Avaldatud 08 Dec 2018 / In Uudised & Poliitika\nPOMMUUDIS: Prantsusmaa "Kollased Vestid" tungivad Euroopa Parlamendi hoonesse Brüsselis.\nÜle kogu Prantsusmaa protestib riigi asesiseministri sõnul 31 000 inimest, neist 8000 Pariisis. Märulipolitsei ajab meeleavaldajaid laiali pisargaasiga ja tõkestab nende teed kilpide ja veekahuritega.\nVahistatud on täna üle tuhande inimese, kes tulid tänavatele oma meelt avaldama. Ka Belgias on vahistatud sadu rahumeelseid meeleavaldajaid.\nOsad protestijad kogunesid Eiffeli tornist üle jõe vaateplatvormile. “Saabuti nii torni poolt kui ka vastassuunast. Müügiputkad hakkasid kiiresti sulgema aknaid kui protestijad kohale jõudsid. Nüüd liiguvad osad protestijad Eiffeli torni poole. Üle jõe paistavad ka politsei sinised vilkurid,”\nPrantsusmaa Meeleavaldused 2018\nProtestit taistelevat Brysselissä parlamentin rakennuksessa - Protestkamp i Bryssel i parlamentets byggnad\n@pariis @prantsusmaa @kollasedvestid @meeleavaldajad @kollavestid @märulipolitsei


