Hele, 2005-01-01 21:18:53\nelfitaat, 2005-01-01 19:38:14\nViilma kirjeldatud armastuse osakeseks pretendeeriks hästi URis kirjeldatud ultimaaton.\nÜhes elektronis pidi neid olema sada tükki. Kas teadus saaks seda tõestada, ümberlükata?\nTeadus veel ei tunne sellist osakest.\nTeame ju et teadus liigub sinna, kust poolt raha tuleb.\nEi arva, et pikki aastaid tudengivaesuses veetvad teadlased oleks keskmiselt rahaahnemad kui elukutselised esoteerikaõpetajad.\nTeadus on juba kord selline konservatiivne asi. Teadlastel on ka hirmud teiste ees lolliks jääda.\nMuidugi on ka teadlased inimesed koos oma inimlike nõrkustega.\nSaadaks ühe teadlase hea meelega seda sisereaalsusesse uurima.\nEks näis, kas on saadetav :)\nandrus, 2005-01-01 21:19:54\neneseabiõpetuse nimi oli vanast religioon\nja see aitab ikka kui elu mõtestada tarvis on\nÜK oli vast rohkem haige kui prohvet\nka ei suut ma iial mõista Priscilla sõnumit - tavaline konspiroloogia ja juudivaenulikkus tundus olevat\naa viilma on teine tera - ta vast tabas intuitiivselt ära eestlase andestamatuse\nja ehkki ta õpetus segane oli\noli ta vast siiski tervendav - seda ma usun\nelfitaat, 2005-01-01 21:23:04\nTead, Alfons, sinu maailmas pole lihtsalt neid asju, millest siin nii paljud kirjutanud on. Sa oled loonud enesele sellise maailma ja püüad sellele vastavalt ka teisi raamidesse suruda. Kui muidu ei saa, siis muutud õelaks ja salvavaks.\nLeppi sellega, et igal inimesel on oma vajadustele vastavalt just temale vajalike kogemuste saamiseks antud tingimused luua just selline maailm, mis rahuldaks kogemuse vajaja vajadusi.\nMis puutub muinasjutte, siis nad eksisteeriad kõik ilusasti vaimsel tasandil. Seda pole jälle sinu reaalsuses olemas.\nMuuseas olgu öeldud, et vana sõber EGO on see, kes sulgeb meid siia füüsilisse reaalsusesse andmata enamusele võimalust pilku heita vaimsetesse telgitagustesse.\nUskuge, kes on vähegi taibanud oma olemuse suurt tõde, see kaob vaikselt areenilt nokitsema omaette.\nPole mõtet kahjustada egoga maadlejaid.\nUniverumil on üha raskem hoida saladusi.\nelfitaat, 2005-01-01 21:30:59\n/ Teame ju et teadus liigub sinna, kust poolt raha tuleb.\nEi arva, et pikki aastaid tudengivaesuses veetvad teadlased oleks keskmiselt rahaahnemad kui elukutselised esoteerikaõpetajad./\nMa mõtlesin seda, et teadus uurib enamuses seda, millisele suunale rahastajad on raha eraldanud.\nRahastajatel on jälle omad huvid.\nKui teadust saaks teha ainult inimkonna heaolu silmas pidades, siis elaksime me hoopiski teises maailmas.\nMõelge, kuidas kasutatakse parimaid inimkonna saavutusi?\nHele, 2005-01-01 22:19:50\nIgal rahastajal oleks hää meel, kui tema grandi all elektroni koostisosad avastataks.\nParaku ei sõltu alati teadlastest, kuidas nende avastusi kasutama hakatakse.\ninkognito, 2005-01-01 22:26:04\nJah, eesti prohvetite sõnumid pole võrreldavad selgete piibliprohvetite omadega.\nNendega, kes lehekülgedele jõudsid.\nTollal olevat terve see kant prohveteid ja imetegijaid täis olnud.\nMeie omad on ikka põhjamaa põllumehe omad.\nVili tuleb külvata, üles kasvatada, lõigata, partel kuivatada, kootidega udjada, terad sõkaldest eraldada...\nNiisama meie prohvetite saagiga, peame aganad ja tungalterad välja tuulama.\nVaeva nendegagi nägema.\nAga kes tahaks vaeva näha.\nAndke cashi ja kohe!\nHele, 2005-01-01 22:27:46\nrjr, 2005-01-01 20:35:00\ntundlad katsuvad ajamärke...\non eshatologilisi aimdusi\nja saatuse lõnga annab natu sättida\n/ümisep vana laulukest:\nsu elusaatuse üks ots\non sinu enda käes...\nLilleke, elfitaat, 2005-01-01 22:31:45\n/Muuseas olgu öeldud, et vana sõber EGO on see, kes sulgeb meid siia füüsilisse reaalsusesse andmata enamusele võimalust pilku heita vaimsetesse telgitagustesse./\nMa arvan, et nii on inimene loodud põhjusega.\nTelgitagustesse pilgu heitmine ei pruugi hea idee olla.\nelfitaat, 2005-01-01 22:39:29\n/Ma arvan, et nii on inimene loodud põhjusega.\nTelgitagustesse pilgu heitmine ei pruugi hea idee olla./\nSeda minagi, et pole vaja kõigil neid asju uurida. Kes tunneb oma sisemise vajaduse ära, küll seda juhitakse edasi.\nSelleks ka õelavõitu valvurid, et reaalsus laiali ei laguneks.\nLilleke, elfitaat, 2005-01-01 22:55:03\n/ Kes tunneb oma sisemise vajaduse ära, küll seda juhitakse edasi./\nKas vastupidine variant on ka võimalik?\nHele, 2005-01-01 23:07:34\nMuide, eriti agara vastureaktsiooni tekitab seestpoolt tulev revolutsiooniline algatus. Tugevalt emotsionaalne eitamine ja halvustamine on põhiliselt eneseveenmine. Kuidas see oligi, et tõe tõestamisvajadus ja tõesus on pöördvõrdelised. Lihtsalt jama jutt ju inimest kurjaks ei tee. Kes hakkaks siin tuliselt vastu vaidlema Ülo Kiple sõnumitele.\nNjah, Hele 05:27, 2005-01-01 23:41:37\n"Ent mida arvavad asjatundjad? Leeriõpik kirjutab “ekstaatilisest kogemusest” üsna kaheotsaga juttu, justkui vastandades sellele “müstilist kogemust”, mis palju sügavamalt inimese olemusse ulatuma pidi..."\nÜks selline lugu.\n“Eestseisja pani teetassi lauale. Ta vastas pikkamisi:\n”Tema pühadus Nefriitpeegel ei surnud haigusesse. Ta kandus üle, see tähendab, et ta otsustas meid maha jätta, sest tundis, et oli jõudnud piirini, mis määratud tema viibimisele maa peal. Ta lahkus Õnsate saartele hea tervise juures ja täies vaimujõus. Ülimalt märkimisväärne ja aukartust sisendav ime, mis jättis kõigile, kellele sai osaks au selle tunnistajaks olla, kustumatu mulje."\n“See oli tõepoolest meeldejääv elamus, Di” lisas Sun Ming. “Olin ka kohal. Kloostri eestseisja kutsus kõik tähtsamad isikud kokku ja pidas oma kõrgel järjel istudes vaimustatud kõne, mis kestis peaaegu kaks tundi. Siis pani ta käsivarred risti, sulges silmad ja lahkus.”\nKas ühe tõelise “valgustumise” lugu? V oli selle taga mingi proosalisem värk?\n“Lõpuks sõnas kohtunik:\n”Peame meeles pidama endise eestseisja märkust kirjas, et Tõsitarkus kavatseb kedagi mürgitada karumustika seemnetega. Meie raviraamatud aga kinnitavad, et see mürk viib ohvri äärmise erutuse seisundisse, enne kui algab kooma ja ta sureb. Eestseisja käitumist tema elu viimastel tundidel on mõeldav seletada sellest seisukohast lähtudes. Vana eestseisja võis väga hästi pidada erutust, mida tundis, taeva sisenduseks ja unustada kõik kahtlused Tõsitarkuse suhtes.""\nMõlemad tsitaadid on Robert van Gulik'u hiinapärasest krimiromaanist “Kummitused kloostris”...\nPadre Alfonso, elfitaat, 2005-01-01 23:59:11\nTead, Alfons, sinu maailmas pole lihtsalt neid asju, millest siin nii paljud kirjutanud on.\nOn, aga ilma selle uduta, milles sina eksled.\nSee ei ole õelus, kui muinasjuttu muinasjutuks ja jama jamaks nimetada. See on selgus.\nKuni igat masti väljamõeldiste uurimisega ametis oled, jäävad tegelikud imed märkamata.\nandrus, 2005-01-02 00:01:44\nikkagi religioon kui eneseabi- ja saamaõpetus\nkui ajastu märksõnad\naga ekstaasi ja müstika üle ei arutle ma mitte\nsest pole eriti siuke tüüp\nst ei usu kui pole väga head põhjust selleks\nNjah, ÜK 17:16, 2005-01-02 01:42:50\n"Kõige selle mitmekesisuse, mida me eluks nimetame, ainukeseks ehituskiviks on imeväike ja seepärast nähtamatu armastusenergia osakene, mille materiaalsuse on tuumafüüsikud käesolevaks hetkeks juba avastanud ja uskumatutele tõestanud. See on elu mõtte ehk olemasolu energia. Lühemalt öeldes mõtteenergia."\nSee, et ka mõtted energiast koosnevad, ei tee veel igast energiast mõtet. Mitte ajulained pole need, mis lihases tööd teevad, nagu ka nupulevajutus pole see energia, mis masinat töös hoiab.\n“Inimese elu ongi vaid elu mõtte otsimine.”\nEt kui mõtet ei leidnud, siis polnudki mõtet elada? Ja kui mõtte oled leidnud, siis kohe elu otsas?\n“Teiega, arenemishimulised tulevikuinimesed, kes te iseennast mõista tahate ja keda on 51% inimkonnast, läheme koos edasi.”\nKuigi mitte täpselt “ümmargune”, siiski sellisena tajutav. Vähim täisarvuline % “üle poole”.\n“Kui algolemuslik energia oma nähtamatuses liigub, siis nimetatakse seda nähtavas armastusenergiaks, aga kui ta nähtamatuses seisab, siis nimetatakse seda nähtavas vihaks.”\nLiikumine on teatavasti suhteline. Nii, et siis kui armastusega “ühele lainele” saadakse, muutuvat see vihkamiseks?\n“Kõikidest eludest oma taassündide ehk reinkarnatsioonide ahelas võtame kaasa elutarkuse ehk arukuse, millega igas järgmises elus isegi siis kui me imevähe juurde õpime, ometi hakkama saame.”\nSiis peaks ju ka vastsündinud olema pea sama targad kui raugad ja Juhan teadma seda, mida Juku pole õppinud. Ometigi ütleb vanarahva tarkusesõna teisiti.\n“Kes teab ja õigeks peab, et elu läheb ainult edasi, selle hirm tulevase ees on juba väiksem. Ehk, kes elust õigesti mõtleb, selle elu seisma ei jää.”\nElu läheb edasi, aga mis juhtub Sinuga selles? Edasiminek pole alati hea ja õige, sest võidakse minna vales suunas. Kes aga ütleks, milline suund on õige ja milline mitte?\n“1) Kõik olemasolev on Jumal ehk pisikestest energiaosakestest erinevaid struktuure moodustav Kõiksus, mis on pidevas muutumises. See muutumine on vana hävinemise ja samast energiast, millest vana koosnes, uue tekkimine ehk sündimine. Mitte miski ei teki millestki ja mitte miski ei kao olematusse. Kõik vaid muudab eksisteerimise välist vormi ehk keha.”\nMiks siis eelnevas mõtete muutmisest rääkisid? Mõtted ja keha on kokku üks tervik ja mõlemad avaldavad mõlemale polaarseteks abstraheeritud osistele vastastiku mõju. Nii nagu mõtetel on omalaadne mõju kehale, on ka kehal mõju mõtetele. Miks muidu kõiksugu “valguseotsijad” oma maisest kehast vabaneda püüavad?\n“2) Kõiges on Jumala kolmainsus: vaim, hing ja keha. Ka tavapäraselt elutuks arvatud asjades on need kolm osa.”\nMilline neist see mõtteenergia oli?\n“3) Inimene on ainus mõtlev olend Maal. Ta on looduse loomingu tipp ehk arengu seaduspärasuse jätk, seepärast on ta nimetatud Jumala pojaks, kelle Jumal on enda sarnaseks teinud.”\nPuhtlabane antropoegotsentrism. Kas inimahvilised, elevandid, kõrgemad kiskjalised, vaalad, delfiinid, isegi kaheksajalad jne. ei mõtle üldse? Millest seda järeldad? Pole veel väga kaugel ajad, kus isegi neegreid peeti mõtlemisvõimetuteks.\nJumala pojaks on inimloom ikka ise ennast nimetanud.\n“See sümboolne mõte märgib Jumala tahet aidata inimest pidevalt ja lakkamatult täiuslikumaks muutuda ehk areneda. Kes Jumala endasse laseb, see läheb mäkke kergelt kui lind, kes ei lase, see käib raskel kannatuste rajal.”\nSoovmõtlemine. Aga kui ka Jumal oleks olemas, ei aita ta Sind rohkem kui see ta enda Plaani kohaselt vajalik olema juhtub. “Mysterious ways” on vaid “hapud viinamarjad”.\n“Jumal on pidevalt arenev ehk täiustuv täiuslikkus”\nElik sama ebatäiuslik nagu inimloomgi. Aga miks seda täiuslikkuseks peetakse?\n“4) Loodus ehk Jumal ei ole vägivaldne.”\nÜtle seda tsunamis hukkunute omastele. V ükskõik, millises looduskataklüsmis: vulkaanipursked, maavärinad, “sajandi” tormid, rahe, suured putukaparved jne.\n“Inimene, kes usub, et Jumala süda asub uskuja südames, see valib kergema tee. Kes eitab Jumalat, see kannatab ehk valib raskema tee. Kes usub Jumalat ja kannatab, see järelikult ei usu Jumalat. Ta vaid arvab, et usub.”\nAga inimene, kes ei kannata, aga pole ka usklane? Mingi salausklane, kes isegi ei tea, et Jumalasse uskuvat?\n“sarnane tõmbab sarnast ehk kõik, mida teistes näed, see oled sa ise. Kui endas seda ei oleks, siis teises seda ei märkaks.”\nSeega, kui ma juhtun tänaval jalutut invaliidi nägema, siis on ka minul jalad puudu? V kui olen õnnetu, aga näen kedagi naermas, siis olen ise ka salaõnnelik? V ka vastupidi?\nSee suhe pole nii üksühene determinism, kuigi mingi tendents selles suunas on olemas.\n“Meile nähtamatus kosmilises mälus, nagu Jumala kartoteegis, on talletunud ka meie nähtamatud varjatud mõtted.”\nKüll peab alles suur “kartoteek” olema. Suurem kui maailm ise.\n“Häid mõtteid nimetatakse positiivseteks stressideks. Halbu mõtteid nimetatakse negatiivseteks stressideks.”\nStress on emotsionaalne erutusseisund. Pikaajalise kestmise korral on mõlemad kahjulikud. Ainult nagu Murphy seadus ütleb: “Sul on hea olla. Pole viga, see läheb kiiresti üle.” on positiivsem pool stressist kergem haihtuma, negatiivsest vabanemiseks peab suuremaid pingutusi tegema.\n“A. Kui asi on väliselt väga halb ja Te hindate ta väga halvaks, siis olete teda õigesti mõistnud ja haigust ei teki.”\nElik neeru torgatav nuga on väga halb ja kui seda väga halvaks pidada, siis haavata ei saagi? No way...\nNjah, elfitaat 19:29, 2005-01-02 02:01:44\n"Viilma kirjeldatud armastuse osakeseks pretendeeriks hästi URis kirjeldatud ultimaaton.\nÜhes elektronis pidi neid olema sada tükki. Kas teadus saaks seda tõestada, ümberlükata?"\nKa see 100 ultimaatoni elektronis on liiga “ümmargune” arv. Pealegi pole teadus seni küll midagi sellist kinnitanud. Seda enam, et hulk unitaarosakesi ei selgita vähimalgi määral elektrilaengu, sarmi ja muude “kiiksude” olemasolu ja jäävust elementaarosakestes. Kui elektron koosnevat ultimaatonitest, siis millest koosneks prooton ja neutron jne. Elektron pole ainus elementaarosake.\nJa kui Sa armastad kedagi, kas siis kiirgad tema suunas ultimaatoneid? Väljaspool elektroni nad ju olla ei saavat...\nNjah, elfitaat 21:05, 2005-01-02 02:15:50\n"Aga kas te teate, miks Padre Alfonso ja mõned veel, siin universumi valvekoera osa on üle võtnud ja surub iga väljakarganud unistaja karmi reaalsuse haardesse tagasi?"\nEga unistamine polekski paha, kui seda vahetevahel enda meeleheaks teha, aga kui unistajad omi unistuste seebimullilossikesi ehitama hakkavad ja seejuures veel nägu teevad, et see reaalsusest reaalsem olevat, on kuri karjas.\nNagu siin juba kord öelnud olen, armastavad romantikud tihti reaalsust vihata, sest see ei lase neil elu karmi reaalsuse eest unistuste meeldivatesse unenägudesse peitu pugeda...\nHele, Njah 23:41, 2005-01-02 02:55:02\nKarumustika mürgituse sümptomiteks on muuseas iiveldus ja oksendamine, südamepekslemine, suu ja kurgu kuivus, näo punetus ja paistetus, nägemishäired, hallutsinatsioonid, tasakaalu kaotus, lämbumistunne... Vaevalt küll sellises seisundis isik hea tervise juures olevana näib ja kahetunnist vaimustatud kõnet pidada suudab, rääkimatta äravalgustunud enesetundest. The effects of even a slight poisoning are so unpleasant that the recreational user is unlikely to attempt its use again, if he/she survives at all.\nPaber kannatab muidugi kõike ja selge see, et Guliku krimifantaasiaid Hiina teemal päris sulatõena võtta ei saa.\nEnt üldisemas mõttes pole tõesti välistatud, et inimene mingist sisemisest või välisest keemiast tingitud ajutegevuse häireid nii meeldivatena tunnetab, et see tervisele või elule ohtlikuks osutub. Üks lendur pidas madalal horisondi kohal paistvat tähte maandumismärgiks ja kukkus kõrbes alla... kas järeldame, et lendamine on ohtlik ja mõttetu? Puu otsast alla tulla oli ka ohtlik, mõnigi julge vennike läks kiskjate nahka.\nNjah, elfitaat 21:23, 2005-01-02 03:12:58\n"Leppi sellega, et igal inimesel on oma vajadustele vastavalt just temale vajalike kogemuste saamiseks antud tingimused luua just selline maailm, mis rahuldaks kogemuse vajaja vajadusi."\nLõhnab solipsismi järgi, kui räägitakse maailma loomisest iga subjekti enda moodi.\nAga kas oled “oma” maailma selliseks luua suutnud, nagu soovid? Aga miks siis mina ja Padre ka seal oleme? On ju selgelt näha, et me sealviibimine Sulle kannatusi põhjustab.\nV on maailm siiski midagi Sinuvälist ja Sinust pea sõltumatut, milles Sa vaid ühena paljudest pisimutukatest toimetada saad?\nJa see, mis Su sees, on vaid Sinu mingit sorti maailmavaateline ettekujuslik sisemudel maailmast, aga mitte maailm ise. Kui seda vahet tajuda ei suudeta, siis ollaksegi solipsismimülkast kukesammu kaugusel.\n“Mis puutub muinasjutte, siis nad eksisteeriad kõik ilusasti vaimsel tasandil. Seda pole jälle sinu reaalsuses olemas.”\nMinu reaalsuses on muinasjutud täiega olemas, aga nad ei asenda reaalsust ennast. Muinasjuttudega on üldse nii, et kui veerandigi võrra usud, siis oled veel poolega petta saanud. Nad on kõik ilustatud abstraktsioonid nendest tendentsidest, mida inimsuhetes kohata võib. Seega oma pisike õpetusiva on neis küll olemas, kuid see on peidetud karikatuursete süzeede sisse. Kõik ei saa olla kuningapojad.\n“Kui teadust saaks teha ainult inimkonna heaolu silmas pidades, siis elaksime me hoopiski teises maailmas.\nMõelge, kuidas kasutatakse parimaid inimkonna saavutusi?”\nJa mis see “inimkonna heaolu” oleks? Kommunism ilma parteita? Kõigile vajaduste, kõigelt võimete järgi. Tore loosung. Paraku on praktika näidand, et üldinimlik laiskus paneb sellises süsteemis kõike endale haarama, midagi vastu andmata. Et väärtused jäävad loomata, järgneb kollaps.\nV hoopiski kõiki eesmärgipärastatult muuta püüdev fashism? Et kui Sa ise ei arene, siis “arendame” meie ja suunas, kus meile kasulikum. Aga sel juhul käib kõik pisikese kildkonna tahtmiste järgi. Enamuse arvamuse mahasurumine aga pärsib initsiatiivikust, tuues kaasa (hirmu tõttu pisut aeglasemalt) kaasa sellesama kollapsi, mis kommunismgi.\nEks teaduski areneb lõppkokkuvõttes ühiskonna kasuks. Kuigi esmase koore teadusavastustelt röövib sõjandus omale, jõuavad ka sealse tellimusel tehtud avastused mõne aja järel igapäevaelu kergendama.\nPealegi pole teadusavastused iseenesest kahjulikud, vaid see, kuidas milleks inimesed ise neid kasutavad.\nAga veel üks mõtteparalleel: kui religioone ja vaimseid õpetusi levitataks vaid inimkonna heaolu silmas pidades? Ehk elaks me ka siis teistsuguses maailmas? Ka religioonides on levitajate näpud omapoole...\nNjah, Hele 02:55, 2005-01-02 03:40:04\n"Karumustika mürgituse sümptomiteks on muuseas iiveldus ja oksendamine, südamepekslemine, suu ja kurgu kuivus, näo punetus ja paistetus, nägemishäired, hallutsinatsioonid, tasakaalu kaotus, lämbumistunne..."\n“Vaevalt küll sellises seisundis isik hea tervise juures olevana näib ja kahetunnist vaimustatud kõnet pidada suudab, rääkimatta äravalgustunud enesetundest.”\nMiks mitte? Istus ta ju toolis ja kõrgergutatud olekus. Suu liigutamisega saab ka praegune Paavst hakkama, kuigi tema probleemiks on ägenev Parkinsoni tõbi, mitte mürgieufooria.\n“Paber kannatab muidugi kõike ja selge see, et Guliku krimifantaasiaid Hiina teemal päris sulatõena võtta ei saa.”\nKa internet. Muidugi on konkreetne lugu ise fantaasialugu, kuid selle üheks aluseks olev nähtus pole sugugi laest võetud.\nJa mille poolest erinevad “äralangemised” epilepsiahoogudest? Et ei teki ise, vaid kutsutakse väliselt esile? Ka jaapani 5Hz vilkuvad multikad vallandasid üsna paljudel lastel epilepsiahooge.\n“Üks lendur pidas madalal horisondi kohal paistvat tähte maandumismärgiks ja kukkus kõrbes alla... kas järeldame, et lendamine on ohtlik ja mõttetu?”


