Revision as of 21:15, 29 October 2012 by Rjuhanni (talk | contribs) (Created page with 'Essee Selle aine eesmärgiks on tutvustada uutele tulijatele, milline maailm meid ees ootab. Järgnevalt ma kirjutan igast loengust tähtsamad asjad välja, mida on mul kasu…')\nSelle aine eesmärgiks on tutvustada uutele tulijatele, milline maailm meid ees ootab. Järgnevalt ma kirjutan igast loengust tähtsamad asjad välja, mida on mul kasulik teada ning lõpus teen oma järeldused.\nEsimeses loengus räägiti, kuidas õppimine toimub ning kuidas hakkama saada. Kuna mina ei ole varem kõrgharidusega kokku puutunud, siis ma sain sealt päris palju uut infot. Lisaks räägiti edasi õppimisest tulevikus. Kust saab võtta magistriõpet ning kui kool on läbi on võimalik võtta ka täiendusõpet ITKs. Esimeses loengus sai ka palju informatsiooni kooli kohta, et kus midagi asub ning mida võib koolist üldse leida (igas arvutis 2 operatsioonisüsteemi ning ühes väikses klassis on ka Mac OSX). Loengust sain ka teada, et tuleb see essee teha ning lahendada mõni ülesanne õppekorralduse eeskirjaga, et konkreetne aine läbida.\nTeises loengus räägiti Skype’st. Peaks mainima, et see loeng oli kõige huvitavam. Sai palju kuulda Skypest ning rekordilisest ülikooliõppimisest (vähemalt ITKs). Enne ei olnud mul palju aimu helpdeskist aga tänu sellele loengule sai palju uut informatsiooni. Helpdeskis saaks väga hästi oma oskusi praktiseerida ning muutuda paremaks isikuks. Kuulsin esimest korda nalja, et SysAdminid on tigedad inimesed kusagil pimedas ruumis. Tänu helpdeskile saab hästi tutvuda firma süsteemidega ning see annab hea võimaluse firmas üles ronimiseks. Peetritel oli väga hea huumor. Loengus anti teada, et helpdeskis peaksid olema naised, nagu on juhtunud koolides ja haiglates, sest nad oskavad paremini multitaskida. Sai tutvuda ka sellega, kuidas helpdeskis töö käib. Helpdeski töötajad on kohustatud teadma kõike Skypest ning tänu sellele peavad nad tegema väga paljusid töid, ka neid, mis nende põhitöö hulka ei kuulu. Kõige tähtsam asi, mis selle loengu juures õppisin oli see, et tuleb kõik koolis tehtud tööd alles hoida, sest need tööd on minu portfoolio tulevikus töö saamiseks.\nKolmandas loengus räägiti ruby on railsist ning programmeerimisest üldiselt. Palju oli juttu ka erinevatest stereotüüpidest ning ka kogukondadest. Räägiti, et programmeerimine ei ole matemaatiline probleemi lahendamine vaid hoopis kirjanikuks olemine. Iga programmeerija on nagu kirjanik, kes mõtleb ise loo välja ning need lood peavad olema seotud. Lahtised otsad ja muud segavad faktorid tuleb eemaldada, sest muidu on kasutajal ebamugav seda kasutada. Sai ka põhjaliku ajalootunni ruby on railsi kohta. Igal programmeerimiskeelel on oma kogukond, et teised programmeerijad saaksid aidata selle keelega hakkama saada. Kahjuks muutuvad kogukondades olevad inimesed pimedaks, sest nad hakkavad teatud keelt kiitma ning laimavad teisi, lisaks hakkavad põhjuseta teisitiarvajaid maha tegema. Kuna seda loengut andis naisterahvas, siis ta rääkis ka stereotüüpidest, et kuidas kõikjal on ainult mehed ning ta üritab naisi rohkem kaasata IT maailma. Selleks ta tegeleb Railsgirls’iga ning techsisters’iga.\nNeljandas loengus räägiti IT tööturust. Sealt loengust sain teada, et ma olen muna ja kana olukorras. Tööandjad nõuavad töökogemust, aga mul on raske töökogemust saada, sest mul pole eelnevaid kogemusi. Selleks, et kogemusi saada, tuleks alguses teha natuke narri tööd, sest siis saab kogemusi. Seal loengus anti ka tähtis nõuanne: Igas firmas kasutatakse linux’it, seega tuleb seda hoolikalt õppida. Sellest loengust õppisin seda, et kui on vaja kooli kõrvalt tööle minna, siis tasub minna riigisektorisse, sest seal pidid väiksemad koormused olema (samas ka väiksemad palgad). Erasektoris sõltub kõik ettevõttest. Mõnes ettevõttes võib olla väga hea aga samas teises kohas on suur maht aga väike palk. Parim koht töötamiseks on startup firma, sest siis kõik on „värsked“ ning seal on huvitav olla aga selliseid kohti on raske leida.\nViiendas loengus rääkis üks endine freelancer karmast. Karma on virtuaalne raha. Iga inimene saab end teha selliseks nagu ise soovib. Kunagi ei teata, kellega Internetis räägitakse. Selleks võib olla nii väike laps kui ka mõni professor. Seal loengus kuulsin teist korda, et administraatorid on kurjad inimesed, keda ei tohi kurjaks ajada, sest ta suudab kõik ära kustutada. Sain teada, et tööle minnes umbes kuu aega tuleb õppida süsteemi tundma. Muid ülesandeid sel hetkel ei anta. Lisaks mainiti, et kui on soov sellel alal läbi lüüa, siis tuleb kindlasti Internetist pidevalt uusi asju otsida ja õppida. Kuna freelancer ei tea kunagi, kuidas on tööga ning kas saab peagi palka, siis mulle selline elu eriti ei sobiks. Hea oleks, kui elu on kontrolli all.\nKuuendas loengus räägiti firmast Ignite ning korraldati ka „mänge“, mis olid seotud teadmistega. Selle loengu peamiseks eesmärgiks oli tutvustada meeskonnatööd. Kui mõnel inimesel puuduvad täpsed teadmised, siis tiimis ehk ikka mõni teab täpsemalt ning pakutud keskmine on palju lähemal tegelikule olukorrale. Iga inimene eksib aga rühmas arutades on eksimise võimalus väiksem. Lisaks seal loengus mainiti ka testimist, millest tuleb pikemalt juttu ühes hilisemas loengus. Loengus korraldati ka üks mäng, millega tõestati agiilse arenduse plusse.\nSeitsmendas loengus räägiti testimisest ning tarkvarakvaliteedist. Loengus anti mõista, et testimise müüdid on valed ning testimine on väga huvitav töö, mida võiksid paljud teha. Testimine on hea võimalus süsteemiga tutvumiseks, aga algaja testija olla on natuke halb, sest ei oska kõike veel järgi proovida. Loengus tuleb välja, et tuleks asju ikka testida, sest kui hiljem tuleb viga välja, siis kahjumid on hiiglaslikud. Tarkvara peab olema kvaliteetne. Igaüks küll tõlgendab kvaliteeti eraldi aga igaühel on oma aimdus sellest. Kui tarkvara ei ole kvaliteetne, siis ei ole sellega midagi teha.\nKaheksandas loengus räägiti haiglatehnoloogiatest. Sain teada, et isegi sellistes asutustes nagu haiglates, kus nii paljud inimesed saavad abi, kasutatakse ikka vanu tehnoloogiaid nagu windows 98 jne. See on nii, sest tarkvara on vana, mille tootjad  pole uut versiooni tootnud või see konkreetne tarkvara ei tööta windows 7 peal. Samas on raske viirusetõrjet rakendada windows 98 peal, sest tänapäevased tõrjeprogrammid ei tööta enam nii vana tarkvara peal. Lisaks sain teada, et haiglates on Ipadid (või üldse tabletid) kasulikud, sest arstid ei pea nii oma ruumidesse minema, et haiguslugu uurida vaid nad saavad seda teha kohe patsiendi juures.\nLoengutes oli kokkulangevaks see, et soovitati hoolega õppida ning teha seda, mida soovitakse. Muidu on raske selle töö peal püsida. Lisaks tasub siis uued hobid ka leida, sest kui sa teenid leiba oma hobiga ning tegeled vabal ajal ka sellega, siis see hobi võib üle visata. Palju räägiti ka sellest, et tähtis on meeskonnatöö. Inimene võib olla väga hea spetsialist, aga kui ta ei saa teistega koostööd teha, siis pole sellise inimesega midagi peale hakata ning ta jääb tööst ilma. Üks inimene ei suuda efektiivselt midagi algusest lõpuni toota ning siis seda maha müüa ja töökorras hoida. Loengutes esinenud sarnasuste hulka võib ka lugeda seda, et kõik kes rääkisid testimisest, kiitsid seda ning soovitasid ka teistel testijateks hakata. See aine aitas IT maailma sisse elada, sest ma kuulsin väga palju infot inimestelt, kes töötavad selles maailmas iga päev ning nende kogemused on kasulikud mulle tulevikus. Näiteks, kui ma millalgi plaanin tööle minna, siis sain teada, et kooli kõrvalt tasuks minna riigisektorisse, sest seal on koormused väiksemad ning saab ilusti ka kooliga tegeleda jne.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=User:Rjuhanni&oldid=54288"


Esimene põlvkond (1967-1969) - tqhq.ee\n» muskelautod » pontiac firebird » esimene põlvkond (1967-1969)\nLühidalt sellest, kuidas GM poniautodega tegelema hakkas, millised olid Pontiaci algsed plaanid Mustangile vastu astumiseks ja kust Firebird oma lõpliku kuju ja nime sai.\nJuba esimesel mudeliaastal oli Pontiacil sihikule võetud poniautode absoluutne tipp - GTO loojad ei saanud leppida vähemaga. Viis Firebirdi mudelit pakkusid kõike alates klassi võimsaimatest kuuesilindrilistest mootoritest kuni suurima sellel aastal poniautos pakutud big-blockini.\nTeiseks mudeliaastaks viimistleti Firebirdi välimust ja väiksemate mootorite töömahud kasvasid veelgi. Edasi arendati ka Ram Air seeria mootoreid, millega varustatud Firebirdid kuulusid muskelautoajastu kiireimate autode hulka.\nI põlvkonna viimase mudeliaasta suurim uudis oli Firebird Trans Am - auto, mis big-block muskelautode juhitavuses uusi standardeid seadis, ja ühtlasi nimi, mis oma ainulaadse järjepidevusega V8 muskelauto järgmisesse sajandisse kandis.