§ 61 Liitumistasu osaline tagastamine\n§ 71 Vee-ettevõtja tegevusaruande avalikustamine\n§ 72 Raamatupidamise erinõue\n§ 12 Veevärgi ja kanalisatsiooni kasutamine üldistes huvides\n§ 14 Veeteenuse hind\n§ 141 Veeteenuse hinna kehtestamine\n§ 142 Veeteenuse hinnaregulatsioon\n§ 151 Omavoliline liitumine ja kasutamine\n§ 152 Ohtlike ainete juhtimine ühiskanalisatsiooni\n§ 154 Riiklik järelevalve\n§ 155 Riikliku järelevalve erimeetmed\n§ 156 Sunniraha määr\n§ 157 Vahetu sunni kasutamine\nRT I, 23.12.2014, 24\n08.06.2005 RT I 2005, 37, 280 10.07.2005, 01.01.2006\n03.08.2010 RT I 2010, 56, 363 01.11.2010, osaliselt 01.01.2011\n19.06.2013 RT I, 05.07.2013, 1 15.07.2013\n13.03.2014 RT I, 01.04.2014, 2 11.04.2014, osaliselt 01.01.2015\n(11) [Kehtetu - RT I, 13.03.2014, 3 - jõust. 01.01.2018]\n[RT I 2005, 37, 280 - jõust. 10.07.2005; 01.01.2006]\n(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kaitsevööndi ulatuse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, lähtudes ehitiste otstarbest, asukohast, paigaldamissügavusest ja läbimõõdust.\n(23) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava peab olema kooskõlas vesikonna veemajanduskavaga.\n[RT I, 01.04.2014, 2 - jõust. 11.04.2014]\n(25) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamisel riigi tagatud laenuga, riiklike või Euroopa Liidu vahenditega peab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 21 nimetatud andmetele sisalduma:\n1) keskkonnatingimuste ülevaade, sealhulgas ülevaade pinna- ja põhjaveest, vete seisundist, pinna- ja põhjaveele avalduvast koormusest, põhjaveevarudest ja ehitusgeoloogilistest tingimustest ning kava seisukohast olulistest piirkonna muudest iseärasustest;\n2) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuse kirjeldus, sealhulgas vee-ettevõtja andmed, kliendigrupid, tarbitud ja tarbitava vee kogused ning ärajuhitava reovee ja heitvee kogused, vee- ja kanalisatsioonisüsteemide lekkest tingitud veekaod, infiltratsiooni hinnanguline suurus ja kava seisukohast olulised muud andmed;\n3) sotsiaal-majanduslike näitajate kirjeldus, sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksuse ühe leibkonnaliikme aasta keskmise netosissetuleku ja elanikkonna maksevõime prognoos vähemalt 12 aastaks aastate kaupa;\n4) ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemide asukoht ja nende asendiskeem ning nimetatud süsteemide, sealhulgas puurkaev-pumplate, veetöötlusjaamade, survetõstepumplate, veetorustike, tuletõrjehüdrantide, ühisvoolu- ja lahkvoolukanalisatsiooni, lokaalsete puhastusseadmete, reoveepumplate, purgimissõlmede, reoveepuhastite, sademeveekanalisatsiooni ja tulekustutusvee võtmise kohtade tehniline kirjeldus ning seisukorra ja sobivuse hinnang;\n5) vee-ettevõtja finants-majanduslike näitajate kirjeldus ning lühi- ja pikaajalised investeerimisprogrammid, investeeringute allikad, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuse osutamiseks vajaliku põhivara kirjeldus ja seisundi hinnang, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuse hinna prognoos ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenusele tehtavate kulutuste osakaal kohaliku omavalitsuse üksuse ühe leibkonnaliikme aasta keskmisest netosissetulekust vähemalt 12 aastaks aastate kaupa;\n6) kohaliku omavalitsuse üksusele sobivate tehniliste lahenduste iseloomustus käesoleva lõike punktidest 2–5 lähtudes;\n7) kohaliku omavalitsuse üksuse määratud perspektiivsete ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetavate alade kaardid juhul, kui need ei sisaldu kohaliku omavalitsuse üldplaneeringus.\n[RT I, 01.04.2014, 2 - jõust. 01.01.2015]\n3) [kehtetu - RT I 2010, 56, 363 - jõust. 01.11.2010]\n(6) [Kehtetu - RT I 2010, 56, 363 - jõust. 01.11.2010]\n(1) Kohaliku omavalitsuse volikogu määratud vee-ettevõtjal on õigus võtta ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitujalt põhjendatud liitumistasu, arvestades käesolevas seaduses sätestatut.\n(2) Liitumistasu suuruse arvutab vee-ettevõtja, lähtudes liitumistasu arvutamise metoodikast. Konkurentsiametil või kohalikul omavalitsusel on vastavalt oma pädevusele õigus kontrollida liitumistasu suurust, selle põhjendatust ja vastavust metoodikale.\n(3) Vee-ettevõtja koostab liitumistasu arvutamise metoodika kooskõlas käesolevas paragrahvis sätestatuga. Kui vee-ettevõtja tegevuspiirkond asub reoveekogumisalal, mille reostuskoormus on alla 2000 inimekvivalendi või väljaspool reoveekogumisala, kooskõlastab vee-ettevõtja metoodika kohaliku omavalitsusega. Kui vee-ettevõtja tegevuspiirkond asub reoveekogumisalal, mille reostuskoormus on 2000 inimekvivalenti või enam, kooskõlastab vee-ettevõtja metoodika Konkurentsiametiga. Vee-ettevõtja avalikustab liitumistasu arvutamise metoodika pärast kooskõlastuse saamist.\n(4) Kui vee-ettevõtja tegevuspiirkond asub nii üle kui ka alla 2000 inimekvivalendi suuruse reostuskoormusega reoveekogumisalal ja nendes piirkondades kasutatakse sama liitumistasu arvutamise metoodikat, kooskõlastatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud metoodika kõigi reoveekogumisalade osas Konkurentsiametiga.\n(5) Liitumistasu arvutamise metoodika kooskõlastamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 142 lõigetes 3–13 sätestatut.\n(6) Liitumistasuga tagatakse:\n1) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni, sealhulgas sademeveekanalisatsiooni arendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava alusel konkreetses arenduspiirkonnas, välja arvatud käesoleva seaduse § 14 lõike 2 punktis 6 nimetatud piirkonna arendamine;\n2) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ning kinnistu sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise süsteemi olemasolu korral selle ühendamine sademeveekanalisatsiooniga.\n(7) Kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni, sealhulgas sademeveekanalisatsiooni arendamine toimub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava väliselt liituja või kolmanda isiku taotluse alusel ja kokkuleppel vee-ettevõtjaga ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikuga, katab sellise arendamise ja ühendamise kulutused täies ulatuses taotleja.\n(8) Tagastamatu abi korras ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni väljaehitamiseks tehtud kulutused arvatakse maha liitumistasudest ning see peab kajastuma liitumistasu arvutamise metoodikas.\n(9) Liitumistasu võib võtta vaid vee-ettevõtja tehtud kulutuste ulatuses, mis on vajalikud kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni liitumiseks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga, arvestades käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 1 sätestatud erisust.\n(10) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamise eest ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ei saa korduvat või täiendavat liitumistasu tasumist nõuda ka juhtudel, kui kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumispunkti asukoht või tehniline lahendus muutub vee-ettevõtja arendustegevuse tõttu või piirkonda asub teenindama uus vee-ettevõtja või muutub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik.\n(11) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamise või kinnistu omaniku vahetumise korral ei võeta kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omanikult või valdajalt liitumistasu, kui liitumistingimuste muutmine ei põhjusta vee-ettevõtjale lisakulutusi.\n(12) Vee-ettevõtjal on õigus nõuda kliendilt täiendavat liitumistasu kliendi kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni liitumistingimuste muutmise korral, kui see toimub kliendi algatusel ja vee-ettevõtjale kaasnevad sellega lisakulutused.\n[RT I 2010, 56, 363 - jõust. 01.11.2010]\n§ 61. Liitumistasu osaline tagastamine\n(1) Kui ühisveevärk või -kanalisatsioon on ehitatud üksnes vee-ettevõtja sellise kliendi tarbeks, kes on tasunud liitumistasu liitumiseks tehtud kulutuste täies ulatuses, kuna vee-ettevõtjal ei olnud piirkonnas teada võimalikke teisi liitujaid, ning selle ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitub seitsme aasta jooksul täiendavalt kliente, tagastab vee-ettevõtja kolme kuu jooksul pärast iga uue kliendi liitumist varem liitumistasu tasunud kinnistute omanikele osa tasutud liitumistasust.\n(2) Tagastatava liitumistasu osa arvutamisel lähtutakse liitumiseks tehtud kulutustest ja liitumistasu arvutamise metoodikast ning võetakse arvesse ühisveevärgi või -kanalisatsiooni põhivara kulum.\n(1) Vee-ettevõtja on käesoleva seaduse tähenduses eraõiguslik juriidiline isik, kes varustab kliendi kinnistu veevärki ühisveevärgi kaudu veega või korraldab kliendi kinnistu kanalisatsioonist reo-, sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimist ja puhastamist.\n(12) Vee-ettevõtja on üldhuviteenuse osutaja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse tähenduses.\n(2) Kui ühisveevärk ja -kanalisatsioon on kohaliku omavalitsuse üksuse omandis või valduses, korraldab kohaliku omavalitsuse üksus iseseisvalt või koostöös teiste kohaliku omavalitsuse üksustega vee-ettevõtja leidmiseks riigihanke riigihangete seaduses teenuse kontsessiooni kohta sätestatust lähtudes. Vee-ettevõtja määratakse kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu otsusega riigihanke tulemuste alusel, mis avalikustatakse väljaandes Ametlikud Teadaanded ja kohalikus või maakonna ajalehes.\n(21) Kui ühisveevärk ja -kanalisatsioon on eraõigusliku juriidilise isiku omandis, võib ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik esitada kohaliku omavalitsuse üksusele ettepaneku määrata ta vee-ettevõtjaks käesoleva seaduse tähenduses.\n(22) Kui eraõiguslikust juriidilisest isikust ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku suhtes ei ilmne käesoleva paragrahvi lõikes 25 nimetatud asjaolusid, määrab kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu otsusega ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku vee-ettevõtjaks.\n(23) Kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu otsuses vee-ettevõtja määramise kohta sätestatakse:\n1) eraõiguslikule juriidilisele isikule antav haldusülesanne;\n2) haldusülesande täitmise rahastamise alused ja rahastamise ulatus, kui haldusülesande täitmist rahastatakse riigieelarvest või kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest;\n3) haldusülesande täitmise üle järelevalvet teostav kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus või organ;\n4) eraõigusliku juriidilise isiku kohustus esitada majandusaasta aruanne;\n5) haldusakti kehtivusaeg, kui haldusakt on tähtajaline;\n6) järelevalveasutuse või -organi õigused ning eraõigusliku juriidilise isiku kohustused haldusakti lõpetamise korral haldusülesande täitmise järjepidevuse tagamiseks, arvestades käesolevas seaduses sätestatut.\n(24) Kui eraõiguslikust juriidilisest isikust ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik teeb ettepaneku korraldada riigihange kontsessiooni andmiseks või tema suhtes ilmneb vähemalt üks käesoleva paragrahvi lõikes 25 nimetatud asjaolu, määratakse vee-ettevõtja käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt.\n(25) Kohaliku omavalitsuse üksus võib eraõiguslikust juriidilisest isikust ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku määramisest vee-ettevõtjaks käesoleva paragrahvi lõigetes 21 ja 22 sätestatud juhul keelduda, kui:\n1) isikut või tema seaduslikku esindajat on kriminaal- või väärteokorras karistatud kuritegeliku ühenduse organiseerimise või sinna kuulumise eest, riigihangete nõuete rikkumise, kelmuse või ametialase või rahapesu- või maksualase süüteo toimepanemise eest ja tema karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või karistus on tema elu- või asukohariigi õigusaktide alusel kehtiv;\n2) isik on pankrotis või likvideerimisel, tema äritegevus on peatatud või ta on muus sellesarnases seisukorras tema asukohariigi seaduse kohaselt;\n3) isiku suhtes on algatatud sundlikvideerimine või muu sellesarnane menetlus tema asukohariigi seaduse kohaselt;\n4) isikul on õigusaktidest tulenevate riiklike või tema asukohariigi kohalike maksude või sotsiaalkindlustuse maksete võlg või tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intress (edaspidi maksuvõlg) vee-ettevõtjaks määramise ettepaneku tegemise päeva seisuga või maksuvõla tasumine on ajatatud pikemaks perioodiks kui kuus kuud vee-ettevõtjaks määramise ettepaneku tegemise päevast arvates, välja arvatud juhul, kui maksuvõla tasumise ajatamine on täies ulatuses tagatud.\n(26) Käesoleva paragrahvi lõike 25 punktis 4 nimetatud maksuvõlaks loetakse juriidilise isiku poolt tähtpäevaks tasumata riiklike või asukohariigi kohalike maksude ja tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi võlga, mis ületab 100 eurot.\n(27) Käesoleva paragrahvi lõikes 23 nimetatud volikogu otsuses vee-ettevõtja määramise kohta ja käesoleva paragrahvi lõike 31 punktis 9 nimetatud hankelepingus ei määrata veeteenuse hinda. Veeteenuse hind kujundatakse, lähtudes käesoleva seaduse § 142 lõigetest 1 ja 2.\n(31) Vee-ettevõtja leidmiseks korraldatava riigihanke hankedokumentides tuleb esitada vähemalt:\n1) vee-ettevõtja tegevuspiirkonna ulatus ja selle tehniline kirjeldus;\n2) teave ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava kohta;\n3) teave ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ning selle kasutamise eeskirjade kohta;\n4) vee-ettevõtja kohustused;\n5) vee-ettevõtja kompetentsuse kohta esitatavad nõuded ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni nõuetekohase toimimise tagamiseks;\n6) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuse osutamise tingimused;\n7) hankelepingu kehtivus;\n8) vee-ettevõtja investeerimiskohustused aastate kaupa;\n9) vee-ettevõtja ja valla- või linnavalitsuse vahel sõlmitava hankelepingu eelnõu;\n10) teave käesoleva seaduse § 4 lõikes 3 nimetatud halduslepingu kohta selle olemasolu korral.\n(32) Riigihanke alusel määratava vee-ettevõtja tegutsemise kestus ning vee-ettevõtja määramise otsuse ning hankelepingu kehtivus ei tohi olla pikem kui 12 aastat.\n(5) Kui isik ei ole määratud vee-ettevõtjaks käesolevas seaduses sätestatud korras, kuid tema tegevus vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule ning tema omandis või valduses olev veevärk või kanalisatsioon vastab käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 nimetatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni määratlusele, kohalduvad selle isiku suhtes käesolevas seaduses vee-ettevõtja kohta sätestatud nõuded ja kohustused.\n(6) Vee-ettevõtja peab vähemalt 12 kuud enne ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuse pakkumise peatamist või lõpetamist kohalikku omavalitsust ja Konkurentsiametit kirjalikult informeerima peatamise või lõpetamise ajakavast ja esitama ülevaate abinõudest, mis tagavad käesolevast seadusest ja kohaliku omavalitsusega sõlmitud lepingutest tulenevate nõuete täitmise.\n(7) Tegevuse lõpetamine või peatamine on lubatud üksnes juhul, kui käesolevast seadusest ja kohaliku omavalitsusega sõlmitud lepingutest tulenevate vee-ettevõtja kohustuste täitmise tagab kohaliku omavalitsuse volikogu poolt määratud teine vee-ettevõtja või juhul, kui vee-ettevõtja kohustuste täitmine on tagatud muul moel ja Konkurentsiamet kiidab selle heaks.\n§ 71. Vee-ettevõtja tegevusaruande avalikustamine\n(1) Vee-ettevõtja tegevuse avalikustamiseks ning läbipaistvuse tagamiseks avalikustab vee-ettevõtja üks kord aastas aruande oma või kohaliku omavalitsuse veebilehel 30 päeva jooksul pärast seda, kui vee-ettevõtja on selle kinnitanud.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruanne peab sisaldama majandusaasta aruande kokkuvõtet, ülevaadet viimase aasta jooksul tehtud investeeringutest, joogivee kvaliteedist, reovee puhastamisest, tuleviku arengusuundadest ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamiseks kavandatud investeeringutest.\n(3) Käesoleva paragrahvi nõuded ei vabasta vee-ettevõtjat seaduses sätestatud teabevaldaja kohustuste täitmisest.\n§ 72. Raamatupidamise erinõue\n(1) Lisaks konkurentsiseaduse §-s 181 sätestatud nõude täitmisele peab vee-ettevõtja pidama oma raamatupidamises kulude kohta eraldi arvestust järgmiste tegevuste kaupa:\n2) reovee ärajuhtimine ja puhastamine;\n3) sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimine;\n4) käesoleva lõike punktides 1–3 nimetatud tegevustega seotud lisateenused;\n5) liitumistasud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eest;\n6) muu tegevus.\n[RT I, 05.07.2013, 1 - jõust. 15.07.2013]\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 nimetatud kulude juures tuleb eraldi välja tuua tagastamatu abi raames soetatud varad.\n(3) Kui kliendile või teisele vee-ettevõtjale osutatakse teenust mitme kohaliku omavalitsuse territooriumil, peab vee-ettevõtja pidama eraldi arvestust erinevate kohalike omavalitsuste kaupa käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu kohaselt, välja arvatud juhul, kui kohalikud omavalitsused on kokku leppinud teisiti.\n5) omavoliliselt võetud vee ja omavoliliselt ärajuhitud reo-, sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee määratlust ning nende mahu ja maksumuse määramise korda, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 42 sätestatut;\n(42) Ühisveevärgist veevõtt ja ühiskanalisatsiooni abil reo-, sademe- ja drenaaživee või muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimine on omavoliline, kui selleks puudub õiguslik alus või kui tegu on järgmiste rikkumistega:\n1) puudub vee-ettevõtjaga vastav leping, välja arvatud juhul, kui vee-ettevõte esitab regulaarselt tarbitud vee või ärajuhitud reovee eest kliendile arveid ning klient on arved õigeaegselt tasunud;\n3) vee- või reoveearvesti taatlusmärgis on eemaldatud või rikutud;\n4) kinnistu veevärgile on enne veearvestit monteeritud veevõttu võimaldav ühendus;\n(51) Korteriomanditeks jagatud kinnisomandi puhul on vee-ettevõtja kliendiks korteriühistu. Korteriomanik võib olla vee-ettevõtja kliendiks juhul, kui on võimalik tema veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga käesoleva seaduse nõuetele vastava liitumispunkti kaudu.\n(2) Nõuded ühiskanalisatsiooni juhitavate ohtlike ainete kohta kehtestatakse valdkonna eest vastutava ministri määrusega.\n(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatud kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni peab klient hoidma sellises korras, et need ei kahjustaks ühisveevärki või -kanalisatsiooni ega takistaks teenuste osutamist.\n§ 12. Veevärgi ja kanalisatsiooni kasutamine üldistes huvides\n(1) Veevarustuse ning reo-, sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ja puhastamise teenuse eest võib võtta alljärgnevaid tasusid (edaspidi veeteenuse hind):\n1) tasu võetud vee eest;\n2) tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest;\n3) tasu sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ja puhastamise eest;\n(2) Veeteenuse hind kujundatakse selliselt, et vee-ettevõtjal oleks tagatud:\n1) põhjendatud tegevuskulude katmine;\n2) investeeringud olemasolevate ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks;\n5) põhjendatud tulukus vee-ettevõtja poolt investeeritud kapitalilt;\n6) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni, sealhulgas sademeveekanalisatsiooni arendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava alusel konkreetses arenduspiirkonnas, kus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatakse rohkem kui 50 protsenti elamuid, mille ehitusluba on välja antud enne 1999. aasta 22. märtsi.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud tasu reo-, sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ja puhastamise eest võib erineda sõltuvalt reo-, sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee reostatusest. Sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ja puhastamise tasu võib erineda ka sõltuvalt sellest, kas see juhitakse ühisvoolukanalisatsiooni või sademeveekanalisatsiooni. Lisaks veeteenuse hinnale võib kehtestada ülenormatiivse reostuse tasu, kui reoainete, sealhulgas ohtlike ainete sisaldus ärajuhitavas reo-, sademe- ja drenaaživees või muus pinnase- ja pinnavees ületab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjaga või vee-ettevõtja ja kliendi vahel sõlmitud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise lepinguga kehtestatud maksimaalset reoainete sisaldust või käesoleva seaduse § 10 lõike 2 alusel kehtestatud ühiskanalisatsiooni juhitavate ohtlike ainete maksimaalseid piirväärtusi.\n(4) Veeteenuse hind ei tohi olla eri klientide või nende gruppide suhtes diskrimineeriv.\n(5) Veeteenuse hinnaga ei tohi katta neid kulutusi, mis on kaetud liitumistasuga.\n(6) Kui vee-ettevõtja osutab veeteenust mitmel erineval reoveekogumisalal, võib kõigi piirkondade osas kehtestada ühise veeteenuse hinna, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud summaarseid vee-ettevõtja kulusid.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tasude osas võib kehtestada erinevaid kliendigruppe erinevatest tarbimismahtudest tulenevate erinevate vee-ettevõtja kulutuste alusel.\n(8) Reovee, kinnistutelt ärajuhitava sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ja puhastamise hinna arvestamise aluseks on võetud vee maht.\n(9) Veeteenuse hinna arvutamise soovituslikud põhimõtted koostab ja avalikustab oma veebilehel Konkurentsiamet.\n(10) Kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamiseks on saadud toetust riiklikest või Euroopa Liidu vahenditest, lähtutakse veeteenuse hinna kooskõlastamisel tagastamatu abi saamiseks võetud kohustustest.\n§ 141. Veeteenuse hinna kehtestamine\n(1) Vee-ettevõtja määrab vastavalt käesoleva seaduse §-le 142 kooskõlastatud veeteenuse hinna 60 päeva jooksul pärast hinna kooskõlastamise otsuse vastuvõtmist ja avalikustab selle vähemalt 30 päeva enne hinna kehtima hakkamist kohaliku omavalitsuse üksuse või vee-ettevõtja veebilehel ning üks kord vähemalt ühes kohalikus või maakonna ajalehes.\n(2) Teisele vee-ettevõtjale osutatava teenuse eest võib vee-ettevõtja võtta käesoleva seaduse § 14 lõikes 1 nimetatud tasu üksnes juhul, kui ta on esitanud selleks eraldi hinnataotluse ning saanud kooskõlastuse §-s 142 sätestatud alustel ja korras. Kuni kooskõlastuse saamiseni on vee-ettevõtjal keelatud teenuse osutamist ühepoolselt lõpetada või peatada.\n(3) Kui vee-ettevõtja osutab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenust nii üle kui ka alla 2000 inimekvivalendi suuruse reostuskoormusega reoveekogumisalal, kuid soovib hinnataotluse alusel kehtestada nende piirkondade jaoks ühesuuruse veeteenuse hinna summaarsete kulutuste alusel, esitab ta kõiki reoveekogumisalasid hõlmava hinnataotluse kooskõlastamiseks Konkurentsiametile.\n§ 142. Veeteenuse hinnaregulatsioon\n(1) Kui vee-ettevõtja tegevuspiirkond asub reoveekogumisalal, mille reostuskoormus on 2000 inimekvivalenti või enam, koostab ta veeteenuse hinna ettepaneku (edaspidi hinnataotlus) ning esitab selle enne veeteenuse hinna kehtestamist koos põhiteenustega seotud teenuste hinnakirja ja muu hinnataotluse aluseks oleva dokumentatsiooniga kooskõlastamiseks Konkurentsiametile. Konkurentsiamet kontrollib, et taotletud hind sisaldaks üksnes käesoleva seaduse § 14 lõikes 2 ettenähtud põhjendatud kulusid ja põhjendatud tulukust.\n(2) Kui vee-ettevõtja tegevuspiirkond asub reoveekogumisalal, mille reostuskoormus on alla 2000 inimekvivalendi, või väljaspool reoveekogumisala, esitab ta hinnataotluse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustel ja korras kooskõlastamiseks valla- või linnavalitsusele, kes kontrollib hinnataotluse vastavust käesolevale seadusele ja selle alusel kehtestatud kohaliku omavalitsuse õigusaktidele, sealhulgas ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavale. Kohalik omavalitsus lähtub hinna kooskõlastamisel käesolevast seadusest ja hinnaregulatsiooni tunnustatud põhimõtetest, pöördudes vajaduse korral oskusteabe saamiseks Konkurentsiameti poole.\n(3) Kui vee-ettevõtja ei pea hinnataotluse kooskõlastamata jätmist kohaliku omavalitsuse poolt põhjendatuks või kohaliku omavalitsuse ja vee-ettevõtja vahel muude hinnataotluse kooskõlastamise üle tekkinud vaidluste korral on Konkurentsiamet kohustatud vee-ettevõtja või kohaliku omavalitsuse vastavasisulise taotluse alusel esitama asja kohta oma põhjendatud arvamuse.\n(4) Hinnataotluse kooskõlastamise otsus tehakse ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud põhjendatud arvamus esitatakse 30 päeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates. Eriti keeruka või töömahuka taotluse menetlemisel võib Konkurentsiamet või kohalik omavalitsus pikendada seda tähtaega 90 päevani, teatades tähtaja pikendamisest taotluse esitajale enne esialgse tähtaja möödumist.\n(5) Kui Konkurentsiamet või kohalik omavalitsus ei kooskõlasta vee-ettevõtja hinnataotlust, on vee-ettevõtjal õigus kooskõlastamata jätmine halduskohtus vaidlustada.\n(6) Vee-ettevõtja on kohustatud jälgima oma tegevusest sõltumatuid asjaolusid, mis mõjutavad veeteenuse hinda, ning teavitama Konkurentsiametit hiljemalt 30 päeva jooksul arvates asjaolu ilmnemisest, mis võib mõjutada veeteenuse hinda rohkem kui 5 protsendi võrra. Konkurentsiamet otsustab 30 päeva jooksul sellise teabe saamisest arvates, kas ja millise tähtaja jooksul peab vee-ettevõtja esitama uue hinnataotluse.\n(7) Vee-ettevõtja peab Konkurentsiametil ja kohaliku omavalitsuse volitatud isikul lubama käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmisel kontrollida oma raamatupidamist, põhjendama veeteenuse hinna moodustamise aluseid ning andma oma majandustegevuse kohta vajalikke selgitusi.\n(8) Konkurentsiametil ja kohaliku omavalitsuse volitatud isikul on õigus siseneda kohapeal kontrollimiseks kontrollitava vee-ettevõtja esindaja juuresolekul vee-ettevõtja territooriumile, ruumidesse ja rajatistesse, tutvuda seal vajalike dokumentide, muu teabe ja asjaoludega ning teha väljavõtteid, ärakirju ja koopiaid.\n(9) Konkurentsiametil ja kohalikul omavalitsusel on õigus nõuda vee-ettevõtjalt ja vee-ettevõtjaga seotud füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning nende esindajatelt, samuti riigiasutustelt ja nende ametiisikutelt lisaandmeid, kui käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks vajalikud andmed ei ole avalikult kättesaadavad. Konkurentsiametil on käesolevas lõikes kirjeldatud õigus ka kohaliku omavalitsuse ja selle ametiisikute suhtes.\n(10) Konkurentsiamet on kohustatud küsima valla- või linnavalitsuselt arvamust hinnataotluse vastavuse kohta ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavale.\n(11) Hinnataotluse menetlemise tähtaeg peatub, kui Konkurentsiametile ei ole esitatud tema nõutud teavet, mis on vajalik hinnataotluse kooskõlastamiseks.\n(12) Hinnataotluse kooskõlastamisel on Konkurentsiametil ja kohalikul omavalitsusel kohustus hoida vee-ettevõtja ärisaladust konkurentsiseaduse §-s 63 sätestatud alustel ja korras.\n(13) Hinnataotluse kooskõlastamisel on kohalikul omavalitsusel samad õigused ja kohustused, mis on Konkurentsiametil, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.\n§ 151. Omavoliline liitumine ja kasutamine\n(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga omavolilise liitumise, ühisveevärgist omavolilise veevõtu, ühiskanalisatsiooni abil reo-, sademe- ja drenaaživee või muu pinnase- ja pinnavee omavolilise ärajuhtimise eest –\n§ 152. Ohtlike ainete juhtimine ühiskanalisatsiooni\n(1) Ohtlike ainete normatiivi ületavas koguses või seda ületaval viisil ühiskanalisatsiooni juhtimise eest –\n(1) Käesoleva seaduse §-s 151 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus.\n(2) Käesoleva seaduse §-s 152 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.\n§ 154. Riiklik järelevalve\n(1) Riiklikku järelevalvet käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostavad vastavalt oma pädevusele valla- ja linnavalitsus, Konkurentsiamet ning Keskkonnainspektsioon.\n(2) Järelevalvet veeteenuse hinna ja liitumistasu õigusaktidele vastavuse ning nende kehtestamisega seotud nõuete täitmise üle, samuti käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 nimetatud liitumistasu arvutamise metoodika seadusele vastavuse üle teostavad Konkurentsiamet ning valla- ja linnavalitsus vastavalt käesoleva seaduse § 6 lõigetes 3 ja 4, § 141 lõikes 3 ning § 142 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vee-ettevõtja tegevuspiirkonnale.\n(21) Järelevalvet vee-ettevõtja poolt käesolevas seaduses sätestatud raamatupidamise ja veeteenuse hinnaregulatsiooniga seonduvate nõuete täitmise üle teostavad Konkurentsiamet ning valla- ja linnavalitsus vastavalt käesoleva seaduse § 6 lõigetes 3 ja 4, § 141 lõikes 3 ning § 142 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vee-ettevõtja tegevuspiirkonnale.\n(3) Liitumistasu ja veeteenuse hinna üle teostab Konkurentsiamet täiendavat järelevalvet omal algatusel ning kontrolli kohaliku omavalitsuse asutuse, Keskkonnaministeeriumi või Keskkonnaameti põhjendatud taotluse alusel.\n(4) Vee-ettevõtja ja vee-ettevõtja kliendi tegevuse vastavust ohtlike ainete käitlemise nõuetele kontrollib ning teeb selle kohta otsuseid ja ettekirjutusi Keskkonnainspektsioon.\n(5) Järelevalvet vee-ettevõtja tegevuse vastavuse üle käesolevale seadusele ja kohaliku omavalitsuse õigusaktidele, sealhulgas käesoleva seaduse § 5 lõikes 21 ja § 8 lõikes 4 nimetatud eeskirjade, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava ning vee-ettevõtja poolt käesoleva seaduse nõuetele mittevastavate tingimuste seadmise üle liitumislepingule või käesoleva seaduse § 8 lõikes 3 nimetatud lepingule teostab valla- või linnavalitsus.\n(6) Veeteenuse hinna vastavust ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavale kontrollivad ning kohustavad vee-ettevõtjat hinnataotlust esitama, kui veeteenuse hind ei kata kooskõlas käesoleva seadusega ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas ettenähtud kulusid, valla- ja linnavalitsus.\n§ 155. Riikliku järelevalve erimeetmed\nKorrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 49, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras ning arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.\n§ 156. Sunniraha määr\n§ 157. Vahetu sunni kasutamine\n(6) Kuni vee-ettevõtja kehtestab käesolevas seaduses ettenähtud korras hinnaregulatsiooni nõuetele vastava veeteenuse hinna, osutatakse veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenust tarbijatele 2010. aasta 31. oktoobril kehtivate hindadega, mille on kehtestanud kohaliku omavalitsuse volikogu käesoleva seaduse 2010. aasta 31. oktoobrini kehtinud redaktsiooni § 14 lõike 2 alusel. Konkurentsiametil on igal ajal õigus nõuda vee-ettevõtjalt käesoleva seaduse nõuetega kooskõlas oleva hinna kehtestamist.\n(7) Kuni vee-ettevõtja poolt käesolevas seaduses ettenähtud korras liitumistasu arvutamise metoodika rakendamiseni kohaldatakse 2010. aasta 31. oktoobril kehtivaid liitumistasu arvestamise aluseid ja korda, mille on kehtestanud kohaliku omavalitsuse volikogu ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskirjas käesoleva seaduse 2010. aasta 31. oktoobrini kehtinud redaktsiooni § 5 lõike 21 punkti 3 ja § 6 lõike 1 alusel. Konkurentsiametil ning valla- ja linnavalitsusel on õigus igal ajal nõuda vee-ettevõtjalt liitumistasu arvutamise metoodika kooskõlastamist vastavalt käesoleva seaduse § 6 lõigetele 3–5.\n(8) Enne 2010. aasta 1. novembrit kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingud kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus käesoleva seadusega.\n(9) Konkurentsiamet võib kehtestada käesoleva seaduse § 142 lõikes 1 nimetatud vee-ettevõtjale ajutise veeteenuse hinna, kui vee-ettevõtja osutab veeteenust hinnaga, mis ei vasta käesoleva seaduse § 14 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning on jätnud täitmata Konkurentsiameti ettekirjutuse. Konkurentsiameti poolt kehtestatud hind kehtib, kuni vee-ettevõtja kooskõlastab uue veeteenuse hinna Konkurentsiametiga.\n(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud hindade kehtestamisel võtab Konkurentsiamet aluseks vee-ettevõtja kehtiva hinna struktuuri, ettekirjutuse tegemise aastale eelnenud majandusaasta põhjendatud kulud ja põhjendatud tulukuse määra. Valdkonna eest vastutav minister kehtestab veeteenuse hinna kehtestamise tingimused ja korra määrusega, lähtudes käesolevas lõikes sätestatud alustest.\n(11) Kui kohalik omavalitsus on käesoleva seaduse 2010. aasta 31. oktoobrini kehtinud redaktsiooni § 14 alusel füüsilistele isikutele kehtestanud väiksema hinna kui juriidilistele isikutele, siis kohustub vee-ettevõtja viima rakendatavad hinnad kooskõlla võrdse kohtlemise nõuetega nii, et aastane muutus füüsilise isiku ja juriidilise isiku hindade erinevuses ei oleks suurem kui 1/15 vee-ettevõtja poolt rakendatavate hindade erinevusest 2010. aasta 31. oktoobril. Veeteenuse hinna kehtestamisel käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud juhul lähtub Konkurentsiamet vee-ettevõtjale ettekirjutuse tegemise ajal kehtivas hinnas väljendatud proportsioonist.\n(12) Käesoleva seaduse § 4 lõige 25 jõustub 2015. aasta 1. jaanuaril.\n§ 17. – § 22. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]