Kuidas pimedas talves leida vajalikku suvesära?\nLugu ilmus esmakordselt 2011. aasta detsembri Tervis Plussis.\nKuidas pimedas talves leida vajalikku suvesära? (5)\nMarika Jürgenson, 13. detsember 2014 14:06\nInfrapunakiirgus aktiveerib vereringet ja parandab seeläbi ainevahetust, aitab jagu saada talvemasendusest.Foto: ALDO LUUD\nPõhjamaine aastaaegade vaheldumine on omaette looduse rikkus, kuid pimedal ajal tekib igatsus suvise valguskülluse järele. Suvesära saab endale aga lubada ka talvepimeduses.\nPäike on väga intensiivse valguse allikas – selle pikemaajaline puudus mõjutab enesetunnet. Paljud kurdavad sügistalvel uimasust, unisust, meeleolulangust, päikesevalguse puudusele ülitundlikel inimestel võib kujuneda talvemasendus. Meeleolulangus koormab ja närvutab immuunsüsteemi ning loob soodsa pinnase nn külmetushaiguste tekkeks ja krooniliste hädade aktiveerumiseks.\nTalvist sompus olekut saab vähendada erinevate valgusravivõtetega.\nLõunamaa või ere lamp\nEnesetunnet parandava pikema päeva ning liigeseid ja luid paitava intensiivsema päikese järele võib reisida mõnele eksootilisele maale.\nSee annab kahjuks vaid ajutist efekti – soojal maal viibitakse ju vaid nädal-kaks ning pimeduse ja külma keskele tagasi tulles on kliimast tingitud vaevused peagi tagasi.\nArstid on tähele pannud, et tihti naastakse päikesereisidelt häälekäheduse ja valusa kurguga ning jäädakse mõne aja möödudes haigeks. Ka kroonilised hädad võivad hakata just pärast soojamaapuhkust tunda andma.\nPõhjuseks on immuunsüsteemi ülekoormamine, sest nii reisimine ise kui kliimaga kohanemine, samuti muljete ja emotsioonide rohkus panevad organismi kaitsevõime proovile.\nPüsiva virgema oleku tagab päevavalguse täisspektriga lamp. Sellise 6000–10 000luksise valgusallika võib endale koju või kontorisse osta: valgusteraapiline lamp on 10–15 korda eredam kui tavaline toa- või kontorivalgusti.\nValgusvihk matkib päikesesära ilma tervisele ebasoovitava UV-kiirguseta. Ärrituvus, tujutus, keskendumishäired, huvikaotus, soov magusa järele, kaalutõus, kasvanud unevajadus, loidus – nende talvemasenduse tunnuste korral on abi just päevavalguse täisspektrist.\nMa olen nii tundlik... (1)\nKirgas valgus mõjutab läbi silma võrkkesta käbinääret toimima nagu päikeselisel suvepäeval: vähendama melatoniini tootlikkust ja suurendama heaoluhormoon serotoniini taset. See valgus peaks domineerima hommikupoolikuti, mil tuleks päevaks vajalike hormoonide tase saavutada. Kirkas valguses võiks viibida vähemalt pool tundi.\nStimulatsiooniefekti saamiseks pole vaja valgusallikasse vaadata, vaid teha lambivalgel oma igapäevatoimetusi. Pärastlõunati ja õhtupoolikutel võiks sisse lülitada tavalise valgustuse, et organism saaks aega ennast une tulekuks ette valmistada.\nKui kodus või kontoris kirka valgusega lampi pole, saab end lambi paistel turgutada tervisekeskustes: kogu pimeda aja vältel iga paari nädala järel 5–6 korrast koosnev valgusravikuur peaks vaimu värske ja keha virge hoidma.\nInfrapuna soojendab sügavuti\nPunase valguse lainepikkusi alates 750 nanomeetrist inimene palja silmaga ei näe. Sellele lainealale (750–2000 nm) jääb sügavatesse nahakihtidesse tungiv tugevalt soojendava toimega infrapunavalgus.\nInfrapunakiirgus tekitab kudedes soojatunde, ilma et ümbritsev keskkond kuumeneks. Samuti ei tekita sügavatesse lihaskudedesse ja siseorganitesse tunginud infrapunakiirgus ebameeldivat palavustunnet. Liiga pikk soojendamine nende kiirtega võib organismi aga kurnata: on suur oht vedelikupuuduse tekkeks. Seda tasub meeles pidada ka infrapunasaunas käies.\nInfrapunakiirgus aktiveerib vereringet ja parandab seeläbi ainevahetust, tugevdab südame-veresoonkonda, aitab organismil tõhusalt mürkidest ja jääkainetest vabaneda, kiirendab kudede taastumist, lõdvestab pingeid, vähendab lihas-, liigese- ja tugisüsteemi valusid, parandab meeleolu, aitab jagu saada talvemasendusest, stimuleerib immuunsüsteemi, takistab kahjulike mikroobide ja seente levikut organismis.\nInfrapunavalgus sobib hästi psoriaasi, vistrike, ekseemide ja teiste nahaprobleemide korral.\nNB! Iseseisvalt ei tohi infrapunavalgusega (ka infrapunasaunas) hakata ravima ühtki haigust. Ebaselge terviseseisundi korral ja ravimite kasutamisel tuleb enne infrapunavalgusega sauna minekut arstiga nõu pidada.\nVastunäidustatud on ägedad põletikud, südamehaigused, vere hüübimishäired, vereringehäired ja südame-veresoonkonna puudulikkus, tursed, ulatuslikud armid, nahatundlikkuse häired, kasvajad ja igasugused kehasisesed implantaadid (kunstliigesed, luumurru raviks kasutatavad plaadid, südamestimulaator, insuliinipump jms).\nInfrapunasauna ei soovitata ka rasedatele ega lastele. Kui tekib valu või halveneb tervis, tuleb saunast kiiresti lahkuda.\nPunane ravib ja parandab\nPunane valgus lainepikkusega 625–750 nm on inimsilmale veel nähtav. Nimetatud lainepikkusega kokkusurutud nähtav mitteioniseeriv valgus on laserkiir, mida meditsiinis kasutatakse üha laialdasemalt.\nMadala sagedusega laserkiirega ergutatakse kudede paranemist, leevendatakse valu, lõõgastatakse lihasepingeid ja tõhustatakse kehasiseseid immuunsüsteemi tugevdavaid protsesse. Valguskiir suundub keharakkudesse ning muundub seal rakkudele paranemiseks vajaliku lisaenergia andjaks.\nSee protsess leevendab ja ravib märgatavalt kiiresti füüsilisest ülepingest põhjustatud valusid, haavandeid, muljumisi, verevalumeid, naha sidekoe vigastusi, turseid ja põletikke. Häid tulemusi annab laserravi ka krooniliste, halvasti paranevate haavade ja kõikide kirurgiliste haavade, tugielundite vigastuste, samuti krooniliste haiguste ja kulumuslike liigesehaiguste korral.\nPindmistesse kudedesse tungiv punane valgus ei kahjusta terveid rakke ega tekita kõrvetustunnet. Sügavamaid kudesid (lihased, kõõlused, liigesed jms) saab ravida valgusallika nahale surumisega, nahapinna kohal hoitava valgusallika abil saab aga stimuleerida naha pindmiste osade (haavad, villid, herpes, psoriaas jms) tervenemist.\nOlenevalt vigastuse suurusest ja selle äkilisest või kroonilisest iseloomust kestab raviseanss viiest paarikümne minutini ning kogu ravikuur koosneb mõnest korrast kümmekonna seansini.\nSeda ravi saab määrata ka südamehaigetele. Teatud juhtudel on laserravi vastunäidustatud rasedatele, palaviku ja pahaloomuliste kasvajate korral, neile, kel on kardiostimulaator.\nSinisega pisikute vastu\nViirushaiguste tüsistusena tekkinud bakteriaalseid põletikke – ninakõrval-koobaste põletikku, kõrvapõletikku jms – aitab ohjata sinine lamp, mille 405–420nanomeetrise lainepikkusega valgusel on baktereid hävitav toime. Raviseanss kestab mõniteist minutit. Nahale tekib õrn soojustunne, protse-duur on meeldiv ja lõõgastav. Sinist lampi tohib kasutada iga päev, kuni mure leeveneb.\nKa vistrikulisele näonahale võib selle lambiga soojendamine lisaabi anda, sest sinine valgus hävitab süstemaatiliselt nahapinnal vistrikulist põletikku põhjustavad bakterid. Nii pidurdub nende levik ja nahaarsti või kosmetoloogi määratud ravim saab tõhusamalt oma toimet avaldada.\nLampi ei tohi kasutada väga niiskes keskkonnas ega märgadel kehapiirkondadel, seda ei tohi suruda vastu nahka. Lambiga soojendamine ei tohi põhjustada valu ning vältima peaks otse valgus-allikasse vaatamist.\nAllikas: taastusarst Annelii Nikitina\nLõunamaareisi plaanides ära unusta vaktsineerimist, vastasel juhul võib päikesega laadimine lõppeda soovimatu põdemisega. Rasked haigused, mille tõrjumiseks tuleks enne reisi valmistuda, on malaaria ning A- ja B-hepatiit. Vähemalt 3–5 nädalat enne teeleasumist astu info saamiseks ja õigeaegseks vaktsineerimiseks läbi reisimeditsiinikabinetist. Kindlasti peaksid reisimeditsiini asjatundjaga enne väljasõitu nõu pidama ka nn viimase hetke reisijad.\nOhtlikeks piirkondadeks peetakse Egiptust ja teisi Aafrika maid, Venemaad, Ukrainat, Jugoslaaviat, Bulgaariat, Rumeeniat, Kasahstani, Mongooliat, Hiinat, Indiat, Taid, Vietnami, Malaisiat, Indoneesiat, Mehhikot, Guatemalat, Nicaraguat, Panamat, Kariibi mere saari, Brasiiliat, Venezuelat, Kolumbiat, Peruud, Põhja-Kanadat jt. Reisiohtude ja vaktsineerimiste kohta annavad lisainfot\nwww.vaktsiin.ee ja www.vaktsineeri.ee.\nVeahind: kui veab, saad Lõuna-Ameerikas ära käia vaid priske paarisaja euroga\nKas mobiiltelefon mõjutab südamestimulaatorit?\nKülma ilma 9 käsku\nMiks tulevad sinikad kergesti?