Niitvälja Golf » Niitvälja tiimiga liitub head pro´na Paul Põhi\nNiitvälja tiimiga liitub head pro´na Paul Põhi\n« Tagasi 27.08.2014\nAlates 1. septembrist on meil hea meel tervitada Niitväljal meie uut head pro´d Paul Põhja. Oma golfikarjääri just Niitväljal alustanud Paul on käinud läbi mitmeid põnevaid koole ja ameteid ning on valmis oma karjääris järgmist sammu astuma.\nViimasest kolmest aastast kahel Eesti Golfi Liidu poolt Eesti parimaks treeneriks valitud Paul alustas oma golfialaseid õpingud USAs Californias 2008. aastal, kus ta õppis 1,5 aastat golf management’i. Edasi tegi Paul Hollandis läbi IPE koolituse ning alates 2012. aastast õpib Paul Inglismaal Briti PGA programmis, mille ta peaks lõpetamata 2015. aastal. Äramärkimist tasub kindlasti asjaolu, et õpingute raames on talle mentoriks meile hästi tuntud Lee Marshall, kes töötas Pauliga koos juba siin Eestis olles ja kes on lubanud oma näpunäiteid ka edaspidi Pauliga jagada. Lisaks on Paul lõpetanud kaks kursust Titleist Performance Institute’is ja on TPI litsentsiga teise taseme nooremtreener.\nAlates septembrist teeb Paul koos meie teise pro Martin Toomiga lastetreeninguid ja lülitub ka hästi töötavasse algajate programmi Roheline Rada.\nPaul Põhi: „Mul on hea meel Niitväljal tagasi olla, saan siin võimaluse ennast arendada ja rakendada praktikas seda, mis juba õpitud ja mis veel omandamisel. Eesmärk on jätkata Niitväljal juba alustatud head tööd ja tõsta see nii sisult kui ka süsteemilt järgmisele tasemele – eriti just noorte ja algajate treeninguid silmas pidades. Samas ei tasu muretseda klubimängijatel, sest hea golfiväljaku peamine vara – tema mängijad – vajab samamoodi toimivat ja väärtust lisavat õppeprogrammi, et ikka golfimängust rohkem positiivseid emotsioone saada.”\nSoovime Paulile edu tema uues ametis ja oleme veendunud, et see on jälle üks väike, aga oluline samm kandmaks õigusega tiitlit Eesti golfi kodu.\nLisaks kindla ajakavaga lastetreeningutele ja Rohelise Raja treeningutele, annab Paul kõikidele huvilistele ka eratunde hinnaga 40 EUR/tund. Eratunnid palume otse Pauliga kokku leppida! Pauli kontaktid: paul@niitvaljagolf.ee, tel: +372 53481236


10 suhtlemismustrit, mis kahjustavad suhteid\nIgas intiimsuhtes peame õppima, kuidas oma partneritega rääkida, ütleb psühhoterapeut Marcy Cole, PhD. Ja see nõuab, et me arendaksime välja seda, mida Cole nimetab inimestevaheliseks IQ-ks. Ta on loonud kümne protsessiga krahhi kursuse, mille eesmärk on tugevdada meie pühendunud suhete suhtlemismustreid. Loe Edasi\nKui räägime menstruatsioonist oma kultuuris, kipume keskenduma kõigile viisidele, kuidas see võib olla tõsiselt ebameeldiv, pöörates palju tähelepanu premenstruaalse sündroomi või PMS-i emotsionaalsetele mõjudele. Loe Edasi\nOleme uudishimulikud mitmesuguste teemade üle, kuid pärast lõunasöögi ajal toimunud töötajate küsitlust sai üsna selgeks, et meil on palju (isegi meie jaoks) rasestumisvastaseid küsimusi. Loe Edasi\nCandida ja muud pärmseente infektsioonid\nEnamik naisi tunneb tupe pärmseente infektsioone, kuid seente ülekasvuga seotud nakkused võivad mõjutada peaaegu kõiki teie kehaosi. Loe Edasi\nSuhte lõpp on alati valus ja võib jätta palju emotsionaalseid lisakahjustusi. Õpi 20 viisi, kuidas armukesest lahku minna. Loe Edasi\nSalakaval pärmi nakkus, mis meil kõigil on - ja kuidas seda ravida\nMis on candida - kus see elab kehas ja kuidas see erineb teistest seene- ja pärmseente infektsioonidest? Siit saate teada, kuidas candida ravida. Loe Edasi\nSageli peitub kehakaalu kaotamise ning energia, selguse ja parema meeleolu saavutamise tegelik võti just teie hormoonides. Lisateave hormonaalse ebaõnnestumise kohta. Loe Edasi\nTracy Anderson teemal Kuidas kiiresti kaalust alla võtta\nNii TA pühendunud, lugejate kui ka töötajate töötajad ei saa kunagi Tracy Andersoni jaoks küsimusi otsa. Sõna “dieet” on meie ühiskonnas muutunud piksevardaks, kuid Anderson esitab endiselt tohutult palju küsimusi; tema lähenemine nii sobivusele kui ka toitumisele on tõsine ja puhas puhas puhas. Loe Edasi\nKui kõik on nendega seotud: Nartsissistiga seotud\nEelmisel kuul korraldasime praktiseeriva psühhiaatri, UCLA psühhiaatria dotsendi ja loa vanematele autori dr Robin Bermani käe nartsissistlike vanemate pärandist. Kui öelda, et tükk kajas, ei teeks see õiglust: see lõi närvi. Ja küsis paljusid järelmeile ja küsimusi, Loe Edasi\nKuidas tuvastada varjatud hallituse toksilisust (ja mida sellega teha)\nHallituse toksilisust põhjustavad peamiselt mükotoksiinid, mis on põhiliselt hallituse tekitatud mürgid. Siit saate teada, mida teha hallitusega seotud haiguste korral. Loe Edasi\nKellegi (igas vanuses) purustamine võib tunda võrdseid osi ebamugavaid ja põnevaid, eriti kui olete sügaval, ei saa te oma elu lõpuni mõelda ja / või teie soovialune tunneb end keelatud territooriumina - st ta on töökaaslane või olete juba pühendunud suhtes ja 'ei peaks' olema kõigepealt armunud. Loe Edasi\nKuigi toidutrendid tulevad ja lähevad, on rasvarikkad dieedid, mida kiidetakse nende kaalukaotuspotentsiaali ja ajufunktsioonide kasuks, omavad mõningast püsivat jõudu. Funktsionaalne meditsiin M.D. Sara Gottfried aitab sageli kaalulangetuskindluse teemal nuputada ... Loe Edasi\nMida unenäod tähendavad\nEnamik meist unistab igal õhtul. Meie unistused on täis võimsaid pilte ja värvilisi inimesi. Nad on sisu täis. Uuri välja, mida unenäod tähendavad. Loe Edasi\nIgal jaanuaril kalibreerime oma dieedi spektri puhtama otsa poole. Sirvige meie iga-aastaseid detokse ja leidke endale parim detox-programm. Loe Edasi\nPäeva tagasivõtmine: kaela lahti surumine ja seljaosa pikendamine\nOlenemata sellest, kas teie selja ülaosa on pingul, õlad on valusad või kehahoiak on valus, pakume seda juhendit, et pikendada kaela selgroolülidega. Loe Edasi\nKuidas pohmellist kiiremini üle saada\nPohmelliks oleval viletsusel pole õnneks ravi, kuid vähemalt on marginaalselt tõhusaid ravimeetodeid. Siit saate teada, kuidas pohmellist kiiremini üle saada. Loe Edasi\nPüüdmatu orgasm on paljude naiste jaoks norm, dr Sadeghi uurib, mis võib selle taga olla ja milline paranemine sellest välja võib tulla. Loe Edasi\nHea naha ja tervisliku soolestiku probiootikumide juhend\nProbiootikume nimetatakse sageli soolestiku ja naha imedeks. Kas hype on õigustatud? Meie vastus on jah. Siin on parimad soolestiku tervise ja naha probiootikumid. Loe Edasi\nNiisutava vedeliku demüstifitseerimine - ja kui palju vett tegelikult vajame\nTõsise dehüdratsiooni ohud on hästi dokumenteeritud - professionaalsed sportlased ja sõjaväelased on seda teadusest enamasti hoidunud. Meie kõigi jaoks näitab terve mõistus, et hüdreeritud seisund on hädavajalik, standardiks on 64 untsi päevas ... kuigi aktiivsuse tase, toitumine, sugu, vanus jt näivad viitavat sellele, et võib-olla on see natuke nüansirikkam kui seda. Loe Edasi\nTõenäoliselt on teil parasiit - siin on, mida sellega teha\nParasiitidega on nakatunud üle 60 miljoni ameeriklase. Siit saate teada patsiendispetsiifiliste puhastusvahendite kohta, mis kasutavad kitsepiima ja ürte parasiitide kõrvaldamiseks. Loe Edasi


Keskväärtus, mediaan ja mood, Keskmise liikme liige\nAjutiste komisjonide majanduskulud: Majanduskulusid oli tänaseks võimalik välja võtta üksnes bürootarvete ning telefonikulude lõikes. Riigikogu liikmete märgukirjadele ja avaldustele vastamine 1 Riigikogu liikmete märgukirjadele ja avaldustele on riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud kohustatud vastama 10 tööpäeva jooksul märgukirja või avalduse saamisest arvates. Riigikogu liikme ametiga ühitamatud ametid ja ülesanded 1 Riigikogu liikme põhitöökoht on Riigikogu. Riigikogu liikme immuniteedi äravõtmise taotlus Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingu tegemiseks või süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamiseks esitab õiguskantsler või riigi peaprokurör põhjendatud taotluse, milles näidatakse veenvalt, miks muul viisil ei ole võimalik eesmärki saavutada. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras. Juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele 1 Riigikogu liikmel on riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õigus oma kohustuste täitmiseks.\nMajanduskomisjon palub teha Teie osakonnal arvutused, milliseks kujunevad Riigikogu Kantselei kulutused vastava komisjoni moodustamiseks ja tööks. Kaja Koitmäe poole. Vastus kirjale laekus\nUue riigikogu liikmete keskmine vanus on 47,3 aastat\nAsendusliikme asumine Mida peate liikme kasvu suurendamiseks sooma liikmeks 1 Asendusliikme Riigikogu liikmeks asumine vormistatakse Vabariigi Valimiskomisjoni või Riigikogu juhatuse otsusega. Riigikogu liikmeks asunud asendusliikme volituste lõppemine 1 Lisaks käesoleva seaduse §-s 8 ettenähtud juhtudele lõpevad Riigikogu liikmeks asunud asendusliikme volitused Riigikogu liikme volituste taastumise korral: 1 Riigikogu esimehe poolt Vabariigi Presidendi ülesannete täitmise lõpetamise päeval; 2 Riigikogu liikme Vabariigi Valitsuse liikme kohustustest vabastamise päeval; 3 käesoleva seaduse §-s 6 ettenähtud juhul Riigikogu juhatuse otsuses märgitud kuupäevale eelneval päeval.\nAmetivande andmine 1 Riigikogu uue koosseisu liikmed annavad ametivande esimesel istungil Riigikogu kodu- ja töökorra seaduses ettenähtud korras. Vaba mandaat 1 Riigikogu liige on sõltumatu. Ta täidab rahvaesindaja ülesandeid kooskõlas põhiseaduse, seaduste, avalike huvide ja oma südametunnistusega.\nRiigikogu liikme immuniteet 1 Riigikogu liige ei kanna õiguslikku vastutust hääletamise ja poliitiliste avalduste eest Riigikogus või selle organites. Juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele 1 Riigikogu liikmel on riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õigus oma kohustuste täitmiseks.\nTähtaja pikendamisest tuleb Riigikogu liiget kirjalikult teavitada. Toimingupiirangud ning majanduslike huvide ja tegevusalade deklareerimise kohustus 1 Riigikogu liige on kohustatud järgima korruptsioonivastases seaduses ettenähtud toimingupiiranguid Keskmise liikme liige deklareerima oma majanduslikud huvid korruptsioonivastases seaduses ettenähtud korras.\nDeklaratsiooni vormi kehtestab Riigikogu juhatus.\nRiigikogu liikme ametiga ühitamatud ametid ja ülesanded 1 Riigikogu liikme põhitöökoht on Riigikogu. Avalikus teenistuses Keskmise liikme liige keeld 1 Riigikogu liige ei või oma volituste ajal olla teenistuja riigi ametiasutuses. Linna- ja vallavolikogu liikmeks olemise keeld 1 Riigikogu liige ei või oma volituste ajal olla linna- või vallavolikogu liige.\nEuroopa Parlamendi liikmeks olemise keeld Riigikogu liige ei või oma volituste ajal olla Euroopa Parlamendi liige. Avalik-õigusliku juriidilise isiku nõukokku kuulumise piirangud ning juhiks ja juhatuse liikmeks olemise keeld 1 Riigikogu liige ei või oma volituste ajal olla avalik-õigusliku juriidilise isiku nõukogus nimetatuna Vabariigi Valitsuse, ministri või muu täidesaatva riigivõimu asutuse juhi poolt.\nRiigikogu liikme palk 1 Riigikogu liikme palk on Eesti keskmise palga ja käesolevas paragrahvis ettenähtud koefitsiendi korrutis.