Kuninganna Elisabethi konkursi võitis Victor Julien-Laferrière\nEsimest korda kuninganna Elisabethi konkursi ajaloos astusid tänavu 8. maist 3. juunini võistlustulle tšellistid. Varem on konkursil osalenud viiuldajad, pianistid ja lauljad. Brüsseli kaunite kunstide palees läbi viidud konkursil osales 70 tšellisti, kes valiti välja rohkem kui 200 mängija hulgast. 12 finalisti seast osutus võitjaks 26-aastane prantslane Victor Julien-Laferrière, keda premeeriti 25 000 euroga. Finaalis esitas ta Šostakovitši 1. tšellokontserdi ning jaapani heliloojalt Toshio Hosokawalt tellitud kohustusliku teose, mis tuli võistlejail konkursi õhkkonnas ja kõrvalise abita nädalaga ära õppida.\nTeise preemia (20 000 eurot) pälvis 22-aastane jaapanlane Yuya Okamoto ning kolmanda koha (17 000 eurot) Colombiast pärit Santiago Cañón Valencia. Neljanda, viienda ja kuuenda koha said vastavalt 22-aastane prantslane Aurélien Pascal, 25-aastane Ivan Karizna Valgevenest ja 22-aastane Brannon Cho USAst, autasudega vastavalt 12 000, 10 000 ja 8000 eurot. Ülejäänud kuus finalisti Sihao He, Seungmin Kang, Maciej Kułakowski, Jeong Hyoun Christine Lee, Yan Levionnois ja Bruno Philippe said kõik 4000 eurot. Konkursi žüriisse kuulusid Gautier Capuçon, Marta Casals Istomin, Henri Demarquette, Roel Dieltiens, David Geringas, Natalia Gutman, Marie Hallynck, Frans Helmerson, Gary Hoffman, Anssi Karttunen, Mischa Maisky, Antonio Meneses, Truls Mørk, Jian Wang, Pieter Wispelwey ja Arie Van Lysebeth (esimees).\nPraeguseks väga mainekas Brüsseli konkurss algatati 1937. aastal pühendatuna mõni aasta varem lahkunud Eugène Ysaÿele (1858–1931), selle võitis 28-aastaselt David Oistrahh. Juba järgmisel aastal toimus konkurss pianistidele. Kuninganna Elisabethi eestvedamisel tõusis konkurss aastast 1951 uuele tasemel. 1988. aastal liitusid konkursiga lauljad, nende järgmine võistluskord on juba järgmisel aastal, 2019 on võistlustules viiuldajad ja 2020 pianistid.


Otsing leidis 704 vastet\nL Veebr 09, 2019 9:40 pm\nPriit kirjutas: Baofeng DM-1701 ootab saabumist, aga rääkige sellest registreerimisest lähemalt.\nNu kuidas pill toimetab?\nN Veebr 07, 2019 5:43 pm\nTeema: TETRA jaamade progejat kellegil?\nTETRA jaamade progejat kellegil?\nOleks vaja mõned tetra jaamad ära progeda DMOsse. Äkki kellegil kaablit ja krüptopulka EADS THR9 ja Cassidian TH1n jaoks?\nL Jaan 19, 2019 7:42 pm\nTeema: Vahva CB juhtmevaba mikker\nRe: Vahva CB juhtmevaba mikker\nDECT levib nii hästi või. 90 raha eest oleks võinud veel 2 klemmi panna, et kui hoidikus on siis laeb. Usutavasti bearcat või uniden nime all on odavam. Heli tundub isegi kuulatav https://www.youtube.com/watch?v=DkdPnV1cD8U\nT Jaan 15, 2019 4:48 pm\nTeema: Sibifoorum lõustaklades\nKes soovib see proovib https://www.facebook.com/groups/1864549753674071/\nN Jaan 10, 2019 2:22 pm\nTeema: TALLINNA JA HARJUMAA CB ja HAM side (1,2)\nRe: TALLINNA JA HARJUMAA CB ja HAM side (1,2)\nTundub üldsegi et transiga polnud miskit kehvasti.\nirf530.JPG (49.96 KiB) Vaadatud 153 korda\nT Jaan 08, 2019 11:02 pm\nTeema: Baofeng UV 82 ja Retevis H777\nRe: Baofeng UV 82 ja Retevis H777\nKas originaal soft ka ei tööta\n13 USD jaama kohta hea ju et voolu sisse vähemalt võttis.\nJa CHIRP nimekirjas on ta ka nagu olemas.\nE Jaan 07, 2019 10:37 pm\nTeema: DMR jaamad\nRe: DMR jaamad\nDMR, Fusion, D-Star võrdlus esitlus https://www.qsl.net/kb9mwr/projects/dv/ ... o-DV-7.pdf\nTäitsa asised märkmed AMBE3000 pulga kasutamiseks http://xlxreflector.jpn.ph/bluedv/ThmbD ... V9522e.pdf\nE Jaan 07, 2019 9:07 pm\nTeema: Digi asjad\nRe: Digi asjad\nKas kopiks siia teemade linkod või privasse?\nP Jaan 06, 2019 10:32 pm\nMiski aeg uue transi saab ja viitsimist on, siis vaatan uurin. Kaart pole minu toodang. Siit foorumist KH91 Google APIsid ja asukoha demo kasutanud PHP peal tundub. ---------- Sai proovitud ja vaikne oli. Väga vaikne. Panin mikri külge ja proovisin 19 koid ja tuli kenasti tagasi ja eriti kõvasti tul...\nP Jaan 06, 2019 2:23 pm\nOleks vaja digi teemad kokku tuua ühte kohta. Hetkel kõik eri kohtades laiali.\nalla Digi ja liigutaks sinna ära digijaamad, hotspotid, digi pmr ja sellise kraami.\nL Jaan 05, 2019 7:13 pm\nKurb aga antenn sai üles 2008 netist kuulatav ja räägitav Alan 95 jaamaga. Ju siis on mäda see asi kuskil. Tellin uue transi ja proovib korra veel kõpitseda. Ehk saab asja. Kui ei saa siis mis seal ikka ... midagi uut millest on kasu ka. Sellest CB piiksujast pole vast viimased 6 aastat kellegile ka...\nL Jaan 05, 2019 7:01 pm\nTeema: KERI PMR PAPAGOI 6.00\nAastal 2009 nägi Keri koi välja selline.\nR Jaan 04, 2019 3:25 pm\nVahetasin transi ära. Aga kehvema vastu. SWRiga miskit draamat ei tundunud olema. Eks ole aeg äkki teatepulk kellegile üle anda. CB on suht surd temaatika nagunii. Pigem miski digi kola asemele panna ja ühenduda miski analoog kraami külge. http://www.combitronics.nl/index.php?route=product/product&a...\nR Dets 14, 2018 11:50 pm\nNoh vähemalt 6 aastat pole midagi teinud tema heaks. Normaalne kui antenn on juba mädanend ja võimu lõpp otsad andnud.\nR Dets 14, 2018 11:36 pm\nTeema: Taskurepp DVMEGA\nRe: Taskurepp DVMEGA\nKui kellegil on huvi RPi-le lisada väike odav OLED ekraan, siis driverite paranduse saab siit tirida https://github.com/alex-graf/ArduiPi_OLED_sh1106 Pi-Star sees on kõik vajalik olemas juba ja peaks töötama peale OLED keraani valimist. Ekraan https://www.ebay.com/itm/0-96-I2C-IIC-SPI-Serial-128X64-...