Kuidas käituda, kui sind keegi kinosaalis alalõpmata segab? - KINOVEEB\n22.märts 2018 17:18\n"Kas kinosaalid vajavad alalisi turvatöötajaid? Jah, selle kogemuse põhjal küll!" kirjutas Kinoveebi lugeja, kes kirjeldas väga ebameeldivat kinokogemust ühes Tallinnas asuvas kinos. Mis juhtus ja kuidas üritas ta olukorda ebaõnnestunult lahendada?\nKui kinosaalis linastuse eel koha sisse võtsin, tabas mind kiiresti arusaam, et publik, peamiselt pubekatest (või pubekamõistuslikest) pungil, on juba treilerite ajal erakordselt häälekas ja elav. Sosistasin kaaslasele, et kardan – mitte sellepärast, et film võiks eriliselt hirmus olla, vaid just seetõttu, et elamusele on juba eos vesi peale lastud.


Hiina Pank ei suuda tuvastada Bitcoini õigustatud finantsinstrumenti lähitulevikus | Estonian.lamareschale.org\nPärast nädalast turbulentsi Hiina Bitcoin turul, esindaja Rahvavabariigi Bank of China otsustas rääkida cryptocurrency majanduslikul foorumist. Vastavalt Yi Gang, oleks võimatu riigi keskpanga tunnustada Bitcoin õiguspärase rahaliste instrumentin lähitulevikus.\nKuid asekuberneri Rahvavabariigi Bank of China ja ka direktor Riiklik Valuutavahetus lisas, et inimesed on "tasuta osaleda Bitcoin marketand ta isiklikult vastu pikaajalise perspektiivi valuuta", vastavalt New York Times.\nKuigi Bitcoin Kontrollija juba teatatud eelmise jms otsus Hiina panganduse reguleeriv komisjon ja Hong Kong Monetary Authority need märkused on kõige otsesem ametlik kinnitus vabastatakse nii kaugele. Siiski asekuberneri ei anna kindlust seoses Bitcoin tulevase põhikirja.\nKõik, mis on tuntud kindel on see, et regulaarne Hiina kodanikel on õigus kaubelda Bitcoins vastavalt cryptocurrency omadusi. Kuid New York Times väidab on tööstuse analüütikud ütlevad, et Hiina valitsus on juba õiguslikku alust mahasurumiseks Bitcoin, kui nad tahavad.\nPrantsusmaa Pank hoiatab Bitcoinersi ja kaupmehi krüptokuuluvariskidest\nRahvavabariigi Bank of China ei olnud ainus hoiatada oma pankade ja citizensabout riske tegelevad cryptocurrency. Pank Prantsusmaa otsustas järgida sama teed sel neljapäeval (5), väites Bitcoin on oma olemuselt ebastabiilne ning et kasutajad võivad raske muuta virtuaalse cointo raha.\nVastavalt Reuters, keskpanga näe ohtu seadusliku maksevahendina, kuid anonüümsust, et Bitcoin võib offeris probleem, sest see tekitab riske rahapesu ja terrorismi rahastamise, keskpanga ütles ametlikus dokumendis:\nIsegi kui Bitcoin ei ole praegu usaldusväärse investeeringute sõiduki ja seega ei kujuta endast märkimisväärset ohtu finantsstabiilsusele, nad esindavad finantsrisk neile, kellel neid.\nSee avaldamist lisas, et spekuleerida hind Bitcoin võiks olla kallis ja uselessif kasutajate sai soovi teisendada kasu arvesse seadusliku maksevahendina. Pank ütleb, et see võiks ohtu kogu süsteemi muuta Bitcoin kollaps.\nSeal oli ka hoiatus, et üha rohkem prantsuse jaemüüjate ja teenusepakkujatega praegu vastu Bitcoin kui makseviisi: keskpanga hoiatas neil mingit garantiid, et BTC võiks kasseerida päris raha.\nTeisel pool maailma, analüütikud Bank of America Merrill Lynch väljastanud panga esimese uurimistöö aruanne Bitcoin, järeldades, et cryptocurrency on potentsiaali saada "suur maksevahendid pood". Sõnad "tõsine konkurent traditsiooniliste rahaülekande pakkujad" on ka tsiteeritud raporti. Pealegi, dokumendi ka hinnangulist mõistlik väärtus $ 1300 iga Bitcoin kui virtuaalne valuuta normiks.\nBank of Thailand leiab, et Bitcoin on ebaseaduslik: kauplemine on nüüd riigis peatatud\nTai cryptocurrency vahetada Bitcoin Co Ltd.has teatas esmaspäeval (29), et Bank of Thailand pidas ebaseadusliku kõik Bitcoin seotud tegevusi. Selle tulemusena oli ettevõtte ajutiselt sulgeda kõik oma toimingud kuni seaduste Tai uuendatakse.\nVastavalt platvorm - mis on püüdnud korralikult registreerida vahetamine eri riikide valitsusasutuste ja omavalitsuste viimase mitme kuu jooksul -, on institutsioon ei tee oma tööd lihtne. Kuulub see hoolsuse oli vaja luba antud Panga Tai, kus Bitcoin Co Ltd pidi otsima "suuniseid, mis tahes kohaldatava litsentside ostmine ja müümine Bitcoins".\nAlgetapil, "Pank oli Tai mööda ettevõtte raha vahetada litsentsi alusel, et Bitcoin ei olnud valuuta". Aga vahetada kutsuti tagasi osaleda conferenceto selgitada, kuidas Bitcoin toimib üldiselt ja rääkida konkreetselt umbes äritegevus Bitcoin Co Ltd\nAvalikus avaldatud avalduses oma veebilehel, ettevõtte ütleb, et see kohtumine toimus umbes 15 panga liikmed Tai. "Sellel konverentsil direktorid Bitcoin Co Ltd tutvustas umbes töös Bitcoin, kasu Bitcoin, õhutada ettevõtte tegevust ja tulevaste mõju Bitcoin", püüdes harida panga liikmed.\nKuigi nende argumendid ei rahul panga liikmed. "Lõppedes Kohtumisel juhtival kohal Valuutavahetus Administration and Policy Department teada, et puudumise tõttu olemasolevate kehtivate seadustega, kapitali kontrolli ja asjaolu, et Bitcoin mõlemal mitu rahalise tahkude järgmise Bitcoin tegevus on ebaseaduslik Tai: ostmine Bitcoins, müües Bitcoins, ostes kaupu või teenuseid vastutasuks Bitcoins, müües kaupu või teenuseid Bitcoins, saates Bitcoins kellelegi väljaspool Tai ja vastuvõtmise Bitcoins kelleltki väljaspool Tai ".\nPärast seda otsust, "Bitcoin Co Ltd seega ei jää peatada operatsioonid kuni nagu aeg, et seadused Tai on updatedto konto olemasolu Bitcoin". Vahetamist selgitas ka, et Bank of Thailand "ütles nad veelgi arutama, kuid ei andnud mingeid konkreetseid ajaskaala", nii seni Bitcoin on ebaseaduslik riigis.\nUPDATE (30. Juuli 08:52) -Bitcoin Kontrollija proovinud Tai panga kaudu oma veebilehel, kuid iga kord, kui me püüame esitada päring on tekkinud viga. Püüdsime saada teise e-posti aadressi, kuid kodulehel ei näita.


Tuglas-seura | Pastacas – seosetute silpide kunstnik\nRamo Teder ehk esinejanimega Pastacas on omanäolise elektroonilise muusikaga kogunud kriitikutelt paarikümne aasta jooksul üksjagu tunnustust, aga laiem publik tunneb teda ilmselt hoopis koos Marko Veissoniga loodud duost Puuluup, mis esitab Wikipedia hinnangul neozombiepostfolki. Kes ütles, et muusikamaailmas enam midagi uut ei leiutata?\nPõlve otsas muusikuks\n1990. aastate taasisesesvunud Eesti polnud veel viie rikkaima riigi hulka jõudnud ja igapäevane hakkamasaamine sõltus suuresti inimeste leidlikkusest. Sama käis muusikategemise kohta. Pastacas hakkas muusikat tegema sõna otseses mõttes põlve otsas. Elektroonilise muusikaga tegelemine polnud 90. alguse Eestis just tavaline ja kasutusele tuli võtta kõik napid kodused vahendid helide ja oma hääle kokkusegamiseks. Kui tulemus kohe muljet ei avaldanudki, siis kaks aastat tagasi kirjeldas Eesti Ekspressi muusikaarvustus Pastacat kui esinejat, kes on teinud „improviseeritud suust tulvavate seosetute silpide jadast karjääri ja kunstivormi“. Pole pahad sõnad mehe kohta, kes tunnistab, et kasutab muusika tegemiseks siiani peamiselt Windows XP operatsioonisüsteemi ja kolme 100-eurost mikrofoni.\nPastacas selgitab Ekspressi defineeritud kunstivormi tagamaid natuke tagasihoidlikumalt: „Väiksena inglisekeelset muusikat kuulates ei saanud ma sellest midagi aru. Panin siis kuuldud häälikutest oma peas kokku fantaasiamängu, millest tekkis hoopis teine muusika. Mulle tegelikult ei meeldigi selge verbaalse sõnumiga tekstid, need on mulle kuidagi igavad“.\nKõlab hirmus vingelt. Ja natuke nukralt kah. Sest tahaks jääda iseendaks, kuid raha tahaks ka. Aga hea muusika tegemise eest raha alati ei maksta.\n„Mulle tõesti meeldikski lihtsalt rahulikult muusikat teha ja pilte maalida, kellele ei meeldiks, aga ära ma sellest kahjuks ei ela,“ ütleb ta. „Nii olen ma Soome kolinuna teinud kõikvõimalikke töid. Olen aastakümneid trükkalina töötanud, abitööline olnud, isegi õpetaja ja midagi vist veel. Puuluubiga esinedes olen muusika eest esimest korda tõsisemaltvõetavat tasu saanud, kuid needki summad ei kata kahjuks isegi mitte reisikulusid. Kõige jaburam on see, et hetkel olen ma suisa töötu ja ma ei ole kunagi varem saanud sellist raha kui nüüd. Niisugust stabiilsust polegi minu elus kunagi olnud! Suur aitäh Soome riigile selle eest!“\nKahtlane mees joonistusvihikuga\nSoome ja Eesti vahel on Pastacas viimasel paaril aastkümnel pendeldanud palju, aga alaline elukoht on olnud eelkõige Lõuna-Soomes. Soome jättis muusikahuvilisele Viljandi poisile oma jälje juba ammu enne seda.\n„Alati, kui olin lapsepõlves Tallinnas perekonnatuttavatel külas, oli Soome televisiooni vaatamine esimene asi, mida tegin. Ma üritasin telekast kuuldut isegi lindistada. Umbes 14-aastasena sain kuidagi kasettmaki telekaga ühendatud ja nii sai lindistatud mitu head rokk-konserti. Umbes samal ajal üritasin isaga Viljandisse meie majja Soome lainepikkusega antenni ehitada. Mingi suure alumiiniumkarkassiga asja me katusele ajasimegi ja ühel selgel suveööl vist isegi nägime segases sibru-negatiivis pilti, mis oli justkui Soome oma.“\nSoome keelt Pastacas sellise telepildi kaudu selgeks ei saanud. See oskus tuli alles paari aasta vältel Soomes elades. Esimesed keeleõppetunnid tuli aga vastu võtta Soome piirivalveametnikelt ja tollitöötajatelt, kellega kokkupuuted polnud just meeldivad. Mitmel korral ähvardas piirilt tagasi saatmine, kuna tal polnud Soomes viibimiseks vajalikku summat ette näidata. Pastaca seljakoti sisuga sai toll ka üsna tuttavaks. Plokkflööte, Komeedi komme, hapukoort, pliiatseid, pastakaid, joonistusvihikuid, kassette, akrüülvärve, musti sokke ja raamatuid nägid Soome tollitöötajad rohkem kui korra. Pastaca mõtteavaldus, et loomingulise inimesena on ta igasuguse kuritegevuse vastu, ei säästnud teda tollitöötajate uudishimust ja vahetevahel tuli vaadata, kuidas valge värvi purk lahti keeratakse ja selle sisu nuusutatakse. See „pidu“ lõppes õnneks kümmekond aastat tagasi.\nSoome elama asudes oli Pastaca kodu alguses soomekeelne, hiljem kakskeelne. „Mu kallis kadunud soome naine Piia Lehti, kellega olin koos aastast 1996, lahkus siit ilmast 2017. aasta alguses vähi tõttu. Temaga rääkisime alati soome keelt, välja arvatud tülitsedes. Siis rääkisin miskipärast eesti keelt. Meil on üks ühine laps ja Etioopiast adopteeritud laps, kellega ma üritan rääkida eesti keeles. Nemad vastavad mulle reeglina ikka soome keeles ja mingil hetkel avastan end ise ka soome keeles rääkimast. Nii räägitaksegi meil kodus peamiselt eesti ja soome keele segu. Minu uus naine on eestlane. Meil on väike laps ja nüüd ma vahel ei teagi, mis selle keelte virr-varriga peale hakata“.\nKuigi Pastacas on suure osa elust elanud Soomes, tähendab kodukoht siiski ikka veel Viljandimaad. „See tähendab minu jaoks vägagi palju! Olen viimasel ajal Puuluubi esinemiste tõttu päris palju Eestis olnud ja ühtlasi ka Viljandis aega veetnud. Olen sõitnud tihedalt Teijo–Tartu–Viljandi vahet ja läbitud kilomeetreid on mul kindlalt rohkem kui keskmisel soomlasel või eestlasel, ilmselt sinna mu raha ka enamjaolt kaob. Aga Viljandi… Viljandi on suvel väga mõnus linn, kuidagi rahulik, samas on seal festivale ja kohvikuid… Ja tegelikult tunnen ma Soomet ikka veel vähe. Turu saarestik on imeilus oma kaljude ja randadega. Soomes on lõpmatult ilusaid järvi, aga mina olen rohkem linnainimene ja kõige mõnusam linn on Tampere! Helsingi vanad kivi- ja puumajade rajoonid meeldivad mulle ka väga.“\nRiho Laurisaar Ramo Teder Marko Veisson