Turvasoovitused | G4S - Sinu eest valvel / Turvalisus muutunud maailmas: G4Si palaviku tuvastamise integreeritud lahendus\nMaailmas möllab uus koroonaviirus. Paljudes riikides on välja kuulutatud eriolukord. G4S tegutseb täna eelkõige selle nimel, et meie kõikide turvalisus oleks tagatud nii eriolukorras kui ka eriolukorra järgselt. Peab kahjuks tõdema, et olukorrani, kui COVID-19 meid kedagi enam ei ohusta, jääb veel pikk tee käia. Soovime, et tekkinud olukorrast võetaks õppust ka tuleviku tarbeks ja oleksime kõik sarnasteks olukordadeks paremini ette valmistatud.\nJust seepärast pakub G4S täiesti uut turvateenust. Teenust, mille vajalikkuse peale enamik meist aasta 2019 lõpus veel mõeldagi ei osanud.\nPalaviku tuvastamise integreeritud lahendus on lihtsalt lahti seletatuna termokaamera, millesse on ühendatud tipptasemel analüütika, lubades väga täpselt mõõta inimese kehatemperatuuri isegi kuni 5 meetri kauguselt. Uus süsteem mõõdab temperatuuri täpsusega +/- 0,3 °C ja seda ei sega maski ega ka mütsi kandmine.\nMiks on palavikku vaja mõõta?\nG4Si palaviku tuvastamise integreeritud lahendusega ei pea kehatemperatuuri mõõtmiseks keegi peatuma.\nKas me ei usalda oma töötajaid ja kliente?\nAsi ei ole tegelikult üldse usaldamatuses või suures vajaduses kontrollida kõiki ja kõiges. Asi on ohutuses ja soovis oma kliente ja töötajaid kaitsta ning anda neile turvatunne. Nii hoiame ära suurema nakatumise puhangu.\nVõib olla, et inimene, kelle on palavik, ei teagi seda, sest inimesed tajuvad palavikku erinevalt ja väikese kehatemperatuuri tõusu korral ei anna see endast veel tugevalt tunda.\nSamuti võib juhtuda, et mõni inimene ei hooli teistest või tunneb väga suurt kohustust teha ära oma töö isegi siis, kui ta ennast juba haigena tunneb. Oleme ju pea kõik mõelnud, et mis see väike kehv enesetunne ikka teeb – käin korra tööl ja teen oma asjad ära. Või kui näiteks teatrietendusele piletid ammu ostetud, ei raatsita elamusest loobuda ja kannatatakse need paar tundi ka kehva enesetundega head etendust ära.\nÕnneks on uut lahendust võimalik integreerida integreerida turvaprotsessi osaks nii sujuvalt, et töötaja või klient palaviku automaatset mõõtmist isegi tähele ei pane. See ei sega tööd, ei tekita järjekordi ega valmista piinlikkust.\nKõrgenenud kehatemperatuuri avastamisel saab turvatöötaja diskreetselt inimese kõrvale suunata ja vajadusel teha lisakontrolli või inimese koju suunata.\nEttevõttel on võimalus selline süsteem täielikult oma turvaprotsessi integreerida nii, et näiteks läbipääsuväravad või turnikee kõrgenenud kehatemperatuuri tuvastamise korral ei avane ja inimene ruumidesse siseneda ei saa.\nKellele on palaviku tuvastamise integreeritud lahendus mõeldud?\nSeda saab kasutada büroohoonetes, tehastes, kaubandusettevõtetes ehk igal pool, kus liigub palju töötajaid ja külastajaid. Miks mitte kaaluda selle kasutamist ka kinodes ja teatrites, kus samuti palju inimesi ühes ruumis korraga koos.\nKuigi palavikku on võimalik mõõta ka käsitsi, on see suure hulga inimeste puhul ajakulukas ja mõne jaoks ka piinlikkust tekitav. Tihti pole see ka võimalik, sest võtaks lihtsalt väga palju aega ja tööjõudu.\nPalaviku tuvastamise integreeritud lahendus kaupluses.\nPalaviku tuvastamise integreeritud lahendus teeb sama töö ära diskreetselt, kontaktivabalt ja kiiresti. Mis kõige tähtsam – palavikku mõõtva inimese lähikontakt viirusekandjaga jääb võimalikult väikseks. Samuti ei tekita see pikka järjekorda ja nii jääb ära üksteise järel sisenevate inimeste sunduslik lähikontakt, mis tuleneks järjekorra seiskumisest käsitsi mõõtmisel. Nii ei puutu ka ükski mõõtmiseks kasutatav seade mõõdetavaga kokku ja ära jääb oht nakatuda näiteks termomeetri pinnale sattunud viirusega.\nTäisintegreeritud lahenduse tähendab, et termokaamerad on täielikult ühendatud turvasüsteemiga. See on parim lahendus ennetavaks ja automaatseks inimeste temperatuuri mõõtmiseks, kuna vajab kõige vähem hilisemat sekkumist lahenduse käimas hoidmiseks. Sobib väga hästi näiteks tehastele ja ettevõtetele, kus on juba kasutusel erinevad turvalisust tagavad läbipääsusüsteemid.\nAjutine palaviku tuvastamise lahendust tähendab, et termokaamera süsteemi ei ühendata olemasoleva süsteemiga, vaid see paigaldatakse kiirelt ja ilma liigse sekkumiseta statiivile. Nii ei sekkuta ehitise või IT-taristu töösse. Selline lahendus sobib eriti hästi\najutistele üritustele, kus on vaja kiiresti süsteem toimima panna, või hoonetesse, mille olemasolevaid turvalahendusi on kulukas muuta.\nParim viis on kasutada lahendusi tervikuna nii, et see sisaldab vajalikke seadmeid, kokkulepitud turvaprotseduure ja selleks koolitatud turvatöötajaid. G4S palaviku tuvastamise integreeritud lahenduses on omavahel kombineeritud kogemus, inimesed, oskusteave, tõkestamine ja avastamine.\nTäpsemat infot G4Si palaviku tuvastamise integreeritud lahenduse kohta saad meie kodulehelt või kirjutades klienditeenindus@ee.g4s.com.


Uudised – Lehekülg 4 – Pärnumaa Spordiliit\nPärnumaa meistrivõistluste avaetapi võitsid Mari-Liis Graumann ja Evely Heliste\n3. juuli 2020 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Pärnumaa MV Kommentaarid puuduvad\nPärnumaa rannavõrkpalli meistrivõistluste avaetapi võitsid Mari-Liis Graumann ja Evely Heliste, kes finaalis alistasid 21 : 11 tulemusega valitsevad meistrid Airi Lääne ja Triin Treiblut. Kolmanda koha saavutasid Gertrud Alatare ja Liina Luhar, olles otsustavas mängus 24 : 22 paremad Triin Liivaru ja Kädi Petersonist. Sarja teine etapp toimub Sportland Arenal...\n2. juuli 2020 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Liikumisharrastus Kommentaarid puuduvad\nPärnu Kahe Silla klubi korraldatud virtuaaljooksud tõid jaanipäeva aegu erinevates paikades rajale muljet avaldava spordisõprade kogukonna: ühtekokku sai erinevatest distantsidest osa 999 erinevas eas spordisõpra. Koroonaviirusest põhjustatud ebakindlal ajal pakkus virtuaalne kaasalöömise võimalus – osaleda võis endale sobival ajal ja kohas – väga suurt huvi: Pärnumaa Võidupüha maratoni nautis 71,...\n30. juuni 2020 Lisas: Pärnumaa Spordiliit EMSL Jõud Kommentaarid puuduvad\nVõisteldi kokku viies erinevas võistlusklassis. Naisjuuniore seekord ühtegi võistlusele ei saabunud. Võistlus koosnes kahest ringist, kummagil ringil oli 18 korvi. Ilmataat seekord päikese ja kuumaga tagasi ei hoidnud. Sooja oli kohaliku anduri järgi kuni 32 kraadi. Tuul peaaegu olematu ja need kaks kokku andsid väljakutsuva koosluse. Vett kulus sadade liitrite...\n30. juuni 2020 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Pärnumaa MV Kommentaarid puuduvad\nPärnumaa rannavõrkpalli meistrivõistluste avaetapi võitsid Karl Rinaldo ja Karli Allik, kes finaalis alistasid tulemusega 22 : 20 paari Kaur Erik Kais – Markus Veltson. Kolmas koht kuulus valitsevatele meistritele Ragnar Pähn ja Karel Paisule, olles otsustavas mängus 21 : 15 paremad Gerdo Pool – Siim Rantanenist. Sarja teine etapp toimub...\nSelgusid esimest korda Pärnumaa meistrid duatlonis\n29. juuni 2020 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Pärnumaa MV Kommentaarid puuduvad\nJÕULUMÄE KEVADDUATLON 2020 Kauaoodatud triatloni-duatloni hooaeg sai alguse Pärnumaal Jõulumäe Tervisespordikeskuses 13. juunil 2020. Koroonajärgse olukorra tõttu oli 14 punkti keeldusid ja käske, mida korraldav klubi pidi täitma ja jälgima. Sellega said SK Raudmees ja Jõulumäe meeskond suurepäraselt hakkama. Selline oli ka kõikide sportlaste ja lastevanemate ühine arvamus. Pärnumaa MV...\nJuubelit pidav Kahe Silla jooks toimub virtuaalsena. Lisandub 5 km distants!\n25. juuni 2020 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Liikumisharrastus Kommentaarid puuduvad\nPärnu Kahe Silla klubi juhtkond otsustas koroonaviirusest tingitud terviseriskide maandamiseks ja osalejatele turvatunde andmiseks korraldada tänavuse Jüri Jaansoni Kahe Silla jooksu virtuaalsena. See tähendab, et algselt pühapäeval, 6. septembril Pärnu kesklinnas ja kallasradadel toimuma pidanud üritus viiakse läbi 1.-14. septembrini ja joosta või käia saab seal, kus spordihuviline ise kõige...\n17. juuni 2020 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Liikumisharrastus Kommentaarid puuduvad\nPressiteade Eeloleval neljapäeval stardivad Pärnu Kahe Silla klubi poolt korraldatavad virtuaaljooksud, kutsudes kaasa lööma seal, kus osalejad ise soovivad. Pärnumaa Võidupüha maraton ja Pärnu Suvejooks tõotavad liikuma tuua üle 800 erinevas vanuses spordisõbra. Koroonakriisist tingitud piirangute mõjul muutus oluliselt klassikaliste Pärnumaa jooksude programm – tänavuse Võidupüha eel füüsiliselt ühisstardist ei...\n2. juuni 2020 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Pärnumaa MV Kommentaarid puuduvad\n30. mail Kilingi-Nõmme staadionil toimunud Saarde lahtistel MV-l klassikalises lamades surumises jagati välja seitse Pärnumaa meistri medalit. Anne Aaslaid (SK Ringi) surus 12-aasta vanusel võistlusel esimese naisena sirgetele kätele 75,0 kg rauda. Meestest tulid Pärnumaa meistriteks Robin Vainlo (Saarde), Jüri Hiiesalu (Pärnu), Ringo Vainlo (Saarde), Assar Tallo (Saarde), Erkki Sassiad...\n18. maist on vastavalt eriolukorra reeglitele võimalik taas treenida sportimispaikade siseruumides. Saarde vallas on kolm avalikku spordisaali: Kilingi-Nõmme spordihoone, Tihemetsa huvi- ja spordikeskus ning Surju Põhikooli võimla. Järgides jätkuvalt 2+2 reeglit ja pidades kinni hügieeninõuetest on lubatud ka rühmatreeningud kuni 10-liikmelistele gruppidele. Lisaks sisekorra reeglitele tuleb nüüd kinni pidada ka...\nVabariigi Valitsus kuulutas 12. märtsil 2020. a korraldusega nr 76 „Eriolukorra väljakuulutamine Eesti Vabariigi haldusterritooriumil“ kogu Eesti Vabariigi territooriumil välja eriolukorra seoses COVID-19 pandeemilise levikuga maailmas ja sellest tingitud massilise nakatumise ohuga Eestis. Vabariigi Valitsuse 14. mai korraldusega lubatakse alates 18. maist 2020 siseruumides toimuvad sporditreeningud kuni 50% ruumi tavapärasest...