Seitsme kuuga laekus Tartu linna eelarvesse 63 protsenti tuludest\n8. august / 2019. aasta esimesel seitsmel kuul laekus Tartu linna eelarvesse tulusid 111,7 miljonit eurot, mis moodustas 63 protsenti tulude eelarvest. Tulud on olnud 1,1 miljonit eurot väiksemad kui kulud.\nSuurimaks tuluallikaks on Tartu linnas üksikisiku tulumaks, mida laekus 50,9 miljonit eurot ehk 60% eelarvest. Maksutulusid kokku laekus 52,7 miljonit eurot. Lisaks tulumaksule laekus eelarvesse veel maamaks ning kohalikest maksudest reklaamimaks, teede ja tänavate sulgemise maks ning parkimistasu. Toetusi on laekunud 44,5 miljonit eurot, kaupade ja teenuste müügist 12,6 miljonit eurot, muid tulusid 1,9 miljonit eurot, sh Tartu Veevärgilt dividende 0,5 miljonit eurot ning AS-i Emajõe Veevärk aktsiate müügist 0,5 miljonit eurot.\nKulude maht on olnud 112,9 miljonit eurot ehk 56% eelarvest. Tööjõukulud on olnud 46,6 miljonit eurot, majandamiskulud 32,4 miljonit eurot, toetuseid on antud 13,5 miljonit eurot, põhivara soetuseks on kulunud 19,9 miljonit eurot, intressikuludeks 0,2 miljonit eurot ja muudeks kuludeks 0,3 miljonit eurot. Suurimad väljaminekud on olnud hariduse valdkonnas (62,1 miljonit eurot). Suurimad investeerimisobjektid on olnud Variku Kool (5,8 miljonit eurot), rattarendisüsteemi arendamine (2,7 miljonit eurot) ja Maarja Tugikeskuse peremajad (1,8 miljonit eurot).\nLaenukohustuste tasumiseks on kulunud 1,1 miljonit eurot. Uusi laenukohustusi sel aastal võetud ei ole, need on kavandatud sügiseks.\nLisainfo: rahandusosakonna eelarveteenistuse juhataja Maarja Gross, tel 736 1161.\nViimati muudetud 08.08.2019\nViie kuuga laekus Tartu linna eelarvesse 46 protsenti tuludest 8. juuni\nTartu linna eelmine majandusaasta oli edukas 2. juuni


Kuidas luua pika-aegne töösuhe heade töötajatega\nAvaleht › Karjääriabi › Töökeskkond ja töötajate rahulolu › Kuidas luua pika-aegne töösuhe heade töötajatega\n16 juuni 2016 | Töökeskkond ja töötajate rahulolu\nKeegi tööandjatest ei saa kindlustada seda, et head töötajad neile igavesti truuks jäävad. Eks igaühel ole õigus teha oma valikuid ja võtta vastu otsuseid elu, töö, sissetulekute ja kas või arengu või toredate kollektiivsuhete kohta.\nKüll saame tööandjatena mõelda sellele, kuidas me juba töösuhte alguses, töötaja valikul ja töölevormistamisel, saaksime kindlustada võimalikult pikaaegse ja mõlemaid pooli rahuldava koostöösuhte.\nSellele probleemile otsiti vastust erikonverentsil “Kuidas töötajate “röövimisele” seadusega vastu seista”. Mai lõpul toimunud erikonverentsi eesmärgiks oli välja selgitada, kuidas tööandjad saaksid hoida oma häid töötajaid hetkel, mil töötajaid konkurentide poolt aktiivselt “üle ostetakse”. Põhitähelepanu oli pööratud sellele, kuidas töösuhet luues oleks kõik kokkulepped ja muud tingimused juriidiliselt korras.\nAdvokaadibüroo Teder Glinkman & Partnerid advokaat Tuuve Tiivel rõhus võimalikult korrektsele ja selgelt sõnastatud töölepingu vormistusele, kus oleksid ära seletatud, kes on konkurent ettevõtte jaoks, mis on konkureeriv tegevus või ärisaladus, seda samuti vajadusest märkida piirkond, mis hõlmab konkurentsikeeldu, või muud piirangud, mis vastaks tööandja huvidele, kuid ei läheks töötaja enda huvidega vastuollu.\nHeli Raidve, AS-i Tööõigusabi juhataja rääkis palgatingimuste vormistamisest töölepingus. Kuna kehtivas töölepingu seaduses ei määrata ära palgatingimuste sisu, jääb palgatingimuste kokkulepe kahe osapoole, tööandja ja töötaja, läbi arutada. Samuti seletas ta, kuidas vormistada põhi-palk, lisatasud, ületunnitööd ning preemiad ja puhkusetasud.\nMarko Saag, Ernst & Young Balticu maksukonsultant rääkis, millised piirangud seab maksusüsteem töötajate motiveerimisele. Kuna uuringute andmeil on palgatõus motiveeriv vaid kuus kuud, rääkis Marko Saag, kuidas töötajaid saaks veel teisiti innustada ning pakkuda neile konkurentsivõimelisi tingimusi. Põhitähelepanu oli suunatud just sellele, millised on motiveerimise eri võimalused ning milline seos on neil Eesti Vabariigis kehtivate maksudega.\nTartu ülikooli õigusosakonna dotsent Gabriel Tavits rääkis paindlikest töövormidest, mida meie seadused võimaldavad. Ta kirjeldas võimalusi töötada osalise tööajaga, mis oleks eriti sobiv väikeste lastega kodus olevatele emadele või tudengitele, ja töötamist n-ö kodukontoris. Samuti oli teemaks rendi- ja välistööjõu kasutamise võimalused. Ka Gabriel Tavits osutas tähelepanu töölepingu korrektsele vormistamisele. Põhjuseks on asjaolu, et paindlike töövormide kasutamine eeldab kokkulepetele suurema tähelepanu pööramist, tööandja väiksemat kontrolli ja töötaja suuremat vastutust.\nAllikas: EPL Online


Tasuta sissemakse raha binaarse optsiooniga robotikaubandusse - Investeeri Binary Options Trading Copier MT4 raha\nWe are try to best provide for our clients. Millist virtuaalset valuutat investeerida saadame sulle igal kuul viis päeva enne maksetähtpäeva e-posti või tavaposti teel. Kõik LHV kodulehel väljatoodud automaadid on tähistatud vastava märkega. Ohyg: Binary options no deposit bonus november election Sun, 18 Feb Partii suurus Forex FX Tehingud on alati Minimaalne kaubandussuurus on nii madal kui 0, 1 palju 10, hikut baasvaluuta. Üks viimaseid arenguid ja meie soovitus on kauplemisrobot Abi. Kauplejate kogukonnas krüptoraha investeering palju alternatiivseid nimesid:.\nKui tasud kogu laenusumma enne tähtaega, siis see on krüptoraha on väärt investeerimist. Kogu laenusumma ennetähtaegne tagasimaksmine on tasuta.\nAnna meile oma soovist teada e-posti teel aadressil finance lhv. Infot saad meie klienditoelt telefonil ja kirjutades aadressil finance lhv. Klienditugi töötab E-R Alates Tavasüsteemiga nähakse ette kõigi aasta jooksul väärtpaberitega tehtud müügitehingute deklareerimist. Tulumaksukohustus tekib siis, kui oled saanud kõigi müügitehingute lõpptulemusena kasumit. Kui kokkuvõttes oled aasta jooksul saanud aga kahjumit, võid selle järgmisse aastasse edasi kanda. Realiseeritud tulust võid tavasüsteemi järgi maha arvutada teenustasud, haldustasusid aga maha arvestada ei tohi.\nTehingud tuleb tuludeklaratsiooni kanda käsitsi vt Kuidas deklareerida tulu tavasüsteemis? Sinna oleme koondanud kõik LHV Pangale teada olevad andmed sinu Eesti ja välismaa väärtpaberite võõrandamisest saadud kasu või kahju, väärtpaberitelt saadud intressitulu ning bitcoini kauplemisnõuanded saadud dividendide kohta. Investeerimiskonto süsteemi kasutades ei tule deklareerida mitte millistes krüptorahades praegu investeerida, vaid investeerimiskontona märgitud pangakontole tehtud sisse- ja väljamaksed.\nKorraga võib inimesel kasutusel olla mitu investeerimiskontot mitmes pangas.\nEhitusprojekti lepingutingimused maakleri krüptovaluuta LHV aktsia\nMaksukohustus tekib alles investeerige krüptovaluuta veebisaidile, kui kõikidelt investeerimiskontodelt tehtud väljamaksed ületavad kõikidele investeerimiskontodele tehtud sissemaksete jääki. Peale eraisikuna investeerimise on võimalik seda teha ka ettevõttena ja sel juhul sarnaneb äriühingu tulude investeerige krüptovaluuta veebisaidile investeerimiskonto süsteemiga. Ometi on eraisiku investeerimiskontolt ja ettevõttena investeerimisel ka erinevusi, millest olulisimad on seotud andmete avalikustamise ja haldustasude mahaarvamisega.\nLoe lähemalt ettevõttena investeerimise kohta. Kui aasta jooksul ei olnud sinu Kasvukontol toimunud ühtegi dividendimakset ega müügitehingut, on binaarsed valikud raha raiskamine. Müügitehingud ja dividendid tavalise süsteemi alusel Kui oled oma Kasvukontole aasta jooksul saanud dividende, pead need deklareerima tuludeklaratsiooni tabelis 8.\nKui oled aasta jooksul oma Kasvukontol ka mõningaid müügitehinguid teinud, tuleb fondiosakute võõrandamised kajastada tuludeklaratsiooni tabelis 8. Kes investeerib krüptovaluutasse deklareerimine investeerimiskonto süsteemis Esimese sammuna tuleb Maksu- ja Tolliametit teavitada sellest, et kasutad oma Kasvukontot investeerimiskonto süsteemis.\nInvesteerige krüptovaluuta veebisaidile tuleb Kasvukontona kasutusel oleva pangakonto rekvisiidid sisestada tuludeklaratsiooni kuidas krüptovaluutaga kauplemist teha 6. Edasi kuuluvad deklareerimisele ainult rahalised sisse- ja väljamaksed.\nEdastatud info peaks tekkima tuludeklaratsiooni tabeli 6. Hoiuseintressilt peavad tulumaksu maksma parim krüptoraha kaubelda krüptoraha investeerimismündid need eraisikud, kes on Eesti maksuresidendid ja kes ei ole LHV Panka teavitanud sellest, et nende konto, millele laekub intress, on investeerimiskonto. Nii ei saa te näiteks korteriga tehingut sõlmida.\nPaljud maaklerid pakuvad klientidele soodsamaid tingimusi, kui registreerimine toimub meie veebisaidil, kuna meil on suur teabeallikas. Kui liikuv keskmine kipub langema ja MACD indikaator langetab selle näitajad allapoole nulli, on see võimalus langetada. IQ Optsiooniga kauplemise alustamiseks vajate minimaalset sissemakse 10 dollarit. Nagu näete, demonstreerisin ekraanipiltidel pakkumise ja nõudluse taseme tagasilöögi tehingute sõlmimise protsessi, mis pole üle värvitud punase ja rohelise värviga.\nRaua tase - binaarsete optsioonide kauplemissüsteem. Strateegia rauatasemed Sada aastat on maakeral börsid, kuid nagu antiikajal, kehtivad ka tänapäeval börsil kauplemine põhiliste majandusseaduste alusel. Kui olete agressiivse kauplemise toetaja, siis parim krüptoraha investeerida app peaks te seda strateegiat isegi vaatama, sest 10 valuutapaari korral saate keskmiselt iga kuu signaali.\nDiagrammile ilmuvad nooled tähistavad ristumiskohta kolimishinna järgi ja see näitab selgelt, et binaarsed optsioonid ja forex investeerib bitcoini eetilisse või nende arv kasvab. Kus te oma toodet valmistate Tna kell Mis muudab Symmetry Fundi erinevaks?\nBTC kalkulaatoriga vaadates. Tnane seminar: Mis on kauplemine? Registreerimine on lihtne ja kiire in Zulutrade.\nTrading and investment opportunities of the Forex and other financial markets orex, stock and igapäevased spekulatsioonid binaarsed võimalused markets provide unlimited.\nForex for Beginners is a Forex book that will jaapani binaarsed valikud you to understand the trading basics and the advantages of Forex Market Forexi edasimjate vahelised tehingud vivad olla vga suured, Forex turu oluline osa tuleneb vlismaal kaupu vi teenuseid osavate vlismaiste.\nParim viis krüptovaluutadesse investeerimiseks Eelolev krüptovaluutainvesteering Kas bitcoini futuuride kauplemine suurendab bitcoini väärtust? Krüptotraadimine ja nüüd, Kas on võimalusi krüptovaluutaga raha teenida?\nParim meile krüptoraha kauplemise maakler Kõike, mida peaksite teadma, peaksite krüptovaluutasse investeerima Kui vana peate bitcoini investeerimiseks olema krüptovaluuta kaubandusbot, Parim krüptoinvesteering We are provide automated and manual Forex Trading solution.\nKuna binaarse optsiooni minimaalne kaubandussumma on suuresti reguleerimata turg, siis leidub ka ohtralt erinevaid maaklereid, nagu su tehingud lheksid lbi, kuigi reaalseid tehinguid ei toimu. Rahvusvaheline valuutaturg Forex millises maailma punktis Mugav ligips dbest platvorm binaarsete optsioonidega kauplemiseks suur hulk erinevaid kauplemisobjekte Ajaliselt lhikesed tehingud. RoboMarkets Forex kauplemine teliste robotite jaoks. Kauplemine Kasumlikud investeeringud Forexi turul: parimate binaarsete valikute guru edukalt kauplejate tehingud.\n🤖BOT Setup Guide - IQ option Binary options Auto-Trading BOT - MT4 💥 MT5 platforms - MT2 trading BOT


Piltuudis: Levandi pere noorima liikme isadepäeva joonistus Liikme joonistus\nKui sa seda loed, tunned ilmselt huvi, millist informatsiooni me kogume ja kuidas me seda kasutame. Üks viis, kuidas me seda teeme, on sinu isikuandmete küsimine. Selleks, et teada saada, loe edasi. Koostage enda jaoks õigustest kontrollnimekiri. Kui jah, siis millised õigused?\nJoonistusvõistlus Erakordne võimalus — laste joonistustel on võimalus jõuda J. Alates 1. Žürii valib neist välja 34, mis lisatakse aasta lõpus ilmuvasse eestikeelsesse raamatusse.\nJoonistusvõistlus kestis kuni Töö saad võistlustulle sisestada läbi alloleva vormi. Kuidas osaleda Joonistusvõistlus on avatud alates 1.\nJoonistusvõistlus Erakordne võimalus — laste joonistustel on võimalus jõuda J.\nLoova joonistamise meeskonnamäng, milles tuleb kujutada inimõigustega seotud sõnu.\nIKEA kaisuloomade joonistusvõistlus toimub veebis ajavahemikus\nVõistlusele on oodatud aastaste laste joonistused, mis peavad olema esitatud vanema või eestkostja poolt. Enne joonistuste loomist palume tutvuda tingimustegakuna nendele mittevastavad tööd ei kvalifitseeru. Võistlusel osalemiseks on vaja esitada koopia lapse joonistustest läbi sellel lehel oleva vormi, kus tuleb valida raamatu osa, mille juurde joonistus kuulub.\nIga osa kohta võib üks autor Liikme joonistus ühe joonistuse. Võistlusel osalemine on tasuta. Joonistuste originaalid tuleb konkursi lõpuni säilitada ja neid ei tohi voltida ega muul moel kahjustada.\nJoonistusvõistlus - Ickabogi lood\nVäljavalitud tööde originaalid tuleb kirjastusse saata sellisena, et neid on võimalik raamatusse lisada. Väljavalitud tööde puhul on vaja tõestada autori vanus. Väljavalitud tööd jõuavad J. Žürii hindab joonistusi võttes arvesse lapse vanust Liikme joonistus töö loovust, kompositsiooni, värvikasutust, haakuvust tekstiga ja sobivust teosega.\nRowling ei ole žürii liige, kuid kasutades sotsiaalmeedias joonistuse postitamiseks hashtagi TheIckabog, siis võib ta joonistust jagada või kommenteerida. Kirjastuseni jõuavad sotsiaalmeedia postitused, kui märkida ära kirjastusvarrak või ickabogilood.\nSotsiaalmeediasse postitamine ei võrdu võistlusel osalemisega. Joonistuse esitamisel nõustub osaleja võistluse tingimuste ja privaatsuspoliitikaga.\nJoonistuste soovitused leiad siit.


