ja tuleb tunnistada, et vahe pääl oleks ikka soovinud topsi või kaks jooki ka haarata. Aga jällegi hea asi, mida tulevikus proovida - pikemalt joogita.\nNegatiivne asjaolu laupäevase trenni osas oli, et vasak õlg, mis juba paar nädalat selline õrnake olnud annab endast pärast nimetatud trenni väga korralikult tunda. Praegu ju veel lumi ka maas, mistõttu peab lausa mõtlema ja hindama, mis sporti teha. Tahaks väge suusatad veel kuniks saab aga eks vaatab, mis õlg sellest arvab.\nÜldiselt hakkab nüüd väikest viisi ettevalmistus Tartu Jooksumaratoniks ja Rattaralliks. Sai otsustatud, et Haanja maratoni jätan ka ära. Teeb rahulikult pikka trenni ja ei hakka võistlustest tulenevat suuremat pingutust tegema.\nPosted by Heiki at 2/27/2011 11:52:00 PM\nAnonüümne teisipäev, märts 08, 2011 8:48:00 AM\njoomata pikkade trennide tegemine ei anna midagi.Kulutab. Kui tahad ebamugavust, siis tühjenda ikka lõikude ja mäkkejooksudega. Pikad otsad ikka rahulikult, ilma janu ja energiadefitsiidita.\nTippu otseteed ei vii ehk mõõganeelamine tõi tabletid lauale\nPullerits: Miks ma ei saa olla spordis enam Ameerika poolt?\nKukkuma peab ...\nÜks viiendik eesmärgist läbitud!\n... iga loll räägib seda, mida ise teab ...\nInimesed, külm on ju!\nKaks riba lumes ei ole veel suusarada\nSama hea kui Olle?\nKahes kohas suusatamas\nPole mõtet teha midagi poolvägisi...\nTM juba ukse all ja pole siin aega puhata midagi. ...


Erki Savisaar: Eesti võiks olla kliimavaldkonnas teerajajaks - Kesknädal\nMore : Erki Savisaar, kliimaneutraalsus\nSotsiaalkaitsesse ja kohalikku arengusse tuleb üle 21 miljoni lisaraha\nKaugele vaatamine\t1 aasta ago\nVäga vajalik samm meie laste tulemise suunas.\nkas need kliimaneutraalsusest jahuvad jobud ka ise selle tähendusest aru saavad. Kui sooneutraalsus tähendab sootust, siis kliimaneutraalsus peaks tähendama kliimatust ehk enam ilma ei arvestatagi.\nSee on väga üldine ja meist vähe olenev eluala. Ma oleksin tahtnud E.Savisaarele teistsugust positsiooni. Aga meeldiv on et ta sõna võtab. Tahaksin veel lugeda oma teiste lemmikajakirjanike ja poliitikute artikleid. Nendeks on Loone, Lenk, Ummelas, Reinde, Karilaid. Kus on minu lemmikpoliitik Toobal, tooge ta poliitikasse tagasi. Kas ta söödi poliitikast välja kuna keeldus E.Savisaare vastu tunnistamast.\ndo it\t1 aasta ago\nNo TEHKE SEDA SIIS OMETI, OLGE NUTIKAD !!!\nJutt jääb jutuks. Tuulikukolakad pole lahendus, metsaraie ja rohubensiin samuti, jne.jne.\nPillav majandus = turumajandus eriti veel lberaalne-kapitalismus.\nKeegi ei loe seda ajalehte tühjade, üldsõnaliste juttude pärast.\nKõik ei ole debiilikud, meil on oma ajaga paremat teha.\nSiinset lehte on hakanud täitma poliitikute üldsõnalised kõned, õigemini nende adjutantide-nõustajate.