Eesti valitsuses käärib: peaminister tahab lahti lasta pooled ministrid, põhjendab seda algava sõjaga - eestinen\nEesti valitsuses käärib: peaminister tahab lahti lasta pooled ministrid, põhjendab seda algava sõjaga\nEesti peaminister Kaja Kallas edastas äsja sotsiaalmeedias sõnumi, milles teatas soovist lahti lasta pooled ministrid, põhjendades seda algava sõjaga.\n„Ühelgi Keskerakonna ministril peale Kristian Jaani ja Eva-Maria Liimetsa pole NATO saladuse lube, sõjaajal on sellise ministrite koosseisuga valitsemine võimatu,” märkis Kallas.\nSiin on peaminister Kallase teadaanne sotsiaalmeedias:\nTegin äsja Vabariigi Presidendile ettepaneku vabastada ametist ministrid Jaak Aab, Tanel Kiik, Eva-Maria Liimets, Taavi Aas, Kristian Jaani, Erki Savisaar ja Tiit Terik.\nEesti vajab praegusel hetkel rohkem kui kunagi varem toimivat ning ühistel väärtushinnangutel põhinevat valitsust. Julgeolekuolukord Euroopas ei anna mulle peaministrina mingit võimalust jätkata koostööd Keskerakonnaga, mis oma sisemise lõhestatuse taustal ei ole võimeline seadma Eesti huvisid kõrgemale oma erakonna ja selle erinevate tiibade huvidest. Minu jaoks oli viimaseks ja otsustavaks hetkeks see, kui Keskerakonna ja EKRE häältega lükati kolmapäeval Riigikogus tagasi valitsuse poolt konsensuslikult heakskiidetud eestikeelse alushariduse eelnõu. Ma uskusin, et 24. veebruar ja Venemaa poolt toimepandav genotsiid Ukrainas on avanud kõigi riigikogu erakondade silmad sellele, kui tähtis on Eesti iseseisvusele meie ühtne arusaam ohtudest, mis meid varitsevad Venemaa naabruses asuva riigina. Paraku selgus üleeile, et Riigikogus on kaks erakonda, mis isegi praeguses olukorras ei suuda end kokku võtta ja seista selle eest, et meie iseseisvus ja põhiseaduslikud väärtused oleks kaitstud.\nPeaministriks saades tõotasin pühendada oma jõu Eesti rahva tuleviku kindlustamisele. Seda tulevikku ei kindlusta me ainult sõjaliste kulutuste suurendamisega, vaid eelkõige meie rahva ühtsuse ja vankumatu tahtega oma iseseisvust kaitsta. Selle eelduseks ning alustalaks on eesti keele oskus. Olukorras, kus Keskerakond töötab valitsuses aktiivselt Eesti jaoks kõige olulisemate põhiväärtuste vastu, ei saa me nendega koostööd enam jätkata.\nKui siia juurde panna veel fakt, et ühelgi Keskerakonna ministril peale Kristian Jaani ja Eva-Maria Liimetsa pole NATO saladuse lube, siis sõjaajal on sellise ministrite koosseisuga valitsemine võimatu. Seetõttu seadustasin olukorra, mis on tegelikult juba kaua kehtinud ja viisin Kadriorgu Keskerakonna ministrite ametist vabastamise ettepanekud.\nOlen teinud ettepaneku Isamaale ja sotsiaaldemokraatidele alustada uue koalitsiooni kõnelusi. Seniks, kuni uut koalitsiooni ei ole, jätkavad allesjäänud ministrid vastavalt ministrite asendamise korrale. Eesti vajab stabiilset valitsust, kes saab tegeleda riigi ees seisvate suurte väljakutsetega.\n(Külastatud 1,329 korda, 2 külastust täna)


Moskva lükkas ümber info sadade venelaste hukkumisest\n18:15 28. November 2020\nVälisministeeriumi allikas lükkas ümber teated "sadade venelaste" hukkumisest Süürias\n15:35 14.02.2018 lühendatud link\nUSA meediakanalid teatasid "sadadest", sealhulgas Venemaal pärit hukkunutest Süürias\nTALLINN, 14. veebruar — Sputnik. Moskva lükkas ümber meediakanalite info sadade venelaste hukkumisest Süürias USA poolt juhitavate koalitsioonivägede ründelöögi tagajärjel, edastab RIA Novosti.\n"Tegemist on klassikalise desinformatsiooniga," teatas ajakirjanikele allikas Vene välisministeeriumis.\nNagu Riigiduuma kaitsekomisjoni esimees Vladimir Šamanov märkis, on keegi Dier ez-Zuri antud löögi tagajärjel hukkunute kohta infot avaldades on keegi "sihilikult paksu värvi lisanud". Kremlis omakorda kutsuti ajakirjanikke üles mitte lähtuma ekslikust infost venelaste väidetava hukkumise kohta ja lähenema selliste episoodide kirjeldustele täie tõsidusega.\nÖöl vastu 8. veebruari andis koalitsioon ründelöögi Süüria maakaitseväelastele, kes sooritasid operatsiooni ISIS*-e "uinuva" rakukese vastu. Alliansist teatati, et rünnaku põhjuseks kujunes "provotseerimata rünnak" Süüria "demokraatlike jõudude" peakorterile.\nEi midagi uut — USA korraldas Süürias massihukkamise>>\nRünde tagajärjel sai 25 inimest haavata. Samal ajal teatasid USA meediakanalid "sadadest", sealhulgas Venemaal pärit hukkunutest. Registreerimata organisatsioonis Teine Venemaa räägiti oma aktivisti Kirill Ananjevi hukkumisest, märkides, et ta viibis Süürias vabatahtlikuna.\nPresidendi pressisekretär Dmitri Peskov teatas, et Kremli käsutuses on andmeid ainult Süürias kohalviibivate sõjaväelaste kohta. Nii vastas ta ajakirjanike palvele kommenteerida meedia teateid sellest, et operatsiooni algusest peale on Süürias hukkunud kuni kuussada venemaalast. Teiste venemaalaste kohta info saamiseks soovitas ta pöörduda kaitseministeeriumi poole.\nKoalitsioon eesotsas USA-ga tegutseb Süürias ilma Damaskuse nõusolekuta.\n* Terroristlik organisatsioon, Venemaal keelatud.\nvälisministeerium, Süüria, Moskva


Aine ja “kunstlik haigus” | Homöopaatia.ee - Lihtsalt ja kasutajasõbralikult struktureeritud käsiraamat "Praktiline homöopaatia" on kirjutatud homöopaatiliste ainete kodukasutajale tavaliste haiguste ravimiseks ja esmaabiks hädaolukordades.\nAine ja “kunstlik haigus”\nHahnemanni ning tema meetodite ja tegevuse mõistmisel tuleb meeles pidada tema filosoofia kaht olulist aspekti. Hahnemann oli vitalist, veelgi enam aga empiirik.\nKuigi vitalistide liikumist ja vitalismi üldiselt on lähemalt käsitletud minu eelmises raamatus, on oluline siinkohal märkida, et Hahnemann oli vitalismi filosoofia kindel pooldaja. Ta uskus, et kõigis meis on vitaalne jõud ja see nähtamatu, tabamatu energia hingestab meie kehasid ning ühendab mõistust ja keha meie elupäevade jooksul.\nLisaks arvavad vitalistid, et haigus saab alguse segadusest vitaalse jõu tasandil. Kuigi igal vitalistil on oma filosoofiline mudel selle kohta, kuidas ja kus segadus aset leiab, siis nõustuvad kõik, et haigus algab elujõust enesest, ning seda tuleb ravida samal energiatasandil.\nViimaks on vitalistid arvamusel, et kõik looduslik siin


Ilu, tervis ja sport › Sooduspakkumised › Matkatarbed\nPiknikutekk 130x135cm inSPORTline TC-161501 Tekil on põhi veekindel • toodet on lihtne kokku panna ja kaasas kanda • mõõdud: 130 x 135 cm • mõõdud kokkupannduna: 35 x 22 x 9 cm • kaal: 340 g • Loe edasi... Hind 32,95 23,06 Püsikliendile hind kuni 21,91 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.\nMatkatool kokkupandav Coleman TC-260883 Kokkupandav matkatool • polsterdatud seljatugi, istumisalus ja käepidemed • valmistatud PVC-kattega Oxford 600D polüestrist • tugev ja kerge alumiiniumraam • kandesangad • mõõdud: 62x55x78 cm • kandevõime kuni 113 kg • kaal: 2,6 kg • Loe edasi... Hind 98,95 69,26 Püsikliendile hind kuni 65,80 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.\nMatkanõude komplekt FERRINO Travel TC-225219 Kokkupandav kahvel, lusikas, nuga • praktiline kandekott • materjal: roostevaba teras • kaal: 170 g • Loe edasi... Hind 24,95 16,06 Püsikliendile hind kuni 15,26 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.\nVeekindlad jalatsikatted FERRINO Cervino TC-225277 Veekindlad • külje Velcrokinniyus • pingutamine peal • paeltel metallkonksud • materjal: Supertex, DuPont Hypalon • kaal: 220g • kõrgus: 39cm • laius: 22cm • Loe edasi... Hind 54,95 35,66 Püsikliendile hind kuni 33,88 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.\nMatkanõude komplekt FERRINO TC-225472 Kahvel • lusikas • nuga • roostevaba teras • kaal: 100 g • Loe edasi... Hind 13,95 9,06 Püsikliendile hind kuni 8,61 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.\nKäimiskepid FERRINO Diran TC-225210 LOCK & GO süsteem • ergonoomilised libisemisvastased käepidemed • väga vastupidavad volframotsad • kaal: 570g • materjal: 7075 alumiiniumsulam • reguleeritav pikkus: 63 - 165cm • komplektis 2 tk • Loe edasi... Hind 113,95 74,16 Püsikliendile hind kuni 70,45 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.\nMagamiskott FERRINO Travel 200 TC-225475 Tõmblukk • kõrge isolatsioonitase • saab täielikult avada • saab kasutada tekina • võimalik ühendada kaks magamiskotti • välismaterjal: nailon • sisematerjal: H4 kiud • kaal: 1900g • mõõdud: 195 x 87 cm • Loe edasi... Hind 106,95 70,66 Püsikliendile hind kuni 67,13 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.


Samas on riigid ja nende autode järelturud suuresti erinevad. Igal turul on oma iseärasused, mida hea tehingu saamiseks võiks ka teada. Peatükis 7 räägimegi peamistest Euroopa riikidest, kust tasub kasutatud autot tellida. Samuti toome välja nende riikidest autoostmisel esinevad eripärad ning riskikohad.\nHeidame pilgu peale sellistele riikidele nagu Belgia, Holland, Itaalia, Taani, Prantsusmaa ning loomulikult ka Saksamaa.\nBelgiast kasutatud auto ostmisel soovitame omaltpoolt kindlasti tähelepanu pöörata masina registreerimisdokumentidele (certificat d’immatriculation/inschrijvingsbewijs (jah, see viimane on päris sõna ja mitte kass, kes tantsid Kaera-Jaani klaviatuuril)).\nNagu näha, võib kasutatud auto tellimine riigiti olla vägagi erinev. Kuna praeguses peatükis ei ole paraku ruumi, et lahata igat riiki viimse detailini, siis huvi korral tuleb ka natuke ise juurde otsida. Anna meile kindlasti märku, kui selles abi peaksid vajama. Aitame meeleldi nii nõu kui ka jõuga.\nPeatükk 8 – Müü oma vana auto uue sissemaksuks\nMüües oma sõiduki edukalt maha, oled teeninud uuele korraliku sissemakse. Et tehing maksimaalselt hästi õnnestuks, oleme peatükis 8 välja toonud nimekirja asjadest, millele kasutatud auto müümisel tähelepanu pöörata. Head lugemist.


