EESTI ENDISTE METSAVENDADE LIIT: Teated:\nArnold Ojaste 26.10.1928 - 29.04.2016 ja Osvald Saulep 07.06.1925 - 20.06.2016\nArnold Ojaste leinatalituse\nVaata siia: LIIKMEMAKSUD OOTAVAD TASUMIST!\nPildipank: RAHVUSVAHELINE KOKKUSAAMINE LÄÄNEMAAL\nEEML juhatuse esimees Arnold Ojaste (26.10.1928 - 29.04.2016) kaitseminister Urmas Reinsalu'le teeneteristi üle andmas, 2. oktoober 2013 Kaitseministeerium.\nNeliteist aastat metsas punkris:\nRelvastatud röövid, roheliseks läinud leib, ragisev raadio, haavatud NKVDlased – vennad Aksel ja Arnold Ojaste elasid metsavennaelu 14 aastat, 26. märtsist 1949 kuni 10. juulini 1963\nKuidas Aksel ja Arnold Ojaste küüditamisrongist põgenesid\nKüüditamisrong oli Kaareperest läbi, kui vennad Ojasted – Aksel (23) ja Arnold (20) – vaguni akna eest lauad maha kiskusid ja teineteise järel välja ronisid.\nKõigepealt kahe vaguni vahele puhvri peale ja sealt maha.\nArnold jäi jopet pidi mingi konksu külge kinni. Rippus seal ja vaatas, kuidas Tabivere jaama veevõtulohv (vedurid võtsid toona jaamades vett) mööda sõitvatele vagunitele ohtlikult lähedal kõlgub.\n«See lööb niikuinii maha,» mäletab Arnold mõtet.\nKõõlus end siis konksu küljest lahti ja hüppas.\nRong sõitis edasi Tartu poole. «Ikka täie vaardiga, 40–50 kilomeetrit tunnis, nii nagu nad sõidavad,» pakub Arnold.\nVagunisse jäi vendade ema, kaks eakamat meest ja naised-lapsed, kokku 23 inimest. (Aastaid hiljem kuulsid vennad ema käest, et nende puudumist märgati Veriojal.)\nLähedal elanud tuttavate talu lakas magasid mehed poole lõunani: «Uni oli kah hea, tead, selle asja peale.»\nÕhtuhämaruses ladus peremees reele tubli sületäie heinu, saaniteki, pätsi leiba, killukese liha, kateloki, noad-kahvlid ja rongipõgenikud.\nEsimese metsaöö magasid vennad Valgeraba servas kuuse varjus. Oksad-heinad all, saanitekk peal.\n«Siis hakkad juba aru saama, mis see elu tähendab,» meenutab Arnold mõtet 1949. aasta lumelobjasest märtsilõpust.\nVälja tulid mehed metsast 1963. aastal.\nKuidas pekitükkide abil kuulati teateid Valgest Laevast\nMida mehed metsas mõtlesid?\nArnold: «1941 oodati pärast küüditamist sõda – ja tuligi sõda ja vabastamine. Eks pääle sõda oli samamoodi. Atlandi harta järgi pidid ju kõik okupeeritud maad saama iseseisvuse tagasi, ja see mõjutas väga palju neid inimesi, kes end varjasid.\nJa Ameerika Hääl ju rääkis – me kuulsime ise: ooh, poisid, pole midagi, paari nädala pärast olete vabad!»\nRaadio oli meestel metsas kaasas. Aga muidugi mitte taustaks mängimas, vaid ainult rajataguste uudiste kuulamiseks. Akud pidasid kahe nädala jagu vastu. Siis tuli teisi jälle laadimas käia.\nKuuldavusega oli isejutt.\n«Segajad olid ikka peal, üksvahe kuulis päris hästi, aga siis hakkas müra järjest kõvemaks minema,» räägib Arnold.\nVähe tolku oli ka suust suhu levivatest õpetustest, kuidas segaja müra vähendada. Üks retsept käskis panna antenni otsa pekitükid.\n«Eks inimene katsetab hädaga kõiki asju,» teab Arnold.\nKuidas esimesel talvel vennad 900 malepartiid mängisid\n1949. aasta sügis oli vihmane. Vennad Ojasted ja nendega liitunud staažikam metsavend Rudolf Nõmmik, kah omakülamees, ehitasid novembris soo äärde punkrit. Maa peale – no vesi oli siin kõrge – kaevamisest ei tulnud midagi välja.\nSindleid varastati vaikselt lähedal asuvast saekaatrist. Sammalt andis sõrestiku vahele toppida nädala jagu, siis sai enam-vähem.\nAhi leiti küla pealt – punkriahjusid pärast sõda ikka liikus.\nSiis varuti talvepuud – ikka märg oli kogu aeg, kummikuid polnud – ja taludest söögimoon. (Suvel elasidki vennad talusid mööda, Arnold käis isegi piiritusevabrikus tööl, aga talvituma ei julgenud nad kellegi juurde jääda, hävituspataljonid tegid alatasa haaranguid.)\nPunkri seinaäär «istutati» tihedalt noori kuuski täis. Kahekümne sammu kauguselt võis majakesest mööda vaadata. Lähima suitsuni jäi kilomeetrit kaks.\nKui lumi maha sadas, kadusid mehed 2 x 2,5meetrisse punkrisse. Ja väljas enam eriti ei käinud – ainult asjal ja natuke ukse all ringutamas.\n«Jälje tegemine oli väga ohtlik lugu,» selgitab Arnold.\nKevadeni kudus Rudolf võrku, iga päev kaks meetrit (poolteist meetrit oli lai) ja vennad mängisid malet. Lumemineku ajaks sai 900 partiid täis.\nPesid mehed kord kuus, teinekord ka kaks. Sealsamas punkris.\nTalve lõpul läksid lae alla kuivama pandud leivad roheliseks, 15 pätsi tuli minema visata. Et külasse veel nina ei juletud pista, istusid mehed pudrudieedil.\n«Kahest kulbitäiest tangust sai kuus-seitse kulbitäit putru,» mäletab Arnold. Seda siis söödi kaks korda päevas, jõhvikaid peoga peale. Kolm nädalat, siis läks sulaks ja sai jälle liikuma.\n«Tänapäevani on pudruisu kadunud,» tõdeb Arnold.\nKuidas käib relvastatud raharööv\nSturmgewehri järel käisid vennad ööpimeduse varjus kodus. Tukk oli peidetud rukkipõhu alla.\n«Saksa automaadi sain ma neljakümne neljandal, ma olin siis veel karjapoiss,» mäletab Arnold. (Saksa automaati Sturmgewehri peetakse Vene kalašnikovi eelkäijaks – R. K.)\n«Vene laskemoona jäi palju maha, kastide viisi, granaate oli kah,» räägib Arnold. Tema koduküla lähedal peatus 1944. aasta suvelõpul Vene diviis, kellest vedelema jäänud padrunikastid alalhoidlikud kohalikud viljakoristamise ajal kokku korjasid. Iga päev ringi liikudes eelistasid metsavennad aga püstoleid. Arnold sai ühe talumehe käest TT.\n1951. aasta augustis tõi informaator teate, et Laeva metsapunkti tuleb raha – 45 000 rubla.\n«See-aeg oli see päris ilus summake,» ütleb Arnold. «Eks läksime sinna.»\n(Kodukohast kaugemal liikusid metsavennad pisut vabamalt, käisid suuremates alevipoodides, taludes tööl.)\nLaeva metsapunkti juures ootas palgaraha paarkümmend meest. Arnold ajas ühe omakülamehega, kes ta ära tundis, palgivirnal juttu. Ta hoidis poolteisemeetrist pikivahet – et põue pistetud püstol teisele kogemata käeulatusse ei satuks. («Suuri relvi ei olnud ühes, neid ei saa kuskile panna, paistavad välja,» selgitab Arnold.) Kaks metsavenda mängisid töölistega palli, neljas vaatas niisama pealt. (Vendade ja Nõmmikuga oli vahepeal ühinenud Ülo Ader.) Kassapidaja hilines. Kaksteist pidi kohal olema, pärast kahte alles jõudis.\nMetsavennad ootasid, kuni kassiir kontorisse läks, kuni maha istus ja raha välja võttis, kuni järjekord moodustus.\n«Siis – raps-raps sisse, ja: «Käed ülesse!» Nagu see asi käib ikka: nurka, näoga seina poole, kassapidajalt raha ja – tšekk üle kontrollida, palju raha sai, et asi ikka õige oleks. Ainult õnnetus oli see, et 45 000 asemel oli ainult 22 000 rubla,» räägib Arnold. «Kui me oleks teadnud, et nii vähe raha tuli, oleks järgmist kuud oodanud.»\nSaadud raha jagati omavahel võrdselt. Informaator sai neli tuhat.\n«Siis oli elu hoopis teine kah,» mäletab Arnold, kuidas on sirge seljaga poes ostmas käia. «Ja taludest oli kah parem toitu saada, kui sa natuke raha andsid. Siis elasid kolhoosid juba väga vaeselt. Päevapalk oli mõnelpool üks kopikas.» Raharööve vendadel rohkem ei olnud. «Ei trehvand lihtsalt näppu,» kommenteerib Arnold.\nRelvastatud poerööve mäletab Arnold kokku lugeda viis-kuus. Valvurid jäid ellu. (Ader kukkus sama aasta sügisel kinni, pärast seda otsustasid vennad Ojasted ja Nõmmik lahku minna. Nõmmik kukkus kinni 53ndal, enne Stalini surma: läks naisega äia poole kohtuma, jäi sinna paariks ööks ja… küllap oli talul silm peal.)\nKuidas lasta NKVDlast (linnatingimustes)\n1951. aasta sügisel käis Jõgeva operatiivgrupp punkrit piiramas. Aga õnneks oli üks metsameestest parajasti väljas ja nägi juba eemalt külalised ära. Võeti relvad ja tehti sääred. (Punkreid vahetati niikuinii iga paari aasta tagant. Ühelt poolt julgeolekukaalutlustel, teisalt – ega nad kauem vastu pidanud kah.)\nSiis märkas Arnold Tartu lähedal Soojamaa külakauplusest väljudes, et üks mees jälgib teda teraselt. Et küla taga olid aga parajasti maaparandajad laagris, pidas võõras ilmselt Arnoldit üheks neist ja väntas minema. Kui ta ratta selga istus, oli näha selja peale keeratud kabuur.\n«Aga temale oleks see asi kurvalt lõppenud,» on Arnold kindel.\nTeil oli relv kaasas? «No nii käepärast kui olla saab!»\n1951. aasta sügisel läks lahinguks.\nVennad tulid Tartusse kummikute järele. Kummikuid ei olnud. Küll oli Kastani 155 maja juurde üles seatud varitsus. Kui vennad hoonest väljusid ja raudteed ületama asusid, kargas kõrvalmajast välja kolm püstoliga meest, nurga peal olid automaaturid.\nArnold: «Nagu nad välja tulid, siis kohe – kõmm!»\nArnoldil olid püksivärvli vahele tehtud eraldi tasku tuki jaoks. Linnas oli kikas kah üleval. «Üks jooksis järele ja sellele ma kõmmutasin,» räägib Arnold. «Viskad relsi vahele pikali, keerad selili ja põrutad kohe uuesti.» NKVDlane pääses haavatasaamisega üksnes tänu sellele, et Arnoldil oli ühe kamraadiga koos TT-sid puhastades toruosad vahetusse läinud ja talle oli sattunud ebatäpne raud. «Läks hästi – kui ma oleks ta maha kõmmutanud, ega siis poleks pääsu olnud,» on Arnold tagantjärele õnnelik, et veresüüst pääses.\nVend Aksel ei saanud püstolit kohe kätte – «Ma ei tea, kus ta, kurat, seda endal tagavaraks hoidis» – ning jõudis enne vastutule avamist pihta saada: kolm korda paremasse kätte, üks kuul lendas läbi rinnalihase. (Akslil polnud see esimene kord haavata saada – 1943 Saksa sõjaväkke mopitud mehena sai ta Narva rindel haavata.) Aksli vastutule tagajärjel vajus üks julgeolekutöötaja istuma. Tagaajamine vaibus. Vennad tormasid teine teisele poole. Arnold pani teraviljasalvede poole. Öö oli rõugu all.\nJärgmisel hommikul leidis Arnold Aksli ühest korterist üles ja viis taksoga Narva maanteelt välja Maarja-Magdaleena poole. Taksojuht ei pidanud linna tagasi jõudes suud ja juhatas kätte teeristi, kuhu metsavennad oli viinud, aga kätte mehi ei saadud.\nVendadel õnnestus pääseda ka Stalini surma aegu korraldatud suuroperatsioonisilmusest. Keegi ei tea tänini, miks vaid see majapidamine, kus nad end peitsid, läbi otsimata jäeti. Teisi ümberkaudseid talusid tuuseldati põhjalikult – sauna räästa alt oli binokliga näha.\nNKVD agent Kasemaa ujus vahepeal meeste külje alla ja lubas, et lennuk tuleb järele. Hiljem arhiivimaterjale uurides selgus, et Kasemaa pidi Ojaste vennad Neptun 22ga mürgitama. Aga enne jõudsid vennad tema vaateväljast kaduda.\nKuidas vennad Ojasted relvad maha matsid\n1956.–1963. aastani toimunust Arnold ei räägi. Laeval oli punker 1956. aastani, möönab ta. Lisab aga kohe: «Vahepealsetest aastatest… ei mäleta ma midagi.»\n«Ei mäleta, nagu öeldakse.»\nElasite vaikselt punkrielu ja käisite vahepeal poode röövimas?\n«Poeröövimist siis enam ei olnud.»\nKuuekümnendail, kui ema Siberist ja vend Osvald vangist tagasi, hakati Ojasteid metsast välja kutsuma. (Vend Osvald suunati Tartu julgeolekumaja remontima – et oleks silma all).