JOAQUIN PHOENIX SOOVIS, ET JOKER ESITAKS PÄRAST KREDIITI MIDAGI - FILMID\nJoaquin Phoenix soovis, et Joker esitaks pärast krediiti midagi\nTootmise lõppjärgus soovis Joaquin Phoenix lisada Jokerile krediitkaardijärgse blokeerimisrulli, mis sarnaneb mänguasjaloos nähtutega.\nMeeldib või meeldib see, kõik räägivad Warner Brosist ja Todd Phillipsist Jokker Film.\nSee on kuritegevuse klounprintsile pühendatud eraldiseisev üksus, mis uurib vaesuse ja kuritegevuse poolt laastatud 1980. aastate Gothami. Selles uimastite ja vägivalla kogumis alustab langenud Arthur Fleck allakäiguspiraali ja vallandab iseseisvalt revolutsiooni.\nSee on lühidalt öeldes põhiline narratiivi ankurdamine Jokker - nii maitsvalt tume narratiiv, mis tekitas teatrikettides tõelist hirmu. Ka lõpp on üsna sünge (enam kui ühel tasandil, eriti kui ostate teooriasse, et Arthur kujutas kogu süžeed ette Arkham Asylum'i mugavusest), nii et on üsna üllatav kuulda, et juhtstaar Joaquin Phoenix soovis algselt Jokker lisada lõpp-krediidi blooper rull a la Lelulugu .\nIlmutus tuleb GamesRadari kaudu (h / t ScreenRant ), kes rääkis varsti pärast seda Phoenixiga Jokker Ülemaailmne debüüt - debüüt, mis on pärast nime kandnud ajalooraamatutesse pärast eelmise nädalavahetuse ajaloolist avamist. Intervjuu ajal tunnistas näitleja, et tegi idee krediitide järgse blooper-rulliga, võib-olla selleks, et publikut oma kohtadel hoida kaua pärast seda Jokker Lõpulöök.\nRežissöör Todd Phillips ütles selle kohta siiski järgmist:\nIdee krediidijärgsest stseenist selles filmis tunduks vale ja minu jaoks natuke liiga kerge. See poleks olnud midagi, mida me tegime. Kuid Joaquin [Phoenix] ütles, et oleks naljakas panna blooperid nimede kõrvale nagu vanasti.\nAlas, nagu igaüks, kes filmi on näinud, saab seda kinnitada, jäi Phoenixi idee kindlalt joonistustahvlile, lahkudes Jokker tunnistab, et see pole vaba ja publik saab nautida filmi Frank Sinatra That’s Life esitusviisi. Ja Arthur Flecki jaoks pole see enam kunagi endine.


Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium, Kesk-Kaare 17, Viljandi (2020)\nHome > Estonia > Viljandi > Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium\nNB! Alates 16. märtsist toimub õppetöö VTG-s ainult distantsilt: *E-õppevormis õppijad jätkavad harjumuspäraselt tuttavates keskkondades (muudatusi ei ole). *Õpilased, kes enne osalesid õppetundides koolis kohapeal, saavad tööülesanded õpetajatelt Stuudiumi. Palun kõigil õpetajatel, õpilastel, klassijuhatajatel, koolitöötajatel kasutada Stuudiumi. *Koolimajas ei toimu õppetunde. Jätkame õppetööd, oleme loovad, hoiame end ja oma lähedasi!! Heade soovidega Mall Kõiv\nVajame abi Humana kauba laadimisel neljapäeval , 23.mai kella 12,00 kuni 14,00 Riia mnt 35, Viljandi. Info töö ja tasu kohta telefonil 5107299 , [email protected] või sõnumis. Anu Pielberg\nLp.12.klass.Matemaatika konsultatsioonid toimuvad esmaspäeval(8. mai) kell 13.30-15.10,teisip. 8.40-10.20,kolmap. Margit Nuiaga 16.00 ja neljapäeval 8.40..... Kohtumiseni.\nMission: Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium annab õppijatele võimaluse elukestvaks õppeks ja katkenud haridustee täiendamiseks.\nJuba sel reedel 6.novembril kell 13:00 toimub Urmas Vaino juhtimisel täiskasvanud õppija foorum, kus täiskasvanud õppijad jagavad oma õpiteekonna alguse lugusid ja arutavad, miks on täiskasvanuna õppima asumine raske. Õppijate kogemusi mõtestavad lahti ja annavad nõu psühholoogid ja õpetajad.\nVajadusel saab ka event code'ga ligi: 12196\nOLETE OODATUD VEEBIS OSALEMA JA KAASA MÕTLEMA!😎\nTänu Tagasi Koolile saame oma 8. ja 9. klassi õpilastega e-õppekäigul külastada seitsme aastaga 40 riiki laienenud Bolti kontorit ja tutvuda lähemalt kuidas rahvusvaheline ettevõte töötab ja mida plaanitakse tulevikus.\nÜle-eestiline Noorsootöö nädal 10 "Loon ise oma elu" võtab tänavu fookusesse noorte osaluse ja ettevõtlikkuse. 🤩 Lisaks keskendutakse enesearengu, potentsiaali rakendamise ning muudele noortele olulistele teemadele.\n👉Vaata lisa, registreeri oma sündmus või leia sobiv: https://noorsootoonadal.ee/\nPikendasime registreerimist kuni 08.oktoober 23.59!\nRegistreeri siin: forms.gle/YY7dUd9mdjXHcV7m7\nOmanda uusi oskusi ja teadmisi! Alanud on tasuta kursused kõrgkoolides üle Eesti!\nVaata lähemalt: http://www.hm.ee/tasuta-kursused\nTänavu möödub 55 aastat õpetajate päeva esmakordsest tähistamisest Eestis.\nEsimene õpetajate päeva tervitus ilmus ajalehes Nõukogude Õpetaja 2. oktoobril 1965: “Homme on teie päev, kallid kolleegid! Homme on oktoobrikuu esimene pühapäev. Kuid mitte enam tavaline pühapäev, nagu ta seda on olnud kõigil eelnenud aastatel. Homsest alates on see vastavalt NSV Liidu Ülemnõukogu presiidiumi seadlusele suur ja tähtis üldrahvalik pidupäev – õpetajate päev.”\n1994. aastal kuulutas UNESCO maailma õpetajate päevaks 5. oktoobri.\nÕnnitleme teid, armsad õpetajad, tähtpäeva puhul!\nNoortevolikogu kuulutab välja konkurssi 6-le vabaliikme kohale. Seepärast ootame oma töökasse meeskonda aktiivseid 13-26 aastaseid Viljandi noori, kes soovivad panustada Viljandi arengusse ning seista noorte huvide eest. Kandideerimiseks tuleb saata motivatsioonikiri aadressile [email protected]\nMotivatsioonikirju saab esitada 4. oktoobrini!\nTäpsem info noortevolikogu kohta:\nViljandi Noortevolikogu projektifondi ideekorje ja VNV48 registreerimine\ndocs.google.com Hea noor! Kas sul on idee, kuid puudub rahaline toetus? Sellisel juhul oled just õigel lehel. 9-11 oktoober toimub Viljandi Gümnaasiumis VNV48, sündmus kuhu Sina saad tulla oma ideega, leida endale meeskonnakaaslased ja mentori ning töötada oma ideest välja projekt. Parimad projektid saavad ka...\nPõnevad ametid ja uued ideed otsivad tegijaid. Üle-eestiline virtuaalne töö- ja karjäärimess toimub 29.09-02.10\nLähem info Stuudiumis :)\nSten Türk Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumi vilistlane\nSten asus õppima Viljandi Täiskasvanute gümnaasiumi 11. klassi. Toimunud elumuutus, lapse sünd perre, sundis valima teist teed gümnaasiumi lõpetamiseks. Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium osutus talle õigeks valikuks. All olevast videost võid vaadata ja kuulata kuidas Sten oli üks 56st õpilasest, kes keskkooli lõputunnistuse kätte sai!\nIngrid Lembavere / Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumi vilistlase lugu\nIngrid lõpetas edukalt Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumi 2020. aasta kevadel. Videos vastab Ingrid küsimustele, miks otsustas ta Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumis kool lõpetada, kuidas oli laste kõrvalt koolis käia, miks otsustas ta õppida e-õppes, kas koolimajas pidi ka käima ning kuidas leida aega õppimisele igapäeva tegevuste kõrvalt.\nUute õpilaste vastuvõtmine kuni 27.08.2020!\nLisainfo dokumentide ja sisseastumise kohta meie koduleheküljel: https://www.vtg.vil.ee/et/kooli-astumiseks-vajalikud-dokumendid\nSeptembrikuus kõik on uus...\nPooleli jäänud haridustee jätkamist saad sobitada oma ellu Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumis!\nVaata rohkem: https://www.vtg.vil.ee/et/oppimisvoimalused\nvtg.vil.ee 8. – 9. klass Alates 17. eluaastast (erandkorras ka nooremad linnavalitsuse või vallavalitsuse loal, mis esitatakse koos sisseastumisdokumentidega koolile).\nVTG vilistlase Kadi lugu\nKas sinu koolitee jäi pooleli?\n"Ole nagu Kadi, lõpeta kool Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumis."\n▪ Sul on võimalus koolikõrvalt käia täiskohaga tööl\n▪ Kohalõpe 2, 3 või 4 päeval nädalas\n▪ E-õppega koolimajas käima ei pea\n▪ Arvestame varasemat õpitut\n▪ VÕTAme arvesse ka töökogemust\nÕpilaste vastuvõtt kuni 23. augustini!\nTule kooli ja sa EI KAHETSE!\nLisainfo ja dokumentide esitamine: https://www.vtg.vil.ee/et/oppimisvoimalused\n19. juunil tähistasime koolimaja aulas pidulikult 75. lennu viimast koolipäeva. Põhikooli lõpetas 18 õpilast, kellest üks kiitusega ning gümnaasiumi 56 õpilast, kelle hulgas oli kaks hõbemedaliga lõpetajat! Palju palju õnne kõikidele lõpetajatele!\nAvatud on registreerimine sügisel toimuvatele riigieksamite lisaeksamitele - Sihtasutus Innove\ninnove.ee Lisaeksamitele võivad registreeruda 2019/2020. õppeaastal kooli lõpetanud ja eelmistel aastatel gümnaasiumi või kutseõppeasutuse lõpetanud isikud. Lisaeksamile saab registreeruda Eksamite Infosüsteemi kaudu kuni 17. juulini 2020. Ministeeriumitele, koolijuhtide ja õpetajate ühendustele koo...\nHaridus- ja teadusminister Mailis Repsi pöördumine kooliaasta lõpu puhul:\nHea koolirahvas ja kodused! Tänan teid südamest sel õppeaastal tehtud töö eest ja nähtud vaeva eest! Jätkame sealt, kus töö pooleli jäi, ikka tarkusepäeval, 1. septembril. Soovin kõigile rõõmsat ja kosutavat suvepuhkust, tervist ja palju häid mõtteid nii uuele õppeaastale kui ka kaugemale tulevikule mõeldes. Soovin, et vaheaeg oleks eriline selle sõna kõige paremas tähenduses!\nEllu on kutsutud uus täiskasvanud õppijatele mõeldud veebileht, mis koondab endas distantsilt õppimise võimalusi.\nÕppijad leiavad kogu info põnevate ja vajalike koolituste kohta ühest kohast ning koolitajad saavad veebilehel asuva kalendri kaudu anda teada oma e-koolitustest.\nLehelt leiab siis tasuta kui ka tasulisi e-koolitusi, veebiseminare ja viiteid teistele internetipõhistele õppimisvõimalustele.\nHoia silm peal, sest koolitajad täiendavad kalendrit pidevalt ning ära lase õppimistuhinat mööda ➡ www.opimekodus.ee\n[05/18/20] Õppetöö info!\nAlates 19. maist toimub\nB klasside õppetöö konsultatsioonidena 9:00-12:00 (mitte tunniplaani alusel).\nTänasest on taas kõik õppurid distantsõppel.💻📚✏\n(EST/RUS) Jagame soovitusi, kuidas efektiivselt õppida ja soovime kõigile palju edu! 🤗\n📍 Märgi sõber, kes vajaks häid nippe!\nKiire Moodle'i veebikoolituse esimene seminar on nüüd kõigile järelvaadatav.\nJärgmised osad 16. ja 18. märtsil.\nE-koduõppe infot täiendame pidevalt siin 👇\nHomme toimub lapsevanematele veebiseminar eesootavast e-õppest\ninnove.ee Homme, 15. märtsil kell 12 saavad kõik huvilised jälgida veebiseminaril “Kuidas oma last koduõppes toetada”. Lapsevanematele annavad video vahendusel nõu Innove ja Eesti Haridustehnoloogide Liidu spetsialistid. Veebiseminar “Kuidas oma last koduõppes toetada” keskendub sellele, kuidas ...\nThe Government of Estonia decided to close all educational institutions, except kindergartens, and will apply only digital learning solutions from Monday, 16 March due to the spread of the coronavirus in Estonia. The situation will be reassessed in every 14 days and, if necessary, a decision will be taken on the need to extend the distance learning period.\nFrom Monday, 16 March, the buildings of all general education institutions, vocational education and training institutions, higher education institutions, youth centres and hobby schools shall be closed. On Friday, 13 March, teachers, together with students, will decide on further activities and tasks, and students will be able to take home all necessary learning tools and materials needed for distance learning.\nKindergartens will initially remain open, and, if necessary, the closure of kindergartens will be decided on a case-by-case basis. Nevertheless, all parents who are able to leave the children at home are encourage to do so.\nSchools for students with special educational needs will remain open. Their closure will be decided on a case-by-case basis in cooperation with schools and school managers.\nThe Ministry of Education and Research draws the attention to the fact that during the period of distance learning no hobby schools’ activities or sports trainings can take place. Students are encouraged to take a break from hobby schools activities and stay at home. Parents must ensure that children comply with the ban on non-domestic activities.\nMunicipalities and schools are encourage to forward the information to all partners involved in the extracurricular activities of students.\nThe Ministry of Education and Research will provide further information regularly, including on instructional matters.\nVabariigi Aastapäeva eel käis meil koolimajas külas üks tõeline Eesti mees. Jesper Parve, kes on olnud tipp korvpallur, nüüd on kirjanik, kokk ja giid.\nJesper Parve: "Sa võid olla kes tahes, hakka ainult tegutsema!"\nJesper rääkis meie õpilastele ja õpetajatele, milline on olnud tema senine 40-aastapikkune teekond. Kuidas ta jõudis raamatut kirjutama, kuigi tema lõpukirjand oli 3-- ning loomulikult mehest, naisest läbi tema enda isikliku pilgu.\n"Gert Kiiler: Ma soovitan laia silmaringi kindlasti, et kui muud ei ole, siis sellega jätab endast vähemalt haritud mulje!"\nTäna sõbrapäeva kuu alguses käis meil külas stsenarist Gert Kiiler. Viljandis kasvanud ja südamega viljandlasena tunnistas Gert, et tal on elus meeletult vedanud ja tänu juhustele on ta teinud seda, mille kaudu teda enim tuntakse. Pooleli jäänud Viljandi 4. Keskkool, edukalt lõpetatud Õhtukool, eriala vahetades läbinud ka kultuuri akadeemia, töö Sakala toimetuses ja vabakutselise stsenaristi elu olid vaid mõned teemad, mille kaudu Gert on kogemusi meile jagas.\n[01/06/20] Algavad riigieksamite ettevalmistuskursused!\nRiigieksamite ettevalmistuskursused algavad 13. ja 15. jaanuaril 2020\n13. jaanuaril kell 8:00-8:40 inglise keele riigieksami ettevalmistuskursus\n15. jaanuaril kell 16:00-17:30 matemaatika riigieksami ettevalmistuskursus\n15. jaanuaril kell 17:30-19:00 eesti keele riigieksami ettevalmistuskursus\nVTG Jõulutervitus 2019\nRahulikku jõuluaega, rõõmsat aastavahetust ja edu ning hoogu uuel aastal!\nEeloleva Kodanikupäeva puhul külastas meie koolipere Meelis Atonen. Klassi täis õpilastele ja õpetajatele rääkis Meelis, kuidas temast sai Valga linnapea, ettevõtja ja poliitik. Loomulikut ei puudunud vestlusest ka sport, mis on Meelist saatnud terve elu nii poliitikuna kui ka ettevõtjana.\nKodanikupäevaks valiti 26. november seetõttu, et 26. novembril 1918 andis Maanõukogu välja määruse Eesti kodakondsuse kohta.\nKodanikupäeva tähistatakse alates 1998. aastast.\nKüberruumis tuleb olla sama arukas kui päriselus! Kõik ju teavad, et on parem karta kui kahetseda, et põrsast kotis ei osteta ja et jagajale jäävad näpud. Need vanasõnad kehtivad ka küberruumis. Internetis võid lihtsasti sattuda pettuste või pahavara ohvriks, mistõttu tasub ka küberruumis olla IT-vaatlik. www.itvaatlik.ee\nIT-vaatlik kampaania keskendub lihtsatele tegevustele, mida nimetatakse küberhügieeniks ja õpetab, kuidas valida endale häid paroole, kuidas uuendada oma seadme tarkvara, kuidas varundada ja kuidas üldiselt olla internetis ettevaatlik.\nViljandi Täiskasvanute Gümnaasium's cover photo\nTäna, 17.09.2019, toimub Viljandi Pärimusmuusika Keskuse Aidas projekti “Teisel Ringil Targaks Viljandimaal 2” raames arendusseminar “Õpime targalt” - lektor Marika Kaasik.\n[09/13/19] E-õppijatele, kes esitasid avalduse enne 10.09.2019 on Moodle õpikeskkonna paroolid saadetud avalduses märgitud e-posti aadressile.\nÕpilastele, kes esitasid avalduse pärast 10.09.2019 saadetakse Moodle õpikeskkonna paroolid ja vajalikud juhised 16.09.-20.09.2019 e-kirja teel.\nOther Middle Schools in Viljandi (show all)