Saudi-Araabias toimuval 42. Dakari rallil osaleb uhkelt baltlasi\nEsileht»UUDIS»PÄEVAKAJALINE»Esmakordselt Saudi-Araabias toimuval Dakari rallil osaleb uhkelt baltlasi\nautor accelerista 18. dets. 2019 2 kommentaari3 Mins Read\n5. jaanuaril 2020 stardib 42. Dakari ralli. Esimest korda ajaloos kihutatakse Saudi-Araabia kõrbeliivadel. Esimest korda osaleb Dakari rallil koguni viis Leedu võistkonda. Eestlased seekord 7900 km pikkusest inimvõimete piire kompavast võistlusest osa ei võta.\nEestlased võivad end uhkelt (WRC) rallirahvaks nimetada. Meil on Ott Tänak ja Martin Järveoja, Markko Märtin ja Urmo Aava, Dakarilt on ette näidata Toomas Triisa, kes 2017. aastal Malle-moto klassis võitjaks tuli.\nDakari on klassikaline kõrberalli. 2020. aastal Araabia poolsaarel toimuva järjekorras juba 42. ralli võistlusraja pikkuseks on ligi 7900 km ja sellest koguni 5000 km on kiiruslõigud.\nEestlastel on võimalus rallile, olenemata sellest, et “meie omad” ei osale, kaasa elada: kuulsaim nimi Dakaril on kahtlemata Fernando Alonso, aga ka Leedu tiimid on vägevad ja võivad eelseisval võistlusel tegusid teha.\nDakari ralli toimub enamasti detsembris-jaanuaris. Juba praegu on tiimid kohapeal vormi timmimas. Vormel-1 järel on Dakar tuntuselt teine autospordivõistlus maailmas.\n2020. aastal algab Dakari ralli ajaloos uus peatükk: võistlus jõuab oma kolmandasse koju, kuhu jäädakse viieks järgnevaks hooajaks vähemalt.\nEsimest korda kulgeb kogu võistlustrass Aasia mandril, täpsemalt Saudi Araabias. See omakorda tähendab kolme muudatust, õigemini tagasipöördumist vanadele radadele.\nEsiteks on Dakar nüüd jälle tõeline maratonralli, kus 12 päevaga (vahepeal ka üks puhkepäev) tuleb läbida ligi 7900 kilomeetrit. Kiiruslõikude kogupikkus ületab 5000 km, viis neist on pikemad kui 450 km.\nTeiseks kulgeb kolmveerand võistlusrajast mööda kõrbeliiva, nagu see klassikalistel, Saharat läbinud Dakaridel tavaks oli.\nKolmandaks elab kogu võistluskaravan jälle koos kõrbelaagrites (bivakkides). Väiksemaid muudatus on teisigi, aga üks on kindel: Dakar on saamas uut hingamist!\nLähis-Ida on Dakarile kolmas „kodu“. Aastail 1979-2007 sõideti Aafrikas, sealhulgas esimesed kümme korda marsruudil Pariis-Alžiir-Dakar.\nSenegali pealinn Dakar – kuhu ralli on jõudnud 27 korda – andiski võistlusele nime, mis jäi püsima ka siis, kui rallikaravan sinna tegelikult ei jõudnudki.\nAastal 2008 pidi maratonralli toimuma 30. korda, algusega Lissabonist ja finišiga tavapäraselt Dakaris. Kuid vaid paar päeva enne starti otsustasid korraldajad ralli terroriohu tõttu ära jätta.\nSee sündmus saigi Dakari ajaloo teise peatüki alguseks, sest järgmised üksteist rallit sõideti Lõuna-Ameerikas. Võistluse iseloom muutus põhjalikult: senisest maratonist sai sprindilõikude kogum, mis olemuselt meenutas üha enam tavarallit.\nKa selles mõttes, et võistlejad ööbisid rajalähedaste linnade hotellides, mitte kõrbesse üleslöödud ajutistes laagrites.\nLisades siia Lõuna-Ameerika majandusraskused, pole sugugi ime, et Dakar tundis end Uues Maailmas järjest ebamugavamalt.\nAastal 2020 kirjutataksegi esimesed read Dakari ajaloo kolmandasse peatükki, sest vähemalt viis järgmist rallit sõidetakse Saudi Araabias.\nEnamikule võistlejaist on see hüpe tundmatusse, kuid ühes võib kindel olla: kõrbeliiva puudust Dakari osalejad Araabia poolsaarel kurta ei saa.\nSenisest rohkem võistlejaid\nRallikaravan koosneb detsembri keskpaiga seisuga 349 võistlussõidukist (mullu 334): 148 mootorratast, 23 quadi, 87 autot, 45 kergbagi ja 46 veoautot.\nTegelikult on ralli juba ammu alanud. Detsembri esimesel nädalal alustas Paul Ricardi ringrajal tööd tehniline komisjon ning 12. detsembril asus laevatäis võistlus-, teenindus- ja saatesõidukeid (sealhulgas 10 helikopterit) Marseille’st kümnepäevasele merereisile Araabia poolsaare suunas.\n557 osaleja seast kuulsaim on kahtlemata kahekordne vormel-1 maailmameister Fernando Alonso, kes kaitseb Toyota tehasetiimi värve Toyota Gazoo Racingu Hiluxil.\nEestlasi sõitjate seas pole, Leedut on aga haaranud tõeline Dakari-buum: sealt läheb starti koguni viis autot ja üks mootorrattur.\nKäesoleva materjali vahendas iGo2Dakar – ainus Leedu sõltumatu meediatiim Dakari rallil.\nPR-spetsialist Mindaugas Plukys, fotograaf Andrius Laucius ja videooperaator Mantas Vilimas liiguvad Saudi Araabias oma spetsiaalselt ettevalmistatud Nissan Navaral koos võistlejatega ja edastavad iga päev koha pealt originaalmaterjali. iGo2Dakar kajastas Dakari esimest korda aastal 2018, peatselt algav ralli on neile juba kolmas.\nEelmine artikkelElektriliste sõidukite esimene ostutoetuse taotlusvoor avanes 18. detsembril 2019\nJärgmine artikkel Lugeja küsib: Kas tõesti hävitatakse minu avariiline auto minu teadmata?\nUrmas on 8. jaan. 2020 05:00\nLoen ja imestan! Mingi ringraja vend on kõige kuulsam osavõtja! No vabandage!\nHuvitav, mis tundmatu külamees on artikli autorite arvates 2010.a. ja 2018.a. Dakari võitja , oma 13. kõrberallil startinud kahekordne WRC maailmameister CARLOS SAINZ?\nPS! Kõvad tegijamehed leedukad on hetkeseisuga kaotamas, kes tunni, kes kaks, kes koguni neli. Teadmiseks, et sõidetud on alles kolm katset!\naccelerista on 11. jaan. 2020 11:06\nEks see on ju PR, et vaataksid ka need, kes Dakarist midagi ei tea, F1st aga küll. Fun fact, et ringrajavend läheb liiva sisse vanuigi möllama, ja palun sõnumitoojat mitte maha lasta 😀


Lehekülg:Köki ja Kokka Ramat-1781.djvu/39 – Vikitekstid\nLehekülg:Köki ja Kokka Ramat-1781.djvu/39\ntehtud ja löhkileigatud Silleri juurtega ning selle punnase woiga, nattoke Muskatplomi, Pipra, ja solaga, ja siis panne ka need wüllitud koored senna sisse. Kui siis supp arro pärrast tummi ei olleks, siis panne nattoke riiw leiba senna jure, ja lasse keeta. Se supp ei pea mitte wägga wäddel ollema, sest siis se punnane woi ikka jääb peäle seisma. Kui suppi üllesantakse, siis wotta essite neid wüllitud koored wälja, ja wispelda pärrast sedda suppi, et se ülleültse punnaseks jääb. Wotta siis ühhe Wransk-leiwa, leika auko allumisse koore sisse, wotta keik sisso seest wälja, ja saab se saija koor ahjus kuiwanud, siis panne tedda waagna sisse, walla suppi peäle, ja panne need wüllitud wähhi koored ümber. Kes tahhab, tehko merre wähhi Puddingit nende wüllitud koorte assemel.\n23. Mussli supp. (Muschelsuppe.)\nWotta keiksuggusi juri, Petersilli- Moori jured, Porganid, ühhe purjo, tükki woid, ja ni mitto saija wilud, et supp neist woib parrajaste tummiks sada; keeda keik sedda ühhe kanno weega, kunni jured suppile head maggo andwad. Wotta sedda aego wärsked Musslid, mis omma koorte sees on, ja pesse neid hästi. Panne ni paljo wet tullele, kui arwad ülle Musslide seiswad, sola sedda, ja kui wessi ülleskeeb, siis panne Musslid ka sisse ühtlase ühhe koritud walge Spansk-sibbulaga. Lasse neid kanega keeta, senni kui Musslid andwad ennast lahti. Kui se sibbul siis jääb mustaks, siis on need Musslid kihwti täis, ja ei\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Köki_ja_Kokka_Ramat-1781.djvu/39&oldid=38495"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:52, 6. jaanuar 2017.


Jaak Madison rahandusministrile: miks riik soodustab pealekaebamist? - Majandus\nJaak Madison rahandusministrile: miks riik soodustab pealekaebamist?\n11. detsember 2017, 17:08\nEKRE liige Jaak Madison küsis tänases Riigikogu infotunnis rahandusminister Toomas Tõnistelt, miks kutsutakse üles inimesi üksteise peale kaebama.\n«Arupärimise ajend tuli maksu- ja tolliameti maksude osakonna juhataja Evelyn Liivamäe öeldud avaldusest PwC konverentsil, kus ta kutsus üles kõiki tublisid Eesti inimesi kaebamisele, et kui need naabrit, kes kasutab oma n-ö autot siis ka erasõitudeks, mis muidu peaks olema töösõitudeks, siis kindlasti andke teada ka maksu- ja tolliametile, » rääkis Madison.\nMadison küsis Tõniselt, kas rahandusministeerium on andnud korralduse Liivamäele selliseid üleskutseid teha? «Kui sellist korraldust pole antud, näiteks, siis äkki minister selgitab, kas on vesteldud proua Liivamäega ja kas on ka hukka mõistetud tema käitumine kutsumaks ülesse peakaebamise soodustamisele, » uuris Madison. Lisaks küsis Madison, kas on ka konsulteeritud ettevõtjatega enne sellise muudatuse elluviimist ja kuidas nemad suhtuvad võimalusse, et kui nad tulevad kohalikust poest, siis äkki naaber teeb pilti ja saadab selle kohe maksuametile?\nTõniste vastas, et rahandusministeerium ei tegele pealekaebamise mentaliteedi juurutamisega ja keegi ei ole sellist korraldust saanud. «Sama kehtib ka maksu- ja tolliameti kohta, mille juht Valdur Laid on seda teemat avalikult selgitanud, » märkis Tõniste.\nTõniste sõnul pole tööandja sõiduautode kasutamise maksustamist reguleerivad õigusnormid Eesti maksuõiguses erandlikud. «Maksude tasumist puudutava teabe avalikustamist on mitmel juhul tarvilikuks pidanud just ettevõtlusorganisatsioonid, kuna terve konkurents saab hästi toimida ainult siis, kui reeglid on kõigi jaoks samasugused mitte ainult paberil, vaid ka tegelikkuses, » rääkis rahandusminister. «Ma ei ole olnud sõiduautode maksureegleid muutnud eelnõu koostamise ja vastuvõtmise juures, aga tean, et rahandusministeerium tegi selle juures tihedat koostööd ettevõtlusorganisatsioonidega.»\nTõniste selgitas, et kuna sõiduauto võimsus on turuhinnaga väga tugevas korrelatsioonis, maksustamise mõttes raskesti manipuleeritav ning selle kasutamine ei tõsta ettevõtjate halduskoormust, otsustati kasutada võimsuspõhist lähenemist. «Kehtima hakkav süsteem võtab senisest paremini arvesse töötaja saadud hüve väärtust ning on lihtsam ja selgem. Liiklusregistri märge selle kohta, et tööandja sõiduauto on üksnes ametialases kasutuses, on seaduse kohaselt avalik teave, » rääkis Tõniste, lisades, et see aga ei tähenda, et maksu- ja tolliamet hakkaks edaspidi tegelema iga üksikjuhtumi kontrollimisega.