ESV või emakasisene vahend kujul spiraal - see on teada, et paljud naised, protsessi kaitse (rasestumisvastaseid). Luues spiraalid kasutada erinevaid täiendused vask, kuld või hõbe. Vaskioonid võib kahjulik mõju spermide mis tungivad emakas, hõbeda ja kulla eksisteerida spiraalid mõeldud lisandid naised, kelle organism ei kannata esinemist elemendid vask.\nÜldreeglina, sisestage spiraal emakas võib ainult vaevlemine naine või daam, aborti. See on kindlasti üks parimaid rasestumisvastaseid, kuid enamikul juhtudel mõne aja pärast peale sündi esimese lapse paar algab planeerimine teine laps, ja spiraal tuleb eemaldada. Siin ja hakkavad tekkima palju probleeme ja küsimusi, kui saad rase pärast spiraali.\nAlustame sellest, et spiraali saab eemaldada günekoloogi juhiste järgi, st pärast teatud aja kasutus- või enneaegselt tüsistused, tugevad põletikulisi protsesse, häirete menstruatsiooni või haiguse halvenemine. Ja kui te otsustate kujutada lapsele, teil on vaja näha günekoloogi paar kuud kontseptsiooni. Rasedus pärast eemaldamist Helix on võimalik, kuid sageli ei ole nii lihtne minna.\nPärast eemaldamist spiraali günekoloog, ainult 30% naistest on rasestuda kuus, 60% - 3 kuud ja 90% üritavad kujutada lapsele aasta jooksul. Enamikul juhtudel arstid on soovitatav proovida toodavad ainult 4 kuud pärast eemaldamist, sest emaka limaskest täielikult taastatud. Seetõttu on ohutu teatada, et põlvkondade pärast spiraali võimalik, kuid kõigepealt tuleb läbida täielik uurimine, seejärel konsulteerida arstiga.\nIga keha on erinev, nii et paljud naised saavad uuesti rasedaks pärast 4-5 kuud, ja teine ei jäta lootust ja aasta või kaks. Et ei pea mingeid probleeme ja küsimusi, kas see on võimalik pärast sündi spiraal enne selle kehtestamist on vaja läbida uurimine ja konsulteerida ka tulevikus. Kui keha esialgu vastu võõrkeha, korja parem kui teine rasestumisvastane meetod, kuni seda võimalust ei ole põhjustatud olulist kahju teid.\nKui te otsustate, et spiraal - see on parim meetod, iga naine peaks olema teadlik teatud märke, kui nad ilmuvad, tuleb kohe ühendust oma günekoloogi:\n-Kui märkate hilinemise menstruatsioon, kas on mingeid märke raseduse on: oksendamine, sage iiveldus jne.;\n-Kui teil sageli tunne ebameeldivaid valu või krambid alakõhus, kui te märkate, et tupeeritises muutunud rikkalik;\n-Kui sa tahad olla kaasatud oma seksuaalelu on rohkem kui üks partner;\n-Kui on mingeid tõrkeid või kui järgmisel kontrollige te ei suutnud leida konkreetse punkti plast jne\nGünekoloogid soovitavad, et naised kasutavad spiraal kuni 35 aastat ja pärast seda vanust perioodi kasutades ainult hormonaalsete rasestumisvastaste naiste võimet hoida folliikulite munasarjad on funktsionaalselt aktiivne.\nKui kasutamise ajal spiraal teil ei ole tekkinud olulisi tüsistusi, võib öelda, et sünnist peale spiraali üle võimalik. Kõige tähtsam - see on süstemaatiline visiidi arst, kes teavitab teid mis tahes muudatusi. Eeliseid see tüüpi rasestumisvastast on piisavalt, kuid siiski tuleb meeles pidada ja puudused, mis võivad mõjutada organismi, mis mõjutavad teie tervisele ja naiste võime lapsi tulevikus.\nVõimalus raseduse pärast eemaldamist Helix on peaaegu iga naine, kuid eelistatavalt kogu perioodi täheldatud arsti, sest kõik soovimatud põletiku või infektsiooni emakas võib hävitada teie tulevikuplaanid. Lugege täpsemalt selle kohta, kas sünnist peale spiraali, võite lasta oma günekoloogi on võimalik.


Estonian Airil kõik lennud käigus - Logistikauudised\nEstonian Airil kõik lennud käigus\nPeale mitu päeva tuhapilvedest johtunud seisakut on Estonian Airil tänasest kõik lennud sõidus, ehkki teatavate tõrgetega, ilmneb lennufirma teadetest.\nEstonian Air teatab, et tulenevalt lennupiirangutest Stockholmi Arlanda lennuväljal, hilineb Estonian Airi lend OV121/122 liinil Tallinn-Stockholm-Tallinn ligi 8 tundi.\n- Lennumuudatuste või piletitagastuse küsimustes palub lennufirma pöörduda müügiagendi poole, kes piletimüüki vahendas; Estonian Airi klienditeenindusest või kodulehelt ostetud pileti korral palutakse pöörduda Estonian Airi klienditeenindusse või kassasse või teha lennumuudatused Estonian Airi kodulehel. Täpsem info reisijatele aadressil http://www.estonian-air.ee/32521.\n- Reisijad saavad oma piletid ümber vahetada samale marsruudile ja samasse broneerimisklassi. Tulles vastu oma klientidele, pikendab Estonian Air piletimuudatuste tegemise tähtaegu: kuupäevamuudatusi saab teha kuni 31. maini 2010 (reisimiseks kuni 31. detsembrini 2010).\n- Soovi korral ostetakse lennupiletid tagasi. Pileteid saab tagastada kuni aasta jooksul alates piletil märgitud lennukuupäevast.


Ärevushäired ja paanikahood 24.01.13 / Psühhiaatria\nTere. Kirjutasite, et annusega mängimine on õige. Kas aga tohib minna 10mg cipralexi pealt 15mg peale? Algul võtsin 10mg, viis päeva olen võtnud juba 12,5mg ja nüüd peaks kohe võtma 15mg. Internetist uurides, aga on kõigile soovitatud annust muuta vaikselt ja suurendada - vähendada peale 2 nädalat. Mis Teie kui spetsialisti soovitus oleks? Enesetunne väga halb, pea käib ringi ning terve päev ajab iiveldama. Olen kuulnud, et Cipralex on puhtaim ravim, kuid kas võib ka nii olla, et mulle seal olev mõni komponent ei sobi ning peaksin edasi teisi ravimeid proovima? Ette tänades, murelik\nOn võimalik ka selline asi, et teatud rohi mõnele ei sobi, siis vajalik rohtu vahetada. Koostöö psühhiaatriga.\nNB. Rohud on vaid osakene kogu ravivõimalustest. Seda mitte unustada.


Kontaktõppe korraldus alates 18.01.2021 | Põltsamaa Ühisgümnaasium\nKontaktõppe korraldus alates 18.01.2021 15. января info.pyg\nTere, hea koolipere ja austatud lapsevanemad!\nEsimene koolinädal uuel aastal on kenasti mööda saamas ja kontaktõpe jätkumas.\nAitäh kõigile mõistva suhtumise eest!\nEdastan Teile kõigile info kontaktõppe korralduse kohta alates 18.01.2021. "Kontaktõppe korraldamine alates 18.01"\nPS! Toon aga eraldi allpool välja kaks olulist muudatust (p. 9 ja p. 18) seoses õppekorraldusega 11.01-15.01.\nPalun sellega siis uuel nädalal arvestada!\np. 9. Kehalise kasvatuse tunnid:\n1.-5. klassil üldjuhul õues. Kontaktide vähendamiseks keskendutakse tundides liikumisharjumuste arendamisele, nt kõnniring, liikumismängud ja teised liikumistegevused. Riiete vahetamist ei toimu. Garderoobis võimalik riietuda ilmastikule vastavalt. Isiklike uiskude olemasolul on kokkuleppel õpetajaga võimalik õpilasel minna kehalise kasvatuse tunni ajal uisuplatsile uisutama. Ujumistunnid toimuvad tavapärase tunniplaani alusel.\n6.-12. klassil toimub kehaline kasvatus tavapäraselt (suusatamine või uisutamine), riiete vahetamise võimalus olemas Felixhalli ja Veski tänava garderoobides.\np. 18. Täiskasvanud töötajatel ja gümnaasiumiastme õpilastel on rangelt soovitatav ja palume kindlasti üksteise tervise kaitsmiseks, kanda koolimajas maski. Esmaspäeva hommikust alates (18.jaanuarist) jagame vajadusel maske ka gümnaasiumiastme õpilastele.


Martin Laas aitas Rumeenias meeskonnakaaslase võiduni – EJL\nMartin Laas aitas Rumeenias meeskonnakaaslase võiduni\nJuly 7, 20211min153\nRumeenias peetud Sibiu Cycling Touri (UCI 2.1) võitis Martin Laasi (BORA – hansgrohe) meeskonnakaaslane Giovanni Aleotti. Eestlane ise lõpetas kokkuvõttes 139. kohal.\nTeisipäeval sõideti Sibiu teedel velotuuri viimane, kolmas 205,3-kilomeetrine etapp, mille võitis samuti Laasi meeskonnakaaslane Pascal Ackermann ajaga 4:26.16. Teisena lõpetas kohalike rõõmuks Eduard-Michael Grosu (+0.02) ja kolmandana Matthew Walls (BORA – hansgrohe; +0.02). Laas finišeeris võitjast hiljem 11 minutit ja 39 sekundit, mis andis 137. koha.\nKokkuvõttes pälvis Aleotti võidu ajaga 13:44.59, edestades Michal Schlegelit (Elkov – Kasper) 26 ja Fabio Aru (Team Qhubeka NextHash) 27 sekundiga. 139. koha teeninud Laas kaotas kokkuvõttes meeskonnakaaslasele ühe tunni, kuue minuti ja 12 sekundiga.\n„Etapivõidud ja velotuuri üldvõit on meie jaoks ideaalne tulemus. Ma tahaksin tänada tervet meeskonda nende panuse eest. Kõik aitasid üksteist ja see teebki ühest meeskonnast väga heast tiimi. Oleme õnnelikud,“ võttis BORA – hansgrohe spordidirektor Jens Zemke võistluse kokku.\nLaasi ootab nüüd ees pikem treeninglaager Austrias.\npreviousRüster võitis 47. Tartu noortetuuri esimese etapi\nnext47. Tartu noortetuuri teise etapi võit läks Lätti, liidrina jätkab Lenzius


koordinaadid: 47° 42′ N, 8° 41′ E\nAsend Konstanzi kreisis\nBüsingen am Hochrhein on vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Konstanzi kreisis. Vald on eksklaav, mis on ümbritsetud Šveitsi territooriumiga.\nBüsingen ei kuulu Euroopa Liidu tollialasse. Seetõttu ei kehti seal Euroopa Liidu majandusregulatsioonid, välja arvatud need, mis kehtivad Euroopa Liidu ja Šveitsi lepingutega kogu Šveitsis.\nBüsingenis on käibel Šveitsi frank, kuigi ka euro on ametlik maksevahend. 1980. aastate lõpuni ei saanud Büsingenis Saksa markades maksta. Siiski on levinuim maksevaluuta endiselt Šveitsi frank, kuna enamik elanikest töötab Šveitsis ja neile makstakse frankides.\nBüsingeni elanikud võivad valida kas Saksamaa või Šveitsi tervisekindlustuse vahel.\nBüsingeni elanike mootor vähemalt 16-aastased sõidukitel on oma registreerimistunnus BÜS erinevalt teistest Konstanzi kreisi sõidukitest, mille registreerimistunnus on KN. Šveitsi tolliametnikud käsitlevad sõidukeid registreerimistunnusega BÜS nagu Šveitsi kodanike autosid.\nKirjadele võib panna kas Saksa või Šveitsi postmargi. Tavaline kiri Büsingenist Šveitsi vajab kas 70 eurosendist Saksa või 85-rappist Šveitsi marki.\nVäljastpoolt Euroopa Liidu tolliala saadetud kaubad peavad mõnikord läbima kaks tollikontrolli: Saksamaale saabudes ja Büsingeni saabudes. Seda saab vältida, kui kasutada Šveitsi sihtnumbrit.\nBüsingenis on korraga kuni kümme Šveitsi politseinikku ja kolm Saksa politseinikku iga saja elaniku kohta. Kuna piirikontroll puudub, võib Schaffhauseni kantonipolitsei Büsigenis kurjategijaid vahistada ja tuua Šveitsi.\nAlgkoolis käivad lapsed Büsingenis, keskkooli saab valida kas Saksa või Šveitsi oma.\n↑ https://www.statistikportal.de/de/produkte/gemeindeverzeichnis, vaadatud 6.03.2020.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Büsingen_am_Hochrhein&oldid=5995698"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:58, 18. november 2021.