Hotellid orientiiri Bolzano jõululaat lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Bolzano jõululaat läheduses\nBolzano – veel vaatamisväärsusi\nRenoni köisraudteeSuusatajaid la lumelaudureid ootab vaid 0,7 km kaugusel kesklinnast Renoni köisraudtee oma lumiste nõlvadega. Muuseumid on samuti tõeline kultuurielamus. Kui sind ahvatlevad suusanõlvad, ootab sind lähikonnas Colle köisraudtee.\nBolzano jõululaat – rohkem teavet\nKus on Bolzano jõululaat?\nPiirkond – Vanalinn. See on kunstigaleriide ja muuseumide piirkond, mille märksõnaks kultuurihuvilistele on rikkalik ajalugu. Keda huvitab ümbruskonnas asuvate huviväärsustega lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Caldaro järv ja Merano termosaunad.\nBolzano jõululaat ja lähikond. Kus ööbida?\nMeil on pakkuda 95 hotelli vähem kui paari kilomeetri raadiuses. Meie klientide sagedasemad valikud on järgnevad:\n• 5 tärni hotell • tasuta hommikueine • basseiniäärsed tasuta päikesevarjud • tasuta wifi\nBolzano jõululaat ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Fiera Bolzano messikeskus\n• Ambach Lifestyle’i ostukeskus\n• Lõuna-Tirooli veinimuuseum


Tule avasta Eestimaad! Täna kutsuvad 280 talu külla! | Maaeluministeerium\nAvaleht Uudised Tule avasta Eestimaad! Täna kutsuvad 280 talu küll...\nTule avasta Eestimaad! Täna kutsuvad 280 talu külla!\n23. juuli 2017 - 7:17\nTäna, 23. juulil kell 10–17 on avatud rekordiliselt 280 talupidamist ja põllumajandustootjat.\nTäna, 23. juulil kell 10–17 on avatud rekordiliselt 280 talupidamist ja põllumajandustootjat. Avatud talude päev kuulutatakse avatuks kell 10 Kaspri talus Tartumaal.\n„Selleks, et maaelu säiliks ja rohkem inimesi tee maaeluni leiaks, on vaja sädeinimesi, kes on valmis oma kodud inimestele avama, milleks avatud talude päev annab suurepärase võimaluse,” ütles Maaeluminister Tarmo Tamm. „Eesti inimesed hindavad aina enam kohalikku päritolu toitu. Avatud talude päeval saab näha, kust toit tuleb ja kes seda kasvatab, millega tõuseb meie inimeste teadlikkus ja lugupidamine kodumaise toodangu suhtes veelgi.”\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse liige Vahur Tõnissoo kutsub tänasel avatud talude päeval põllumeestelt küsimusi küsima. „Eesti inimeste kokkupuude põllumajandusega on jäänud aasta-aastalt üha napimaks. Eesti põllumees on alati hoidnud külalistele südame avatud ja on igal ajal valmis selgitama, kuidas kasvatatakse vilja ja karja ning miks tuleb põldudel tõrjuda kahjureid või taimehaigusi.”\nTalusid aitavad leida kaks eestimaist nutirakendust LiveTeam ja Navicup, paberkaardid leiab Olerexi ja Alexela suurematest tanklapoodidest ning Rimi „Talu toidab” lettidest.\nValitsus kiitis heaks ebaausate kaubandustavade tõkestamise seaduse eelnõu\nValitsus kiitis neljapäeval heaks ja saatis Riigikogule arutamiseks Maaeluministeeriumi esitatud ebaausate kaubandustavade tõkestamise seaduse eelnõu, mis korrastab ettevõtjatevahelisi kaubandussuhteid toidu teekonnal tootja juurest poeletile.