Kokkupandavad juukseföönid | Philips\nPhilips kokkupandavad juukseföönid\nVabatahtlik toote tagasikutsumine: Kokkupandavad juukseföönid\nPhilips kutsub ettevaatusabinõuna vabatahtlikult tagasi ja asendab viis kokkupandava juuksefööni mudelit, mis on toodetud vahemikus 2006. aasta veebruarist kuni 2011. aasta aprillini\nMõjutatud tooted on:\nMõnel harval juhul võib juukseföön ülekuumeneda, kui see on jäetud vooluvõrku ühendatuna. See võib tekitada potsentsiaalset tuleohtu isegi siis, kui seade on välja lülitatud.\nKas minu toode on mõjutatud?\nKuidas ma tean, et minu juukseföön on mõjutatud?\nSelleks, et aru saada, kas Teie juukseföön on mõjutatud, järgige järgnevat kahte sammu:\nTuvastage seadmel toote tüübrinumber HP4930, HP4931, HP4829, HP4940 või HP8296. See võib olla prinditud juuksefööni alumisele poolele või käepideme küljele.\n2. Tuvastage seadmel tootmise koodnumber. See on neljakohaline number, mis on prinditud seadme plastikkestale toote all paremas nurgas asuvasse informatsiooni piirkonda.\nToote tüübinumbriga HP4930, mõjutatud toote koodnumbrid on vahemikus 0000-1104.\nToote tüübinumbriga HP4931, mõjutatud toote koodnumbrid on vahemikus 0000-1104.\nToote tüübinumbriga HP4829, mõjutatud toote koodnumbrid on vahemikus 0000-1115.\nToote tüübinumbriga HP4940, mõjutatud toote koodnumbrid on vahemikus 0000-1023.\nToote tüübinumbriga HP4940, mõjutatud toote koodnumbrid on vahemikus 0000-1115.\nKui Teie toode on mõjutatud, järgige juhendeid järgmisel leheküljel, et saada lisainformatsiooni toote asendamise osas.\nKui Teie seade ei ole mõjutatud, siis ei ole Teil vaja edasi midagi teha.\nKui Teie juukseföön on mõjutatud\nKui Teie juukseföön on mõjutatud, siis on võimalik mitmel erineval viisil saada seadme jaoks asendustoode:\nTeil on võimalik minna otse poodi, kust Te toote algselt ostsite. Sõltuvalt sellest, kui palju on asendustooteid saadaval, võib olla vajalik registreerimine. Sellisel juhul saate oma asendustoote hiljem kätte.\nTeil on võimalik minna otse Philipsi litsenseeritud teeninduskeskusesse. Kontakteeruge järgnevate teenindusettevõtetega: Infocare OÜ, tel. 6543000, Simson OÜ, tel. 6620425. Sõltuvalt sellest, kui palju on asendustooteid kohapeal saadaval, võib olla vajalik registreerimine. Sellisel juhul saate oma toote hiljem kätte.\nLisainformatsiooni saamiseks on Teil võimalik helistada Philipsi klienditeeninduse tasuta telefonil: 8000 100288.\nTe võite ohutult kasutada oma praegust juuksefööni, kuni saate asendustoote. Oluline on, et Te järgiksite kasutusjuhendil olevaid juhiseid ja eemaldaksite seadme vooluvõrgust, kui Te seda ei kasuta. Nagu iga seadme puhul - kui seade ei tööta korralikult kasutamise ajal, siis ei tohiks selle kasutamist jätkata.\nSee ettevaatusabinõu rõhutab Philipsi kõrgeimate kvaliteedistandardite järgimist ja usaldusväärsust. Täname Teid koostöö eest ning vabandame tekitatud ebamugavuste pärast.


Veebiseminar: väärtuslikud maastikud vanadel kaartidel — Eestimaa Looduse Fond\nVeebiseminar: väärtuslikud maastikud vanadel kaartidel 05.04.2021\nVÄÄRTUSLIKUD MAASTIKUD VANADEL KAARTIDEL -\nMELLINIST JA RÜCKERIST LEHMANAHANI\nVeebiseminaril vaadeldakse vanade kaartide kasutamist kohalike loodus- ja kultuuriväärtuste uurimiseks. Veebiseminar toimub 9. aprillil kell 10:00–16:00 veebis.\nOsalemiseks kasuta seda linki: https://us02web.zoom.us/j/84034429562?pwd=eWQxZ250aU4vYWRyNDVxb3BrUm1YZz09\nEestimaa Looduse Fond ja Keskkonnaamet kutsuvad osalema vanade kaartide teemalisel veebiseminaril 9. aprillil kell 10-16. Seminar toimub Zoom keskkonnas ja see on kõigile tasuta, kuid eeldab registreerimist. Osalema on oodatud rahvusparkide ning looduskaitsealadega seotud inimesed - kultuuripärandi spetsialistid, planeerimisspetsialistid, koduloohuvilised ja kohalikud elanikud. Seminari jooksul tutvutakse erinevate allikatega, kust leida vanu kaarte, kuidas neid lugeda ja kuidas need on abiks kohalike loodusväärtuste leidmisel ja kaitsmisel.\n10:00-10:15 Kogunemine, päeva alustamine\n10:15-11:45 Taavi Pae Mida võib leida vanadelt kaartidelt?\n12:00-13:30 Pille Tomson Asustuse ja maakasutuse uurimine ajaloolise kaardimaterjali abil.\n14:00-15:30 Jüri Metssalu Maa-ameti kohapärimuse kaardirakenduse ja kohapärimuse andmebaasi kasutamine, pärimuspaikade kaardistamise metoodika.\n15:30-16:00 Päeva lõpetamine\nPäeva modereerib Silvia Lotman Eestimaa Looduse Fondist.\nSündmus salvestatakse ning registreerujad saavad seda järele vaadata.\nSeminar toimub Eestimaa Looduse Fondi projekti "NaturallyEst LIFE" (Piloting Natura 2000 communication in Estonia) raames. Projekti rahastab Euroopa Liidu LIFE programm, SA Keskkonnainvesteeringute Keskus ja projekti partnerid. Seminar ei pruugi kajastada Euroopa Komisjoni ametlikke seisukohti.