Euroopa karmistab rahapesuvastaseid meetmeid\n11. oktoober 2018 kell 9:46\nJustiitsministeeriumid täiendasid rahapesuvastaseid meetmeid ühtlustatud kriminaalnõuetega.Foto: Scanpix\nMiinimumkaristused, juriidiliste isikute vastutuselevõtt: ELi liikmesriikide justiitsiministrid otsustasid neljapäeval karmistada rahapesuvastase võitluse kriminaalõiguslikke sätteid.\nUue rahapesuvastase võitluse direktiivi eesmärk on takistada ja katkestada kurjategijate ligipääs rahale, eriti kui tegemist võiks olla terroristlikel eesmärkidel kasutatava rahaga, teatas Euroopa Liidu Nõukogu.\nNõuete hulka kuuluvad rahapesuga seotud kriminaalkuritegude ja karistuste minimaalsed määrad, rahapesu eest on võimalik karistada kuni neljaaastase vabadusekaotusega ning kohtunikele antakse õigus määrata lisakaristusi nagu avaliku sektori rahastamise keelamine või trahvid.\nRaskendavateks asjaoludeks loetakse seotust organiseeritud kuritegevusega ning seaduserikkumist teatavates ametites.\nÜhtlasi peab uus direktiiv abistama piiriüleste kuritegude uurimist ja määrab kindlaks, millise liikmesriigi kätte jääb uurimisel jurisdiktsioon ja kuidas teised liikmesriigid seda toetama peavad.\nPärast avaldamist on liikmesriikidel kaks aastat aega direktiivi ülevõtmiseks.


Klannide aeg - Eesti Ekspress\nKuum 5. august 2004\nSuguvõsauurimus võib ühendada Eesti riigipuu kaks sihvakat oksa - presidendid Arnold Rüütli ja Lennart Meri. Ent sugupuu-uurijate töö vilju maitsevad ka tuhanded tavaeestlased, eriti tänavusuvise hulluse - massiliste suguvõsakokkutulekute näol.\nKas Eestis elab mõni inimene, kes võiks oma sünnipäevalauda sugulastena kutsuda nii president Arnold Rüütli kui ka eelmise presidendi Lennart Meri? Selline küsimus turgatas kord pähe Eesti Genealoogia Seltsi Viljandi osakonna juhatajale Tiina Tafenaule.\nVastuse leidmiseks avas ta oma arvuti, milles peitub üle 103 000 isikunime Viljandi, Kõpu, Paistu, Tarvastu ja Helme kihelkondadest alates Põhjasõjast kuni tänapäevani. See on suurim genealoogiline andmebaas Eestis, kuid sugugi mitte ainus.\nProovinud läbi mõned variandid, avastas proua Tafenau oma suureks üllatuseks, et hoopis tema ise võiks saata kui just mitte sugulaslike, siis vähemalt hõimlaslike tervitustega varustatud sünnipäevakutsed mõlemale riigimehele.\n“Rüütlid on küll Saaremaa suguvõsa, kuid Arnoldi õe mees on pärit Viljandimaalt Kõpust. Ja Paistus tuleb mu suguvõssa sisse ka Helle Meri,” selgitab Tafenau.\nSee pole ainus näide üllatustest, milleks tuleb valmis olla siis, kui ühinevad arhiivide “tolmunud” toimikud ja moodne infotöötlustehnoloogia. Viljandi muuseumi (asukoht Laidoneri plats 10) direktor Jaak Pihlak, suur Vabadussõja-huviline, sai iseenda ja kindral Johan Laidoneri sugulusest teada proua Tafenault telefonitsi kell 12 öösel ja vahetult enne oma lapse sündi.\nEnamgi veel. Kui Põhjasõja-järgsed pärisorised talupojad oleksid muude mõisaametite seas pidanud ka muuseumidirektori kohta, saaks Tafenau nüüd oma andmebaasi toel teha vallatuid järeldusi pelgalt nende laste sünnikupäevade alusel.\n“Kõige suurem sündivus on talurahva seas olnud veebruari teisel nädalal,” sõnab Tafenau. “See näitab, et eesti rahvas oli tõeline loodusrahvas: veebruarist üheksa kuud tagasi algab ju aeg, mil tüdrukud läksid aita magama ning ka pererahvas sai isekeskis end vabamalt tunda. Kui aga vaadata aega üheksa kuud edasi raskete tööde perioodidest – rehepeksust või talvisest puuraiumisest jaanuaris – siis valitseb sündivuses suur madalseis.”\nTafenau kõnnib omalaadse genealoogilise buumi eesrinnas, mis vallutab Eesti arhiive sedamööda, kuidas meie riik muutub üha sarnasemaks Saksamaa ja Põhjamaade heaoluühiskondadega ning inimestes süveneb soov teada oma minevikust rohkem kui vaid vanavanemate nimesid.\n“See huvi on seletatav vastukaalu otsimisega üleilmastumisele. Inimesed tahavad leida oma kindlat juurikat selles muutuvas maailmas,” ütleb Tartus asuva Ajalooarhiivi kogude osakonna teatmetalituse arhivaar Kalev Jaago.\nTartu Ülikooli ajaloo osakonna juhataja Aadu Must, kes on kirjutanud teedrajava käsiraamatu "Eestlaste perekonnaloo allikad" ja koostanud onomastilise internetiandmebaasi prekonnanimede algkodudest, leiab samuti, et tegemist on eestlaste naasmisega Lääne kultuuriruumi, kus sugulasi on alati kõrgelt hinnatud.\n"Alateadlikult otsitakse sugulastest ehk tõesti ka teatud mõttes tuge," vastab Must küsimusele, kas klannide aeg tuleb tagasi. "Kui on tubli suguvõsa, võib see isiku saatuses mängida oma osa. Aga olulisem on siiski huvi ajaloo vastu. Kui sa loed, et Põhjasõja järel suri ära pool kihelkonda, ei ütle see veel midagi; aga kui näed, mis juhtus su oma perekonnaga, annab se hoopis avarama vaate."\nKõige pikem sugupuu Tafenau andmebaasis hõlmab 1500 inimest. Oma lapse sugulasi mõlema vanema liinis on Tafenau tuvastanud üle 6000. Lapse otseseid eellasi on teada 174, kuid potentsiaalselt võiks neid kuni Põhjasõjani olla veidi üle 500.\nTuleb ikka ise uurida\nRohkem kui kolmandik arhiivide lugemissaale külastavatest uurijatest tuleb tänapäeval sinna sooviga tegelda genealoogilise uurimistööga. Tung on nii massiline, et mikrofilmiaparaatide taha pääsemiseks tuleb oodata järjekorras. Näiteks Tallinna Riigiarhiivi uurimissaali viiele mikrofilmilugerile tuleb registreeruda kuu aega varem.\nPerekonnaloo selgitamiseks tuleb huvilisel näha ränka vaeva. Arhiivitöötajatelt ei maksa eeldada valmis toimikuid ja internetiandmebaase, nagu mõni klient siiani kipub eeldama. Arhivaarid vastavad kirjalikult vaid inimeste õigusi (omand, pension jm) puudutavatele päringutele.\nKõigepealt on tarvis oma eellastest natukenegi teada, et juhatada arhivaarile kätte mingisugune lõngaots. Kui sellist teadmist pole, tuleb kiiresti külastada mõnd soliidses eas sugulast ja temalt see hankida. Kiirustamiseks annab põhjust Eesti Genealoogia Seltsi juhatuse esimehe Raivo Maine kogemus, et tihtilugu juhtub vana ja kauge sugulane hinge heitma just nädal enne seda, kui sugupuu-uurija lõpuks tema jutule minna on mõelnud.\nSellisest lõngaotsast lähtuvalt hakkab arhivaar uurijale ette kandma toimikuid või mikrofilmikarpe, millesse süvenemine on juba uurija enda töö. Saksa ja vene keele oskamine ning gooti kirja tundmine on vältimatu. Muide, see viimane kunst võib osutuda keerulisemaks kui kaks esimest, kuid kannatlikule uurijale on sugupuu minevikus tuhnimine igati võimalik. Mida ei saa aga öelda tänapäeva kohta.\nKõige raskem on leida praegused sugulased\nTahtmine korraldada suure sugupuu-uurimise peale suguvõsa kokkutulek, et oma avastusi ka teiste sugulastega jagada, võib väga kergesti sumbuda riigi ametiasutuste bürokraatiasse. "Isikuandmete seaduse tõlgendused on kohati lausa koomilised, aga ikkagi raskendavad tööd," kurdab Maine. Tema sõnul ei ole harvad juhud, kus uurija on oma sugupuu kuni Rootsi ajani välja joonistanud, kuid tänapäevaste sugulaste andmeid siseministeeriumi perekonnaametitest ei saa, sest tal ei ole selleks õigust ega põhjendatud vajadust. "Paari aasta eest tuli üks kohtuotsus, kust võib lugeda, et teise inimese isanimi, kui ta pole ise seda öelnud, on diskreetsed isikuadmed. Kuidas seda küll venekeelsele elanikkonnale selgeks teha?" ironiseerib Maine ja lisab, et sellisel puhul aitab hädast välja ainult leidlikkus. "Kaugemate sugulaste haudadele, millest on näha, et neid regulaarselt hooldatakse, tuleb jätta veekindel ümbrik palvega ühendust võtta." Avaldatakse ka lehekuulutusi, helistatakse lihtsalt samanimelisi inimesi läbi, et ikka omade jälile saada.\nKokkutulekud aina suuremad\nTänavu suvel ei leia ilmselt nädalavahetust, mil mõnda Eesti otsa ei koguneks sajapealist sugulasterühma. “80-130 on tavaline rahvahulk,” pakub Maine seltsi liikmete korraldatavate suguvõsakokkutulekute keskmiseks osalejate arvuks. “Eks mängima hakkab see, kuhu paarsada inimest ära paigutada,” arvab ta. Katrin Uudeküll, rahandusministeeriumi nooruke ametnik, suutis juuli lõpus Lääne-Virumaale Uudekülla kokku kutsuda 500 inimest. "Sugupuus on meil 1400 inimest. Uudekülas elatakse järjepidevalt juba kaheksandat põlve. Selleaastase kokkutuleku teema oligi 200 aastat Uudekülas," seletab Uudeküll, kes hakkas oma sugupuud tädi abiga uurima kaheksa aastat tagasi. Ka kokkutulekud on neil iga aastaga aina rahvarohkemad. "Leiame ju aina juurde, kes veel sugulased on," peab Uudeküll protsessi pöördumatuks ning nimetab kuulsaima suguvõsa liikmena olümpiavõitjat Jaak Uudmäed.\nViievõistlejat Imre Tiidemanni oma suguvõsa kuulsuseks pidavad Tiidemannid tähistasid tänavu suvel juba suguvõsakokkutulekute 20. aastapäeva. Tiit Tiidemann, Tallinna Tehnikakõrgkooli professor meenutab, et sügaval nõukaajal ei olnud ka minevikus jälgede ajamine kerge. "Võtsin Tartu Keskarhiivi minnes instituudist isegi paberi, et teen teaduslikku tööd mehaanika alal ning tehnika ajaloo uurimiseks vajan talude hingeloendit. Esimest korda seda loendit nähes ei saanud küll mõhkugi aru," tunnistab vanahärra, kel praeguseks sugupuus 11 põlvkonda ja 608 inimest. Suguvõsa koguneb igal olümpia-aastal. Lisaks põhjalikule statuudile, kuidas kokkutuleku korraldamise järjekord liigub ning kes kokkutulekul lippu heiskab, on Tiidemannidel ka oma hümn "Tiidemanni valss". "Sõnad tegi meie suguvõsa liige ja viisiks sobis üks valss, mille autor keegi K. Tideman Venemaalt. Ju siis seal on kah Tiidemanne," arvab Tiidemann ning lisab, et viisisepp oleks muidu ka suguvõsast võtta - Priit Pajusaar, eurolaulude meister. Riigimeestest kuulub sellesse klanni naisliini pidi ei keegi muu kui riigipööraja Viktor Kingissepp. Tiidemannid on oma juurtesse kaevamisel jõudnud 18. sajandi alguseni.\nLembituni veel ei ulatu\nKõige pikemad eestlaste sugupuud on siiski õnnestunud välja viia 16. sajandi lõppu. Osalt sõltub see puhtast õnnest varasemate dokumentide säilimisel, osalt aga uurijate leidlikkusest täiendavate allikate – kohtutoimikud, konsistooriumitoimikud – kasutamisel. Isegi aadlike omavaheliste kohtuasjade lahendamisel võidi nimepidi üles märkida vaidlusalusel maal elanud taluperemehed või koguni kutsuda küla eakamad mehed andma tunnistusi maaüksuste põliste piiride asukohast.\nJust lünkade täitmiseks alustas oma andmebaasi loomist ka Tiina Tafenau. Ta avastas, et teabe hoolika analüüsimise ning sobitamisega on võimalik tuvastada inimeste põlvnemist ka siis, kui otsesed allikad puuduvad. “Asjad hakkavad üllatavalt haakuma,” ütleb Tafenau. “Oma seltsi liikmetegi seas olen endale nii leidnud sugulasi.”\nNii ei või isegi Tafenau olla kindel, mis üllatusi sugupuu-uurimine võib veel serveerida. Kui tema poeg tutvustas emale tulevast miniat, avas ema arvuti ja leidis, et mõlema noore juured on Helme kandis kriitiliselt lähestikku…\nLihtne ajaloos tuhnimine\n*Kuni 1926. aastani peeti kiriku meetrikaraamatuid ning need ongi esimene aste teel minevikusügavusse (enamikul juhtudest 18. sajandini välja). Nendesse dokumentidesse märkisid kirikuõpetajad oma koguduste liikmete sünnid, surmad, abiellumised jm tähtsamad elusündmused.\n*Meetrika eriliik on personaalraamatud, kus kirikuõpetaja on inimese kohta teinud sissekandeid kogu tema elutee vältel. Nagu tänapäeva ajalehtedeski, on neis dokumentides kajastatud eelkõige negatiivset – pahandusi, kohtuasju, lahutusi. Korralike inimeste kohta leidub lisamärkusi harva.\n*19. sajandi keskpaigast 1782. aastani saab liikuda ka hingeloendite abil. Hingeloendused olid Vene keisririigis midagi tänapäevase rahvaloenduse sarnast, kus kuni paarikümneaastaste vahedega pandi seisuste kaupa kirja iga mõisa elanikkond. Justkui tänapäeva suguvõsauurijatele mõeldes anti iga kord ka viide inimese asukohale eelmise loenduse ajal.\nHingeloendid aitavad uurijal siseneda perekonnanimede-eelsesse aega, samas ei pruugi need kajastada naisi.\n*1782. aastast saab liikuda veelgi varasemasse aega, kuid uurimistööl tuleb nüüd tugineda adramaarevisjonidele, kuhu erinevalt meetrikaraamatutest ei pandud kirja inimesi, vaid talude põllumaad. Koos maaga käisid kaasas ka põgusad andmed peremehe, ent mitte sulaste kohta.\nSiitmaalt soovitavadki arhivaarid loobuda perekonnaloo kirjutamisest ning keskenduda talu ajaloo uurimisele.