\n«Me ise tahtsime kah metsast välja tulla,» räägib Arnold.\nVendade Aksli ja Arnoldi kätte vahendati viimaks dokument: teile on antud legaliseerumise võimalus. Vabatahtlikul ilmumisel Nõukogude organitesse kindlustatakse teile puutumatus ja kohtulikule vastutusele teid ei võeta. Hilisemad töökohad ja muud tingimused – NSV Liidu kodanike õiguste järgi.\n«Ja siis olid pitsatid alla ja nii ja naa,» meenutab Arnold.\nJa te uskusite seda paberit?\n«Midagi tuleb ju uskuda! Ega täit usku muidugi ei olnud.»\nJa nii läkski? Vangis te ei istunud?\nÜlekuulamised ikka olid?\n«Ei. Eks nad passisid pärast hiljem peale, aga see oli väike asi. Nii nagu lubasid, nii oli. Tavaliselt see asi ei jäänud niimoodi. Eriti nendega, kes pärast sõda välja tulid.»\nKuhu te relvad panite?\n«Relvad tõime Vanemuisesse julgeolekumajja laua peale.»\nMis te siis vennaga kahe peale sinna lauale ladusite?\n«Kaks Saksa automaati, ühe parabellumi ja ühe Vene TT. Koos teatud arvu padrunitega.»\nMis metsa jäi?\n«Midagi ikka jäi järele.»\nOn siiani alles?\n«Ei tea, ei ole vaadanud.»\nLähme ja vaatame. Kohta mäletate?\n«Ei, ma ei mäleta sest midagi.»\nAndke andeks, aga ma julgen pakkuda, et te luiskate praegu.\n«Vana pea on selline, et ei pea ju kõike meeles. Vahel jälle tuleb meelde. Arst kah ütleb, et tükati võib tulla…»\nVennad tulid metsast välja (Osvald sõitis taksoga vastu) 10. juulil 1963.\nPeale relvade ja padrunite on kuskil Jõgevamaa või Tartumaa metsades veel ka kahe ja poole liitrine kiluplasku rasvaga. (Rasva sees hoidsid metsavennad liha – ei lähe nii kergesti raisku.)\nPraegu pensionipõlve pidavad Aksel ja Arnold olid pärast väljatulekut isoleerijad.\nVeebruaris 1998 autasustas president Lennart Meri Aksel ja Arnold Ojastet kui sõjaliste teenetega vabadusvõitlejaid Kotkaristi V klassi ordeniga.\nMetsavend võitleb okupeeriva võõrvõimu vastu salastatuna vaenlase tagalas Eesti pinnal\nMetsavend on see, kes võitleb Eestit okupeeriva võõrvõimu vastu salastatuna vaenlase tagalas Eesti pinnal. Metsavendi oli pärast sõda tõenäoliselt umbes 30 000. Ühel ajal tegutses metsades kuni 15 000 meest ja naist.\nSuurim metsavendade organisatsioon oli Relvastatud Võitluse Liit, mis tegutses 1945.–1949. aastani. RVLi tähtsamad juhid langesid 1949. aasta suvel. Viimane vabadusse jäänud RVLi liige Johannes Lillenurm suri Läänemaal metsavennana 1980. aastal.\nSuuremad lahingud metsavendade ja julgeolekuüksuste vahel lõppesid Eestis 1953. aastal. Üksikuid lahinguid peeti veel 1957. aastani. Lahingutes langes umbes 2000 metsavenda, vangilaagrites hukkus teist samapalju.\nViimased elusalt kätte saadud tegutsenud metsavennad arreteeriti 1967. aasta suvel Võrumaal. Need olid Hugo ja Aksel Mõttus.\nUrmas Reinsalu poliitiline avaldus seoses rahvusvahelise julgeoleku olukorraga\nLahkuva kaitseministrina otsustasin Riigikogu ees esineda poliitilise avaldusega, et peatuda viimastel aastatel kaitsevaldkonnas tehtul, aga ka eesseisvatel väljakutsetel ja eesmärkidel, ütles kaitseminister Urmas Reinsalu eile riigikogus peetud kõnes.\nFoto: Kaitseminister Urmas Reinsalu kõneleb kontsert-tänujumalateenistusel "Vaba Eesti Päev" Eesti Sõjameeste mälestuskirikus Toris, 31.08.2013.\nSellised avaldused, nagu te hästi teate, pole tavapärased. Kuid tavapärane pole ka neil nädalatel ja ilmselt eelseisvatel kuudel ja aastatel Eestit ümbritsev julgeolekukeskkond. Kuigi Eesti enda sõjalise kaitse arendamine toimub pikaajaliste plaanide järgselt, mille aluseks on erakondadevaheline konsensus põhilistes riigikaitselistes küsimustes, on meie lähinaabruses toimuv kriis mõjutanud kardinaalselt kogu Euroopa julgeolekut, seda eriti Venemaaga piirnevate riikide jaoks.\nTänasel päeval pole pakilisemat küsimust Eesti riigi jaoks kui julgeolek. Nagu teate, täitub meil nei päevil 10 aasta NATO liikmelisusest. Eesti kaitsevõime on selle ajaga palju muutunud, aga muutunud on allianss ise. Kuigi kriitikuid ja skeptikuid leidub rohkelt, olen veendunud, et tänane NATO on sõjaliselt tugevam kümnenditagusest. Tõsi, kaitsekulude olukord Euroopas tervikuna valmistab muret ja see on mitme liitlase puhul ikka veel majanduskriisist alguse saanud langustrendis.\nKuid tänane NATO on reaalselt kokku harjutanud, sõjaliselt karastunud ja kogenud organisatsioon. Alates Venemaa agressioonist Gruusia vastu 2008. aastal pole meil Brüsselis ega liitlaste juures vaja enam pidevalt müügimehena kollektiivkaitse tähtsust jutlustada. Põhja-Atlandi leppe artikkel viiest lähtuv kollektiivkaitse on saanud iseenesestmõistetavaks ka pärast külma sõda ja sellest on taaskord saanud NATO põhiülesanne.\nViimastel nädalatel on mitmed läänepoliitikud mulle kinnitanud, et saame alles nüüd aru, et teil oli kõik need aastad, kui me pidasime teid paniköörideks, tegelikult õigus. Kui Gruusia sõda oli enamiku läänemaailma jaoks ebameeldiv äratuskell, siis Ukrainas toimuv pole muud kui tuletõrjealarm või geopoliitiline maavärin.\nRahvusvaheline kogukond pandi ootamatult fakti ette, et 21. sajandi Euroopas käivadki asjad nii, et üks naaber tungib oma sõjaväega teise riiki ja korraldab seal n-ö referendumi ja annekteerib endale meelepärase territooriumi, ilma igasuguse rahvusvahelise õiguse või moraalse katteta.\nEesti riik peab tegema rahvusvaheliselt kõik, et ülbitsemine saaks vastuse ja kuritegu karistuse. Ilmselt leidub ka meil küünikuid, kes küsivad, et miks Lõuna-Osseetias, Abhaasias, Krimmis ja Ida-Ukrainas toimuv üleüldse Eesti jaoks korda läheb? Aga ma loodan, et valdav enamik inimesi mõistab, et kui selline käitumine kujuneb aktsepteeritud normiks rahvusvahelistes suhetes, siis ei saa unerahu olla mitte ühegi sellise agressorriigi naabril ja mitte ainult naabril.\nKuna Venemaa kodanikke elab absoluutselt kõikides Euroopa riikides, siis lähtuvalt Moskva retoorikast võiks Krimmi-laadne stsenaarium taaslavastamisele tulla ükskõik kus. Küll vajaduse korral ka näitlejaid, lavakunstnikke ja kostüüme leiab. Ning arvestades Kremli senist stoilist reaktsiooni lääne hoiatustele, ei saa taolisi referendumeid enam tulevikus pidada täiesti välistatuks.\nVastupidi, sellest võib kujuneda uus muster. Lugege vaid Venemaa presidendi eilset kõnet, kus ta selgitab oma teoviisi õõvastavaid motiive. Samas ma kinnitan kõigile ja ma rõhutan seda veel kord: Eesti Vabariik ei pea tundma hirmu.\nMe oleme hästi kaitstud, paremini kui kunagi varem. Kuid Venemaa käitumine peab kaasa tooma põhimõttelise muutuse sellest, kuidas me ise oma julgeolekut näeme ja kuidas sellesse panustame ja meie enda kõrval peab seda tegema terve demokraatlik läänemaailm.\nOotamatult, kuid vääramatult elamegi uues julgeolekukeskkonnas. Küsigem endilt, kuidas selles rahvusvahelist õigust jalge alla tallavas keskkonnas endaks ja sõltumatuks jääda. Mida peame tegema endistviisi ja mida ümber mõtlema või muutma.\nEsiteks tahan ma toonitada, et minu hinnangul on Eesti riik halvenenud julgeoleku olukorraks siseriiklikult valmistanud. Markeerin järgnevalt märksõnadega peamised arengusuunad ja teemad, mis on meie sõjalist riigikaitset viimastel aastatel iseloomustanud. Esiteks, meie kehtiva sõjalise riigikaitse arengukava juhtpõhimõtteks on piiratud ressursside tingimustes luua võimalikult tõhus toimiv ja tõsiseltvõetav kaitsevägi. Oleme tõsiselt analüüsinud Vene-Gruusia sõja järelmeid. Kaasaegne sõda on kiire, konflikt võib esile kerkida ootamatult ja vastane ei anna pikka aega valmistumiseks. Sellest eeldusest lähtudes oleme oma kaitseväge reforminud, oleme jõudsalt liikunud paberarmeelt reaalselt kasutatavale ja võimalikult hästi varustatud kaitseväele. Meil puudub luksus aina planeerida ja ehitada, arendada unelmategagi, mis võib olla valmis 20 aasta pärast. Meil on vaja kaitseväge, mis on kohe kasutatav.\nTeiseks, oleme vastu võtnud otsuseid bürokraatia vähendamiseks kaitseväes ning keskendunud kaitseväe tegeliku kaitsevõime kasvatamisele. Meie selge eesmärk on täielikult varustatud ja relvastatud kiirreageerimisstruktuur. Oleme otsustanud rajada tänapäevased väljaõppetingimused juba olemasoleva taristu põhjal. Oleme vähendanud staape ning ühtlustanud sõja- ja rahuaegseid juhtimisahelaid. Kolmandaks, Venemaa agressioon Ukrainas, sealhulgas suuremahuliselt planeerimata õppused meie idapiiri taga, tõestavad luure ja eelhoiatusvõime prioriteetsust. See valdkond peab jääma esmatähtsaks ka tulevikus. Kiirelt on küpsemas meie erioperatsioonide võime. Mahukamatest ja olulisematest hangetest mainin veel jalaväe lahingmasinaid, liikursuurtükke ja tankitõrjet, töö nende hangetega on käimas. Ämari lennuväli on valmis vastu võtma ja opereerima liitlaste lennukeid, me ei saa rääkida kaitsevõimest ilma vabatahtlikkuse kaitse tahteta. Kõigi näitajate järgi on Eestis arvestatav ning eriliselt teeb rõõmu noorte teotahe.\nKutsun kõiki kodanikke üles liituma Kaitseliiduga, aga samuti ühiskondlikult tänu avaldama Eesti välisoperatsioonidel teeninud veteranidele.\nMa olen uhke selle üle, et meie ühiskond pole muutunud halvas mõttes euroopalikuks heaoluühiskonnaks, mida iseloomustab moraalne maha relvastumine ja julgeoleku enesestmõistetavaks pidamine. Esmaspäeval kinnitasin ma uue kava, et kaasata vabatahtlikke rohkem Eesti riigikaitsesse. Kõigil inimestel peab vastavalt oma huvidele ja võimetele olema võimalik oma panus anda.\nPalju on tehtud, kuid uus reaalsus nõuab meilt rohkem. Esiteks, Eesti riik ei tohi sõjalise või muu kriisi tingimustes lakata funktsioneerimast. Me peame sisuga täitma riigikaitse laia käsitluse. Esmakordselt võttis valitsus läinud kuul vastu riigikaitse laiapindse arengukava. Sõjaline kaitse on riigikaitse peamisi sambaid, kuid mitte ainus.\nPea kõigil ministeeriumidel on kohustus mõelda riigikaitselistest vajadustest lähtuvalt ning ministeeriumide üleselt Riigikantseleis peab hakkama toimima riigikaitse koordinatsioonifunktsioon. Selleks tuleb läbi mõelda seadusandlik raamistik. Kaitseministeeriumis käib töö riigikaitseseadusega, mis peaks ilmavalgust nägema käesoleva aasta lõpuks. Samuti vajab uuendamist kehtiv, nelja aasta tagune riigikaitsestrateegia.\nSõjalise kaitsevõime seisukohalt ei ole küsimus täna vaid 2% kui numbris. Küsimus on selles, et vajame senisest kiiremas tempos oma iseseisva sõjalise kaitsevõime väljaarendamist. Me vajame reaalse kaitsevõime rakendamise huvides kahte brigaadi. Ühe brigaadi tegutsemisvõime saavutame aasta perspektiivis.\nPraeguse rahastamistasemega on teise brigaadi täielik relvastamine ja varustamine ette nähtud peale 2018. aastat. Peame tegema pingutuse saavutada see varustatuse tase varem, koos esimese brigaadi täieliku soomusmanöövervõimega varustamisega. Mul on hea meel parlamendile teatada, et meie läbirääkimised Hollandi Kuningriigi kaitseministeeriumiga lubavad juba sel aastal sõlmida sellekohase lepingu, nii et Eesti saab endale järgmisel aastal esimesed jalaväelahingmasinad.