Aastate pikkune looming jõudis kaante vahele - Kuulutaja\nAastate pikkune looming jõudis kaante vahele\nKuulutaja | 12. august 2016 | Tasub teada | Kommentaare pole\nÄsja esikluulekogu välja andnud tapakas Kairi Kroon rääkis Kuulutajale, mille poolest erineb luuletuste ja laulusõnade kirjutamine ning kuidas tema puhul loomeprotsess välja näeb.\nKolmapäeva õhtupoolikul toimus Tapa Linnaraamatukogus luulekogu „Pühendan sul sõnad…“ esitlus, kuhu tulid kohale nii Tapa valla esindajad, hooandjad kui Kairi sõbrad.\nLillede ning šokolaadide asemel olid saabujatel kaasas aga küünlad.\nSee oli luuletaja soov, et külalised talle suuri lillekimpe ei tooks, kuna ürituse siginas-saginas ei jää tõenäiliselt meeldegi, kellelt need olid. „Lõpuks närtsib lill ära ja mis emotsiooni see siis enam kannab? Kirjutasin esitluse kutsetele, et kui midagi tuua soovitakse, siis selleks võiks olla üks väikene küünal,“ rääkis ta. „Küünla küljes võiks olla kinkija nimi ning hiljem, kui küünla põlema panen, siis tekib sellele oma lugu – luuletus. Ma ei mõtle igast konkreetsest inimesest luuletust luua, vaid hetkeemotsioonist, mis leeki vaadates tekib.“\nLaulutekstid Anne Veskile\nLuuletamisega alustas Kairi juba põhikooli lõpuaastail. Kooliajal oli ta häbelik, õppis kõik ilusti ära, aga vastata ei julgenud. „Ükskord jättis eesti keele õpetaja Kalju Kuld koduseks tööks soneti kirjutamise. Esialgu ei tahtnud ta uskudagi, et ma enda oma ise valmis tegin, siis aga kiitis, et mul on andi. Sain sellest väga suure tõuke jätkamiseks.“\nLuuletamist peab naine üheks enese väljaelamise viisiks. Inspiratsiooniallikat ei oska ta aga isegi õieti mõista või lahti seletada. „Mina kirjutan enamasti luuletused pühendusega, aga tihti tulevad luuletused ka mõnd omatehtud loodusfotot vaadates. Ma ei tea kuidas, aga need justkui saadetakse mulle pähe.“\nAktiivsema loometööga alustas Kairi Kroon täiskasvanuks saades. Toona pidas ta kirjavahetust Kerli Veskiga. Nii jõudsid tema kirjatööd ka ema Anneni. Nüüdseks on Kairi aastakümneid kirjutanud laulutekste nii Anne Veskile kui Ain Tammessonile. Tema loomingu hulka kuulub ka 2009. aasta tantsupeol „Meri“ esitatud laulu „Armastus jääb“ tekst, millele lõi viisi Urmas Lattikas.\nKairi nentis, et ehkki tavaliselt vastupidi tavaks on, meeldib temale kirjutada sõnu olemasolevale viisile. „Viis inspireerib mind.“\nLuuletuste ja laulusõnade loomise protsessid on erinevad, kuid üht teisele ta ei eelista. „Luuletus tekib hetkeemotsioonist, laulutekstide loomine on pikem protsess. Aga lahedad on mõlemad,“ jutustas Kairi. „Teinekord laulusõnade kirjutamine viibib, saadetakse juba mitu fonogrammi, aga sõnu lihtsalt ei tule. Vahel hakkab aga asi kohe peas kuju võtma. Mul on Tapa lähedal ka üks n-ö oma koht, allikas, kus sõnu loomas käin.“\n90 luuletust ja loodusfotod\nKairi nentis, et kogu sai kaante vahele suuresti tänu sõprade ja tuttavate toetusele, aga ka õhutamisele, sest alguses ei tahtnud ta vedu võtta. „Esialgu tundus, et ükski ei sobi inimestele lugemiseks anda. See on nagu enda lahtiriietamine – kõik näevad, mida ma kirjutanud olen.“\nEsikluulekogus on ligi 90 luuletust, mis said välja valitud 250 hulgast. Ka raamatut illustreerivad loodusfotod on Kairi Krooni tehtud. Esimene tiraaž oli 500 raamatut.