Trialisõitjad lõpetasid Tartus pidulikult hooaja - Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon\nTrialisõitjad lõpetasid Tartus pidulikult hooaja\n13. oktoober 2015 Uudised\nMototriali sõitjad kogunesid 10. oktoobril Tartusse, et pidada maha selle hooaja viimane jõukatsumine ning jagada parimatele karikaid ja tunnustada abilisi.\nPäev algas MC Pantri korraldatud klubivõistlusega,mis ei läinud enam Eesti meistri- ja karikavõistluste arvestusse, mistõttu oli võistlemine pingevaba ning pigem nauditi ilusat ilma ja elati kaasa teistele sõitjatele. Arvestades võistlusformaati, olid rajad pisut lihtsamad ning proovima olid tulnud ka need, kes Eesti meistri- ja karikavõistlustel kaasa ei teinud. Kokku käis rajal 44 võistlejat Eestist, Lätist ja Soomest.\nPäev lõppes aga piduliku autasustamistseremooniaga Eesti Üliõpilaste Seltis majas, kus triali komisjoni esimees Ilmar Kald alustas õhtut lühikese kokkuvõttega mototriali viimase kümne aasta tegemistest. Kuigi esimene võistlus peale paarikümne aasta pikkust pausi toimus Eestis 2006. aasta augustis, alustati triali taaselustamist juba aasta varem. Seega võis õhtut tinglikult nimetada ka 10 aastaseks sünnipäevaks. Kui toona esimesel võistlusel Vasalemmas oli kokku 17 võistlejat, kellest vaid üks, Jaak Burk oli eestlane, siis täna on Eestis kokku juba pisut üle 50 harrastaja, kellest umbes 45 käib regulaarselt võistlemas.\nÕhtu jätkus autasutamisega ning Eesti Mootorrattaspordi Föderatsiooni poolt oli tulnud tervitussõnu ütlema ja auhindasid üle andma nõukogu president Andre Sepp.\nEesti motospordi ilmselt ainulaadses lastele mõeldud elektritsiklite klassis Green võitis Sebastian Ebber, kellele järgnesid Ats Paavel ja Uku Jaan Kübarsepp. Noorte klassis Mini, kellest enamus on välja kasvanud just klassist Green, esikolmiku moodustasid Klaus Somelar, Läti poiss Artis Alksnis ja Karl Leis. Klassis Hobi saavutas võidu Mart Montvila Avo Rätsepa ja Gunnar Leis’i ees. Kõige arvukama osalejatega klassis D, kus kokku oli 26 võistlejat, oli aasta parim soomlane Kauko Kuusinen, teise koha sai Meelis Saar ja kolmanda Henari Nõu. Klassis D Juunior võidutses Aleksander Ebber lätlase Ingus Hmelnickise ja Soome tüdruku Hanna Salmenaho ees. Raskuselt teises klassis C jagasid esikohad omavahel lätlased ja soomlased, esikoha sai Mikus Hmelnickis, teise Juha Eerola ja kolmanda Kristaps Kilis.\nEesti meistritiitel jagati välja klassis C, milles oli kokku 14 võistlejat ja tänavu võitis lätlane Nick Alksnis, kes kogus võrdse arvu punkte teiseks tulnud Jaak Burk’iga, kuid meie lõunanaabril oli kõrgemaid kohti enam ja nii pärjati ta ka Eesti meistriks. Kolmanda koha sai Alksnise kaasmaalane Gatis Šulinš.\nTänavu peeti esimest korda Eesti sõitjate TOP-50 arvestust, kus lisaks kodustele võistlustele andsid punkte ka Lätis ja Soomes osaletud võistlused ning rahvusvahelised võistlused ning TOP-i kuute esimest autasustati medalitega. Nendeks olid Kalle Ivainen (osales ka EM-il klassis 40+), Meelis Saar, Aleksander Ebber, Tõnis Ross ja Jaak Burk (osales samuti EM-il klassis 40+). Esikoha, millega kaasnes tiitel “Eesti parim trialisõitja”, sai teenitult Keity Meier, kes tegi kaasa kõik EM-i ja MM-i etapid. Parimaks tulemuseks jäi EM-i kokkuvõttes 7. koht, mis on kaks kohta kõrgem kui möödunud aastal ning MM-i Hispaania etapil Teo´s 14. koht. Nende tulemustega autasustas FIM Keityt tiitliga “Aasta uustulnuk 2015”.\nTriali komisjon tänab kõiki võistlejaid, harrastajaid, kohtunikke, toetajaid ja kaasaelajaid ning Eesti Mootorrattaspordi Föderatsiooni meeldiva koostöö eest.\nTanel Leoki lastelaager Adrenalin Arenal\nTeam Estonia 2015 Rahvuste krossi videokokkuvõte


Vere uriinis onkoloogia ajal. Vere põhjused uriinis\nÜliõpilaste urineerimine valu lõpus\nValutab kõhukus tugevalt tõmbab alla\nKõik võimalikud põhjused sagedase urineerimise põhjused\nValu allosas kõhtu paremal ühel hetkel\nVere uriinis onkoloogia ajal\nSellest ebameeldivast nähtusest vabanemiseks tuleks läbi viia haiguse põhjalik ravi.. Mikrohematuuria esinemisega uriinis võib uriinis olla vähe punaseid vereliblesid, mis tuvastatakse mikroskoopilise uuringu käigus. Glomerulaarne hematuria esineb peamiselt glomerulaarkapillaaride mittepõletikulistes kahjustustes; täpsemini, kui mesangiumil puudub väljendunud proliferatiivne reaktsioon.\nRaseduse ajal võib hematuria ilmneda hormonaalsete muutuste, loote rõhu tõttu kuseteede süsteemi organitele ja suurenenud kõhuõõnesisese rõhu tõttu. Nakkuslikke uroloogilisi haigusi, neerude või põiekivide teket, verehüübimishäireid, diateesi, aneemiat, süsteemset erütematoosluupust ei saa välistada. Rasedad naised on vastuvõtlikumad nakkuslike mõjutuste, sealhulgas Urogenitaalsüsteemi suhtes.\nNeil soovitatakse kogu rasedusperioodi jooksul perioodiliselt teha uriini ja vereanalüüse. See on väga oluline, kuna see kajastab mitte ainult ema, vaid ka loote seisundit.\nMõned ravimid Rifampitsiin, Kiniin, Metronidasool võivad põhjustada punast uriini. Antikoagulandid, hormoonid ja toidud põhjustavad vale hematuuriat. Pärast nende kasutamist on uriin punaseks värvunud, kuid mikroskoopilisel uurimisel pole selles verd.\nVanas eas on vere esinemine uriinis kõige tõenäolisemalt tingitud kasvajaprotsessist. Võimalikud on ka nakkushaigused, urolitiaas. Sümptomid sõltuvad patoloogilise protsessi asukohast ja olemusest. Tsüstiidiga on sagedane või isegi vale tung urineerida, valu urineerimise lõpus.\nKõik uriini osad on ühtlaselt värvitud roosaks, punaseks või tumepruuniks, ebameeldiva lõhnaga, mõnikord kukuvad välja verehüübed. Uretriidiga kurdab patsient teravat valu urineerimisel, limaskesta või mädase iseloomuga väljavoolu kusejuhadest, eriti vere väljanägemist pärast urineerimist. Glomerulonefriidi korral on uriin tumepruun või lihalihaste värvus, mida iseloomustavad tursed, palavik, vererõhk ja oliguuria uriini koguse vähenemine.\nNeerude vigastusi iseloomustab valu ja turse nimmepiirkonnas, punane või pruun uriin või ussikujuline verehüüve, mis võib kuseteede ummistada. Sel juhul areneb tamponaad. Valudeta verehüübed võivad viidata neeru, kusejuhade või põie vähile. Kusejuha vigastuste korral ilmub veri uriini esimesse ossa või seda võib täheldada väljaspool kusejuhadest urineerimist.\nÄge valu alumises kõhus mida teha\nTallinna Lastehaigla » Diagnostika » Laboratoorium labor ja verekabinet Laboratooriumis tehakse hematoloogilisi, biokeemilisi, uriini- rooja- immunoloogilisi ja allergoloogilisi uuringuid ning mitmeid kiirteste.\nValulik kirjutamine urineerimise lõpus vere naisega\nValus kõhu all asuva paremale sissehingamisel\nPeavalu haige sagedane urineerimine\nVõimalik on kasutada konservatiivset või operatiivset taktikat.\nEsimesel juhul kasutatakse etiotroopset, sümptomaatilist ja patogeneetilist ravi: Haiguse nakkava olemusega kasutatakse antibiootikume ampitsilliin, gentamütsiin, tseftriaksoon, furagin. Valu vähendamiseks on vaja spasmolüütikume No-shpa, Mebeverin ja analgeetikume Diclofenac, Nurofen, Ketanov. Põletikuvastase ravimina kasutatakse indometatsiini, Ibuprofeeni, Ketorolaci.\nPatoloogia kroonilises käigus on vaja rauda sisaldavaid preparaate, B-vitamiine.\nRavisoovitused Diagnostilise uuringu ja täpse diagnoosi põhjal otsustab raviarst, kuidas ravida veri uriinis.\nKas on võimalik soojalt tsüstiit\nDiureetikumid furosemiid, spironolaktoon, diakarb. Kirurgiline ravi on näidustatud järgmistel juhtudel: neerude vigastused, millega kaasnevad massilised hematoomid ja kudede rebend; urolitiaas konservatiivse ravi ebaefektiivsuse ja suurte kivimite esinemise korral; Vere uriinis onkoloogia ajal kasvajad.\nTõhusa ja korrektse ravi saamiseks peate konsulteerima arstiga. Enese ravi on rangelt keelatud, kuna hematuria põhjustanud põhihaigus on tulvil pöördumatute tüsistustega.\nKoos konservatiivse teraapiaga kasutatakse rahvapäraseid abinõusid.\nJärgmine kollektsioon on tõhus: 1,2 tükki naistepunaürti, 3 oksapäeva, 4 põldmarja ürdilille, 4 põldherne, 2 rukkililleõit, 1 oaleht. Sellest valmistatakse diureetikumi ja verd puhastava ainena infusioon: vala 1 liiter keeva veega spl. Segu valatakse keemiseni ja jäetakse 30 minutiks filtreerima.\nVõtke hommikul tühja kõhuga 1 vere uriinis onkoloogia ajal, seejärel 1 tund pärast sööki, 1 klaas. Teise retseptina võite kasutada infusiooni, millel on põletikuvastane ja diureetiline toime: 1. Segage võrdsetes kogustes mustad leedrimarjad, õrn juur, korte ürt. Pärast 2 spl valamist.\nHematuria raviks kasutatakse harilikku odramarja: 1. Vala 1 spl. Nõuda 30 minutit, seejärel kurnata. Jooge korda päevas 3 spl.\nEnne infusioonide kasutamist peate konsulteerima oma arstiga. Positiivne reaktsioon verele uriinis: põhjused, sümptomaatiline pilt, ravi Punane või roosa värvusega uriin tekitab inimeses alati muret. Mõnel juhul on värvimuutus teatud ravimite või toidu mõju tagajärg. Kui vere segunemise tõttu ilmneb uriini punane värv, on vaja kiiresti pöörduda arsti poole.\nCậu bé Quang Bình 6 Tuổi - “Accents” Tiếng Anh cực đỉnh ??? Cô gái Tây Ngạc nhiên ???\nVeri uriinis on uroloogiliste või neerupealiste patoloogiate oluline sümptom hemorraagiline vaskuliit, trombotsütopeeniline purpur. Mida tähendab vere välimus urineerimisel??\nVere olemasolu uriinis on mõnikord palja silmaga nähtav.\nSA Tallinna Lastehaigla - Laboratoorium\nSel juhul räägivad nad jämedast hematuriast. Kui see leitakse laboritingimustes mikroskoobi all või testribade abil, siis räägime mikrohematuuriast. Sõltuvalt sellest, kas kogu eritunud uriin on verega värvitud või ainult osa sellest, eraldatakse esialgne veri esimeses osasterminaalne viimases osas või kogu brutohematuuria. Positiivne reaktsioon Erütrotsüüdid sisenevad uriinist verest.\nPositiivne reaktsioon verele uriinis saab ainult siis, kui punaste vereliblede arv ületab normi. Nõrgalt positiivne reaktsioon Vere olemasolu värvi järgi pole alati võimalik kindlaks teha. Juhtudel, kui erütrotsüüdid tuvastatakse ainult laboratoorsetes tingimustes, räägivad nad nõrgalt positiivsest reaktsioonist verele uriinis 1 μl või 20 erütrotsüüti vaateväljas või mikrohematuuriast.\nJäljed Verejälgi uriinis leitakse positiivse reaktsioonina mitte ainult Urogenitaalsüsteemi haiguste korral.\nMõnes olukorras pole erütrotsüüte, kuid on olemas verekomponent, mida nimetatakse hemoglobiiniks hemoglobinuuria. Verejäljed erütrotsüütide olemasolul tuvastatakse, kui: kokkusobimatu vereülekanne.\nValu kõhu allosas naiste vasakul\nVeri uriinis sümptomite uriinis\nValutab kõhu põhi ja valutab et kirjutada naine et see\nPerioodiline valu kõhtu allosas naiste ravi\nKülmutatud külmutatud külmutatud\nValu pärast esimest korda urineerimist\nKui urineerimine läks verd