Meie liivahiired • Meie liivahiired • www.pisi.ee\nPostitas nommi (Teema autor) » 29. märts 2010, 09:04\nEile siis saabusid meie kauaoodatud hiired. Praeguse sesiuga kannavad nimesid Susa ja Pusa. Sündinud on nad 22. veebruaril ja kasvanud kodustes tingimustes.\nMõlemad plikad on black-id, suhteliselt sarnased näevad välja, vahet saab teha käppadel oleva valge koguse järgi ja iseloomu. Üks aina kaevab ja teise trajektor kulgeb põhiliselt maja ja toidukausi vahet sekka mõni kiirem ring läbi torude.\nJube julged on ka mõlemad. Kuna nad ei huvitunud ühestki maiustusest, mis mul neile varutud oli, siis plaanisin neid niisama oma käega harjutada, et lõn võõras poleks. Ja mida nemad tegid? Siuhh olid mõlemad käel ja ronimas õlale. Sai kiirelt nende tee takistatud, sest olen suhteliselt kindel, et maast ma neid küll enam kätte ei saaks\nÜritasin mõlemat korraga pildile ka saada, aga see osutus keeruliseks, kuna üks neist avastas, et fotoka taga on käsi ja nii saab ju välja ronida, seega enamik pilte jäid sellised:\nVot nii julge ollakse:\nKahest korraga sai pildi vaid liivavannis\nViimati muutis nommi 29. märts 2010, 19:03, kokku muudetud 1 kord.\nRe: Meie liivahiired\nPostitas jettekas » 29. märts 2010, 10:42\nHästi armsad on nad sul\nPostitas Pinto » 29. märts 2010, 17:59\nArmsad hiirejupid, aga kahju, et nad ema juurest nii vara ära võeti. Miinimum aeg ema juures olla on 6 nädalat. Anna neile kindlasti natuke ka värsket ja kaerahelbeid, et nad ilusti kosuks.\nPostitas TuhkruPoiss » 29. märts 2010, 18:51\nAwwi, kui nunnud! Edu kasvatamisel\nPostitas nommi (Teema autor) » 29. märts 2010, 19:02\nMeile tegelikult pakuti juba nädal varem, et tulge järgi. Siis ma keeldusin. Ma kuskilt pisist lugesin, et tavaline loovutusaeg on 5-6 nädalat ja arvasin, et on ok aeg. Kahju küll, et siiski liiga vara. Kaerahelbed lähevad hästi, aga värske kahjuks ei huvita eriti.\nMeie plikadest said ikkagi poisid Täna see inimene helistas, et ta oli meile siiski poisid andnud ja ütles kogemata valesti meile. Mina oma targa aruga ei osanud sugu rohkem määrata, kui et nad mõlemad ühest soost on.\nPostitas nommi (Teema autor) » 04. aprill 2010, 17:25\nMeie poisid said täna jooksuratta. Ostsin juba eile tegelikult, aga puuri panin täna. Esialgu vaadati seda justkui mingit ime asja, üritati väljastooplt peale ronida ja poeti alt niisama läbi. Hakkasin juba arvama, et ehk nad ei hakkagi jooksma sellega, kuna neil sünnikodus sellist asja polnud ju. Aga üks hetk ronis Pusa sinna peale ja pool kogemata sai jooksma selle värgi. Järgmised paar tundi ta jooksis (ta meil muidu see rahulikum, laisem hiir). Vahepeal käis korra maas, aga siis üritas Susa ka jooksma saada ja Pusal oli kiire rattale tagasi ja nügis teise maha. Lõpuks läks kõht tühjaks ja alles siis ronis maha. See andis võimaluse Susale, kes sellest jooksmisest küll nii vaimustuses ei paistnud olevat. Mõnda aega üritati ka koos joosta, aga teineteise tempo neile ei sobinud. Lõpuks andis Susa alla ja läks kaevetöödele. Hetkel kösutavad mõlemad ratta all, ei tea kas on hirm, et muidu teine jooksma saab või Tavaliselt magavad ikka torus või mõnikord harva ka majas, kuid mitte iial niimoodi lagedal.\nVärskest kraamist ei harvata meil endiselt veel midagi. Seda võin vaid enda lõbuks neile puuri panna, et pärast jälle välja saaks korjata\nPostitas Pinto » 04. aprill 2010, 19:50\nVaata, et nad rattast väga sõltuvusse ei satuks ja närimist ja kaevamist ära ei unusta. See on liivahiirte puhul täitsa võimalik. Kindlasti lase neid ka väljaspool puuri jooksma, kuna ainult rattas jooksmine on nende arenevatele lihastele ja luudele kahjulik. Minu omadel on aeg ajalt rattavabad päevad. Siis tegelevad rohkem kaevamise ja närimisega, muidu unustavad jooksmise kõrval need tegevused peaaegu äragi.\nProovi erinevaid värskeid asju- õunad, pirnid, banaanid, lehtsalat, varsti võilille lehed, kurk, porgand- no midagi peaks neile ikka lõpuks sobima\nPostitas nommi (Teema autor) » 04. aprill 2010, 20:38\nRatas polegi pidevalt puuris, võtab liialt palju ruumi ja neil kaevamiseks muidu eriti ei jää. Aga närmisega on meil ka kehvad lood - närivad vaid puuoksi, papirullid terve selle aja puutumata, isegi üht hambajälge pole. Samuti on puutumata wc-paberi rull, kergelt on näkitsetud vaid seda paberit, mis ise neile rebisin. Aga aeg-ajalt on kuulda, kuidas keegi üritab savist lillepotti närida Ma ise arvan, et kuna nad nii pisikesed veel, siis ehk pole "närimisrõõme" veel avastanud. Kaevandatakse õnneks ikka isuga, saepuru lendab dunast ikka mõnuga välja.\nVärskest olen pakkunud õuna, porgandit, kaalikat, hiinakapsast, peterselli, kurki - kõik on puutumatta jäänud. Aga ma ei anna alla, küll sööma hakkvad, ju siis pole lihtsalt hajumust neil, äkki pole varem saanud. Homme proovin banaani ja siis uuele ringile. Või äkki peaks üht ja sama asja mitu päeva järjest pakkuma? Ma siiani iga päev midagi uut andnud.\nPostitas Pinto » 05. aprill 2010, 18:30\nEga väikesed palju näri, aga minu pojad on vanematelt alati korraliku papirulli närimise koolituse saanud ja neid järatakse küll. Kui nad oksi närivad, siis on hästi.\nSa võid proovida ka õuna ja porgandit kuivatada ja siis pakkuda. Harjuvad ehk maitsega.\nPostitas nommi (Teema autor) » 11. aprill 2010, 21:57\nTänaseks on hiired kurgi, hiinakapsa ja ka õuna söödavaks tunnistatud. Banaan paistab ikka jubeda haisuga olema, sellele ei minda ligi ka käivad ringiga mööda. Avastasin, et värske kraam läheb öösel söögiks, banaani ei julge jätta, see läheb ikka jube kiirelt halvaks. Muud asjad õnneks nii kiirel ei rikne ja hommikuti vaja vaid aluspanu läbi tuulata, et jäägid, kui neid on, üles leida.\nPapirullidesse on ka hambad sisse löödud. Minu käsi paistab ka söödav olevat, iga kord on ikka maitsta vaja. Käele ronima enam ei kiputa kahjuks, ju on isekeskis rohkem tegemist ja kohati tundudb, et nad lausa kardavad nüüd kätt\nPaistab, et neil käib ka bossi paika panemine. Aeg-ajalt kostab piuksumist, kuid mis seda põhjustab, pole veel näinud. Nii pea kui piuksumise ajal liikumist märkavad pistavad jooksu.\nPostitas nommi (Teema autor) » 19. aprill 2010, 20:35\nMeie poisid on kõvasti kasvanud. Panin nad transportpuuri ja kui neid tuues ei ulatunud nad üpitades ka servani, siis nüüd läks nina vabalt vastu kaant. Ja transportpuur tundub nii pisike\nMõned päevad tagasi läks hingusele esimene papitoru värske valik on laienenud võilillelehtede ja salatiga. Paistab, et neist hakkab asja saama.\nPostitas nommi (Teema autor) » 30. aprill 2010, 20:42\nTäna õnnestus mul esimest korda elus kuulda, kuidas liivahiired põntsutavad. Koristasin ja kui puuri juurest tolmu võtsin, siis kuulsin imelikku häält puurist. Tükk aega mõtlesn, et mis hääl see selline on, enne kui ära jagasin, et tüübid majas põntsutavad\nPusa on taas julgeks muutunud ja ei jäta naljalt kasutamata juhust käele roida. Samas Susa pigem väldib kätt, äärmisel juhul jookseb üle, kuid tõsta teda küll ei saa. Lahtiselt jooksmisel on see täitsa probleem, ei taha teist ju taga ka ajada. Huvtav tegelikult, sest mõlemaga ju ühtemoodi käitunud\nPostitas Pinto » 30. aprill 2010, 21:41\nEks liivahiirtel ole erinevad iseloomud, nii nagu inimestelgi. Vaata kasvõi kui erinevad on mõned õed või vennad. Mis siis, et neid ühtemoodi on kasvatatud. Eks sa pead lihtsalt järjekindel olema ja ikka maiusega meelitama (noh, väga palju ka ei tohi ).\nPostitas nommi (Teema autor) » 19. juuli 2010, 19:47\nTänaseks olen leppinud, et meie Susast ei saa kunagi nö. käe looma. No ei taha tema käes hoidmist ega käele ronimist, viimane kord kui teda transportpuuri tõstsin lõi hambad ikka nii korralikult pöidalsse, et tükk aega ei saanud verd kinni pärast.\nPusa see vastu jookseb hea meelega käe päel, muidugi ikka ainult siis, kui temal selleks tuju on. Vastupidiselt Susale on ta ka väga uudishimulik, puuris ei saa midagi toimetada ilma, et tema pisike nina seda k'ike uuriks, samal ajal kui tema vend majja peitu poeb ja seal arglikult kõike piilub, teinekord hoopis ähvardavalt põntsutades nagu mõni väike pahur tegelane. Ma poleks iial uskunud, et ühe pesakonna nii sarnaselt hiirtel nii erinevad iseloomud võivad olla. Võin julgelt öelda, et meie, võõrale pilgule äravahetamiseni sarnased, liivahiired on mõlemad Isiksused ja neid segamini ajada ei saa.\nMis siis veel? Pusa kargas üks päev korduvalt vastu puuri lage. Elavad nad mul mini dunas ja selle põhjas 5-15 cm saepuru, olenevalt sellest kummast otsast mõõta, ja Pusa võttis kätte ja kargas mõlemst otsast korduvalt vastu puuri laes olevat võre. Ei teagi miks ta nii tegi, keegi oskab midagi arvata?\nPostitas Pinto » 19. juuli 2010, 21:05\nVeider, et ta alguses oli nii sõbralik, et ronis ise käele ja nüüd siis hammustab Kas tal käega mõni halb kogemus või on teda käega taga aetud, et ta nii pelglikuks muutunud? Pole varem veel näinud, et julge hiir mõne kuuga nii metsikuks muutuks. Mõni on sünnist saati arem ja mõni muutub järsku julgeks, aga vastupidi pole veel kohanud.\nPusa tahtis ehk puurist välja pääseda. Mul mõni on harrastanud ka ämblikmehena puuri laes rippumist . Vahest ajavad ka kärbsed neid hüppama.\nPostitas nommi (Teema autor) » 20. juuli 2010, 11:40\nMa arvan, et talle kinni hoidmine lihtsalt ei meeldi, sest alguses käis ta lahtise peo peal. Siis kui hambad sisse lõi, siis hoidsin teda kinni(vääriti mõistmise vältimiseks, ei hoidnud kõvasti), et ta vahepeal plehku ei pistaks. Ainuke kehv kogemus käega saabki tal olla ainult kinni hoidmine, kui ühest puurist teise tõstetakse. Ju siis on väike kalustrofoobiline tegelane. Või siss ehk tõesti on ta minu puuris toimetamist kuidagi omamoodi tõlgendanud, kui ma nende asju seal sättinud olen.\nMa nüüd lugesin oma vanemad postitused ka üle ja tegelikult on toimunud edasiminek. Kui üks kümme, viisteist minutit oodata, siis suvatseb Susa ikka lõpuks käele tulla, aga tõstmise ajal paneb enamasti plehku jah ja käsi peab täiesti lahti olema, nii kui tal tekib kahtlus, et nüüd kinni hoidma hakatakse jookseb majja. Eks ta on rohkem oma hiireasjadest huvitatud kui minust.\nPostitas nommi (Teema autor) » 21. juuli 2010, 11:21\nNatuke pildi materjali ka üle tüki aja:\nPusa piilub, mis väljaspool puuri toimub Pilt1\nPildistamise ajal käis üks pidev fotokale ronimine ja pildistamine oli keeruline üleasanne, ma siis mõtlesin, et teen topelt, pildistan telefoniga, kuidas nad mööda fotokat ronivad. Aga võta näpust, nende tähelepanu pälvis kohe hoopis telefon Pilt3\nHärra Susa saabub pildistamisele Pilt4\nKahekesi koos, esiplaanil Susa Pilt5\nPusa, mis teed seal üleval, ma tahan ka Pilt6\nMina juba oma kohast ei loobu Pilt7\nPostitas Pinto » 21. juuli 2010, 11:28\nPostitas nommi (Teema autor) » 27. juuli 2010, 19:34\nTäna kargas meie liivakate puuri üks rohutirts. Täitsa vabatahlikult oli sinna roninud ja juhuslikult avastasin, kui läksin suurel kolistamise ja jooksmise peale vaatama, mis neil seal toimub.\nJa toimus see, et Pusa tundis külalise vastu elavat huvi, ajas teist mööda puuri taga, aga mutukas ju hüppas mõnuga igakord kui hiir talle nina ligemale sai ja see peale kargas muidugi Pusa tagasi. Oma kümme minutit kestis see tagaajamine seal ja ka Susa ühines lõpuks. Kätte nad tirtsu ise ei saanud, kuigi hasart paistis suur (kas kilgid ei hüppa? teised on oma hiirtele elusaid kilke andnud, nagu ma aru olen saanud). Lõpuks leidis tirts tee puurist välja, aga (tema) kahjuks seal ootasin juba mina kärbsepiitsaga. Uimaseks õnnestus ta lüüa enne, kui rohutirts läbi võre puuri kukkus ja Pusa ta sealt välkkiirelt kinni rabas ja toruse kadus. Kosta oli vaid maiustamise krõbinat.\nVot sellised jahilood meil siis täna.\nPostitas Pinto » 27. juuli 2010, 20:34\nSul hiired pole harjunud lihtsalt püüdma. Minu omad (need, kes satikaid söövad), on rohutirtsu suurema vaevata kinni püüdnud ja ruttu ära närinud. Süüa nad neid ei armasta mul, lihtsalt närivad juppideks.\nPostitas nommi (Teema autor) » 08. september 2010, 07:53\nVaatasin, et pole puurist pilte pannud. Ja see viga tuleb ju ometigi ära parandada. Elavad nad minidunas, mille sisekujunust poisid suuresti ise ümber kujundavad, minul rohkem sõnaõigust pole, kui neile lihtaslt asju lisada, nemad tõstavad kõik neile sobivasse kohta\nPealtvaates Kuna redel on kaane külge kinnitatud, siis ei hakanud seda lahti tegema\nÜldiselt on dunat ikka suht jama pildistada, kõik peegeldab vastu, aga aimu vähemalt saab. Puuris on siin savist lillepotist tehtud maja (ainus asi, mida nad kuskile tirida või puruks närida ei suuda), hetkel on seal veel üks pealmise võre külge kinnitatud linnuredel, millest ime kombel on ära näritud vaid alumine pulk ja siis veel üks paksust papist toru, millest on alles vaid pool esialgsest suurusest. Terve toru närimine võtab aega natuke üle kuu, samas kui majapidamispaberi rullide sisu hekseldamine võtab maksimaalselt kümme minutit ja seda ka siis, kui nad laisad on.\nPilte sirvides leidsin ka ühe natuke vanema pildi, kumb neist parasjagu sellel on, ma ausalt enam ei mäleta ega suuda ka pildi järgi tuvastada. Ootamatu kurv\nPostitas Pinto » 08. september 2010, 09:03\nPoistele kindlasti meeldiks üks kookospähklist tehtud pesa sinna puuri Neid on üsna lihtne teha (kui mõni tööriist kodus leidub) ja närimiskindel ka veel.\nKüll nad selle redeli peal ka oma hambaid peagi näitavad\nPostitas nommi (Teema autor) » 20. september 2010, 08:19\nÜkspäev tabas mind poste juures üllatus. Kui käe puuri pistsin oli mul korraga kaks hiirt varukas. Kui Pusa puhul oli käel askeldamine tavaline, siis Susa varukasse pugemine oli küll üllatav. Peale seda ronibki nüüd südamerahus käel. Esialgu ei osanud ma sellisest järsust muutusest, või õigemini selle põhjustest, midagi arvata, aga mida rohkem ma mõtlen, seda enam jõuan järeldusele, et selle põhjuseks saab olla vaid üks kahest muutunud asjaolust. Esiteks, üle pika aja kannan ma kodus jälle pikkade varukatega riideid (õigupoolest seda sama kampsunit, mida siis kui poisid alles saabusid), teiseks sai sügise saabumisega ära vahetatud kätepesu seep lõhnatu vastu (jälle sama, mis nende saabudes). Ise kahtlustan, et pigem selle seebi vahetuse tõttu, ehk ei meeldinud Susale seebi lõhn? Aga no kes teab, kuna ma täpselt ei suuda meenutada, millal tema käe kartus algas, siis ei oska ka põhjapanevaid järeldusi teha.\nVeel uudiseid. Poisid õppisid ara, kuidas vatud luugiga puurist jalga lasta. Ronivad maja katusel ja sealt upitavad end edasi puuri servale. Nii lahe on vaadata, kuidas nad end häästi pikaks venitavad, nagu vedrud. Seega jooksmise ajal on nüüd redelit vaja ainult väljapoole puuri, et nad ise tagasi saaks ronida. Mitte, et nad seda tagasi ronimist nüüd eriti tihti harrastaks, aga unistda ju võib.\nPostitas Pinto » 20. september 2010, 16:40\nMis iganes selle muutuse põhjuseks ka oli, on see igatahes igati positiivne muutus\nPostitas nommi (Teema autor) » 20. september 2010, 17:58\nOn jah positiivne, ma sellel esimesel õhtul istusin nendega suisa südaööni, nii hea meel oli\nPostitas nommi (Teema autor) » 23. september 2010, 21:26\nNatuke värskeamt pildimaterjali ka\nMina pole midagi teinud\nKiiremini, kaugemale, kõrgemale... Ikka kaadrist välja\nTagajalad nagu lendoraval\nPostitas nommi (Teema autor) » 21. oktoober 2010, 17:20\nMeie poisid otsustasid eile kolida. Titest saati on nad oma majakeses pesitsenud ja pesa alati sinna teinud ja eile hakkati siis kogu seda pesamaterjali majast välja, teise puurinurka tassima. Pilti pole õnnestunud teha, sest ma hetkel ei suuda fotoka laadjat leida\nPostitas ILovLittles » 22. oktoober 2010, 07:09\nÄkki jäi majake neile väikeseks minu hiired kolisid ka kookosest välja sest nad ei mahtunus sinna koos ära. Aga pilte jääme küll ootama.\nPostitas nommi (Teema autor) » 22. oktoober 2010, 07:57\nMaja neile väikseks küll ei jäänud, nad saaks seal paari külalistki võõrustada. Seda enam, et mul täiskasvanud hiired, kes pole juba tükk aega kasvanud Paistab, et neil oli lihtsalt sahvrit vaja, kõik hea ja parem toidust tassitakse nüüd toru asemel majja.\nPostitas ILovLittles » 22. oktoober 2010, 09:56\nJah võib ka nii olla, igatahes on sul väga armsad hiired ja pilte jään ikkagi ootama .