\nLuuleraamatu teoks saamisel mängis suurt rolli ka heategevusprojekt Hooandja, mille kaudu kõvasti üle loodetud summa koguti. „Suure üllatusena tajusin ääretult mõnusat tunnet, et nii paljud inimesed minust hoolivad ning mu loomingut austavad. Sealt sai palju tagasisidet ning kindlasti ka reklaami,“ kirjeldas luuletaja projekti.\nKuna raamatu esmaesitlusele kõik soovijad ei mahtunud, siis on Kairil plaanis korraldada raamatut tutvustav õhtu ka hingedepäeva paiku.\nRaamatuesitlusel kinkis Kairi Kroon igale hooandjale äsjailmunud luulekogu. Foto: Liisi Kanna\nTiina Paas: kes ei mäleta minevikku, elab tulevikuta\nTööõnnetuste arv on kasvuteel


GRAAFIK | Tõstame pensione. Palju see lisaraha nõuab? - ärileht.ee\nGRAAFIK | Tõstame pensione. Palju see lisaraha nõuab?\nPension.Foto: Oliver Tsupsman\nValitsuskoalitsiooni eelarvearutelude keskeseks vaidlusteemaks on pensionäride erakorraline pensionitõus, mis on peaministripartei Keskerakonna peamine valimislubadus. Kui palju lisaraha aga näiteks 10-eurone pensionitõus eelarvest nõuaks? VÕi 20 ja 30-eurone tõus?\nRahandusministeeriumi pressiteenistuse kinnitusel neil erinevate numbritega läbimängitud täpseid arvutusi käepärast ei ole.\nSestap kasutame tuletatud numbreid.\nSelle aasta II kvartalis oli keskmine vanaduspension 529,9 eurot kuus. Sotsiaalkindlustusameti statistika kohaselt oli eelmisel aastal vanaduspensioni saajaid Eestis 305 241. Nende numbrite põhjal on kuine pensionideks makstav summa 161,7 miljonit eurot. 10-eurone pensionitõus tähendaks 3 miljoni euro suurust täiendavat kulu ehk aastas lisaks 36 miljonit eurot.\n20-eurone tõus nõuaks 72 miljonit eurot ning 50-eurot lisapensioni tähendaks eelarvele keskmiselt keskmiselt 180 miljonit lisaero suurust väljaminekut.\nPeaminister Jüri Ratas on kinnitanud, et vaatamata praegusele keerulisele ajale peaks inflatsioon katma vähemalt inflatsiooni. "Prognoosi järgi on inflatsioon järgmisel aastal 1,4 protsenti ja igal juhul lööb see kõige väiksema sissetulekuga inimesi, sealhulgas pensionäre. On arutelukoht, et näha ette vähemalt inflatsiooni osas positsiooni parandamine," sõnas Ratas.\nMAJANDUSNURK | Villu Zirnask: ei erakorralisele pensionitõusule. Kriisi ajal on pensionärid niigi privilegeeritud seisus (357) 09.09.2020\nTAGATUBA | Riigieelarves on tulekul nulliaasta (160) 02.09.2020\nKeskerakonna sotsiaalminister Tanel Kiik on pensionitõusu vajalikkuse argumendina toonud välja, et meie keskmine pension on Euroopa Liidu riikide seas madal ning seda olukorda tuleb parandada. Ka on tema sõnul viimaste prognooside valguses selge, et tavapärane indekseerimine mingit arvestatavat pensionide tõusu ei tooks, sest sotsiaalmaksu on tänavu vähem laekunud.\nIsamaa liidri Helir-Valdor Seederi hinnagul ei saa pensioneid tõsta laenuraha arvelt.\nPensionisambad said täisealiseks — mis on selle aja jooksul vanaduspõlve kindlustamises...\nMeie kolmandasse sambasse kogumine: nagu USA psühholoogi lastega tehtud katsete koopia või...\nUuring: vaid neljandik pensionikogujatest plaanib II samba sissemaksed peatada\nKogu tõde palkadest. Analüütikud selgitavad, mida tegelikult vaatama peaks