Koostanud: Arthur Arnwald\nMillal võib Eestis kohata... Välja-loorkull saabub Eestisse märtsi lõpus või aprilli alguses ja kohalikud haudelinnud lahkuvad hiljemalt augusti lõpul, septembri algul. 10-50 lindu talvituvad Lääne-Eestis ja saartel.\nVälimus. Päranipuala on täiskasvanud välja-loorkullidel valge. Täiskasvanud lindudel on kollased silmad. Isaslind on ühtlaselt valkjashall, tiiva alapool valge, tiivaotsad mustad, pea ja rind tumedamad. Emaslind on pruunikas, välja arvatud tiibade all on valged triibud; kõht ja saba on heledamad ja pikitriibulised. Noorlinnud on emaslindude sarnased, kuid neil on seljaosal tumedam pruun värvus. Samuti on noorlindudel pruunid silmad.\nSegamini võib ajada... Sarnane liik on soo-loorkull ja stepi-loorkull. Kuid välja-loorkull on neist suurem, laiemate tiibadega ja haralisemate tiivaotstega. Sarnaselt teiste loorkullidega on isaslind halli ja musta värvust, kuid tal on selge piir halli kaela ja valge kõhualuse vahel; kogu tiivaots on must ja tiib ühtlaselt hall, pole vööti.\nLevik ja rändamine. Välja-loorkull on levinud peaaegu kogu põhjapoolkera ulatuses.Välja-loorkull on Eestis kohatise levikuga harilik haudelind, läbirändel sagedasem. Rändel ja talvel on välja-loorkull mitmesugusel avamaastikul: põldudel, rannaniitudel, jõedeltades jm. Ööbib kuni 20-isendiliste salkadena roostikes, kõrgrohustuga rannaniitudel jms. paikades.\nKus võib kohata... Elupaigaks on põõsastunud luhad ja sood.\nEluiga. Välja-loorkulli elutsükli pikkuse kohta on vähe informatsiooni. Ühtedel andmeil on see keskmiselt 16,6 kuud ning teistel 7 aastat. Euroopas on teadaolevalt kõige pikem eluiga 17 aastat ja 1 kuu.\nEluviis. Lisaks lendamisele välja-loorkullid ka kõnnivad ja hüppavad. Nad kasutavad sellist edasiliikumise viisi saaki otsides, pesamaterjali kogudes ning pesast uitama läinud linnupoegade otsimiseks. Sarnaselt teiste loorkullidega peab ka välja-loorkull jahti madalal maapinna kohal patrullides. Nii võib ta lisaks saagi nägemisele ka seda kuulda, enne kui kiiresti sööstab selle järele. Välja-loorkullid on aktiivsed üksnes päevasel ajal ning nad kulutavad palju aega saagiotsinguteks. Välja-loorkullid võivad pesitseda üksi või ka hajusates kogumites. Territooriumi tunnetus on minimaalne eriti pesitsusperioodil, välja arvatud pesa juures, kus nii isaslind kui ka emaslind kaitsevad oma territooriumi samast liigist sissetungijate vastu. Talvel aga emaslinnud tõrjuvad agressiivselt isaslinde põhilistelt toitumisaladelt. Kiskjate tegevusele vastavad välja-loorkullid koos noorlindudega agressiivselt. Isas- ja emaslinnud panustavad kaitsesse võrdselt. Vaatamata nii tugevale emaslindude territooriumi tunnetusele saavad mõlemad sugupooled ühiselt läbi väljaspool pesitsusperioodi. Rände ajal eelistavad välja-loorkullid nagu ka teised röövlinnud mitte lennata üle avavete.\nPereelu. Mõnedes asurkondades esineb isaslindude hulgas polügüüniat – isaslinnud peavad enamasti lisaks veel ühte emaslindu, kuid see arv võib ka suurem olla, mitte rohkem kui seitse. Monogaamsetel paaridel peab jahti ainult isaslind, varustades emaslindu ja poegi toiduga, kuni pojad on vähemalt kahe nädala vanused. Polügüünia puhul peab emaslind osalt ise jahil käima. Välja-loorkulli paaritumismängud on tähelepanuväärsed: isaslinnu õhutants koosneb reast järskudest lainjatest lennusööstudest, mis on sügavamad kui teistel loorkullidel. Samuti teeb isaslind tihti uperpalle või kõigub küljelt küljele. Enamik linde tõuseb ja langeb õhus vaid kolm või neli korda. Pesapaigaks valib välja-loorkull roost läbikasvanud põõsastikke, paju-ja kasevõsa. Pesa paikneb tavaliselt mõnel mättal. Pesa välisosa koosneb oksaraagudest või lihtsalt kulust, pesalohk on vooderdatud kuluga. Tavaliselt maikuu jooksul munetakse pessa täiskurn – 3-6 muna. Pojad lennuvõimestuvad alates juuni lõpust. Pesaelu kestab neil 30-40 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks tavaliselt juuli lõpul, augusti algul. Pesakond viibib pesapaiga läheduses koos augusti lõpuni.\nToidulaud. See sõltub põhilistest saaklooma liikidest teatud regioonis. Saagiks on Eestis välja-loorkullil pisiimetajad ja peamiselt maapinnal tegutsevad linnud, nende pojad ja munad (peamiselt sookiuru, põldlõokese ja rootsiitsitaja).\nVaenlased. Suured röövlinnud, rebased, vareslased.\nArvukus. Välja-loorkulle on Eestis 150-300 paari (andmed 2005 seisuga). Euroopas suveperioodil 12000-19000 paari. Maailmas arvatakse mõningatel andmetel olevat umbes 1,3 miljonit isendit.\nIseärasused. Reeglina on isaslinnud monogaamsed, kuid vahel esineb ka polügüüniat (mitme emaslinnu pidamist). Välja-loorkullid on ebatavalised oma kakkudele sarnaneva kuulmise pärast, mida nad kasutavad ohtralt saagi leidmiseks.\nMatsAke Bergström ja Carl-Fredrik Lundevall, „Põhjamaa linnud“, Varrak 2005\nKehapikkus. Isaslind on 41-45 cm, emaslind 45-50 cm.\nKaal. Isaslind 290-390 grammi, emaslind 390-600 grammi.\nTiibade siruulatus. Isaslindud 97-109 cm, emaslind 111-122 cm.


Hotell Alkionis, Moraitika - Korfu - Kreeka - Aurinkomatkat\nHotell asub Moraitika külas, kus saab veeta rahulikku ja meeldivat puhkust. Hotellis on 24 t avatud retseptsioon, baar, õhtusöögirestoran, bassein. Lastele on mänguväljak. Õhtused meelelahutusüritused nii täiskasvanutele kui lastele toimuvad u 300 m kaugusel asuvas Albatros hotellis. Albatros hotelli teenuseid saavad kasutada ka hotelli Alkionis külastajad.\nÜldruumides ja tubades on tasuta wifi, fuajees ka tasuline internetinurk. Moraitika keskus restoranide, baaride ja ööeluga on lühikese jalutuskäigu kaugusel.\n1) Kahene tuba, rõdu, hommiku- ja õhtusöök\n2) Peretuba, rõdu, hommiku- ja õhtusöök\nTubades (renov. 2017) on konditsioneer, SAT-TV, seif (lisatasu), külmik, duśś või vann, wc, föön, Tuppa mahub üks lisavoodi lapsele või täiskasvanule. Peretuppa mahub 2 täiskasvanut ja 2 kuni 13-a last. Lastele on narivoodi.\n2) Kõik hinnas - hommiku-, lõuna - ja õhtusöögid, kohalikud alkohoolsed ja karastusjoogid kl 10 -23, suupisted. Hommiku- ja õhtusööki pakutakse Alkionis hotellis, lõunasööki 300 m kaugusel asuvas Albatros hotellis. Ka vahepealseid suupisteid ja jäätist pakutakse hotellis Albatros.


Algavad animafännide rõõmupäevad - Äripäev\nAlgavad animafännide rõõmupäevad\nEelmine artikkel: Aitäh Postimehe anonüümsele allikale\nJärgmine artikkel: Linnaplaneerimine vajab rahvusvahelisi spetsialiste\nJuba viiendat aastat saab kevade alguses Tallinnas ja Tartus Jaapani animatsiooni parimaid teoseid nautida - algab Jaapani animafilmide festival.Tänasest hoo sisse saav festival pakub vaatamiseks 24 saareriigi animafilmi nii pere noorimatele liikmetele kui ka täiskasvanutele. Nagu varasematel aastatel on seegi kord kavas erinevad alaprogrammid, mis sisaldavad uute animateoste kõrval ka ajalukku vaatavaid töid.Peale põhiprogrammi on kavas programm "Joonistada või mängida", mille raames saab näha kaht animafilmi kõrvuti hiljuti valminud samasisuliste mängufilmidega.Ka ei puudu sel aastal festivali Japan Media Arts parimad lühifilmid ning ühe suurmeistri tööd. Sedapuhku tehakse kummardus mullu 46aastasena lahkunud animaatorile ja mangakunstnikule Satoshi Konile. Ekraanil on neli Koni tehtud või tema kaasabil valminud filmi. Samuti linastub programm "Ookean", mille keskmes on meri ja kõiksugused avarused.Tänavune festival ongi pühendatud ookeaniteemale. Algselt oli see festivali korraldaja Katrin Rajasaare sõnul mõeldud kokku kõlama kultuuripealinna motoga mereäärsetest lugudest, ent on nüüd saanud hoopis fataalsema kõlapinna seoses Jaapanis toimunud loodusõnnetusega.Fookuses on ulmelised seiklused galaktikaavarustest kõrvuti matemaatiliste paralleelmaailmade ja uskumatute teadussaavutustega.Ent kavas on ka perefilme. "Väga hea film on "Maimai ime". See sobib vaatamiseks nii lastele kui ka täiskasvanutele. Film on soe ja selle rõhk on pehmetel väärtustel, nagu sõprus ja armastus. Samuti on seal natuke Jaapani ajalugu," soovitas Rajasaare.Lisaks tasuvad tema sõnul vaatamist Satoshi Koni filmid, mis on animaklassika, ning festivali lõpetav film "Arrietty", mis on kaunis muinasjutt Tokyo äärelinna majakese põranda all elavatest nn laenajatest - pisikesest perekonnast, kes elatub inimeste varast."Kindlasti soovitan vaadata auhinnatud lühifilme, mis on igal aastal väga populaarsed olnud. See on omamoodi kaleidoskoop, mida Jaapani animatsioon tänapäeval endast kujutab," selgitas korraldaja.Peale filmide pakub festival sel aastal nautimiseks muusikat. Täna õhtul antakse Nokia kontserdimajas festivali avalöök Tallinna muusikakooli ja Georg Otsa nimelise Tallinna muusikakooli sümfooniaorkestri heategevusliku kontserdiga, kus kõlab tuntud jaapani helilooja Jo Hisaishi muusika väljapaistva jaapani animafilmide režissööri Hayao Miyazaki filmist "Minu naaber Totoro" ning Goro Miyazaki filmi "Meremaa lood" heliriba, mille autor on helilooja Tamiya Terashima.


#kottide lakkumine#masturbeerimine#HD+#Cam2Cam Prime\n#anaalmängud#aasia massaž#anaalseks#kliitori imemine\n#peenise imemine#jalafetiš#rusikaseks#vaginaalne keppimine\n#sügav minett#armatsemine#imemine#tüdrukutega seksimine\n#karm seks#striptiis#allaneelamine#pritsiv orgasm\n#aasia massaž#suhu laskmine#massaaž#ohmibod\n#ejakuleerimine#dildoga mängimine#pritsiv orgasm#HD+\n#anaalmängud#riista imemine#seks neljakesi#naiste domineerimine\nBongaCams pakub veebi kuumimaid amatööridest kaameramodelle. Valged, mustanahalised, Aasia naised, blondid, brünetid, punapead kõikvõimalikus suuruses ja kujus – nad kõik on vaid hiirekliki kaugusel. Ükskõik, milline su maitse ka poleks, BongaCamsis leiad kõike! Meie modellid on sõbralikud, lahked ja alati valmis vestlema. Oh, ja kuidas nad veel tantsida ja meest õrritada oskavad!\nSirvi sadu amatööridest kaameramodellide profiile, vali enda lemmik ja hakka temaga vestlema. Võid vaadata nii palju live seksivestlusi, kui soovid – kui sa ei kasuta meie grupi- või privaatvestluse režiimi, on see kõik täiesti tasuta! Üldine live seksivestlus võib olla täpselt nagu stripiklubi lava – naudi kõigile mõeldud striptiisi, aga kui tahad privaattantsu, kutsu mõni amatöörist strippar privaatsesse vestlusse. BongaCamsi privaatses online seksivestluses saad modelliga üks-ühele kaamerast kaamerasse suhelda. Kui valid täiesti privaatse vestluse, ei saa keegi modelli esinemist pealt piiluda. See on sinu võimalus nautida live esinemist, mis vastab täpselt sinu vajadustele ja soovidele. BongaCamsi kaameramodellid teavad, kuidas iga meest hulluks ajada! Loodame, et naudid oma online xxx seiklust!


Benita Kodu: haigekassa jaotas ravijuhte ja -raha õigusvastaselt - 60+\nBenita Kodu: haigekassa jaotas ravijuhte ja -raha õigusvastaselt\nTallinna Halduskohus tegi 3. märtsil otsuse, millega rahuldas õendusabihaigla ning taastusravikeskuse Benita Kodu kaebuse ja tunnistas õigusvastaseks Haigekassa ravijuhtude ja ravirahade jaotamise erinevatele tervishoiuteenuse osutajatele.\nKohus leidis, et Haigekassa on enda lepingupartneritest tervishoiuteenuse osutajaid kohelnud ebavõrdselt. Kohtu hinnangul lähtus Haigekassa metoodikast, mis tõi antud juhul kaasa Benita Kodu põhjendamatu ebavõrdse kohtlemise – eriti olukorras, kus Haigekassal pole olnud Benita Kodule ühtegi etteheidet teenuse kvaliteedi osas.\n„Selle otsuse tulemusena on lootust, et lisaks ettevõtjate võrdsele kohtlemisele hakkavad ka patsiendid tulevikus sama raha eest rohkem ravi saama. Praegu eelistab Haigekassa arusaamatutel põhjustel just konkursil kehvemaid tulemusi saanud ettevõtteid, kelle teenus on kallim. See viib ravikindlustuse raha ebaefektiivse kasutamiseni, mille tulemusena jäävad aga kannatajaks patsiendid,” ütles Benita Kodu juhatuse liige Marilin Vaksman.\nVaksmani sõnul on Haigekassa asunud Benita Kodu survestama, et sõlmida 2016. aasta ravirahastusleping tingimustel, kus Haigekassa eelistab suvaliselt üht ettevõtjat teistele, kelle teenus on kallim. Selle tagajärjel tekib Haigekassale suures ulatuses rahalist kahju.\n„Loodame, et valitsus ja Riigikogu mõistavad, et Haigekassa praegune läbipaistmatu rahakasutus ei saa sellisena jätkuda ning võetakse tarvitusele abinõud, mis tagaksid ravikindlustuse eelarve läbipaistva ja ausa kasutamise vastavalt avaliku ressursi kasutusse andmise põhimõtetele. Maksumaksja raha tuleks edaspidi kasutada säästlikult ja õiguspäraselt,” lisas ta.