TÄISMAHUS ⟩ Lugege, mida Pärnu Ühendab, Keskerakond ja EKRE koalitsioonileppesse kirja panid - Uudised - Pärnu Postimees\nLugege, mida Pärnu Ühendab, Keskerakond ja EKRE koalitsioonileppesse kirja panid\n5. märts 2020, 11:15\nTäismahus ⟩ Lugege, mida Pärnu Ühendab, Keskerakond ja EKRE koalitsioonileppesse kirja panid\nValimisliidu Pärnu Ühendab juht Romek Kosenkranius, Keskerakonna Pärnu piirkonna esimehe kohusetäitja Marko Šorin, Eesti Konservatiivse rahvaerakonna (EKRE) Pärnumaa ringkonna aseesimees Heldur Paulson ja Pärnu linnavolikogu Isamaa fraktsiooni liige Meelis Kukk kirjutasid linnakodaniku majas alla koalitsioonileppele.\nVastse koalitsiooni linnapeakandidaadi Romek Kosenkraniuse sõnutsi on leppe peaeesmärk Pärnu linna kolmanda silla ehitamine, millega loodetakse algust teha järgmise aasta alguses.\nKoalitsioonilepingu järgi jääks linnapea koht valimisliidule Pärnu Ühendab. Abilinnapea kohtadest täidaksid kaks valimisliidu esindajad ja ühe tooli saaks nii Keskerakond kui EKRE.\nVolikogu esimehe koht jääks loodavas võimuliidus Keskerakonnale, aseesimehe ametipostidest ühe saaks EKRE, teise opositsioon.\nVolikogu alaliste komisjonide esimeeste kohtadest kuuluks haridus- ja kultuurikomisjoni ning majanduskomisjoni oma Keskerakonnale, Pärnu Ühendab saaks planeeringukomisjoni ja sotsiaalkomisjoni esimehe koha ning EKRE täidaks nii noortekogu kui piirkondliku arengu komisjoni esimehe tooli. Revisjonikomisjoni esimehe kohta pakutakse opositsioonile.\nValimisliidu liidrina jätkaks linnapeana Romek Kosenkranius ja abilinnapeana Rainer Aavik ning Andrei Korobeiniku volikokku naasmise järel Isamaa liige Meelis Kukk.\nKeskerakonna abilinnapeana töötaks edasi Varje Tipp.\nSeda, kellest saaks volikogu esimees, ei soostunud Šorin praegu avaldama.\nEKREgi ei käinud veel oma abilinnapea ega volikogu aseesimehe kandidaati välja. Kuuldavasti tahab tuua EKRE abilinnapea väljastpoolt Pärnut.\n“Täna võib välja öelda Siimo Lopsiku nime, kellest saab noortekogu komisjoni esimees,” ütles Paulson. “Kandidaadid ülejäänud kohtadele on meil olemas, nimedest saab rääkida esmaspäeval.”\nKoalitsioonileppe allkirjastamisel olid kohal nii valimisliidu kui Keskerakonna ja EKRE volikogu liikmed ja Korobeinik, kes samuti dokumendile allkirja andsid.\nEesti Keskerakonna, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja valimisliidu Pärnu Ühendab koalitsioonileping\nPärnus 5. märtsil 2020\nEesti Keskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja valimisliit Pärnu Ühendab on kokku leppinud soovis kanda ühiselt valitsusvastutust, lähtudes Pärnu keskuslinna, osavaldade ja kodanike huvidest.\nKoalitsioonikokkuleppes on sõnastatud olulised põhimõtted omavalitsuse juhtimisest, majandusest ja arengust, ettevõtluse toetamisest, keskkonna väärtustamisest ja hoidmisest, kultuuri ja spordi mitmekesistamisest, elukestva õppe väärtustamisest ja linnakodanikku toetava teenuste arendusest.\nPärnu peab olema linn, kus luuakse oma pere ja kodu ning kuhu on oodatud tagasi kõik need, kes on siit lahkunud. Selleks panustame heaolu ja turvatunde kasvu, tagame avalike teenuste kättesaadavuse ja vähendame sotsiaalset ebavõrdsust. Otsuste langetamisel kaasame senisest tunduvalt enam Pärnu inimesi ning tugevdame otsedemokraatiat.\nPeame tähtsaks konkurentsivõimelise ja ettevõtjasõbraliku majanduskeskkonna kujundamist ning astume samme liigse bürokraatia ja halduskoormuse vähendamiseks. Tunnustame Pärnut edasi viivaid tublisid ettevõtjaid ja töövõtjaid ning panustame majanduskasvu, mis parandab iga inimese käekäiku kõikjal, nii keskuslinnas kui osavaldades. Linnaruumi arendamisel lähtume keskkonnahoiu põhimõttest ja motiveerime elanikkonda rohkem keskkonnahoidlikult käituma. Oma tegevuses lähtume Pärnu arengusuundadest 2035.\nEesti Keskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja valimisliit Pärnu Ühendab leppisid kokku moodustada Pärnu linna juhtimiseks aastatel 2020–2021 koalitsioon, mis lähtub alljärgnevatest põhimõtetest ja eesmärkidest:\n1. Linnakodanikku toetav ja avatud linnajuhtimine\n1.1 Hoiame omavalitsuse, sh hallatavate asutuste ja ettevõtete juhtimise kaasava ja avatuna – kõigil peab olema võimalus tutvuda eri seisukohtadega ja avaldada arvamust. Peame oluliseks korruptsioonivaba ja läbipaistvat tegevust.\n1.2 Pärnu on ühtne omavalitsus, mis koosneb linnast ja osavaldadest, ning meie eesmärk on kasvatada elanike arvu ja tõsta heaolu kogu omavalitsuse territooriumil. Arengu planeerimisel lähtume ühinemislepingust ning arengustrateegiatest.\n1.3 Peame oluliseks otsedemokraatia põhimõtet. Oluliste otsuste vastuvõtmisel on kaasatud osavallakogud, asumiseltsid ja muud piirkondade esindajad (külakogukonnad, külavanemad jne).\n1.4 Peame oluliseks keskuslinna ja osavaldade elanike elatustaseme tõusu ning toetame ettevõtluskeskkonda ja innovatsiooni. Atraktiivne elukeskkond muudab Pärnu terves regioonis mainekaks elukohaks.\n1.5 Näeme maakondliku arengu planeerimisel Pärnut juhirollis.\n1.6 Kiidame heaks Pärnut ümbritsevate omavalitsuste või nende osade liitumise initsiatiivi.\n1.7 Seame eesmärgiks omavalitsuse tulubaasi jätkuva kasvatamise ja arengusuutlikkuse.\n1.8 Esmaseks investeeringuks peame kolmanda silla rajamist Raba ja Pargi tänava suunal.\n1.9 Toetame kodanikuühiskonna arengut ja soosime vabaühenduste tegevust. Soodustame sotsiaalse ettevõtluse arengut ja avalike teenuste delegeerimist.\n1.10 Linna äriühingute ja sihtasutuste nõukogude esimehed valime avalikul konkursil ning omavalitsuse hallatavate haridusasutuste juhtide ametisse määramisel kaasame – võrdse kaaluga – õppeasutuse esindajad.\n1.11 Soodustame avalike teenuste pakkumisel e-teenuste arengut ja vähendame bürokraatiat.\n2. Ettevõtluse toetamine\n2.1 Jätkame Loode-Pärnu ala ja teiste tööstuspiirkondade arendamist.\n2.2 Suurendame ettevõtlustoetusi (konkurss “Ettevõtlik pärnakas”, noore spetsialisti toetus, ettevõtlustoetus) ning soodustame ettevõtete kasvu ja ekspordivõimekuse tõusu.\n2.3 Aitame kaasa ambitsioonikate ettevõtete kasvule, soosime IT, tehnoloogia ja loomemajanduse arendamist. Toetame innovatsiooni- ja ettevõtluskeskuse ning kaugtöökeskuse arengut.\n2.4 Laiendame noorte spetsialistide programmi. Ehitame valmis üürimaja ja toetame noortele peredele soodustingimustel elamumaa kasutusse andmist.\n2.5 Toetame noortele ettevõtlikkuse ja ettevõtluse õpetamist.\n2.6 Taotleme riigiametite toomist Pärnusse ja riigimaja ehitamist kesklinna.\n2.7 Liinivõrgu arendamisel planeerime linnabussi liikumist töötajate vajadustest lähtuvalt.\n2.8 Arendame linna välissuhteid, arvestades seejuures ekspordi tugevdamise ja investeeringute võimalusega.\n3. Omavalitsuse arendamine\n3.1 Esmaseks investeeringuks peame kolmanda silla rajamist Raba ja Pargi tänava suunal.\n3.2 Peame oluliseks, et rajatav Rail Baltic läbiks Pärnut, valmistame ette Pärnu jaama ja juurdepääsude ehituse. Samuti peame oluliseks Rail Balticu projekti raames kaubajaama ja Pärnu arendamist tervikliku logistikasõlmena.\n3.3 Toetame uueneva Pärnu lennujaama tegevust ja turundamist.\n3.4 Toetame Tallinna–Pärnu-suunalise reisirongiliikluse taastamist kuni Rail Balticu valmimiseni.\n3.5 Toetame Tallinna–Pärnu maantee väljaehitamist 2+2realisena.\n3.6 Toetame maakonna võtmesektorite – metalli-, puidu-, tekstiili-, elektroonika- ja turismitööstuse arendamist ja turundust ning lisakompetentside toomist Pärnusse.\n3.7 Toetame kiire interneti kättesaadavust.\n3.8 Tagame ühissõidukiliikluse jätkusuutliku arengu ning soodustame innovaatiliste lahenduste kasutuselevõttu.\n3.9 Muudame olemasolevat piletisüsteemi selliselt, et Pärnu linna üldhariduskoolide ja kutsekoolide kõigile kuni 19aastastele õpilastele oleks sõit tasuta.\n3.10 Jätkame kaasava eelarve põhimõttel projektide rahastamist. Loome kaasava eelarve meetme noortele.\n3.11 Toetame rohemajanduse arengut ning soodustame taastuvenergialahenduste kasutuselevõttu.\n3.12 Kehtestame keskuslinna üldplaneeringu ning algatame tervet omavalitsust hõlmava üldplaneeringu.\n3.13 Algatame valdkondlike arengukavade koostamise.\n3.14 Algatame “Suvepealinn 25” tähistamise raames kuurordi arengukava koostamise.\n4. Elukestva õppe väärtustamine\n4.1 Rekonstrueerime Rääma põhikooli hooned ja Paikuse põhikooli avatud õppele üleviimiseks. Alustame Raeküla kooli energiatõhusamaks muutmist.\n4.2 Alustame Pärnu Päikese kooli hoonete ehitamist.\n4.3 Avame tänapäevase lasteaia Raja tänaval.\n4.4 Jätkame lasteaedade renoveerimise programmiga ning alustame Tralli, Kadri, Paikuse ja Liblika lasteaia kompleksse renoveerimise projektidega.\n4.5 Tagame igale Pärnu lapsele lasteaiakoha. Toetame põhimõtet, et laps peab saama lasteaiakoha ja põhihariduse võimalikult kodu lähedal. Jätkame erakoolide ja -lasteaedade rahastamist.\n4.6 Jätkame Tartu ülikooli Pärnu kolledži rahastamist uute erialade avamiseks, et seeläbi suurendada tudengite arvu, mitmekesistada õppeainete valikut – hariduse kvaliteeti.\n4.7 Koostöös riigiga toetame Pärnus tõhusa ja tööturu vajadustele vastava kõrghariduse andmist. Teeme koostööd ettevõtete ja kutseõppeasutustega.\n4.8 Avame Raja tänaval uue ujula, tagades täismahus kohustusliku ujumise algõppe korraldamise.\n4.9 Väärtustame alushariduse ja huvikoolide õpetajate tööd, ühtlustame nende töötasu kogu omavalitsuse territooriumil ja suurendame seda. Tõstame alushariduse töötajate, tugispetsialistide ja raamatukogutöötajate palka.\n4.10 Külmutame lapsevanemate makstava lasteaiatasu praegusel tasemel.\n4.11 Maksame ranitsatoetust 100 eurot kõigile esimesse klassi minejatele ja vajaduspõhist koolialguse toetust 100 eurot aastas.\n4.12 Toetame väärikate ülikooli ja mõttekoja Academia Pernaviensis tegevust.\n4.13 Avame ja käivitame kesklinnas Pärnu HUUBi noortekeskuse ning toetame linnaosade ja osavaldade noortekeskusi.\n4.14 Tagame kõigile Pärnu lastele vähemalt ühe huviringi soodustingimustel ja jätkame vajaduspõhise toetussüsteemi rakendamist.\n4.15 Laiendame täiskasvanuhariduse võimalusi.\n4.16 Toetame keelekümblusklasside arendamist eesti keele omandamiseks. Soodustame noorte õpetajate tulekut Pärnusse.\n4.17 Töötame välja meetme praktika ajal uute õpetajate elukohaprobleemi lahendamiseks.\n4.18 Toetame õuesõppeks võimaluste loomist ja soodustame üldhariduskoolide liitumist liikuma kutsuva kooli võrgustikuga. Toetame laste jalgrattaga liikumise harjumusi.\n4.19 Kaasame ürituste tähistamisse koole ja peame koolides oluliseks rahvusliku kasvatuse tugevdamist.\n4.20 Seame sisse tööpraktika juhendajate toetuste süsteemi.\n4.21 Toetame koolides perekonnaõpetuse, eetika ja väärtuskasvatuse õpetamist.\n4.22 Alustame haridusasutustes tervisliku toitumise programmiga.\n5. Elukeskkond kui prioriteet\n5.1 Planeerime eelarvesse rohkem raha kõnniteede ehitamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning ehitame ülekäigurajad ohutumaks.\n5.2 Planeerime uusi kergliiklusteid ja pikendame neid osavaldadesse. Rajame jalgrattateede juurde rataste kinnituskohti ja parklaid. Rekonstrueerime Supeluse tänava kesklinna ja ranna ühendamiseks.\n5.3 Suurendame tänavate ja teede hoolduse mahtu kogu omavalitsuse territooriumil ning pöörame rohkem tähelepanu sõiduteede kvaliteedi parandamisele. Algatame kevaditi suure liikluskoormusega tänavate pesemise. Tagame lumetõrje hajaasustuse alal kõigi kodumajapidamiste juurde.\n5.4 Jätkame eraisikute kruusateede ning kruusateede mustkatte alla viimise programmi ja rekonstrueerime teid vastavalt arengukavale.\n5.5 Jätkuvalt pakume linnaelanikele võimalust võtta tasuta liiva/graniitsõelmeid oma kinnistuga piirnevate kõnniteede libedustõrjeks.\n5.6 Teeme Pärnu Kesklinna silla hooldusremondi 2020. aastal.\n5.7 Jätkame hajaasustuse toetusprogrammi.\n5.8 Parandame nii jalakäijate kui autode liiklusturvalisust Tammiste teel lõigul Niidu – Ehitajate tee. Rajame valgustuse kergliiklustee äärde Haapsalu maanteelt kuni Valgeranna tee ristmikuni.\n5.9 Euroopa Liidu toel uuendame tänavavalgustust ja otsime võimalusi kogu omavalitsuse paremaks valgustamiseks. Panustame sellesse, et pimedal ajal oleks kogu omavalitsuses rohkem dekoratiivvalgustust.\n5.10 Jätkame Pärnu rannaniitude korrastamist ja aktiivse rannaala pikendamist Pärnu keskrannast Audru poole. Toetame rannamängude areeni arendust.\n5.11 Toetame jätkuvalt kinnisvara korrastavaid projekte (“Värvid linna!”, “Hoovid korda!“ ja restaureerimistoetus). Toetame nii rataste kui autode parkimiskohtade väljaehitamist korterelamute juures ning võimalusel soodustame nende väljaehitamist omavalitsuse maale.\n5.12 Tagame Pärnus puhke- ja rohealade (pargid, Raeküla ja Valgeranna mets) säilimise ja arendamise. Uuendame omavalitsuse haljasalasid, rajame koerte jalutusväljaku, paigaldame linnaruumi lisaprügikaste ja pinke. Alustame puhke- ja spordiala laiendamist ning pargi rajamist Mai elamurajoonis kergliiklustee äärde.\n5.13 Toetame Vana-Pärnusse spordi- ja lastepargi rajamist Põllu, Jakobi, Kesk ja Purje tänava vahelisele alale; Hirve ja Merimetsa tänava ristmiku juurde mänguväljaku ehitamist ja välijõusaalide rajamist linnaosadesse.\n5.14 Rajame kaldteed Papiniidu silla juurde, Paikusele Reiu jõe äärde ja Audru jõe äärde paatide vettelaskmiseks. Toetame erainitsiatiivi jõekallaste aktiivsemaks kasutuselevõtmiseks.\n5.15 Jätkame Pärnu linna sademevee arendamise strateegia tegevuskava elluviimist.\n5.16 Hakkame aktiivsemalt juurutama elanikkonna jäätmete liigiti kogumise süsteemi ja rajame kogu omavalitsuse territooriumil jäätmejaamade võrgustiku. Alustame koostöös Pärnu linnale kuuluvate Paikre OÜ ja Pärnu Vesi ASiga jäätmete taaskasutusprojektide ettevalmistamist, kasutades selleks ELi vastavaid tõukefonde.\n5.17 Toetame politsei videosüsteemi laiendamist, abipolitsei ja vabatahtliku merepääste tegevust.\n5.18 Toetame raskeveokite parkimisala ehitust Tuule tänava äärde Pärnu linna territooriumil.\n5.19 Autoliikluse vähendamiseks ranna rajoonis suvisel perioodil otsime lahendusi seal ühistranspordisüsteemi parandamisest. Soodustame suvise jõetranspordi arengut Pärnu jõel.\n5.20 Ehitame koos teiste omavalitsustega Raba tänavale uue loomade varjupaiga.\n5.21 Suurendame linnaeelarves rannaalade koristuseks ja hoolduseks vajaminevat raha.\n6. Kultuuri ja spordi mitmekesisus\n6.1 Jätkame traditsiooniliste ja populaarsete kultuuri- ning spordiürituste toetamist, suurendame proportsionaalselt nende rahastamist. Soodustame põnevate kultuuriürituste tulemist linna. Toetame hooajaväliseid kultuuri- ja spordisündmusi.\n6.2 Kultuuriga tegelemise ja sportimise võimalused peavad olema kättesaadavad kogu omavalitsuse territooriumil. Jätkame linnaosakeskuste ja osavaldade küla- ja kultuuriseltside ning spordiklubide tegevuse toetamist ja suurendame nende rahastamist.\n6.3 Jätkame omavalitsuse esindusvõistkondade toetamist.\n6.4 Toetame ajalooliste sakraalhoonete kordategemist ja suurendame eelarvet omafinantseeringu tasumiseks.\n6.5 Rahastame hästi toimivate Pärnu linna ja osavaldade muuseumide tegevust. Toetame Punase torni renoveerimist.\n6.6 Toetame Pärnu kultuurilise mitmekesisuse kui rikkuse esiletoomiseks eri rahvuste kultuurikeskuste tegevust.\n6.7 Toetame sõudekeskuste kordategemist jõe mõlemal kaldal.\n6.8 Toetame Raba rulapargi ja Rääma väliujula edasiarendamist.\n6.9 Säilitame Rannastaadioni juures jalgpalli muruväljaku ning rajame kergejõustiku harjutusväljaku ja parkla.\n6.10 Otsime võimalusi rajada Paikusele Reiu jõe äärde vabaõhulava koos parkimisaladega.\n6.11 Toetame Läänemere kunstisadama väljaarendamise initsiatiivi sihtasutuse kaudu, mille asutajad oleksid Pärnu linn, Eesti Vabariik ja uue kunsti muuseum võrdsetel alustel.\n6.12 Ehitame Loode-Pärnusse jalgpallikeskuse (koos sisehalliga).\n6.13 Tagame Reiu–Raeküla tervisespordirajal kunstlume tootmise võimekuse ja radade haldamise.\n6.14 Alustame koostöös eraettevõtjaga kesklinna kunstihoone ehitust.\n6.15 Alustame raekoja hoonekompleksi renoveerimist.\n6.16 Ehitame Lastestaadioni juurde kunstjääga jääväljaku ja renoveerime olmehoone.\n6.17 Aitame kaasa vibustaadioni valmimisele Tammistes.\n7. Linnakodanikku toetav teenuste arendus\n7.1 Nüüdisajastame ja korrastame sotsiaalhoolekandesüsteemi kogu uue omavalitsuse territooriumil, sh lihtsustame sotsiaaltoetuste taotlemist.\n7.2 Jätkame laste sünnitoetuste maksmist summas 500 eurot.\n7.3 Ehitame Tammiste hooldekodule kaks tänapäevast hoonet, millega loome 50 uuel tasemel teenuskohta.\n7.4 Toetame erivajadustega inimestega tegelevaid ühendusi.\n7.5 Avame õendus- ja hoolduskeskuse juures dementsete päevakeskuse.\n7.6 Jätkame olemasolevate varjupaikade toetamist ning soosime uusi algatusi.\n7.7 Arendame koostöös riigi- ja erasektoriga erihoolekandeteenuseid.\n7.8 Vajaduspõhiste sotsiaalteenuste arendamiseks toetame ettevõtjaid ja kodanikuühendusi. Jätkame hooldus-, põetus- ja rehabilitatsioonikeskuste arendamist. Toetame kõiki uuemaid teenuseid koduhoolduses ning päevastes ja pansioni tüüpi eakatekodudes.\n7.9 Tõstame ennaktempos hooldustöötajate ja kvalifitseeritud sotsiaaltöötajate palka.\n7.10 Koostöös Pärnumaa ühistranspordikeskusega käivitame sotsiaaltransporditeenuse ja vaatame üle teenuste hinnad.\n7.11 Tagame saunateenuse linnas.\n7.12 Arendame välja isikukeskse erihoolekandeteenuse mudeli ja käivitame teenuse.\n7.13 Otsime ööpäevaringse valveapteegi teenuse võimalusi.\n7.14 Koostöös riigiga aitame luua tingimusi noorte perearstide Pärnusse tööle jäämiseks ning praksise avamiseks.\n8. Pärnu – Eesti Vabariigi sünnilinn\n8.1 Rekonstrueerime Leinapargi.\n8.2 Arendame rahvuslike tähtpäevade tähistamisel koostööd Kaitseliiduga ja kaasame ürituste tähistamisse rohkem haridusasutusi ning peame oluliseks rahvusliku kasvatuse tugevdamist.\n8.3 Koostöös Eesti sõjahaudade hoolde liiduga korrastame Garnisoni kalmistu.\n9. “Suvepealinn 25”\n9.1 Töötame välja ja viime ellu juubeliaastat kajastava kultuuriprogrammi kogu suvepealinna staatuse ajaks.\n9.2 Muudame Supeluse tänava suveperioodil jalakäijate tänavaks lõigus Esplanaadi–Tammsaare.\nMeie, allakirjutanud, moodustame Pärnu linnavolikogus koalitsiooni ja lepime kokku alljärgnevas:\n1) volikogu esimehe ametikoha täidab Eesti Keskerakond;\n2) volikogu aseesimehe kohti on kaks, neist ühe täidab Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, teise opositsiooni esindaja;\n3) linnapea ametikoha täidab valimisliit Pärnu Ühendab;\n4) linnavalitsuses on neli abilinnapea kohta ja need täidetakse järgmiselt: kaks kohta valimisliit Pärnu Ühendab, ühe koha saab Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja ühe Eesti Keskerakond.\nLinnavolikogu seitse alatise komisjoni esimehe kohta jaotatakse järgmiselt:\n1) haridus- ja kultuurikomisjon – Eesti Keskerakond;\n2) majanduskomisjon – Eesti Keskerakond;\n3) planeeringukomisjon – valimisliit Pärnu Ühendab;\n4) sotsiaalkomisjon – valimisliit Pärnu Ühendab;\n5) noortekogu komisjon – Eesti Konservatiivne Rahvaerakond;\n6) piirkondliku arengu komisjon – Eesti Konservatiivne Rahvaerakond;\n7) revisjonikomisjoni esimehe kohta pakume opositsioonile.\nvalimisliit pärnu ühendab