Euro kasutuselevõttu toetab 52 protsenti Eesti elanikest - Vanglaplaneet\nEuro kasutuselevõttu toetab 52 protsenti Eesti elanikest\n9. aug. 2010 Eesti, Majandus 0\nEuro kasutuselevõttu toetab 52 protsenti eestimaalastest ning seda ei toeta 44 protsenti.\nMadalam on toetus venekeelse elanikkonna (32 protesnti), alg- või põhiharidusega inimeste (37 protsenti) ja kuni 4000-kroonise sissetulekuga elanike seas (40 protsenti). Keskmisest kõrgem on toetus eestlaste, meeste, 30-44 aastaste ning kõrgharidust omavate inimeste seas, selgus telefoniküsitlusest, mille Faktum&Ariko riigikantselei ja rahandusministeeriumi tellimusel juulis läbi viis.\nPool aastat tagasi tehtud samalaadse uuringuga võrdluses on Faktum&Ariko uuringutejuhi Kalev Petti sõnul toetus euro kasutuselevõtule veidi tõusnud ning seda peamiselt venekeelse elanikkonna toetuse arvel, teatas rahandusministeerium.\nKüsitlusest ilmnes ka, et eestimaalaste informeeritus euroga üleminekust on hea. 75 protsenti vastanutest ütles, et ei vaja selle kohta lisainfot.


VASIKAS ON PAISTES KõHT, MIDA TEHA, MIKS VASIKAS ON SUUR KõHT - LOOMAD - 2021\nMis siis, kui teie vasikas on kõht\nRääkige, mida teha, kui teie vasikas on kõhtu. Noored ega täiskasvanud lehmad ei ole selle probleemi eest kaitstud. Puhitus on üsna sage esinemine, nii et iga omanik, kes soovib säilitada looma tervist, peab olema valmis võtma vajalikke meetmeid. Ta peaks täpselt teadma, mida ta õele aitab, ja mida ei tohiks üldse teha, et mitte kahjustada.\nHaiguse areng noortel\nKõhuvalu on levinud nii noortele vasikatele kui täiskasvanud veistele. Vasikates võib probleemi põhjustada ebakorrektne söötmine. Vastsündinud vasikad on esimese 7-10 päeva jooksul nakkushaiguste suhtes eriti haavatavad.\nNahk ähvardab ema määrdunud udarat või puhastamata roogadest vett, et nakatumine võib põhjustada puhangut.\nTäiskasvanud isegi sagedamini kannatavad puhitusest. Kuid sel juhul on nakkuse tõenäosus palju väiksem. Lehmades võib selle probleemi põhjustada söögitoru takistus. Väga sageli juhtub see siis, kui toidetakse looma värske taime vilju (kartul, kapsas ja muud köögiviljad), igasuguseid juured.\nSamuti võib suurenenud kõhu põhjuseks olla armi (üks mao osadest) või tümpania (gaasi moodustumine) puhitus. Lehm on ohus, eriti suvel, kui toidus on palju erinevaid maitsetaimi. Niisked taimed või rohelised veed, mis on rohkelt veega joogitud, samuti varjatud tooted võivad olukorda halvendada. Vasikate sümptomeid võib lisaks puhitusele lisada ja lahtisi väljaheiteid, samuti palavikku.\nTäiskasvanud lehmade puhul, kui see oli söögitoru ummistus, täheldatakse väljendunud ärevust. Nad tõmbavad pea edasi. Algab rikkalik süljeeritus. Kui tümpaniline, on looma vasak pool tugevalt paistes. Kummikumm peatub koheselt. On tugev agitatsioon, lehm käitub rahutult. See tingimus on järsult asendatud nõrkusega, erilise abi puudumisel toimub surm.\nSpetsialiseeritud loomade ravi\nHaigete raviks peaksite helistama veterinaararstile. Kui see on nakkushaigus, siis on võimatu ise aidata. Kas see mõõdab vasika keha temperatuuri. Veterinaararst peaks ohvrit uurima ja määrama talle ravi, samuti rakendama spetsiaalset ettevalmistust. See võib olla "Tympanol" või "FAMS".\nKui söögitoru on blokeeritud, on põhjuseks tavaliselt lehmade söögitorusse jäänud närimiskohaks. Te saate selle ise välja võtta. Aga kui see on liiga sügav, siis saab sondi abil seda teha ainult spetsialist.\nTympania puhul on lehm ise iseenesest ohtlik. On vaja ette valmistada kõik vajalikud vahendid, mida veterinaararst võib vajada (tõrv, kreiin, õlgmähk või köis, väike kepp). Sa võid proovida masseerida vasakpoolset külge näljase fossa piirkonnas, kus ribid lõpevad, põhjustades seeläbi armi liikumise.\nKui teie vasikas on haige, siis saad teda koju tõsta. Kui soolestiku ummistus tekib, kui suur toidutükk tõmmatakse välja, toodab lehm tavaliselt suurtes kogustes taimeõli. Vala otse suhu, venitades keelt ette. See lihtsustab toidu sülitada neelu kaudu, lisaks võib see põhjustada röövimist, mille järel loom tunneb ennast paremini. Sel juhul saab aidata ja populaarseid meetodeid. Nagu vanad mehed varem öelnud: „Sa pead jälitama kurat, kuni tugevus otsa saab”.\nVaatamata barbaarsele meetodile võib meetod olla väga kasulik. Tugeva füüsilise pingutusega stimuleeritakse soolestiku tööd, millel on positiivne mõju ja mis võib toidu edasi lükata.\nTänamine on keerulisem. Sa pead hakkama masseerima vasakpoolset külge ja lehma suus saab panna köie, mis on kastetud tõrva või kreiiniga, nii et proovige tekitada pursk. Kuid on vaja meeles pidada, et suurim mõju saavutatakse ainult kvalifitseeritud veterinaararstiga.\nEnnetamine on kõigi haavade võti\nParim viis selle haigusega toime tulla on ennetamine. Veiste puhul piisab järgmiste soovituste järgimisest:\nnõrk ja rohumaale harjumatu noor vasikas tuleks järk-järgult üle viia standardsesse dieeti, lisades järk-järgult rohelised ja eemaldades eritoidu;\nenne rohi võtmist on vaja anda lehmadele lüpsistamiseks karja;\närge andke niisket rohu;\npärast sööda söömist ei tohi anda suurt vett;\nVaadake dieeti nii, et see ei sisalda mürgiseid taimi ega mäda.\nMiks on vaja ennetustegevust? Vastus on lihtne: kuna sellised lehmade haigused esinevad enamasti kiiresti ja ägedas vormis, mõõdetakse teie lehma eluiga nakatumise ajal tundides.\nNiisiis, kui märkate paistetust, näete, et kõht on hakanud paisuma ja lehma käitumine on märgatav, et tal on midagi haiget teha - tegutseda kohe. Helista loomaarstile ja proovige anda esmaabi vähemalt traditsiooniliste meetoditega.\nJa millised on puhitusvahendid?\nPalun soovitage ja jagage artiklit oma sõpradega.


Saarde valla munitsipaallasteaedades toidukulu katmise kord – Riigi Teataja\nSaarde valla munitsipaallasteaedades toidukulu katmise kord\nSaarde valla munitsipaallasteaedades toidukulu katmise kord - sisukord\n§ 2 Toidukulu arvestus\n§ 3 Toidukulu katmine\nRT IV, 12.04.2014, 15\nVastu võetud 08.04.2014 nr 2\nMäärus kehtestatakse “Koolieelse lasteasutuse seaduse” § 27 lõike 2 alusel.\n(1) Käesolev kord reguleerib Saarde valla munitsipaallasteaedades (edaspidi lasteaed) toidukulu katmist vanema, eeskostja või hooldaja (edaspidi vanem) poolt.\n(2) Toidukulu kaetakse ettemaksuna maksustatava kuu 25. kuupäevaks.\n(3) Toidukulu päevamaksumus sisaldab ühes päevas kolme toidukorra maksumust.\n§ 2. Toidukulu arvestus\n(1) Lapse kuu toidukulu arvutatakse toidukulu päevamaksumuse korrutamisel lasteaias oldud päevade arvuga maksustatavas kalendrikuus. Lapse lasteaias oldud päevad on fikseeritud lasteaia poolt peetavas lapse kohaloleku tabelis.\n(2) Lapse puudumisel lasteaiast tehakse toidukulu ümberarvestus alates teisest puudutud päevast. Kui lapse puudumispäev on eelnevalt teada ja vanem esitab avalduse direktorile vähemalt nädal aega enne, siis arvestatakse toidukulud alates esimesest puudumise päevast.\n(3) Toidukulu arvutamisel ei tehta mahaarvamisi toidukordade osas.\n§ 3. Toidukulu katmine\n(1) Lapse toidukulu lasteaias katab vanem.\n(2) Lasteaed väljastab iga kuu 10. kuupäevaks vanemale maksuteate, kus on arvestatud eeloleva kuu toiduraha, ettemaks ja võlgnevus kokku. Vanemal on kohustus maksuteatel märgitud summa tasuda maksustatava kuu 25. kuupäevaks.\n(3) Kui ühest perest käib lasteaias 2 last, katab teise lapse toidukulu 50% ulatuses Saarde vald.\n(4) Alates kolmandast lapsest katab Saarde vald täielikult lapse toidukulu juhul, kui ühest perest käib ühes lasteaias kolm või enam last.\nMäärust rakendada alates 01. märtsist 2014. a.