\nKõike seda arvestades kutsun parlamendis esindatud erakondi üles arutama ja sõlmima parteide ülese rahvusliku kaitse kokkuleppe, mille eesmärgiks oleks saata Eesti ühiskonnale ning meie avalikule ja erasektorile selge signaal kaitsevaldkonna tähtsusest, aga samuti leppida kokku lähiaastate põhilistes eesmärkides, lähtudes muutunud, põhimõtteliselt muutunud julgeoleku olukorrast.\nHead kohalviibijad! Tahaksin veel kord tulla tagasi rahvusvahelise mõõtme juurde. Septembris toimub Walesis NATO tippkohtumine. Meie huvi on, et tippkohtumise keskne sõnum oleks see, et NATO põhiülesanne on muutunud oludes kollektiivkaitse. See tuleb sisustada konkreetse tegevusega, selleks, et NATO säilitaks pärast Afganistani operatsiooni koostegutsemisvõime suuremahuliste sõjaliste operatsioonide tarbeks kollektiivkaitse huvides.\nSelleks on ennekõike vajalikud liitlassuhted Põhja-Ameerika ja Euroopa vahel. Ja selleks on vajalik tõsiseltvõetav Euroopa panus ühisesse kaitsesse ja mitte pidev Ameerikale lootma jäämine. Ja selleks on vajalik ka kiire, tark ja sihikindel tegutsemine kollektiivkaitse tugevdamise nimel.\nEesti pakkus esimese riigina Euroopas NATO-le välja konkreetsed ettepanekud alliansi heidutusvõime suurendamiseks. Suurem arv õhuturbelennukeid Balti regioonis on selle esimene tulemus. Ühendriigid saatsid oma lennukid meie regiooni vaid mõned päevad pärast palvet. Oma otsusest saata oma sõjalennukid teatas esmaspäeval ka Suurbritannia valitsus.\nOlen kahe aasta jooksul ise näinud, kuulnud ja mõistnud, milline on Eesti rahvusvaheline julgeoleku kuvand. See pole ääremaa kuvand, vaid tõsiselt võetava liitlase oma – riigi oma, kes teeb, mida ütleb ning kes ei lase liugu teiste najal. Sisul põhinev kuvand on väikeriigi suurimaid valuutasid.\nSiinset kõnet ette valmistades meenus mulle, kuidas ironiseeriti paari kuu eest minu Ühendriikides väljaöeldud mõtte kallal, et me igatseme Euroopast lahkunud Ühendriikide tanke ja vajame Eestis liitlaste sõjalist kohalolekut.\nMul on hea meel öelda, et mõned nädalad tagasi tõid Ühendriigid Euroopasse 30 tanki tagasi. Ja debatid, mis praegu Washingtoni koridorides käivad, annavad tunnistust palju rohkemast kui Ühendriikide valmisolek toetada Euroopat vaid ühe tankipataljoniga.\nEuroopa julgeolek on tänase päeva seisuga Ühendriikide otsustajate mõttelistel kaartidel tagasi ja see on üks kesksemaid meie julgeoleku tagatisi. Me peame töötama selle nimel, et see ka nii jääks. Eilne Varssavis antud Ühendriikide asepresident Joe Bideni teade, et Ühendriigid on valmis kaaluma roteeruvate väeüksuste toomist meie regiooni, on äärmiselt tähtis ja teretulnud signaal.\nMul on hea meel teatada, et eile saavutasin põhimõttelise kokkuleppe Poola kaitseministriga selleks, et lähitulevikus osaleksid Eesti õppustel Poola õhutõrjeüksused. Meil on julgeolekudefitsiit ja seda tuleb kompenseerida kiiresti ja mõjusalt.\nMe vajame liitlaste kohalolekut ja me peame siin regioonis näitama üles valmisolekut ise rohkem panustada. Palju enam peame muutunud oludes julgeoleku vallas koostööd tegema Põhjala-Balti regioonis. Balti koostöö toimib tõusude ja mõõnadega.\nRegulaarselt kohtume ka Põhjala riikidega, tihti ka koos Balti ja Põhjala riigid, kuid nii kaua, kuni Soome ja Rootsi ei kuulu NATO-sse, on täiemahuline regionaalse koostöö potentsiaal saavutamata. Kogu regiooni julgeoleku huvides on Rootsi ja Soome liikmelisus NATO-s. Muutunud julgeolekusituatsioon näitab, et taolises kriisis, nagu praegu, pealtvaatajaks jääda on ülimalt ohtlik. NATO artikkel 5 rakendub vaid NATO territooriumil.\nTeiseks tõsiseks ja pärssivaks teguriks on Läti ja Leedu madalad kaitsekulu. Ja see ei tohi olla ettekääne meile, vaid see on probleem, mitte vabandus. Kirjutasin täna kirja oma Läti ja Leedu kolleegidele palvega kaaluda tõsiselt kaitsekulude tõstmist. Mõistagi on see nende riikide sisepoliitilise otsustamise koht, kuid paratamatult võetakse meid kolme tihti ühe regioonina, nii ka NATO kaitseplaanides. Meil on sarnased väljakutsed, mistõttu peaksid vastused väljakutsetele olema võrreldavad ja mitte kordades erinevad.\nTäna, homme ja nähtavas tulevikus peame tegema kõik, et Ukraina kriis võimalikult rahumeelse lahenduse ja Venemaa käitumine rahvusvahelisel areenil adekvaatse vastuse saaks. Peame ausalt tunnistama, et tänane vastus läänemaailma poolt on olnud ebapiisav ja kriis on eskaleerunud. Läänemaailm ei sanktsioneerinud Gruusia agressiooni järel piisavalt Venemaad ja see julgustas agressiooni kordama.\nKui praegu lääne survel ei suudeta agressorit sundida taanduma, siis jääb Euroopa julgeolekukriis kestma. Rahvusvahelise kogukonna võime kaitsta oma väärtusi on otsene Eesti julgeoleku huvi. Täna on väärtuspoliitika ja huvipoliitika Eesti Vabariigi jaoks 100% kattuvad mõisted.\nMeie ühiskond peab olema tugev. Ma tahan siiralt tunnustada selles kriisis Ukraina rahva südikust. Nad pole allunud massiivsele infosõjale ega provokatsioonidele. Ja ühiskonna sidusus kriisisituatsioonis on kõige otsustavama kaaluga.\nPeame õiges kontekstis ka Eestis mõtestama Venemaa agressiooni käekirja: esiteks, sisemise kriisi pinnalt tekitada riikidevaheline kriis, mis läheb üle jõudu kasutavaks julgeolekukriisiks. Ja see on meie jaoks reaalsus, millest peame tegema määravaid järeldusi ka Eesti sisejulgeoleku vallas. Kuid kõige aluseks on ühiskonna sidusus. Ja seega teeb agressor katse esmalt rahva kokkuhoidmistunne hävitada.\nPsühholoogiline kaitse, üksteise märkamine ja kokkukuuluvustunne on vundament meie julgeolekule. Kordan oma kõne alul toodud mõtet: me ei pea tundma hirmu.\nAinus, mida peame kartma, on hirm ise. Me peame muutunud oludes oma tegevusi kiretult muutma, seades keskmesse julgeoleku. Ja maailm on täna ohtlikum, kui ta oli sõna otseses mõttes eile. Kuid me pole selles maailmas üksi ja me ei istu käed rüpes.\nAustatud Riigikogu! Ma tänan teid asise koostöö eest kaitseministri ametis! Aitäh teile!\nRiigikogus 19. märtsil\nKaitseliidu koduleht: ASTU KAITSELIITU!


Elangi nüüd Põlvas! | minumoodimaailm\n12/09/2018 12/09/2018 / Printsess\nelame koos, erinevused, hommik, niisama jutt, Põlva, perekond, Tere tulemast, toit\n← Kui kirjutad Mallukast halvasti ja taipad, et oled omadega nii ämbrisse astunud, et pead kohe postitused ära kustutama, sest muidu… (ehk siis Jane nägemus asjadest)\nMis on ülim õnn?/ Hendrik ja tema mõju mulle →\n6 kommentaari “Elangi nüüd Põlvas!”\nPalju õnne uue ja põneva eluetapi puhul!\nMinuga on täpselt sama keiss,et ma ei söö külmkapis seisnud toitu..vb järgmisel päeval,aga isegi siis kirtsutan nina ja ma ei suudaks never meal preppida ja eks sellepärast ma ilus fitness beib ei olegi..haha.\nMulle ei meeldi ka mikrolaineahjus soojendatud toit,eelistan alati pliidil asju soojendada,sest ma lihtsalt tunnen toidul mikroka maitset 😂\nMikolaineahjus soojendatud toitu ma võin süüa, aga mul pole seda enam aastaid olnud, viimati Tallinnas elades.\nEks see toidu soojendamine ja vana toidu söömine ongi poissmeeste värk. Mu enda mees on samasugune ja raske on teda ümber harjutada.\nAga prügikotte saab ka poest osta. Palju soodsam on ka. Lisaks on riidest poekotid väga cooli disainiga.\nSoodsam kindlasti ja neid saab ka ostetud, aga tavalisi kilekotte saab samuti prügiks kasutada.\nPalju õnne uuel eluetapil! kas soolaleivapidu ka tuleb? Paluks pilte kaaa 🙂\nAitäh! Ma ei teagi, kas konkreetselt soolaleivapidu tuleb, aga eks ma millalgi oma sõbrad/sugulased ikka siia külla kutsun 🙂 Ilmselt mitte samal ajal, erinevad istumised teen siis, sest ma olen alati harjunud pere ja sõpradega niimoodi kaks eraldi pidu/olemist korraldama. Ilmselt sõbrad kutsun oktoobris/novembris ja kui pere enne ei jõua tulla, siis mu sünnipäeval detsembris.


Kodu: Kuidas Saab Refinantseerida Kohtuotsusega? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Saab Refinantseerida Kohtuotsusega?\nRahaotsused annavad võlausaldajale võlgniku vara suhtes huvi. Rahaotsus on kohtuotsus, mis antakse ettevõttele või üksikisikule võlausaldaja vara vastu. Kohtuotsused kehtivad võlgniku võlgnetava kinnisvara suhtes, mis muudab uue hüpoteegi saamise raskeks. Laenuvõtja, kes soovib refinantseerida...\nRahaotsusega refinantseerimine võtab lisaaega.\nRahaotsused annavad võlausaldajale võlgniku vara suhtes huvi. Rahaotsus on kohtuotsus, mis antakse ettevõttele või üksikisikule võlausaldaja vara vastu. Kohtuotsused kehtivad võlgniku võlgnetava kinnisvara suhtes, mis muudab uue hüpoteegi saamise raskeks. Laenuvõtja, kes soovib hüpoteegi refinantseerida või saada uue laenu olemasoleva laenu tasumiseks, peab tavaliselt uue laenu saamiseks pöörduma hüpoteeklaenu vastu võetavate rahaliste otsustega.\nTeatage kohtuotsuse laajale. Laenuandjad teevad otsuseid refinantseerimise kohta, kuid ei avalda ühtegi olemasolevat kohtuotsust, millest olete teadlikud, võib laenuprotsessi peatada.\nVõta ühendust võlausaldajaga. Vaadake kohtuotsuseid, et leida võlausaldaja kontaktteave. Hankige kohtuotsuse täitmiseks kogu summa. Täiendavad kohtulõivud ja intressid lisatakse tavaliselt rahandusotsusele pärast lepingu sõlmimise kuupäeva, nii et vajate täpset tasumata summat.\nKui võimalik, tasuda kohtuotsus täies ulatuses. Kohtuotsuse rahuldamine tuleks saata maakonna salvestile, kus kohtuotsus esitati (kui see on olemas) ja te peaksite selle koopia saatma. Anna rahulolu koopia laenuandjale. Teil peaks olema võimalus refinantseerida seni, kuni olete täitnud ülejäänud laenukriteeriumid.\nTehke maksekorraldused, kui te ei saa täielikult tasuda. Mõned võlausaldajad nõustuvad maksekorraldustega ja väljastavad teie koduriigile ainult refinantseerimise laenuandja. Võlausaldaja vabastamine tähendab, et kohtuotsus on endiselt aktiivne, kuid ei ole enam teie kodu vastu. Võlausaldaja võib kohtuotsuse täitmiseks siiski kinni pidada teistelt varadelt, näiteks hoida teie pangakontol.\nKorrigeerige väljamakse refinantseerimise sulgemises. Mõned laenuandjad võimaldavad laenu refinantseerida olemasoleva kohtuotsusega laenuvõtja vastu, kuid laenu sulgemisel peab olema piisav laenuvõtja, et maksta võlausaldajale täies ulatuses. Teie advokaat ja laenuandja õigusnõustaja peaksid korraldama võlgnevuse teiega võlausaldajale.\nPankrot kustutasid kohtuotsused ikkagi maakonna dokumentides. Informeerige oma laenuandjat, kui olete eelnevalt esitanud pankroti ja teinud kohtuotsused.\nKuidas Paigaldada Induktsioonkütteplokk\nMis Juhtub, Kui Te Ei Lõigata Amaryllise Lille?