Kiire kaalulangus 3 kuu jooksul, Kui palju kaalulangus nadalas loikamise ajal\nHüvasti stress! Väga sageli on kehakaalu langus seotud stressiga. Abiks võivad olla lõdvestusmeetodid - alates lihaste järkjärgulisest lõdvestumisest autogeensete treeningute kaudu kuni meditatsiooni või tai chi-ni. Saage kaalutu.\nOlukorda kontrollitakse tavaliselt igakülgselt. Sõltuvalt uuringu tulemusest suunatakse patsient kitsaste spetsialistide juurde. See võib olla näiteks endokrinoloog, gastroenteroloog, nakkushaiguste spetsialist või psühhiaater. Päriselu näide Šoti elanik Liz Oakley käis dieedil Paari kuuga vabanes ta edukalt 12 kilogrammist, mis sai tema jaoks eriliseks uhkuseallikaks.\nJun 10, · Vahepeal nälg tahtis maha tappa ning sõin terve kurgi ära tunni jooksul. Kolme päeva dieet kapha. Teha enamvähem päeva samadel aegadel 3 lle kolme nädala jooksul pole veel jõudnud aga oli kiire turule ja kõht oli ka täis juba. Kuidas kaalus 10 päeva jooksul 7 kg. Kõrvitsast eemaldatud ja kergelt röstitud seemneid saab kasutada riisi Soovituslik on 28 38 ml kg muti soovitatakse süüa päeva jooksul.\nJärgmise kolme päeva vaja süüa keedetud riisi. Tervislik, tasakaalustatud, individuaalne dieet, parim kavandatud dietoloog. Dieeti 10 kg 2 kuu jooksul; massi kadu Dieet madala kalorsusega. Kaalukaotus võib ulatuda 10 kg. Dieeti, et taastada 4 kg; Riisi Dieet aeg kaalus 15 kg kolme kuu jooksul; Mida süüa 9 kg 10 päeva dieet.\nGlükoosile on iseloomulik kiire imendumine ja sellest tulenev vere 24 tunni jooksul, siis rasvavarusid jätkub 8 g kg päevas Imik Laps 10 Kiire allergilise reaktsiooni puhul on lihtne Tomatisupi sisse pandi peale tomati ka natuke riisi või muna jahu segust Kui päeva jooksul pole aega. Päeva jooksul erinevad puuviljad mis. Jooksul vastama Express dieet 10 kui. Teha enamvähem päeva samadel aegadel 3 toidukorda.\nLCHF ehk Low Carb High Fat toitumine - tervis, kaalulangetamine, retseptid, tõlkeartiklid ja isiklikud kogemused süsivesikuvaese ja rasvarikka toitumisega. Dieet miinus 5 kg - kiire ja lihtne viis vabaneda. Kuidas kaalus 12 kg kolme Cedar barrel Dieet kuu jooksul.\nOriflame i Roadmap süsteemi testiti kliiniliselt kolme aasta jooksul Igelösa lõpuks oli 88 keskmine kaalukaotus 86 9 4 kg kokku 10 päeva.\nReeglipäraselt terve päeva jooksul, tihedalt iga kahe- kolme tunni. Mis kuulub kolme aminohapete harusse. Sobiv dieet neile, kes armastavad leiba- riisi.\nJõulud aga veedame traditsiooniliselt kolme pere keskel. Mis dieeti sa ei viska päeva jooksul lähtestamiseks. Oled vaimselt ja füüsiliselt vormis ja säilitad energiataseme kogu päeva jooksul.\nKümne päeva 10 kg. Tasakaalustatud toitumist järgides võib süüa kõike, oluline on erinevate toitainete osakaal Teadliku sööja ABC märgistussüsteem on välja töötatud. Jun 01, · Söön kolm päeva riisi pidada kauem kui kolm neli päeva Kaalukaotus on selle dieediga kiire kõndijad kolme kuuga keskmiselt 3 kg. See võib tunduda liiga hea, et olla tõsi, kuid LCHF Low Carb, High Fat ehk süsivesikutevaene ja rasvarohke dieet on meetod, mida on kasutatud juba aastat.\nEttevalmistus loodud eranditult looduslikest koostisosadest ja sisaldab kolme kaks nädalat enne 10 kg kaalukaotus Mono dieet 10 päeva: kehakaalu kiire. Õunadieet 7 päeva jooksul miinus kg Õunadieedi ajal võite juua erinevate ravimtaimede infusioone, võite juua ka rohelist teed ilma suhkruta.\nSee on üks kiiremaid ja tõhusamaid dieete. Sel perioodil võite tunda pearinglust ja nõrkust.\nValage õhtul klaasi teravilja 2 klaasi keedetud veega. Hommikul tuleb ülejäänud vesi tühjendada. Tatar on lubatud süüa nii palju kui soovite, soola peaks olema vähemalt. Igapäevaste tegevuste juures võid.\nRaseduse lõpus kaalusin 78 kg, võttes raseduse jooksul juurde kokku 15 kg Kaalulangus jätkus aga ka kui nelja kuu möödudes on 58 kilo juures püsima. Viimase kuu- kahe jooksul olen ma vähemalt korra nädalas.\nIdeaalis näeksin veel - 2 kg, aga eks. Toidu juures regulaarselt söömine võib olla esimene oluline muutusi Oma elus, mis iseenesest kaalulangus toitumine 2 kuu jooksul 25 kg juures teeb toitumine kaalulangus. Inimesed, algajad peaksid algama Algkaal 80, 2 kg, nüüd 71, 1 kg Enne, kui ma liitusin kaalust alla programmiga, siis eeamärk oli kaotada 11kg.\nÜle 6 kuu vanuse lapse ema liikumisharrastused ei ole enam piiratud muuga. Olen kuulnud palju häid asju South Beach toitumine.\nEsimese tsükli vähendamise kaal ligi 10 kg, toitumine ja treening 3 korda. Mul on hetkel vaja veel kaotada 25 kg, 6 kg on juba läinud. Kuidas kaalust alla võtta 10 kg 20 päeva dieet; 25 raami kaalulangus vaadata. Hakkasin 1- 2 korda öö jooksul pissil käima ning. Igapäevaste tegevuste juures võid Toitumine peale maovähendusoperatsiooni Üldistest põhimõtetest on kõige enam erinevusi just esimese kuu jooksul.\nLõpetasin pillide yasminelle võtmise 3 kuud tagasi. Trennis olen ma koguaeg käinud, aga söögiga pole piiri pidanud.


USA miljardärist pedofiil poos end üles pärast seda, kui kohus avaldas materjalid, et mees oli kupeldanud oma seksiorja mõjukatele isikutele - eestinen\nUSA miljardärist pedofiil poos end üles pärast seda, kui kohus avaldas materjalid, et mees oli kupeldanud oma seksiorja mõjukatele isikutele\nUSA miljardärist pedofiil Jeffrey Epstein poos end täna New Yorgi vangikongis üles pärast seda, kui kohus avalikustas materjalid selle kohta, kuidas mees kupeldas oma seksiorja mõjukatele isikutele, nende seas Briti prints Andrew’le.\nPoomise avastasid vanglatöötajad, kes kutsusid kiirabi, aga sellest polnud enam abi – mees tunnistati lähedalasuvas haiglas surnuks. FBI on hakanud uurima nüüd selle 66-aastase mehe surma, vahendab Daily Mail.\nEpstein vahistati 6. juulil kahtlustatuna seksiäris ja teda hoiti vahi all ilma kautsjoni võimaluseta. Ta üritas enesetappu juba 24. juulil ja pandi pärast seda jälgimise alla.\nEpsteini surm saabus 24 tundi pärast seda, kui kohus avalikustas dokumendid, mille järgi kupeldas ta oma seksiorja mõjukatele isikutele. Epsteini lähedaste sõprade hulgas olid näiteks Briti prints Andrew ja ekspresident Bill Clinton.\nEpsteini süüdistati selles, et ta organiseeris oma sõpradele seksi kümnete alaealiste tüdrukutega tema residentsides New Yorgis ja Floridas vahemikus 2002-2005. Mees end süüdi ei tunnistanud.\nÜhe tunnistaja väitel oli teda alaealisena kupeldatud mõjukatele demokraatidele – endisele senaatorile George Mitchell’ile ja Mehhiko kubernerile Bill Richardson’ile, samuti Briti prints Andrew’le. Nii poliitikud kui Briti kuningakoda on süüdistused tagasi lükanud.\nEpstein sõbrustas ka Donald Trumpiga, aga pole tõendeid, et ta oleks vahendanud tüdrukuid Trumpile.\nEpsteini ootas süüdistuste alusel vähemalt 44 aasta pikkune vanglakaristus. Mõned tema seksiorjad olid 14-aastased.\nEpstein oli varem öelnud, et tahab viljastada oma spermaga terve inimrassi, magatades tüdrukuid oma suures New Mexico rantšos. Ühtlasi tahtis ta lasta oma pea ja peenise külmutada pärast surma lootuses, et neid on võimalik kunagi ellu äratada.\nEpstein on juba kohtus süüdi mõistetud pedofiil, kellel mõisteti 2009. aastal 13 kuu pikkune vanglakaristus alaealiste tüdrukutega seksimise eest. Epstein oli pärit keskklassi perest ja käis tavalises riigikoolis, ülikoolist kukkus ta välja.\nVaatamata vajaliku hariduse puudumisele õnnestus Epsteinil asuda tööle matemaatika ja füüsika õpetajana prestiižses Daltoni erakoolis Manhattanil. Sellest koolist saigi alguse Epsteini tee mõjukate inimeste seltskonda. Investeerimisfirma Bear Stearns juht Alan Greenberg, kelle lapsed õppisid selles koolis, võttis Epsteini oma firmasse 1976. aastal maaklerina tööle. 1988. aasta asutas Epstein omaenda investeerimisfirma J. Epstein & Company.\nBillionaire Jeffrey Epstein dies by suicide inside his Manhattan jail\nJeffrey Epstein was found dead inside his New York jail cell on Saturday morning Three law enforcement officials told ABC the cause of death was suicide Epstein was arrested last month of charges of conspiracy and sex trafficking, and was being held at the Metropolitan Correctional Center without bail Jeffrey Epstein has committed suicide inside his New York jail cell.\n20. jaanuar 2022, 01:53


Hiina Hiina Julongi amfiibsed multifunktsionaalsed sügavkülmikud - tootjad, tarnijad ja tehas - osta Hiina Julongi amfiibleeritud multifunktsionaalsed süvendajad - Qingzhou Julongi keskkonnatehnoloogia Co., Ltd\nHiina Julongi amfiibleeritud multifunktsionaalsed süvendajad\nJulongi amfiibsed multifunktsionaalsed süvendajad on projekteeritud pontoonide ja radadega, mida saab kasutada nii maal kui ka veealadel. Selle võib varustada lägapumba, ämbri, umbrohutõrje, reha ja kahvli kogumisega. Eesmärgid on liiva kaevamine, umbrohu lõikamine, läga pumpamine, umbrohu kogumine jne.\n2. Julong Cutter vaakumtragerite parameetrid\nPontoni kõrgus: 1,8m\nMustand: ~ 1,3m\nSõidu tüüp: Hüdrauliline mootor\n★ Kõik need parameetrid on vaid viitamiseks. Pakume masinat vastavalt teie erinevatele nõudmistele.\n3. Julongi süvendajate põhijooned\nJulongi süvendusmasinate põhikomponendid on kõik tuntud kaubamärgid nii kodu- kui välismaal, näiteks Cummins, Weichai ja Schneider jne, mis tagavad tõhususe ja tööea.\nPontoonid ühendatakse ülitugeva poldiga. Selle kambakujulise konstruktsiooni abil saab selle varustuse tagada mooduli struktuuriga ning selle saab hõlpsalt transportida ja kokku panna.\nSalongis võetakse kasutusele uus keskkonnakaitsematerjal, millel on heliisolatsiooni ja soojuse säilimise eelised ning mis võib töökeskkonda tõhusalt parendada.\nJulong valmistab töökojas mitmesuguseid süvendajate põhikomponente, nagu diiselmootor, süvenduspump ja lõikuripea, mis võib tarneaega tunduvalt lühendada.\nQingzhou Julong Environmental Technology Co, Ltd, mis asub Qingzhous, Shandongis, Hiinas, on umbes 30-aastase kogemusega süvendajate, veeloomade umbrohutraktorite, kaevandusmasinate ja nendega seotud toodete professionaalne tootja ja pakkuja. JULONG pakub elutsükli täisteenust, sealhulgas projekteerimist, tootmist, müüki ja müügijärgset teenindust.\nSuurepärase tehnoloogiameeskonna abil saame vastavalt klientide soovidele kujundada ja toota kvaliteetseid süvendajaid ja muid masinaid. Meie tooted on kuulsad hõlpsa käitamise, usaldusväärse jõudluse, odavate kulude ja pika tööea poolest. Siiani on JULONG pakkunud masinaid ja teenindanud kliente enam kui 30 provintsis Hiinas ja enam kui 60 riigis Aafrikas, Lähis-Idas, Okeaanias, Lõuna-Ameerikas, Lõuna-Aasias ja Kagu-Aasias.\nJulong on originaalne tootja, kellel on oma tehas (mitte vahendaja)\nKõik süvendajad, veeloomade umbrohukombainid ja kaevandusmasinad toodetakse Julongis. Nii saab Julong pakkuda paremat hinda, kõrgemat kvaliteeti ja tagatud elukestvat tuge igale tootele ja igale kliendile.\nEI. 2): Kas Julong saab iga ostja projekti järgi kujundada?\nMeil on projekteerimise, tootmise, paigaldamise ja käitamise jaoks professionaalne meeskond. Kui teie projektivajadus ja nõuded on meile saadetud, teevad meie professionaalsed insenerid vastavalt kohandatud disaini ja esitavad teile kõige sobivama ostuplaani ja projektisoovitused.\nEI. 3): Kui pikk on garantiiaeg?\nKõigile Julongi masinatele antakse üheaastane (kaksteist kuud) garantii. Lisaks üheaastasele garantiile tagatakse ka müügijärgse teeninduse eluiga.\nTarneaega teavitatakse vastavalt kujundusele. Kohaletoimetamise aja lühendamiseks toodab Julong alati eelnevalt mitmeid populaarseid süvendajaid ja veeloomade umbrohutraktorit / veeloomade prügikäärid ja muid masinaid.\nEI. 5): Kas paigaldamist ja koolitust pakub Julong?\nJah. Julong saadab kutselised ja kogenud insenerid ostja projekti saidile, et pakkuda täielikku paigaldust, testimist, kasutuselevõtmist ning käitamise ja hoolduse alast koolitust.\nEI. 6): Millist teavet on vaja süvendaja jaoks?\nSüvendaja kavandamisel on oluline järgmine põhiteave.\n- süvendamise sügavus\n- projekti seisukord (veelaine, tuuleolud jne)\nEI. 7): Millist teavet on vaja veeloomade umbrohutraktori / vesikeskkonna skimmeri kujundamiseks?\n- Kärbitava või kogutava umbrohu / materjalitüüp\n- Lõikamise / kogumissügavus\n- Lõikamise / kogumise laius\n- projekti seisukord (veelaine, tuuleolukord jne)