APPLE MACBOOK PRO 13 Z TOUCH BAR (MV9A2ZE/A/D1) HIND | kaup24.ee\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1)\n€ 2 74400 € 3 075 00 *\n0€ transport koodiga KAUP3266 22t 50min.\nTasu kolme võrdse maksena 3 x € 91467\nJaga Ostuhind Kolmeks Võrdseks Makseks Ilma Lisakuludeta - 3 x € 91467\n€ 2 74400\nToote kirjeldus: Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1)\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1) Kõrge tõhusus loogilise hinnaga. Intel Core i5 protsessorid - suurepärane lahendus äriklassi sülearvutitele ja multimeediumi seadmetele. Kahe- või neljatuumalistele versioonidele on integreeritud kujutise kiibistik GD Graphics ja protsessori taktsagedust tõstev Turbo boost režiim. Need protsessorid pakuvad sujuvat ja mugavat süsteemi jõudlust, mis on piisav fotode ja filmide töötlemiseks, 2D ja 3D mängude mängimiseks ning ka Full HD kvaliteedis filmide vaatamiseks.\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1) Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1) Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1) WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1) Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1) Ekraani läikiv kattekiht tagab väljendusrikkaid värve, samuti suurepärase kontrasti. Sellise kattega ekraan võimaldab nautida filme ja multimeediat. Läikiv ekraan tagab seadme tõhusa ja elegantse välimuse, pakkudes samal ajal parimat kogemust filmide, fotode vaatamisel või mängides.\nÜldine informatsioon tootest: Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1)\nSoovitame osta koos: Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1)\nSoovitame osta koos Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1)\nKüsimused ja vastused toote kohta: Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV9A2ZE/A/D1)


Näitan 30 postitust - vahemik 91 kuni 120 (kokku 242 )\nMina olen ka veel siin. Võtan sõna harva, kuid nüüd tulin teavitama, et liigun IVF teema alla.\nOleme triipe püüdnud märtsist 2019. Abikaasa haigusloo tõttu kahtlustasime, et tõenäoliselt ise ei olegi miskit tulemas. Minul on üks laps varasemast olemas.\nSeptembris külastasime viljatusarsti ning nüüd saabusid mehe tulemused ka lõpuks. On selline seis, et tõenäoliselt ei ole temal bioloogilist materjali kuskilt saada. Proovitakse operatsiooni käigus midagi saada ning kui see ei õnnestu, siis läheme doonori peale üle.\nEi oska isegi kuidagi kurb olla. Oleme abikaasaga mõlemad positiivselt meelestatud, sest nüüd on selgus majas ning saab edasi liikuta muud teed pidi. Meie jaoks on kõik laual, st ühtegi viisi ei välista.\nSoovin siinsetele kauoodatud triipude saamist! 🙂\nHei, selle nädala teises pooles peaks päevad hakkama. Kõht on 5 päeva juba tunda andnud, selline hästi õrn päevade valu, väga imelik, tavaliselt küll enne päevi kõht ei valuta . Rinnad annavad vahel tunda, aga mitte eriliselt, nagu tuikavad vahepeal. Muud nagu polegi 😄\nMul peaks ka nüüd teises pooles päevad hakkama. Varajane test oli negatiivne, palju ei looda. Ootan nüüd päevad ära, et uuesti proovida 😀 iga päev on selline tunne, et nüüd täna hakkavad. Hiljemalt 17ndal peaks küll punased platsis olema.\nOleme täitsa samas tempos siis 😀\nKas DPO 10-11 vara testi teha?\nEnamasti siis juba näitab.\nHei, olen täitsa uus siin, lugedes kõigi kirju ja läbielamisi, tunnen et asi ei ole ainult minus ja tore on samastuda. Olen triipe püüdnud alates jaanuarist. Arsti juurde panin aja augustis ja vastuvõtt oli septembris. Mul oli menstruatsioon 21.juuni ja uuesti algasid 31.august. Arst ei osanud kohe öelda, miks mul nii pikk vahe jäi, limaskest tundus korras ja ütles, et ovulatsioon peaks hakkama.Arst võttis vereproovi ja määras uue aja, mis oli täna 13.10. Vereproov näitas, et hormoonitase on mul täiesti olematu. Lisaks kutsus arst mul menstruatsiooni esile, sest 31.august oli mul viimane menstruatsioon ja kirjutas välja Gepretix’i, mida pean hakkama võtma 16 päeva pärast, 10 päeva järjest. Leidsin ainult Gepretixi kohta niipalju, et ta on looduslik ja midagi uut meil. Kas kellelgi on äkki imelugusid? On keegi selle abil rasedaks jäänud? Arst kirjutas 4 kuuks retsepti ja ütles, et kui see ei aita, kirjutame midagi lisaks juurde, see eriti ei lohutanud, sooviks selle aasta sees triibud kätte saada 🙂\nOlen kindel, et päevad kohe kohe platsis. Ei suuda enam ära oodata, kõht valutab iga päevaga aina tugevamalt, lisaks pea ja seljavalud. Oeh.. Tuleks siva ja saaks uut ov aega oodata. Aga nüüd aeg venib ja venib…\nMa kärsitu tegin dpo10 testi ja oli negatiivne, peab vist uut tsüklit ootama jääma sest siit palju ei looda kui praegu ei näita\nDPO 10-11 test negatiivne. Nüüd ootan päevi, mis peaks hakkama u 18.10. Rohkem ei testi ka, ennekõike stressi vältimiseks. 🙁\nMe sinuga samas graafikus. Ometi näitas ov test esimest korda nii rasvast triipu aga ikka ei midagi rasedutestil. Miks kurjam ainult üks stressamine sellega.\nNõme jah. Ma siiski veel veidike loodan, et ov oli hiljem, kui app näitas. Mul pole tsükkel veel paika ka loksunud. Midagi igal juhul peab olema kui alakõht õrnalt valutab nädalavahetusest saati, nagu päevade valu ja selline punnis olek. Nädal enne oodatavaid päevi kõht ikka valutada ei tohiks, seega fingers cross 😀\nMina ka veel püüdmas. Alustasime märtsist teise lapse planeerimisega. Päevad oleks pidanud hakkama 12.10. Aga rasedustest negatiivne. Jube totter küll, et mul ei jää kunagi päevad hiljaks ja nüüd, kui jäävad, ikka pole rase.\nOlen juba täielikult lootuse kaotanud. 🙁\nNonii, päevad platsis. Ov toimuski tunduvalt varem, tsükkel see kuu 4 päeva lühem. Saa siis aru millal midagi tegema peab 😀\nMul valutab ov’st saadik valutanud, valu küll muutunud mida päev edasi. Pea ka nii valutab ja alaselg ning nibud ümbrus ka nagu muutunud suuremaks ja natuke tumedamaks. Peale ov pos testi me rohkem ei panustanud ka, et kui ov venis millegi pärast peale pos testi siis läks halvasti. Aga see fantoomrasedus pigem kui test ikka neg
\nFLO järgi on mul 5 päeva pärast ovulatsioon. Jälgin kehamärke ja teen ovu teste, annan märku kuidas läheb ja kas suutsin ovu ära tuvastada (varem pole ovulatsiooni tuvastamisega tegelenud) 😀\nTere! Olen ammu lugenud, kuid pole kunagi postitanud. Liitun ka selle kuu omaga. Olen 27a naine, varem ühtegi rasestumist pole olnud. Oleme proovinud 1,5 aastat lapsi saada kuid tulutult. Mul on varasemalt naistearstil öeldud,et mul ei toimu iga kuiselt ovulatsiooni.Päevad on suhteliselt eluaeg ebaregulaarsed olnud (28-50p). Septembris käisin viljatusarstil, tehti proovid. TSH oli kõrge, määrati L-türoksiini juurde, mida võtan igapäevaselt 50mg. Mees käis nüüd hiljuti proove andmas, vered/hormoonid ja uriin korras ja spermat peab nüüd 21.okt uuesti minema andma, siis saab ka need vastused teada. Ise sain hetkel selleks kuuks duphastoni, et esile kutsuda päevad ja siis peaksin hakkama Letrozole võtma. et stimuleerida ovulatsiooni. Olen teinud viimased 6kuud ov teste ja koguaeg neg. Hakkasin l-türoksiini juurde võtma 5ndast ja sain nn positiivse tulemuse ov testile 10.10 ehk siis peaksin olema DPO 2/3 täna. Ma ei tea kas see on võimalik, et tänu sellele ovuleerisin või pigem mitte? Eks see näis. Duphastoni hakkasin võtma 12.10 hommikust, lõpetan 21.10 ja siis sealt 3-4 päeva pärast peaks päevad hakkama. 3-7 päev siis Letrozole ja siis UH millalgi. 30.10 lähen HSG-le, ehk siis munajuhade läbipuhumisele. See kuu väga lootust pole, aga kunagi ei tea.\nEdu kõikidele teistele triibukatele!\n
Mina ka ikka veel siin. Pillid jätsin ära 2019 jaanuar aga kohe ei hakanud triipe püüdma. Selle aja jooksul oleme vast pooled korrad tabanud õiget hetke. Meil pidev jama, et küll on mees tööasjus ära ja siis jälle mina. Arstil olid hormoonid korras ja OV toimumine tuvastatud, samuti on tsükkel suht regulaarne 26-28päeva. Pidin minema LAP tegema aga nagu kiuste oli siis PAP test korrast ära. Olen detsembrini jälgimise all, siis uued proovid. Enne LAP i ei tehta. Seega proovime lihtsalt OV testidega. See kuu asjatasime OV ajal ikka kõvasti. Hetkel DPO5 ja ainuke mis veider on punnid näos. Tavaliselt tekivad need paar päeva enne päevi. Ja keha temperatuur on kõrge, mis on minu jaoks veider. Tavaliselt mul pigem madal temperatuur ehk 35,9-36,3 praegu tööl kraaditakse ja iga päev olnud 36,9 ja 37,0. Minu jaoks veider, ehk mingi põletik kehas, mis punne tekitab ja temperatuuri kõrgemal hoiab. Mina lihtsalt loodan, et see PAP testi kehv tulemus on saatus ja saame enne detsembrit kakukese ahju. Aga lootus on ikka lollide lohutus. Tegelikult tunnen juba ette, et ise vist ei taha ta tulla. Kõigile kes kaua püüdnud, hoian väga pöialt
\nkas antud test tundub, et ovukas on lähedal? pilt siin: https://imgur.com/3rBPIpl\ntäna on mul CD16 ja triip pole kunagi nii tume olnud.\nvõrdluseks eelnevad ovu testi tulemused (alates CD9-CD15ni) pilt siin: https://imgur.com/a/licJIX7\nMulle tundub täiesti positiivsena, mõlemad triibud tubduvad sama tugevad.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 12.10 20:31; 14.10 22:09; 28.10 10:13; 28.10 10:29;\nmhm, mulle tundus ka varasemast tumedam ja samas tsüklipäeva järgi võiks vabalt juba nö “õige aeg” olla ovulatsiooniks. Panustasime täna õhtul, testin homme ka,et näha kas triip tumeneb veelgi.\nFLO näitab ovulatsiooni aknaks 15-21.oktoobri vahemikku ja kõige “viljakamaks” päevaks 19.oktoobrit ehk on lootust et see ei pane seekord puusse. (võrdluseks eelmine kuu FLO arvutas valesti ja panustasime elukaaslasega liiga vara ja liiga hilja) 😀\nTerekest. !! Olen siin siis Mai kuust saadik . natuke siis endast uuesti .olen 27 aastane ja kahe lapse ema . Esimene rasedus tuli kohe esimesel kuul ja ka teine rasedus kohe esimesel .kuul vanus oli siis 19 ja teisega 24. mõlemad tüdrukud 🙂 Alates mai kuust otsustasime et võik poeg ka olla 🙂 . Aga ei taha kuidagi õnnestuda see poja saamine ,ja kui aus olla hakkab lootus nagu kaduma .:( tean küll et mõni proovib veel kauem ,aga kuna esimesed lapsed tukid kohe ,siis nüüd nagu hakkab asi stressi tekitama . eelmine kuu ma enam väga sõna ei võtnud ja ka see kuu lootust ei ole . Ov peaks kalendri järgi olema täna või homme . Isegi ei tea ,kuna keha ei anna enam ov ühtki märki . Soovin kõigile kiireid triipe . ja olege lootusrikkad ,mis sest et ma ise seda ei suuda .\nMina olen 28 aastane ja kodus kasvamas 6 aastane poeg. Uusi triipe püüame juuli kuust saadik. Laupäeval peaksid punased hakkama, tänane test oli täiesti negatiivne. Panin arsti juurde aja kuna enne päevi kestavad pikalt kuskil puusanuki kõrval pistavad valud. Mõlemal pool ja need suht häirivad. Lisaks sellele on vahepeal yks abort olnud ja nüüd kardan et vb sellest ei jää. Enne poja triipe käisin munajuhade nö puhastuse ja triibud sain kohe järgmisel kuul. Suht selline masendav, tahaks nagu juba neid triipe. Teiseks mingi kiiks et lapse sünnipäev võiks olla suvel.\nma väga soovitan sul ovulatsiooni teste katsetada!\n5DPO täna 🙂 Plaanin järgmine teisipäev testida. Siis peaks Ovitrelle kehast väljunud olema ja rasedustest õigesti näitama.\nEile olid kerged torked ja valud alakõhus ning öösel ärkasin läbimärjana ülesse. Kui suvel rase olin siis olid mul ka öised higistamised, just alguses. Ikka nii, et pidin riided keset ööd ära vahetama. Tean, et 4-5DPO on igasugu sümptomiteks liiga vara ja tegu on arvatavasti progesterooniga mida manustan. Väike lootuseuss poeb ikka sisse. 🙂\nTundub, et mul ikka väike lootus veel on. Päevad pole hakanud ja järelikult siis ov oli hiljem kui algselt arvasin. Aga kuna vahekord leidis ja sellel ajal aset mis nüüd arvestades võis ov olla siis nooo miks mitte.\nKõhuvalu pole endiselt kuhugi kadunud, eile oli lisaks torked aga no ma ei tea. Ei panusta neid sümpomitele. Samas jällegi sai teste tehtud, olid negatiivsed. Aga nüüd arvestuste põhjal tegin jällegi liiga vara ehk. Kui täna, homme ei hakka siis Laupäeva hommikul teen testi ja kui siis ka negatiivne, järelikult tsükli häire.\nKuigi hetkel on lihtsalt voolust veidi rohkem, ma enne pole tähelepannud kas ka enne menset on suurem voolus. Kuidas teil?\nMul on kuidas kunagi. Vahest suureneb voolus enne päevi ja läheb sujuvalt päevade vooluseks üle. Kõige kuivem periood on mul alati vahetult pärast ovulatsiooni.\nMa pole varem osanud üldse nii vaadata, eks enne ei jälginud ka igast pisiasba. Eks siis ilmselt mens ukse taga ootamas juba. Ei viitsi üldse enam oodata. Võiks hakata juba, et uuel ov ajal uue hooga.


TV 10 Olümpiastardi hooaeg venib pikemaks – Eesti Kergejõustikuliit\nTV 10 Olümpiastardi hooaeg venib pikemaks\nKoolinoorte TV 10 Olümpiastarti sarja 49. hooaeg ei kulmineeru järgmisel nädalal mitmevõistluse finaaliga Kuressaares, vaid septembris Tartus. Tavapärasest hiljem toimuvad ka maakondades ja linnades peetavad eelvõistlused.\nKoroonaviirusest tingitud paus venitab juba novembris alanud koolinoorte TV 10 Olümpiastarti sarja 49. hooaja tavapärasest kolm kuud pikemaks.\nMärtsis ja mais toimuma pidanud üksikalade vabariiklikud etapid ootavad noori nüüd 30. augustil Võrus ja 6. septembil Rakveres. Järgmiseks nädalaks Saaremaale planeeritud mitmevõistluse finaal viiakse läbi aga 19.-20. septembril Tartus.\nNendele vabariiklikel etappidele peale pääsemiseks peetakse pika suve jooksul linnades ja maakondades eelvõistlusi ja iga paik otsustab ise, millises järjekorras noored TV 10 norme püüda saavad.\n“Tallinnas on asjad tehtud nii, et mitmevõistluse norme püüdsime praegu. Juuli alguses on kolmas-neljas etapp ühisvõistlusena ja siis üritame kõik normid ära püüda, et siis sügisel saaksime rahulikult juba finaalvõistlusele peale minna,” ütles treener Kädy Tänav (Tänak) ERR-ile.\nTV 10 Olümpiastarti sarja Tallinna linna mitmevõistluse etapil osalenud pingutasid nädala sees Kadrioru staadionil. Spordiklubi Fortise eestvedamisel korraldatud mitmevõistluse tegid läbi kuni 12-aastased ja kuni 14-aastased noored – vanusegrupp, kes peaks treener Kädy Tänav (Tänaku) sõnul olema võistlusvormis iga päev.\n“Nad ikkagi on saanud praegu tavatreeninguid teha,” lausus ta. “Eks nad ikka natukene toored on mõnel alal, aga siis ongi sügisel olukord natuke parem. On küpsemad ja ehk tulevad ka natuke suuremad rekordid.”\nÕige mitut sarja rekordit jahib sügisel Kädy Tänav (Tänaku) õpilastest Tristjan Jaanson, kes võitis Tallinna linna etapil kuni 12-aastaste poiste üheksavõistluse (6252 punkti), näidates eriti kiiret minekut sprindis.\n“Parandasin oma 60 meetri aega päris palju,” lausus Pelgulinna Gümnaasiumi õpilane. “Eelmine aeg oli 8,24 sekundit, mille ma tegin talvel Lasnamäe hallis Eesti meistrivõistlustel ja praegune aeg on 7,97.”\nKui kaheksa sekundi alla sprinti õnnestub näidata ka sügisel finaalis, kerkib Jaanson TV 10 sarjas ala rekordiomanikuks.\nMeeleolukalt kulmineerunud Tallinna linna poiste üheksavõistlus näitas, et septembris on ohus ka tõkkesprindi sarja rekord ja seetõttu kavatseb Jaanson kogu suve trenni teha.\n“Ma arvan, et ma ikka treenin,” lausus ta. “Ma tahaks kuhugi jõuda sellega, sest kuna mul pole midagi muud teha elus, siis keskendun kergejõustikule ja lähen sellega edasi.”\nKuni 12-aastaste tüdrukute kuuevõistluse võitis 4595 punktiga Tallinna linna etapil samuti treener Kädy Tänav (Tänaku) õpilane Ellen Ingrid Aadamsoo, kes läbis viimase ala 600 meetrit ühe minuti ja 48,63 sekundiga.\n“Ma olin väga rahul 600-ga. Seal tuli isiklik rekord. Üks sekund olin kiirem,” lausus Prantsuse Lütseumi õpilane. “Palliga olen ka arenenud. Varem oli halvem, nüüd on juba paremaks läinud ja jäin ka väga rahule kaugushüppega, kuigi talvel oli parem, aga nüüd on see ikka väga hea.”\nEllen oli üks neist, kes tegi kahe päeva jooksul Kadriorus kaasa nii TV 10 Olümpiastarti sarja Tallinna linna mitmevõistluse kui juba 63. korda toimunud Uno Palu noorte mitmevõistluse karikavõistlused, mida Nõmme Kergejõustikuklubi on pikalt vedanud.\nKeerulisel ajal ühendati kaks noorte jõuproovi ja huvilisi oli nii palju, et mitte kõik soovijad ei pääsenud kehtiva 100 osaleja limiidi tõttu starti.\nIndividuaalvõistlejad peavad TV 10 vabariiklikel etappidel osalemiseks tulema vastaval alal maakonnavõistluse võitjaks või täitma osavõtunormi. Juhend.\nJuba homme, 15. juuni toimuvad maakondlikud eelvõistlused algusega kell 13.00 Valga staadionil ja kell 14.00 Tartus, Tamme staadionil.