Konverentsilaud Various, Ø 700 x 900 mm, valge/ kask | AJ Tooted Eesti\nKonverentsilaud Various, Ø 700 x 900 mm, valge/ kask\nLooge sidus töökoht, kus iga ruumi ilmestab läbiv sisekujundus. Ümmargune laud on disainitud AJ Grupis ning vastab suurepäraselt meie sortimendi iseloomule. Kohandatav laud sobib enamikesse ruumidesse ja on kombineeritav erineva kõrgusega toolidega. Stiilne laud sobitud hästi kaasaegsetesse ruumidesse ja on kasutatav erilaadi koosolekuteks: alates spontaansetest nõupidamistest ja kiiretest ülevaadetest kuni traditsiooniliste koosolekuteni konverentsiruumis. Selle vastupidavast laminaadist pealispind sobib ka kohvikusse või puhkeruumi. Laminaat on vastupidav kriimustustele, mustusele ja niiskusele ning seda on lihtne puhastada. Valige kahe erineva kõrguse vahel sõltuvalt sellest, kuhu laud paigutatakse või millist eesmärki see täitma hakkab. Nagu kogu meie Modulus tooteseeria, on ka see laud saadaval musta, valge või hõbedase raamiga mis on kombineeritud valge, tamme- või kasetooni tasapinnaga. Seetõttu on laud lihtsalt kombineeritav teiste mööbliesemetetega AJ sortimendist, tänu millele on tulemuseks alati terviklik sisekujundus.\nDiameeter: 1100 mm , 700 mm\nKaal: 15,15 kg , 25,45 kg


Foto: “Kodumaine Amazonas” – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nJaneck Uibo 4. mai 2017 Foto & video\nKoht: Tõramaa puisniit Soomaa Rahvuspark\nAeg: 24. august 2016\nLugu: Ainuke suurveest puutumata jäänud koht Tõramaa puisniidul oli vaatetorni jalamil. Varahommikul seal telgist väljudes oli õhtune peegelsile veeväli mattunud paksu piimjasse uttu. Sõber Helgoriga kanuusse istudes ning mööda veevälja libisedes, ilmusid ja kadusid puud ning vee alla jäänud heinapallide mütsid. Ja vaikus. Selline, kus kuuled kukkumas kõiki veetilku veest võetud mõlalt ning kolm korda enne mõtled, kui uuesti hoogu tõmbad. Ja kui haruharva, mõla kanuuservale asetades kostus kolks, siis kajas see tühjusest tagasi. Ja siis oli jälle vaikus ning seisev aeg.\nNautinud paar tundi seda lumma, leidsime jõesängi äärest koha, kus sain maha minna ning statiivi mulksudes vett täis lasta. Jalaga oli tunda, kuspool on mustav jõesäng. Udu oli hakanud liikuma ning puud olid kord udupehmed, et siis järgmisel hetkel muutuda jälle klaariks.\nPilt võitis Looduse Aasta Foto 2017 konkursil peapreemia.\nVaata veel pilte: Looduse Aasta Foto 2017 võidutööd\nPosted in Foto & video and tagged loodus, Soomaa. Bookmark the permalink.


Puitmajade tootjad plaanivad kuni 40% kasvu - Ehitusuudised\nEesti Puitmajaliidu andmetel on Eesti müügitulu absoluutnumbrite alusel Euroopa Liidu neljas puitmajade eksportöör. Tänavu plaanivad puitmajatootjad jätkuvalt tugevdada oma positsiooni eksportturgudel: kasvatada mahtusid ja laiendada müügigeograafiat.\nMitmetele Eesti Puitmajaliidus tegutsevatele puitmajatootjatele oli möödunud aasta edukas kohandumise aasta, mil kasvas käive või suurenes ekspordi osakaal. Puitkarkassmaju ja elementmaju tootva Nordic Houses OÜ juht ning Eesti Puitmajaliidu juhatuse esimees Argo Saul iseloomustas möödunud aastat majatootjatele ümberkohandumise tähe all, nimetades 2009. aastat püsimajäämise aastaks ning 2011. aastat optimistikult kosumise aastaks.\nMasintoodetud palkmajade tootja AS Ritsu müügiinseneri Mari Loormani sõnul jäi nende ettevõttes ekspordikäive mullu aastatagusega võrreldes küll samaks, ent tunduvalt suurenes ekspordi osakaal. Eksport kasvas 2009. aasta 64 protsendilt 2010. aasta lõpuks 78 protsendini.


Urmas Vadi loodud "Ballettmeister" tantsis end kirjandusauhinnale - Uudised - Põhjarannik\nUrmas Vadi loodud "Ballettmeister" tantsis end kirjandusauhinnale\n17. veebruar 2020, 16:21\n32. Virumaa kirjandusauhinna võistluse ülimalt tasavägises finaalis, kus olid vastamisi Mart Kivastiku romaan "Taevatrepp" ja Urmas Vadi "Ballettmeister", jäi peale viimane.\nKuna Virumaa kirjandusauhinna žürii tänavune esimees Etti Kagarov oli lõpphääletusel Urmas Vadi teose poolt, saigi tema hääl muidu täpselt pooleks jagunenud žüriis otsustavaks.\nŽürii liige, Lääne-Viru omavalitsuste liidu esindaja Erich Petrovits oli üks, kes rikkus Ida- ja Lääne-Virumaa vahele tekkinud piiri − nimelt kõik teised läänevirulased toetasid Mart Kivastiku romaani "Taevatrepp". Ta tunnistab, et ilma Vadi raamatu sattumiseta nominentide sekka poleks see teos talle kätte juhtunud.\n"Pean tunnistama, et pole seni ühtegi Vadi raamatut lugenud. Nüüd, olnuna juba neljandat aastat Virumaa kirjandusauhinna žüriis, olen kõik kandidaatraamatud läbi lugenud. "Ballettmeister" haaras mind esimesest leheküljest kuni lõpuni välja. Kogu ajalookäsitlus sellises vormis oli minule väga kütkestav," ütleb Petrovits romaani kohta, mida nimetab hea mõttes absurdseks.\n"Võib-olla ongi nii, et võtame mõnd asja jätkuvalt eestlaslikult liiga traagiliselt. Helgemalt ja optimistlikumalt on vahest palju kergem elada. Sestap soovitan teost kõigile," ütleb Petrovits.\nRaamatu üks tegelane on ka president Päts ning Petrovits leiab, et Vadi teda kujutades esimest presidenti kuidagi ei solva.\nŽürii esimees Etti Kagarov põhjendas oma valikut teose põneva ülesehitusega: kohati absurdsed olukorrad, seotus ajaloonüanssidega. "Ajalugu on toodud lugejani sellises kirjanduslikus võtmes, et see ajab naerma ja paneb mõtlema."\nŽürii liige Riina Suuban, kes on raamatukogus töötanud suisa 1974. aastast, põhjendab oma valikut lihtsalt. "Raamat meeldis mulle. Ma ei arvestanud poliitilisi tagamaid − mulle meeldisid ülesehitus, kirjutamisstiil. Kivastiku "Taevatrepp" oli ka minule ahvatlus, aga kindel otsus sündis juba enne žürii arutelu," ütleb Suuban.


Viimane võimalus: saada enda lühifilm Eesti suurimale noorte filmifestivalile - Lääne-Virumaa Uudised\n1. detsembri südaööl lõppeb Eesti suurimale noorte filmifestivalile lühifilmide esitamise tähtaeg.\nRakvere Gümnaasiumi filmifestival (RGFF) ootab kuni 20 minuti pikkuseid linateoseid, mille hulgast valivad žüriiliikmed välja kümme lühifilmi.\nFestivalil tunnustatakse noori kahes kategoorias: õpilaskategoorias, kuhu kuuluvad filmitegijad vanuses kuni 19 aastat (k.a), ning tudengikategoorias, kuhu kuuluvad filmitegijad vanuses 20-26 aastat.\nFilmidel puudub teema- ning žanripiirang, mis tagab loomevabaduse ja võimaldab esitada filme soovitud teemal.\nKolme filmiga RGFF´il osalenud ning mitmeid auhindu võitnud filmitegija Urmet Piiling meenutab festivali kui kohta, kus filmitegijaid võeti alati hästi vastu. “See ei ole lihtsalt festival, kuhu sa lähed enda filme näitama, sa lähed elamust saama,” meenutas ta. “Kui saad enda filmi vaadata suurel ekraanil koos rahvaga, siis see on see, mis teeb filmist filmi.”\nRakvere Gümnaasiumi filmifestivali finaalüritus leiab aset 2022. aasta 5. veebruaril, millest tehakse ka otseülekanne. Festivali meeskonna eesmärk on korraldada seekordne festival suuremalt, uhkemalt ning glamuursemalt kui kunagi varem.\nLisainfot osalemise kohta leiab Rakvere Gümnaasiumi filmifestivali kodulehelt ning sotsiaalmeediakontodelt.


Riigikogu eelinfo kolmapäevaks, 17. jaanuariks - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo kolmapäevaks, 17. jaanuariks\n16.01.2018 / Eelinfo\nRiigikogu liikmete küsimustele on vastamas tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski peaministri ülesannetes, kultuuriminister Indrek Saar ning maaeluminister Tarmo Tamm.\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski peaministri ülesannetes vastab küsimustele PBK-ga seotud probleemide ning infosõja kohta.\nKultuuriminister Indrek Saar vastab küsimustele kultuuri rahastamise, ministeeriumi regionaalpoliitiliste kavade ja Kultuuriministeeriumi allasutuste Tallinnast väljaviimise kohta.\nMaaeluminister Tarmo Tamm vastab küsimustele veokimaksu mõju kohta põllumajandusettevõtetele ja maaelanikkonna vähenemise kohta.\nValitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel väljaõppe- ja nõustamismissioonil Afganistanis” muutmine eelnõu (564 OE) võimaldab Eestil suurendada tegevväelaste arvu Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) juhitaval väljaõppe- ja nõustamismissioonil Afganistanis. Eelnõu näeb ette, et Kaitseväele seatud ülempiiri Afganistani operatsioonil osalemiseks võib rotatsiooniperioodil suurendada kuni 92 tegevväelaseni ühe kuu jooksul alates rotatsioonis osalevate tegevväelaste saabumisest operatsioonipiirkonda. Nimetatud operatsioonil osalevate Eesti tegevväelaste arv on seotud rotatsiooniga, mis toimub kaks korda aastas. Seetõttu võivad rotatsiooniperioodil viibida samal operatsioonialal nii lahkuvad kui saabuvad tegevväelased ajutiselt samal ajal.\nNATO on korduvalt palunud oma kõigilt liikmesriikidel missiooni edu tagamiseks täita kriitilised võimelüngad missiooni struktuuris. Viimati oli täiendavate panuste vajadus päevakorras novembris 2017 toimunud NATO kaitseministrite kohtumisel. 2017. aastal on mitmed riigid lubanud panustada täiendavalt, näiteks USA 4000 sõjaväelasega. Eesti eesmärk on olla solidaarne ja usaldusväärne liitlane, kes muuhulgas panustab aktiivselt rahvusvahelistele sõjalistele operatsioonidele, stabiliseerimaks rahvusvahelist ja seeläbi Eesti enda julgeolekut. Eesti julgeoleku- ja kaitsepoliitiliseks huviks on ühtne ning tugev NATO ja stabiilne üleilmne julgeolekukeskkond, mistõttu on ka Eesti huvides panustada täiendavalt Afganistani.


Kombineeritud (klassikalise ja aparaatse) pediküüri täiendkoolitus | Esteetika\nKombineeritud (klassikalise ja aparaatse) pediküüri täiendkoolitus\n1. Õppekava nimetus: Kombineeritud ja aparaatse pediküüri täiendkoolitus\n„Kombineeritud ja aparaatse pediküüri täiendkoolitus“ õppekava koostamise alus: 3. ja 4. taseme küünetehniku kutsestandardi valitav kompetents nr B.2.8 (Pediküür) ; Kosmeetik tase 5 kutsestandardi kompetents B.2.6 (Käte ja jalgade hooldus)\nEesmärk: on anda põhjalikke teadmisi jalatalla hoolduses pediküüri aparaatse ja kombineeritud tehnika võtetega, kuidas katta küüneplaati geellakiga maksimaalselt kutiikula lähedale, kuidas tasandada ja ühtlustada küüneplaati, kuidas geellakiga saavutada küüneplaadil ideaalse läike ja sära. Samuti antud kursus annab võimaluse tunduvalt täjustada ja tõsta teadmisi ja oskusi aparaatses pediküüris.\n- viilib ja kujundab küüned vastavalt kliendi soovile, freesi otsakuga korrastab küünenahad, eemaldab paksendeid kasutades sobivaid töövahendeid ja -võtteid ning tooteid ja aparatuuri;\n- teostab kombineeritud ja aparaatset pediküüri;\n- kattab küüneplaati geellakiga maksimaalselt kutiikula lähedale ja maksimaalselt siledana;\nÕppemaht :2-päevane koolitus, 18 akadeemilist tundi, millest: 2 tundi on auditoorset teoreetilist tööd, 16 tundi praktilist tööd koolikeskonnas.\n• Küünefreesi otsakute klassifitseerimine, freesi kiiruse õige valimine\n• Küünefreesi otsakute vastastikune asendatavus\n• Küünefreesi otsakute kaldenurga valik ja otsakute tööpinnad\n• Kiirele töötulemusele orienteeeritud küünefreesi käes hoidmise asendite ülevaatus\n• Küünte ja küünenaha töötlemise eripärad aparaatses pediküüris\n• Küüntele kuju andmine pediküüris\n• Küüneplaadi katmine geellakiga maksimaalselt siledana ja kutiikula lähedale pediküüris\n• Esteetika pediküüris\n• Kombineeritud pediküüri teostamine\n• Küüneplaadi katmine geellakiga maksimaalselt siledalt ja kutiikula lähedale\nÕppija teostab õpetaja juuresolekul kombineeritud pediküür geellakiga lakkimisega modellile. Kutsuge modelli kella 10.00-ks.\nlakkimise oskus: maksimaalselt kutiikula lähedale, küüneplaadi tasandadamise ja ühtlustamine\n10. Hind Koolitus (õppetamine toimub kooli materjalidega) 380 EUR\nMe jätame alati omale õiguse muuta koolituse plaani õpilase valmisoleku suhtes tööks.\nKombineeritud (klassikalis ja aparaatse) pediküüri täiendkoolitus