Google Pixel vs iPhone 7: millist telefoni on kõige parem osta 2016. aastal - Nutitelefonid\nPõhiline Nutitelefonid Google Pixel vs iPhone 7: millist telefoni on kõige parem osta 2016. aastal\nGoogle Pixel vs iPhone 7: millist telefoni on kõige parem osta 2016. aastal\nHoolimata selle aasta suhteliselt madalast võtmest, on iPhone 7 endiselt üks nutitelefonidest, mida tuleb võita, kuid 2016. aastal sai see juba uue põneva konkurentsi. Vaid mõni nädal tagasi teatavaks tehtud Google Pixel on uhiuue väljanägemisega ja veelgi parema jõudlusega uhiuus nutitelefon - see võib lõppude lõpuks sobida ka iPhone 7-ga.\npole helistaja ID-d, kuidas teada saada, kes helistas\nGoogle Pixel pakub kindlasti parimat Androidi kasutuskogemust, mille saate praegu saada - ja seepärast on see ka ideaalne telefon, mida võrrelda Apple'i iPhone 7-ga. Millise telefoni ja operatsioonisüsteemiga peaksite minema? iOS või Android, Apple või Google? Selles artiklis võrdleme Google Pixeli ja iPhone 7 funktsioone, tehnilisi andmeid ja palju muud, nii et saate välja selgitada, millist telefoni 2016. aastal osta.\nGoogle Pixel vs iPhone 7: disain ja funktsioonid\nNagu enamiku nutitelefonide kaasajal, on ka Google Pixel valmistatud klaasi ja metalli segust - ja see näeb hea välja. Ehkki see näitab silmatorkavat sarnasust iPhone 7-ga, on Google'i kujundusel siiski päris unikaalseid funktsioone. Näiteks kui telefonitoru esikülg on klaasist, on seadme tagaosa kolmandik läikiv ja kaks kolmandikku matt. See on ainulaadne välimus, mis on nutikas ja erinev - kuid see on sõrmejälgede magnet. Google Pixeli mõõtmed on 143 x 69,5 x 7,3 mm ning see on saadaval hõbedase ja mustana\nKui olete käes hoidnud iPhone 6 või iPhone 6s, teate üsna palju, mida iPhone 7-lt oodata. Apple on iPhone 7 välisküljel väga vähe muutunud ja see pole halb, sest see on endiselt üks parimatest välimusega telefonid, mida saate osta. Seekord on Apple andnud meile viimistluse osas rohkem valikuvõimalusi, nii et saate oma iPhone 7 saada roosakullast, kullast, hõbedast, mattmustast või raskesti leitavast Jet Black viimistlusest. Apple'i uue nutitelefoni mõõtmed on 138,3 x 67,1 x 7,1 mm, seega on see veidi väiksem kui Google Pixel - kuid sellel on siiski väiksem ekraan.\nGoogle Pixelil on ekraanil kuvatav avaleht, samal ajal kui Google on Pixeli sõrmejäljelugeja telefonitoru tagaküljele pistnud. Seevastu on Apple ühendanud need kaks funktsiooni iPhone 7 esiküljel olevaks nupuks. Tegelikkuses pole see aga üldse nupp: Apple on uue kodunupu muutnud rõhutundlikuks, kuid mitte mehaaniliseks. Füüsilise, liikuva nupu illusiooni säilitamiseks kasutab uus iPhone klapi mulje jätmiseks haptilist tagasisidet.\nGoogle Pixel kasutab kaamerat, mis on üsna sarnane Google'i viimase põlvkonna lipulaevade Nexus 5X ja 6P kaameraga. See on 12,3-megapiksline sensor, millel on f / 2.0 ava, faasituvastus ja laseri autofookus ning sellel on 1,55 pikslit. Kuid Google on lisanud täiustatud pildistabilisaatori, seega peaksite saama Google'i nutitelefonist varasemast paremaid videoid.\nKa iPhone 7 saab eelkäijaga võrreldes uuendatud kaamera. Apple on andnud uuele iPhone'ile 12-megapikslise anduri, optilise pildistabilisaatori, heledama f / 1.8 ava ja nelja-LED-välgu, nii et see on hämaras valguses palju parem kui varem.\nKuigi iPhone 7 kaamera on iPhone 6s kasutatuga võrreldes parem, siis meie leidis, et see on mõnevõrra vähem muljetavaldav, kui selle spetsifikatsioonid soovitasid . Lisaks on Google juba öelnud, et Google Pixel saab DxOMark Mobile skoor 89, muutes selle paremaks kui iPhone 7 skoor 86.\nVeekindlus ja kõrvaklappide pesa\nNii Google Pixel kui ka iPhone 7 jätavad kasutamata vähemalt ühe funktsiooni, mida võiksite 2016. aastal nutitelefonis näha. Google Pixelil on kõrvaklappide pesa ja iPhone 7-l pole seda kuulsalt - kuid Pixel pole vesi- vastupidav ja iPhone 7 on. Kummagi nimetatud funktsiooni väljajätmine on üsna kummaline ja kuigi need pole nii hädavajalikud, kui inimesed seda väidavad, oleksime tahtnud näha mõlemat kõrvaklappide pesa ja veekindlusega telefoni.\nGoogle'i Pixel on esimene telefon, kuhu on sisse ehitatud Google'i abimees. Lihtsamalt öeldes on see tehisintellekti assistent, mis aitab teil mitmesuguste ülesannetega, alates ilmade väljaselgitamisest kuni fotode otsimiseni või isegi keelte tõlkimiseni.\nNagu arvata võis, on iPhone 7 kaasas Siri uusima versiooniga, mis on üks esimesi digitaalse assistendi tüüpe turul. Sarnaselt Google'i abimehele võimaldab ka Siri teil kontrollida selliseid asju nagu Premier League ja ilma, ning saate tekste saata käed-vabad.\nGoogle Pixel vs iPhone 7: tehnilised andmed\nGoogle Pixelil on 5-tolline AMOLED-ekraan, mis kuvab 441 pikslit tolli kohta (PPI). Apple'i iPhone 7 kasutab veidi väiksemat 4,7-tollist Retina HD-ekraaniga pikslitihedust 326ppi. Kuigi iPhone 7 kasutab pigem LED-ekraani kui OLED-ekraani, leidsime, et see toimis Samsung Galaxy S7 klassi juhtiva ekraaniga võrreldes hästi. See tähendab, et Pixeli ja iPhone 7 ekraanid peaksid olema ühtlaselt sobitatud.\nJõudlus ja protsessor\nGoogle on suutnud mahtuda neljatuumalisse Snapdragon 821 protsessorisse, samas kui Apple'i iPhone 7 kasutab A10 Fusion protsessorit. Ehkki me pole neid kahte veel omavahel kõrvutanud, on mitmes raportis juba öeldud, et iPhone 7-l võib olla lihtsalt serv.\nGoogle ütleb, et Pixel peaks andma teile 26 tundi kõneaega, 13 tundi WiFi kasutamist ja 19 päeva ooterežiimi. Seevastu ütleb Apple, et iPhone 7 annab teile 14 tundi kõneaega, 14 tundi WiFi-ühendust ja kümme päeva ooterežiimi. Enne kui oleme mõlemaid koos testinud, on võimatu kommenteerida, kuidas neid kahte telefoni võrreldakse, kuid ainuüksi tootja joonist vaadates võib öelda, et Pixel on kaugelt kauem kestev telefonitoru.\nGoogle Pixel vs iPhone 7: hind, salvestusruum ja kohtuotsus\n32 GB suurune Google PIxel on saadaval hinnaga 599 naela ja 128 GB versioon on saadaval hinnaga 699 naela. 32 GB iPhone 7 maksab teile 599 naela, telefonitoru 128 GB versioon aga 699 naela. See tähendab, et iPhone 7 ja Google Pixel maksavad tegelikult sama hinda, kuigi Apple pakub 799 naela eest ka iPhone 7 täiendavat 256 GB versiooni.\nKuigi praegu on raske öelda, kuidas Google Pixel ja iPhone 7 üksteisega võrdlevad, on meil palju parem idee, kui oleme saanud veeta aega Google Pixeliga. Vaatamata sellele on tehnilisi andmeid ja funktsioone vaadates selge, et mõlemad telefonid on omavahel väga ühtlaselt sobivad - isegi hinna osas. Uuendame seda lehte, kui saame lisateavet telefonide võrdluse kohta.\nKeela jutustaja kodu Windows 10-s\nkuidas Windows 10-st GPU-d leida\nkuidas kontrollida minu ram tehnilisi andmeid\nmiks google chrome heli ei mängi


Enamlevinud luu- ja liigesehaigused «, Liigeste kasvavad haigused - Krooniline liigesehaigus nagu seda nimetatakse\nKrooniline liigesehaigus nagu seda nimetatakse, Liigeste haiguste kanade haigused\nHeidi Robinson Diagnoos mõjus mulle rängalt. Psoriaas ei ole kosmeetiline viga Nii mitmedki ametnikud ja ametkonnad on nimetanud psoriaasi kosmeetiliseks veaks.\nVäga tugevate liigesevalude puhul saab arst määrata tugevatoimelisi, otse kesknärvisüsteemi toimivaid valuvaigisteid. Kolmandaks looduslikuks aineks kõhre moodustamisel on MSM metüülsulfonüülmetaan. Selles on lööke ja hõõrdumisi leevendavaid kõhrepindu ja liigest koos hoidvaid kudesid ning liigesesidemeid. Liigest toetavad ka liigesele kinnitunud lihased ja kõõlused. Liigesevedelik aga toimib liigese määrdeainena.\nValu paremal kuunarnukis liikumisel Liigeste haiguste kanade haigused Selles artiklis vaadeldakse kõige tavalisemaid kanade haigusi, nende sümptomeid ja ravivõimalusi.\nJuveniilne idiopaatiline artriit kavilda.\nLiigesevalu muudab elu põrguks Iga viies inimene maailmas põeb mingit liigesehaigust nt osteartroosi e. Eestis kannatab mitmesuguste liigesehaiguste all inimest. Luu- ja liigesehaigusi on palju ja ühel haigusel võib olla mitu erinevat vormi. Kogu Euroopas põeb kroonilist liigesepõletikku või muud luu- ja liigesehaigust üle miljoni igas vanuses inimese — see on suurim krooniliste haiguste all kannatavate inimeste rühm ühiskonnas. Reumaatiliste haiguste põdejad kannatavad valu käes, mis häirib nende igapäevast tegutsemist, seepärast avaldavad need Juhendite noelravi suurt mõju inimeste töövõimele.\nLiigesevalu võib olla tingitud kõhre taandarengust või kroonilisest põletikust liigeses, aga valu võivad põhjustada ka ülekoormusest või traumadest tekkivad ajutised liigesekesta, kõõluste või lihaste paiksed põletikud. Galerii Enamlevinud luu- ja liigesehaigused Inimese luud, liigesed, lihased, kõõlused ja liigesesidemed moodustavad toese. Neid elundeid nimetatakse ka tugi- ja liikumiselunditeks.\nTingimisi võib siia lisada ka elundeid toestava sidekoe. Liigesepõletikud võivad tekkida ka haiguste nt düsbakterioos, ainevahetushäireülekaalu, liigse stressi või infektsioonide bakter, viirus, seen korral. Liigeste üheks suurimaks vaenlaseks on liigne suhkur — suhkrut, nisujahu ja rasva sisaldavad tooted nagu maiustused, saiaksesed, magustatud joogid jne.\nPakendage folk oiguskaitsevahendeid liigestele Levinumad luu- ja liigesehaigused - Tarbija - Majandus Varras valus harja Podagra — podagra on uraadikristallide kusihappe soolade kuhjumisest tingitud haigus, mis avaldub liigespõletikuna, liigeselähedaste sõlmede ning neerukividena.\nReumatoidartriit — on põletikuline autoimmuunne haigus — polüartriit e hulgiliigesepõletik, mille korral haigestuvad paljud liigesed, harva ka erinevad siseorganid. Vienna harja kaed haiget võivad olla haaratud ka liigeselähedased koed nagu limapaunad, kõõlustuped, lihased.\nEnamlevinud luu- ja liigesehaigused « Sete võib olla kiirenenud ja CRP üsna kõrge. Alati uuritakse ka reumatoidfaktorit ja tuumavastaseid antikehi tuumavastuaineidkuna nende abil on võimalik määrata haiguse alaliiki.\nRavi eesmärk on võimalikult palju vähendada lapse vaevusi ja parandada haiguse kulgu. Mõnikord jõutakse hõlpsasti eesmärgile: nõrgatoimelised ravimid ja võibolla ka mõni liigesesüst ning soovitused koduseks Teen liigesevalu on küllaldased. Mida raskem on haigus, seda rohkem tuleb kasutada tugevatoimelisi ravimeid ja muid vahendeid.\nToitumine luu- ja lihashaiguste korral Tervisliku toitumise informatsioon Kogemus on näidanud, et tõhusamate ravimite kasutamine suurendab alati lapse väljavaateid paranemisele. Noorte liigesepõletiku tänapäevases ravis kasutatakse kõiki neid ravimeid, mis on kasutusel ka täiskasvanute reumatoidartriidi ravis.\neakate inimeste seljavalu ja puusad\nRavi tõhustamisega ja koondamisega suurtesse keskustesse on saavutatud väga häid tulemusi. Toimetas Einar Ellermaa Pexels. Liiges on keeruline aparaat. Selles on lööke ja hõõrdumisi leevendavaid kõhrepindu ja liigest koos hoidvaid kudesid ning liigesesidemeid. Liigest toetavad ka liigesele kinnitunud lihased ja kõõlused. Liigesevedelik aga toimib liigese määrdeainena.\nVanemas eas leitakse artroosi peaaegu kõigil, kuid vaid väiksele osale põhjustab see raskeid vaevusi. RA on krooniline haigus, mis kulgeb ägenemiste ja vaibumistega. RA esineb sagedamini naistel.\nSpondüloos on vanemas eas väljenduv lülisamba diskide. Krooniline podagra tofusnaya iseloomustab järkjärguline liigesehaigus piiratud liikumis- ja deformatsioon. Esimesel metatarsofalangeaalliigese, pahkluu, interfalangeaalliigeste liigesed ja ühine sünoviidiga harja täheldatud erineva raskusastmega. Kuna on tegu tophi, liigeste haigus, mida iseloomustab asümmeetria.\nTänapäevani kannab tema avastatud lapseea krooniline liigesehaigus tema nime Farrowviidanud Lange jt — Stilli tõbi. Ja tõepoolest, need, kes on üle viiekümne, kohtuvad sagedamini.\nKui luud ja liigesed on haiged Lisaks põhjustab see haigus põletikku kõõluste kinnituskohtades ja vahel ka silma eesmises osas, harvemini südames või aordi seinas. Ka tavalistelt luude röntgenipiltidelt võib hinnata osteoporoosi, kui see on kaugele arenenud. Väga tugevate liigesevalude puhul saab arst määrata tugevatoimelisi, otse kesknärvisüsteemi toimivaid valuvaigisteid.\nKuid noored ei ole sellest haigusest. Inimese luud, liigesed, lihased, kõõlused ja liigesesidemed moodustavad toese. Neid elundeid nimetatakse ka tugi- ja liikumiselunditeks. Tingimisi võib siia lisada ka elundeid toestava sidekoe. Toesehaigusi nimetatakse veel ka reumaatilisteks haigusteks. Need on luu- liigese- lihase- ja sidekoehaigused ning. Krooniline üldine valu RA on sagedasim põletikuline liigesehaigus, mille põhiavaldusteks on liigesevalu, -jäikus ning deformatsioonid.\nPsoriaas ei ole kosmeetiline viga Nii mitmedki ametnikud ja ametkonnad on nimetanud psoriaasi kosmeetiliseks veaks. Sellega on püütud seletada. Põlve osteoartroosi gonartroos deformeerumise osteoartriit - Krooniline, Mittepõletikuliste liigesehaigus, mis põhineb esmase hävitamine. Osteoartroos on kõige sagedamini esinev krooniline liigesehaigus, mida kergemates või raskemates vormides esineb kõigil üle aastastel inimestel.\nBursiit — selle haiguse korral on tegemist limapauna seina paksenemisega, suurenenud eritusega ja selle kogunemisega limapauna. Sagedasemad liigeste ja luude haigused Sagedamini limapauna põletikud tekivad küünarnuki, põlveliigese ja kannakõõluse piirkonda. Haiguse tekkimise aluseks on trauma, krooniline ülekoormus või Liigeste haigused bursiidi ravi mehhaaniline surve limapaunale näiteks töö põlvili asendis.\nLuupus — luupus on krooniline autoimmuunne haigus, mille puhul keha immuunsüsteem muutub hüperaktiivseks ja ründab normaalseid terveid kudesid. Mis on sünoviit See tipneb põletiku, paistetuste ja kahjustustega liigestes, nahal, veres, südames ja kopsudes. Osteo artroos ehk liigesekulumus on kõige sagedamini esinev liigesehaigus maailmas. Tegu on mittepõletikulise liigesehaigusega. Esinemissagedus suureneb vanusega ja haigestuvad rohkem naised. Liigeste kulumise korral kulub ja õheneb luude liigestuvaid pindasid kattev kõhr, kõhrealune luu aga kahjustub ja pakseneb.\nMõlemad mõisted — nii osteoartroos kui osteoartriit — viitavad samale degeneratiivsele liigeseprobleemile. Põletikulise protsessi kliinilised ilmingud sünoviaalkotis Soodustavateks teguriteks loetakse liigeste ülekoormust raske füüsilise töö, liigse kehakaalu tõttuaga ka liigesekõhre nõrkust, ainevahetushäireid ja pärilikkust.\nIntroduction to Skin Antioxidant - The powerhouse free radical fighter


Kangelaslik õpetaja! Klassijuhataja tassis raske haigusega tüdrukut terve klassireisi vältel seljas, sest muid variante polnud - kommentaare 1-13\nVäga tubli õpetaja.\nNoh rassistid tulge nüüd last mõnitama\nmida tead sina lastest - laste saamiseks on ikka emast ja isast vaja..\nmis rassismi puutub, siis rassismi definitsiooni järgi oled rassist just sina - sina juhtisid tähelepanu sellele, et selle lapse nahatoon on veidi erinev..\nshut up - söör fon rassist!\nkui valge tassib musta, on ok, kui oleks vastupidi, siis oleks rassism, orjandus jne\nMitte ainult eskursiooni aja vaid heade tabltide puhul 100 aastat veetakse teda seljas ja 10 neid\nmiljoneid eurosi kuluks talle euroopas.Mets langeks ja karjäärid tühjeneks et eluvõimetd saaks\npikutada.Nagu looduses ja dzunglis---kõik on nii head,nii head.Ja nüüd tööle ja ja sõtta väetite pikutamist kaitsma.Võiduka lõpuni!!!\nNo kui loodusseadustesse minna siis karta ja noh... vähem vaja on inimesi, kes on vaimust vaesed, mitte neid, kelle keha on puudulik. S Hawking ja paljude teiste võimalus elule on inimkonnale kasuks olnud. Samas sajad miljonid laitmatu füüsisega tegelased on lihtsalt koormaks.\nSaaks kuidagi ainult ilma teiega kokkupuuteta elada,mitte ühise sotsialistliku maksustamise ja ühisrahaga vaid vabana ja sõltumatuna.Teie vahite\nselili voodis taevast ja luuletate ja saate hakkama\nja ei vaja sotsialisliku abi ja nii edasi miljoneid valgusaastaid täis imekauneid superhüpernoova plahvatusi mida vaid kuntsnik maalida jõuab.\nHead sotsialismiplahvatust ja saagu teid palju et mida rohkem te aidata saate seda paremad olete.\nJulgen väita, et Hawkingu sarnaseid mõistuseid on tervete inimeste hulgas tuhandetes kordades rohkem kui santide hulgas. Seega kes siin tegelikult koormaks on?\ntotakas pärnu kratt viis mind oluliselt teemalt korraks kõrvale..\ntegelikult tahtsin õelda, et ma oleks nõus seda õpetajat seljas tassima..\nSelliste tegudega on ta ära teeninud pika ea ja tulevikus palju noori ja tugevaid käsi, kes teda vanaduspäevil tassivad ja hooldavad.\nHuvitav,kas poni ei käigi jala,et seda rajale ei lubata.\nJa-jah, eks need tänavatel liikuvad autud-bussid ja metsatöid teostavad raskeveokid on ikka väga loodussõbralikud. Veelenam nad on lausa osa loodusest!\nHobuse peab ka metsas selga vinnama.\nGreg oleks meesterahvana võinud oma abi pakkuda ja suurt last ise seljas kanda, kui aidata tahtis. Tund aega mõeldi ja seda välja ei mõeldud.\nMuidugi. Sellise seljakotiga tüdrukut kandes oleks mehe tagumik olnud paide bussis. See on lubamatu.\nMaailmas on veel häid inimesi ka tore on, et neid ka vahel esile tuuakse :)\ntavapärane normaalne käitumine. Hea, et jõudu oli.\nTulbi ! Hea ,et selliseid naisi veel on.\nkas lapsel isa pole või, isa oleks võinud lapse selga võtta ja tassida. lastakse naisõpetajal selg tassimisega ära rikkuda.\nsiin veel kiidetakse sellist lollust takka ka. uskumatu..\nUudised meie uuelt suurelt kodumaalt, Chicago kandist.\nEt oli jõudu kanda. Milleks oli vaja minna metsa. Tahtis näidata. Metsa oleks võinud kujutada ka pargis. Juku, isa lähme loomaaeda, tahan madu näha. Isa, võta luup, mine aeda ja vaata vihmaussi.\nMilleks sōdu pidada sōdurpoiss? Seda kōike saad oma tagahoovis ka sōpradega teha, aga ei on vaja ikka vōōrale maale "rahu" viia\nTubli õpetaja. Aga väga tobe, et poni rajale ei lubatud. Erandit võinuks ikka taotleda. Sellel ju põhjus. Miks INIMENE peab vedama? Kui ebard peab see ametnik olema kes tüdrukule poni jaoks erandit ei tee? Ponil ikka rohkem jaksu. :)\nKool on kool ja haigus on haigus.\nOleks taolisi õpetajaid rohkem. Hingega.\nkas vanemad pidasid seda õigeks, et õpetaja peab nende last seljas tassima?!


Basseini Puhastusvahendi Parandamise Juhend 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Ehitada Sisekujunduse Seina 5 Sammu Võrra\nDrywelli Ehitamine Veekraanide Probleemide Lahendamiseks\nAutomaatne basseini puhastaja parandamine on lihtne, kui saate probleemi täpselt kindlaks määrata ja seejärel rakendada kõige tõhusamat lahendust. Siin on teie imemispõrandapuhastusvahendite, survepesapuhastusvahendite ja robotite puhastusvahendite tõrkeotsing. Sisselaskepuhastuse puhastusvahendid Need on tavalised basseinivahud, kuna need puhastavad vaakumfiltreid.\nAutomaatne basseini puhastaja parandamine on lihtne, kui saate probleemi täpselt kindlaks määrata ja seejärel rakendada kõige tõhusamat lahendust. Siin on teie imemispõrandapuhastusvahendite, survepesapuhastusvahendite ja robotite puhastusvahendite tõrkeotsing.\nNeed on tavalised basseinivahud, kuna need puhastavad vaakumfiltreid. Nende kõige sagedasemad probleemid on aeglane liikumine ja korduv liikumismudel, mis ei puhasta kogu basseini. Saate neid kiirelt parandada filtripumba korvi kiire kontrollimisega, näiteks lehtede, okste ja putukatega.\nUurige imemispumba sisselaskeavade materjali, mis võib seda ummistada. Järgnevalt kontrollige, kas vooliku ja imemisjoone vaheline ühendus on kahjustatud. Vaata voolikut, lõpuks, aukude, lõhesid või kinni jäänud prügi. Kui teil on oma basseini küljes olevad puud, ühendage oma imemispuhutiga spetsiaalne lehtpüüdur.\nSurvepumpa puhastusvahendid sisenevad basseini puhastusseadmesse, kuna vesi suunatakse surve all basseini juurde. Nad kasutavad prügikotti, mis jätavad prahid ja muud soovimatud materjalid kokku. Kott tuleb tühjendada igal ajal, kui rõhuripuhasti puhas on ainult basseinis olevate osakeste segamine, selle asemel et neid veest välja tõmmata.\nBasseini vesi voolab rõhurõhu puhastusvahendi kaudu kolme ossa: pühkimismasin, Venturi torud ja tõukejõud. Pühkija puhastab peenikesi osakesi basseini seintelt ja põrandalt ja liigub need filtrisse. Venturi suunab vee rõhu, et haarata lehti imemisega ja saata need sulgurikotti. Tõukejõu jõuajam koosneb hammasrattadest ja -sadetest, mis juhivad basseini puhastusvahendit. Enamikel basseinide puhastusvahenditel on vaja abipumba, mis aitab tõhusalt puhastada basseini.\nPeamised probleemid, millega seisavad silmitsi survepesurid, on ebapiisav surve ja ülelaaditud lõkspüünised. Selle abipump lisab tavaliselt seda probleemi. Pärast iga puhastamist kontrollige lõksu kotti ja tühjendage see vastavalt vajadusele. Kontrollige ka kõiki prügi kogunemise osi ja puhastage neid vähemalt kaks korda basseini kasutamise hooaja jooksul.\nKui soovite puhastada, pane need iseliikuvad elektrilised puhastusvahendid basseinile. Neid hakkab juhtima elektrienergia, mis on toodetud madalpinge transformaatorist, mis jääb väljapoole basseini piirkonda. Enamik neist on arvutiga juhitav läbi oma teki lounger.\nRobotite puhastusvahendid peatuvad mõnikord liikumisel ja nad ei pumbata vett läbi nende struktuuri. Kõigepealt tehke kindlaks järgmiselt: kontrollige kõiki toiteallikaid ja -ühendusi, sh toitekaabli kaitsmeid. Kinnitage turvavööd, kui need on lahti.\nKui need on välja parandatud, asendada need.Robot-puhasti eemaldamisel basseinist tõstke see ainult selle käepideme abil - ärge tõmmake ega tõmmake seda. Kui pumba peatub, ei puhasta puhastaja prahti ega tõmmata pooli seinu üles. Avage seade, tõmmake ventiilikork ära ja veenduge, et tiivikuventilaator ei oleks takistatud. Kui tiivik ei pöörle, asendage pumba mootor.\nPõhiline » Välisilme Kodu » Basseini Puhastusvahendi Parandamise Juhend\nTina Katuse Õige Värvimine: 4 Näpunäited\nInimestel on raske otsustada, kas kodu- ja hoonete parem valik on kaldus katus või lamekatus. Igal kodul ja hoones on oma unikaalsed omadused, mis nõuavad ühte kahest stiilis. Allpool leiate mõlemat tüüpi katuse eelised, mis aitavad teil otstarbekalt otsustada, kui teil on aega oma vara ostmiseks. Eelised Pitched Katus Traditsiooniline kaldus katus on paljudel majaomanikel mitmesugustel põhjustel eelistatud.\nGaraaž Ukse Tihedus Kevadel Reguleerimine


Vähesed kohad Maa peal on nii kauged ja puutumatud kui Patagonia. See hõredalt asustatud piirkond, mis ulatub nii Argentina kui ka Tšiili kõige lõunapoolsematesse tippudesse, on õigustatult kuulus oma tõusvate Andide piikide, tuulepiirkondade, pragunevate liustike ja eraldiseisva gaucho kultuuri poolest. Samuti on see seiklushuvilistele meeldejääv, hämmastavate matka- ja mitmepäevaste trekkide marsruutidega läbi maailma kõige karmimate ja andestamatute maastike. Üldiselt Patagonia trekkhooaja kestab oktoobrist aprillini. Mõned suusarajad võivad saada suvel (jaanuaris ja veebruaris) üpris ülerahvastatud, kui ilm on kõige ideaalsem ja kohalikud tšilli ja argentiinlased võtavad puhkuse. Kui plaanite selle aja jooksul reisida, siis võib olla hea mõte broneerida laagriplatsid ja majutus.\nKas otsite matkat, mis pakub Teile Patagonia esiletõstetud reeli? Viis päeva kestev W Trek läbi Torres Del Paine'i rahvuspargi on tõenäoliselt Lõuna-Ameerika lõunaosas kõige olulisem kogemus ja igasuguse innukama matkaja läbipääsu rituaal. See on ka parim rada Patagonias üksikreisijate jaoks (või naistele), sest te olete tagatud, et te kohtute teiste reisidega. Teil on võimalik teha see kord-a-a-life-kogemus maalähedaseks või luksuslikuks, kui tahad oma enda telkimisvarustust oma selja taga ja magada laagriplatsidel või pagasiruumides, kus pakutakse voodit ja kokad saavad seada sa kolm sööki päevas.\nEnamik külastajaid siseneb Torres Del Paine'isse bussiga, mis asub Puerto Natalese piirkondlikust keskusest ja alustab 71 km pikkust W Trekit Refugio Las Torres'is. Suunduge sealt põhja poole, et matkata Las Torresi baasi enne, kui tahate tagasi minna ja siseneda Prantsuse oru . Jätkake edasi teise W-ni W ja üle massiivse Grey Glacieri, mis on osa Patagoonia jääväljast. Kui olete viie päeva pikkuse, nelja-öise treki lõpetanud, saate jõuda paadiga kas Refugio Paine Grandes või Refugio Grey's. Pidage meeles, et Torres Del Paine's ei ole ebatavaline, et ühel päeval on neli aastaaega. Tegelikult plaanige seda!\nMajutus: Kus peatuda Puerto Natales\nKui W Trek oli just nii, et tahaksin patagoonia tagakülastust soovida, võite edasi liikuda mööda Gray Glacier'i serva, et lõpetada üheksa päeva pikkune ringrada, mida tuntakse nimega O. See lisab teie matkale veel 50 kilomeetrit ja see algab bangiga 750 meetri kõrgusel muutudes, kui te ronite Paso John Gardneri juurde, et saada panoraamvaade Campamento Los Perrosi lähedal. Seejärel laskute pargi kaugele küljele ja järgige Rio Paine'i kontuuri läbi klassikalise Patagoonia steppide tagasi, kuhu algasite Refugio Las Torres'is\n3. Lago del Desierto piiripunkt\nCarretera Austral on ainus arter, mis läbib Põhja-Patagooniat Andide Tšiili poolel, kuid see kurikuulus maantee (populaarne nii maanteelõpetajate kui ka jalgratturite seas) viibib kaugel gaucho linnas Villa O'Higginsis . Mitte kaugel kui kondor lendab on populaarne argentiinne kuurortlinn El Chaltén . Niisiis, kuidas sa saad kahe vahel? Kõigepealt peate saama nelja tunni pikkuse parvlaeva üle türkiissinise Lago O'Higgins'i, peatudes vaatama muljetavaldavat O'Higgins Glacierit, enne kui jätkate Candelario Mansilla kaugele Tšiili eelpostile (kus asub politseijaoskond, laagriplats ja vähe). Saate oma passi Tšiilis välja ja jätkake jalgsi 20 kilomeetri kaugusel järgmisest piiripunktist Lago del Desierto's, kus saate Argentiinale sisenemise templi ja õhtu laagri. Jätkake Lago del Desierto serva järgmisel päeval 15 kilomeetrit, kuni jõuad järve lõunakaldale, kus regulaarselt bussid sõidavad turistid El Chalténini 37 km kaugusel. Kogu teekond toimib vastupidiselt enam-vähem sama. Peaksite meeles pidama ka seda, et Lago O'Higgins'i paadid ei ole haruldased, sest need viivad päevade tõttu edasi tugevate tuulte tõttu, mis muudavad piiriületamise ohtlikuks.\nMajutus: El Chalténis viibimise koht\nEl Chalténi tuulepiiskunud küla on Argentina peamine trekkide pealinn, millel on mõned kõige maalilisemad matkad Lõuna-Ameerikas. Laguna Torre on linna populaarseim matkarada, mida saab laiendada mitmepäevase matkani seikluslikumatele reisijatele. See 20-kilomeetrine sisse- ja väljapääs viib teid mitmetesse miradoretesse (vaatetornid), kust avaneb vaade Cerro Torre (3 128 meetrit) jäistele torudele. Palju teed järgib Rio Fitz Roy serva, kuni jõuad Laguna Torre jää järve, kust leiad väikese laagri. Seejärel liigute järve serva nende kõige hämmastavama vaatega, Mirador Maestri, kus Glacier Torre jäine voldid horisondisse kaduvad.\n5. Huemuli ringkond\nSee neljapäevane ringkäik Argentinose Los Glaciaresi rahvuspargi südames võtab kohalikke pööksaid, kõrgelennulisi niite ja Patagoonia jäävälja külmutatud imesid. Alustage El Chalténis 15 kilomeetri pikkuse matkaga Laguna Torosse, et esimesel päeval laagrisse sõita, enne kui sõidate üle Túneli jõe ja põrandate pühitseva liustiku välja äärel 2. päeval Refugio Paso del Viento laagrisse 12 kilomeetrit hiljem. Jätkake Cerro Huemuli neljapäevasel ringil 18 kilomeetri pikkusel laagrisse Bahía Cabo de Hornos, Lago Viedma laagris, mis on massiivne järv, mis moodustub Argentina suurima liustiku sulamist jääst. Neljas päev on viimane tõukejõud suhteliselt lame 18 km Patagoonia stepi kaudu.\n6. Hut-to-Hut matk läbi Nahuel Huapi\nÜks kõige uimastavamaid ja hästi planeeritavaid teid läbi Põhja-Patagoonia asub Argentina Nahuel Huapi rahvuspargis, mis ümbritseb nelja aastaaega Bariloche kuurortlinnu. See neljapäevane matk läbib mitmeid mägipiire ja järve nikerdatud oru, mis paiknevad Andide piiril Tšiiliga, ja sisaldab ööbimist jagatud ruumides (madratsitega) kolmes hästi varustatud mägimaja juures. Kuigi neil ei ole duši all, on neil lihtne vannituba, ja te saate pugeda laguunide jahedates vetes. Alustage reisimist Cerro Catedral suusapiirkonna jalamilt kuni Refugio Freyni (12 km) ööseks. Järgmisel hommikul sõidate Graniidi tornide vahel, mida tuntakse Los Catedralesena, ja Refugio Jakobini Laguna San Martini ääres (9, 5 kilomeetrit). Veeta öö kolm Refugio Laguna Negras, 10 kilomeetri kaugusel, enne kui matkate 16 kilomeetri võrra hiljem neljandal päeval Colonia Suizas, Bariloche äärelinnas asuvates puhkemajades, kus meenutatakse piirkonna varaseid Šveitsi koloniste.\nMajutus: Colonia Suiza lähedal\n7. Cerro Castillo ringkond\nKas otsite vähem tuntud mitmepäevast matkat Tšiili Patagoonias? 43 kilomeetri pikkune Cerro Castillo ringkonnakoht pakub samasugust wow-tegurit (ülalpool) ilma rahvahulga. Nelja raske päeva jooksul sõidad sa Cerro Castillo lossi-torneid mööda, mööda teed mööda säravaid liustikke, türkiissinine laguune ja ohustatud huemuli hirve. See ringjälg ei näe aastaringselt palju liiklust ja seda on kõige parem hinnata kogenud kogenud backpackerite giidiga, mis on tingitud mõnest keerulisest ojaülesõidust ja tehnilistest mägipunktidest. Leia juhendid Villa Cerro Castillo teeninduskülas või Coyhaique'i piirkondlikust pealinnast 1, 5 tunni kaugusel. Kogenud matkajad, kellel on varasemate kogemustega kogemus, peaksid olema hea oma hea kaardiga.\n8. Jäävaen Perito Morenos\nKuigi Perito Moreno ei ole Patagoonia suurim liustik, on see kergesti kuulsaim, sest see jookseb edasi kuni kaks meetrit päevas, mille tulemuseks on äikestav jääkümbamine, sest see kannab veoauto suurusega jäämäge Canal de los Tempanosesse. See 30 kilomeetri pikkune, viie kilomeetri pikkune liustik on paljude postkaartide fotogeensed tähed ja üks Argentina peamisi vaatamisväärsusi, mis meelitavad külastajaid lähistelt ja kaugelt. Üks parimaid viise, kuidas seda kogeda, on jääkülmas läbi külmutatud kontuuride. Neli tundi kestvaid ekskursioone jääle saab korraldada lähedal asuvas El Calafate's, mis on Los Glaciares'i rahvuspargi lõunapoolses sektoris peamine majutus- ja turismiteenuste keskus. Enamik ekskursioone hõlmab paadisõitu Puerto Bajo de las Sombras'est ja jalutuskäiku läbi lenga metsa, enne kui mõnele koopale kinnitatakse ja jääle.\nSeda 45-kilomeetrist marsruuti tuntakse kui "maailma lõpu suunda", mis seob Magellani väina serva ja viib teid Lõuna-Ameerika mandri lõunaosas . Neljapäevane sõit läbib Tšiili Brunswicki poolsaare asustamata osa, kus on mööda teekonda uskumatu vaade Tierra del Fuego ja Isla Dawsonile. Seal on ka suur tõenäosus, et te komistate pingviinidel või näete kaldal ujuvaid delfiine, pakkudes intiimset ühendust Patagoonia maapiirkonnaga. Rio Santa Maria trailheadi jõuad bussiga Punta Arenase piirkondlikust pealinnast, kuid matk on äärmiselt keeruline, mitte hästi märgistatud ja kõige paremini õige juhendiga. Proovige meeskonda Erratic Rock Expeditions'is, kes aitasid seda teed pioneerida.\n© Copyright 2020. All rights reserved. 9 tipptasemel matkarajad Patagonias


ANTIKOAGULANDID - TOIME, RAKENDUS JA RISKID - RAVIM\nAntikoagulandid, veri õhem, mida meditsiinis tuntakse ka kui Antikoagulatsioonid teadaolevalt neutraliseerib vere hüübimist. Ravimeid kasutatakse veresoonte oklusiooni vältimiseks. Verehüüvete lahustamiseks sobivad ka erinevad antikoagulandid.\nAntikoagulandid on ravimite rühm, mis takistavad vere hüübimist, vähendades vere hüübimisprotsessi.\nAntikoagulandid on ravimite rühm, mis takistavad vere hüübimist, vähendades seda "hüübimisprotsessi". Kahe erineva toimemehhanismi tõttu kasutatakse antikoagulantide jaoks kahte tehnilist terminit:\n1) antikoagulandid: Mõju toimub vedelikus sisalduvatele valkudele Vere protsent (vereplasma)\n2) trombotsüütidevastased ained: Efekt toimub Vereliistakute (trombotsüütide) pind\nMõned teadlased lükkavad kahe klassi kontseptuaalse eraldamise tagasi ja käsitlevad trombotsüütide agregatsiooni inhibiitoreid ainult antikoagulantide alarühmana. See on mõistlik, kuna sellest tulenev mõju on sama: mõlemad takistavad lõpuks veresoontes verehüüvete ("trombide") teket.\nSeetõttu on populaarne ka Verevedeldajaid kõne. See termin ei ole täiesti õige, kuid see tähendab alati sama, mis mõiste antikoagulant.\nRakendus, mõju ja kasutamine\nAntikoagulandid kasutatakse enamasti mitmesuguste vereringehaiguste ennetamisel. Ravim on ette nähtud trombide ja embooliate (veresoonte oklusioonide) tekkimise vältimiseks riskipatsientidel. Põhirõhk on südameatakkidel ja insultidel, samuti kopsuarteri trombembooliatel.\nArterioskleroosiga inimesed kuuluvad ohustatud rühma, kuna veresoonte ladestused võivad põhjustada vere hüübimist. Teiseks näidustuseks on südame rütmihäired, eriti kodade virvendus. Kalduvus hüübida annab selle kliinilise pildi eesruumi "verebasseinis". Insuldid esinevad sagedamini ilma antikoagulante võtmata.\nStenokardia on ka antikoagulantide rakenduspiirkond, mida tuleb anda ka pärast müokardiinfarkti. Inimesed, kellel on geneetiliselt suurenenud kalduvus hüübida, peaksid võtma ka antikoagulante. Antikoagulandid on kohustuslikud ravimid ka pärast operatsiooni, kui patsient on pikka aega voodis.\nHepariinid on antikoagulandid, mis sobivad isegi ägeda trombi lahustamiseks. Need ravimid on oluline erakorraline sekkumine südameatakkide ja muude embooliate, samuti vasokonstriktsiooni korral. Hepariine saab manustada ainult infusioonina.\nVere hüübimist tuleb vältida ka veretoodetes või vereproovides. Lisaks nõuab vere aparaadiga töötlemine trombi moodustamiseks vastumeetmeid. See kehtib vere pesemise (dialüüs) ja kehavälise vereringe (südame-kopsumasina) kohta. Antikoagulantide kasutamine on siin samuti hädavajalik.\nTaimsed, looduslikud ja farmatseutilised antikoagulandid\nAntikoagulandid alustage hüübimisprotsessi erinevatest punktidest. Koagulatsioon (vere hüübimine) on keeruline biokeemiline ahelreaktsioon, milles osalevad mitmed valgud, aga ka K-vitamiin ja kaltsium. Kumariinid on taimsed koostisosad, mis blokeerivad K-vitamiini toimet. Tuntud Marcumar kuulub sellesse antikoagulantide rühma, mille mudel on puutüve koostisosa ja toodetakse sünteetiliselt modifitseeritud kujul.\nMuud antikoagulandid seovad kaltsiumi ja katkestavad vere hüübimise ahelreaktsiooni. See hõlmab näiteks tsitraati (sidrunhappe soola), mida kasutatakse dialüüsis.\nMõned antikoagulandid on loomade ainevahetuse aktiivsed koostisosad. Hirudiini saadi varem leechidest ("Hirudo"), kuid nüüd toodetakse seda geenitehnoloogia abil. Arstid rakendavad valku parenteraalselt (infusioonina), toime seisneb hüübimisfaktori trombiini blokeerimises. Samuti ei suuda soolestik hepariine absorbeerida, mistõttu seda manustatakse ainult süste või infusioonina.\nRavimitootjad ekstraheerivad sigade sooltest endiselt suhkrulaadseid aineid. Hepariinid blokeerivad antitrombiinide grupist erinevaid hüübimisfaktoreid. Muud täielikult sünteetilised antikoagulandid mõjutavad muid vere hüübimisega seotud plasmafaktoreid.\nTrombotsüütidevastane aine on aspiriin. Ravim hoiab ära trombotsüütide kokkukleepumise ja põhineb taimeriigis leiduval mudelil. Salitsiin on pajukoores leiduv aine (Salix: ladina: "paju"). Sünteetiliselt valmistatud preparaadid sisaldavad atsetüülsalitsüülhapet ja on ka antikoagulandid.\nAntikoagulandid pärsib ka füsioloogiliselt olulist haavasulgust. Isegi väikseimate vigastustega kaasneb verejooksu oht, mida on raske peatada, ja see mõju on eriti oluline õnnetuste korral.\nVerejooksu ohu tõttu tuleb enne operatsiooni antikoagulantide kasutamine katkestada. Teisest küljest võib üledoseerimine põhjustada sisemist verejooksu. Kumariinid mõjutavad maksa kergelt, samas kui hepariinid võivad vähendada trombotsüütide teket.\nAspiriini liigse kasutamise korral põhjustab see maohaavandeid ja isegi mao perforatsioone. Neerude ja maksa kahjustused on ka ravimite võimalikud tagajärjed. Haruldasi kõrvaltoimeid on antikoagulantide kogu spektris arvukalt ja need kajastuvad antikoagulantide kasutusjuhendites.\nSilte: Patogeeni Beebidele-Ja-Väikelastele Juuksehooldusvahendid\nAntikoagulandid, verevedeldajad, meditsiinis tuntud ka kui antikoagulandid, neutraliseerivad vere hüübimist. Ravimeid kasutatakse veresoonte oklusiooni vältimiseks. Verehüüvete lahustamiseks sobivad ka mitmesugused\nCopyright 2022 https://healthandmedicineinfo.com Antikoagulandid


Aaaaaah, Tõesti? Sa Sureksid, Kui Sa Ei Nägiks - 2019 | Kultuur\nAvaldatud: Kultuur • Vaatamisi: 12723\nTeadlased leiavad, et inimesed tegelikult iga viie minuti pärast vaigistuvad. Kuid need helisignaalid ei pruugi ilmneda väsimust ega pahameelt. Pigem on füsioloogilised ärritused kopsude korraliku toimimise tagamiseks üliolulised.\nMitu korda päevas sa hangid? Võimalik, et uue uuringu kohaselt on teie arv peaaegu 10 võrra väiksem.\nInimesed tegelikult hõiskavad umbes 12 korda iga tunni järel või kord viie minutiga, leidsid teadlased. Kuid need helisignaalid ei pruugi ilmneda väsimust ega pahameelt. Tegijad ütlesid pigem, et füsioloogilised ärritused on hädavajalikud, et hoida kopsud korralikult toimida.\nNüüd on California Ülikooli, Los Angeles'i (UCLA) ja Stanfordi ülikooli teadlased leidnud väljahingamisallika, mida nad klassifitseerivad elujõuliseks refleksiks, mis takistab kopsudes asuvate õhupakkide (nn alveoolid) kokkuvarisemist. [15 imelikud asjad, mida inimesed teevad iga päev ja miks]\n"Inimese kopse on nii palju pinda kui tenniseväljak, ja see kõik on teie rindkere sees," rääkis WordsSideKick.com uuringu kaasautor UCLA neurobioloogia professor Jack Feldman. "Nii loodus oli, et seal on 500 miljonit väikest õhukotti nimega alveoolid ja iga alveool on väike kera, läbimõõduga umbes 0,2 millimeetrit [0,008 tolli]."\nNeed pisikesed ümmargused kotid aitavad tagada, et piisavad hapniku kogused võivad kopsu membraanidesse hõlpsasti verd läbi viia, ja Feldman kirjeldas neid sarnaselt "niisketele õhupallidele".\n"Kas sa oled kunagi proovinud puhta õhupalli? See on väga raske, sest sees olev vesi kipub kokku," ütles ta. "See juhtub siis, kui alveoolid lagunevad... ja kui nad kokku kukuvad, eemaldatakse see pindala gaasi vahetamise võimest."\nTeisisõnu, kui inimesed ei saaks hauguda, ei saaks alveoolid taastada ja kopsud ebaõnnestuvad. Feldman ütles, et ainus viis pop-alveoolide taas avamiseks on võtta sügav hingamine, mida inimesed teevad iga 5 minuti järel.\n"Mehaanilise ventilatsiooni, näiteks raua kopsude kasutamise esimestel päevadel olid inimesed täis normaalsete kopsumahtudega ja paljud neist surid, sest nende alveoolid lagunesid," sõnas Feldman. "Nüüd, kui näete, et keegi saab ventilaatorist hingamisteede, märkate, et iga paari minuti järel on suur hingeõhk, mis on koormatud ja see mängib ülesvaatamist."\nNiisiis, vaim on nagu topelt hinge, ütles Feldman, ja see ei pruugi olla suur hing, nagu te võiksite seda teha, kui olete huffing või väljendada leevendust. [Põlema! 11 Üllatav faktid hingamisteede kohta]\nKuid Feldman ütles, et ärritused on tegelikult seotud emotsioonidega teisiti, sest hoorumäärad kipuvad tõusma, kui keegi on stressi all. Üks stressiga kehas toimuvatest asjadest on see, et aju vabastab molekulid, mida nimetatakse peptiidideks, mis on valgu allühikud. Mõned nendest nimetatakse bombesiiniga seotud peptiidideks.\nUurijad ütlesid, et imetajatel ei ole Bombesiini ja see on tegelikult Euroopa tulekahju kiskja naha leitud toksiin. Siiski on imetajatel selle retseptorid ja varasemad uuringud näitasid, et neuromediin B (NMB) ja gastriini vabastava peptiidi (GRP) peptiidid on samaväärsed imetajatel, sealhulgas inimestel.\nFeldmani enda varasemad uuringud näitasid, et bombesiini süstimine aju pindala nimega pre-Bötzingeri kompleks suurendas rottide tõusu kiirust 25-lt-tunnisele kuni 400-ni, samas kui nende hingamissagedus jäi enam-vähem samaks.\nVõrdluseks, kui konkreetse toksiini, mis suudab tappa rakud, mis ekspresseerivad bombesiini retseptorit, süstiti samasse piirkonda, lõpetasid loomad üldiselt vaigistumise, kuid jätkasid tavaliselt muul viisil hingamist, ütles teadlaste sõnul.\nUues uuringus tegi Feldman koostööd Stanfordi ülikooli biokeemia professor Mark Scarowowiga ja tema uurimisrühmaga. Krasnov oli jälginud Stanfordi üliõpilast Kevin Yackle, kes oli inspireeritud rääkimisest, mille Feldman andis selle kohta, kuidas aju kontrollib hingamist. Yackle läks Krasnovossa oma ideega läbima 14 000 aju molekuli online-andmebaasi ja seda kasutama kui viisi, kuidas üritada jagada närvisüsteemi toimimist.\nKrasnov ja tema meeskond soovisid Feldmaniga koostööd teha, kui nad mõistsid, et ta oli samaaegselt uurinud bombesiiniga seotud peptiide. Stanfordi meeskond oli tuvastanud kaks molekuli - NMB ja GRP -, mis olid väga kontsentreerunud aju piirkondadesse, mis on hingamise jaoks olulised, kuid peaaegu kusagil mujal ajus leitud. Sel ajal teadlased ei teadnud, mida need molekulid olid, vaid Feldmaniga ühitades võisid teadlased analüüsida hiirte ajurakkudes ligikaudu 14 000 geeniekspressiooni mustrit. Nad tuvastavad umbes 200 neuronit hiire aju varrases, mis vastutavad bombeesiinilistel peptiididel tootmise ja vabastamise eest.\n"Me tuvastasime kokku umbes 400 neuronit [kokku], mis olid võltside tekitamise võti," ütles Feldman. "See ei ole väga palju neuroneid kaasata põhiline käitumine."\nUurijad arvavad, et nende leiud võivad anda ülevaate teistele närvisüsteemi osadele ja mehhanismidele, mis võivad inimeste keerulisemate käitumismallide aluseks olla.\nKuid närvisüsteemi uurimisel võib see olla veidi keele õppimine, ütles Feldman.\n"See on natuke sarnane, öeldes:" Kui soovite inglise keelt mõista, siis alustad sa Shakespeare'iga või [dr] Seussiga alustad? " ta ütles. "Sõnastik on lihtsam, sõnade arv on lihtsam, kuid Dr Seussis on palju aluspõhimõtteid, mis annavad meile Shakespeare kohta palju teada."\nJa kui tegemist on Shakespeare'i õppimisega, "peame suurendama sõnavara, rafineeritust... aga see põhineb sihtasutusel," lisas ta.\nTeadlased ütlesid, et uuringul võivad olla potentsiaalsed rakendused ravimi arendamiseks teatud tingimuste raviks. Näiteks mõnede ärevushäirete korral võivad inimesed liiga palju nägema, mis võib olla nõrk. Teadlased ütlesid, et mõned inimesed ei näe piisavalt, mis võib põhjustada hingamisprobleeme ja kompenseerida kopsufunktsiooni.\nFeldman ütles, et ta soovib teha täiendavaid uuringuid selle kohta, mida üksikud neuronid teeb, kui inimene hingab, ja ta on huvitatud sellest, kuidas need neuronid on organiseeritud.\n"Kõigepealt on küsimus, kui rakendate neid peptiide normaalses inspiratooris, siis paiskuvad saagad, topelt-lõhked," ütles ta. "Miks? Mis toimub neuronitega? Mis toimub ringkonnakohtuga? Sa ei tea. See on põhimõtteliselt oluline küsimus, mitte ainult vaigistamiseks, vaid selleks, et mõista, kuidas närvisüsteem muudab infot ja töötleb signaale."\nUuring avaldati veebiaadressil Nature 8. veebruaril.\nVaated Gay People Shift Singapuris


Eurostat: Eestilt küsis mullu varjupaika 180 inimest - Uudised.tv3.ee\nFoto: Panu Pohjola/AP/Scanpix\nVäike-Maarjas sündis tänavune külmarekord\nKarusloomafarmid keelustav eelnõu langes riigikogu menetlusest välja\nLoomakaitsja Kristina Mering: "Eelnõu ei arvestanud karusnahatööstuse huvidega"\nOmandireformi komisjon sai valmis andmebaasi sundüürnikest\nTervishoius on suurimad ohud ulatuslik mürgistus ja epideemia\nMihhail Stalnuhhin lasi riigikogus lendu salvava kommentaari ühe meie presidendi kohta\nTallinn plaanib Kadriorus käiku panna isejuhtiva bussi\nEttevaatust! Mootorsaani seljas võib hulljulgus saatuslikuks saada\nMinisteerium arutab: kas koolilaste tunnid peaksid algama kell üheksa?\nSoomlased saavad esmaspäevast digiretseptiga Eestis ravimeid osta\nRiigieelarve nullbaasiga eelarvestamise arutelul otsusteni ei jõutud\nPilgud taevasse: täna kõrgub taevas aasta 2019 superkuu!\nSiim Kallase asemel võib Viimsi vallavanemaks saada Laine Randjärv\nNaiste marsil osalenud transsooline Susanna: mind on terve elu kiusatud\n14:29 20. märts 2018\nEestilt küsis mullu varjupaika 180 inimest, neist ligi pooled olid Eurostati andmetel pärit Süüriast, vahendab BNS.\nEurostati andmetel on Euroopa Liidus esitatud varjupaigataotluste arv langenud tasemele, mis on sarnane 2015. aastal alanud rändekriisi eelse tasemega. EL-i 28 liikmesriigis esitati eelmisel aastal 649 855 esmakordset asüülitaotlust, mida on 2015. aasta tasemest umbes poole vähem.\nArestikambris kaaslase mõrvanud mees mõisteti kümneks aastaks vangi\nFestival Koolitants 2019 toob üle Eesti 14 tantsupäeva\nMerkel: Saksa-Prantsuse koostöölepe on samm Euroopa armee poole\nAustraalia lahtistel võidutseb 20-aastane kreeklane Stefanos Tsitsipas\nSelgus Eesti Laul 2019 poolfinaalide laulude esitamise järjekord\nKaunis klõps! Sünne Valtri avalikustas Eesti Laulu jaoks mõeldud look'i


PÕLLUMAJANDUSE ARENG - Keskaeg | TaskuTark\nkesa– ajutiselt sööti jäetud põld\nrangid – hobusele kaela pandavad puust rakmed, mis ühendatakse vankriga\nEuroopa põllumajanduses oli varakeskajal põhiline karjakasvatus. Maaalast ¾ oli kaetud põlislaante ja soodega, mistõttu kasutati põldude tegemiseks enamasti aletegemist (samas nende saagikus madalam põlispõldudest). Aletamine kasvas eriti 12-13.saj. seoses rahvaarvu kasvuga: Lääne-Euroopas algas ulatuslik metsade kahanemine; toimusid muutused kliimas (külmem ja kuivem); 16. sajandiks, kui aktiviseerus meresõit, tuli Lääne-Euroopasse puitu juba sisse vedada Põhja-Euroopast.\nPõlispõllunduses kasutati algselt kahe- ja hiljem kolmeväljasüsteemi. Põldu künti enamasti kerge adra ja härgadega. Tänu kapjade rautamisele ja rangide kasutuselevõtule hakati alates 9.sajandi lõpust põldude harimisel kasutama ka hobused. Keskaegne Euroopa oli oma iseloomult agraarühiskond – enamus inimestest (~90%) elasid maapiirkondades ja tegelesid põlluharimise ning karjakasvatusega. Kõige rohkem kasvatati: veiseid, aga ka sigu, lambaid ja kitsi. Kuna nad liikusid vabalt ja toitsid end ise metsas ja karjamaadel, siis olid nad sitke lihaga ja vähese piimaanniga. Ka enamiku väikelinnade elanike hulgas oli palju põlluharijaid. Metsade ülesharimine põldudeks oli eriti intensiivne 12. ja 13. saj, mil Inglismaal, Prantsusmaal ja Saksamaal raiuti esmalt maha headel muldadel kasvanud tamme- ja pöögimetsad. Varakeskajal kasvatati teraviljadest rukist, otra, kaera ja hirssi, hiljem tõusis Lõuna- Euroopas ka nisu osatähtsus. Enim levinud aedviljad olid kapsas, naeris, peet, rõigas, porgand, sibul ja kõrvits.Valke sai keskaja inimene peamiselt kaunviljadest: henestest, ubadest ja läätsedest, mis kasvasid ka kehvematel muldadel ja aitasid üle elada näljaajad. Puuviljadest kasvatati õunu, pirne, kirsse ja ploome.\nLääne- Euroopas künti kuni 10. saj härja ja ja kerge adraga, põldude viljakus oli kehv, 10. saj võeti kasutusele raske ratasader. Ratasadra leiutamine 10.sajandil (mis võimaldas künda sügavamalt) ja hobuste kasutamine suurendasid tööviljakust ja põldude saagikust. Karjakasvatus oli kuni varakeskaja lõpuni vähetähtis, kuna sööda vähesuse tõttu ei suudetud loomi ületalve pidada ja tapeti enamasti sügisel. Seetõttu oli ka sõnnikut vähe ning see avaldas negatiivset mõju põldude saagikusele.\nIX sajandi lõpp – Algas hobuste rautamine. Rauad kaitsesid kapju kulumise ja vigastuste eest\nX sajandi algus – Võeti kasutusele rangid, mis lubas hobuseid härgade asemel vankri ja adra ette rakendada. Tänu hobuste kiirusele suurenes tööviljakus.\nX -XIII sajand – Raske raudteraga ratasadra kasutuselevõtmine kerge puuadra asemel tõstis põlluharimise kvaliteeti. Kasutusele võeti ka vikat, hobusele rangid\nXIII sajand – Uute põllukultuuride – riisi, puuvilla ja suhkruroo – levik.\nX-XI sajand – Kolmeväljasüsteemi kasutuselevõtmine. Maa jagati kolmeks võrdseks osaks, millest nüüd ainult kolmandik jäi sööti. Ühele kolmandikule külvati suvi-, teisele talivili. Tõusis kasutuses oleva maa suurus. (Samal ajal oli aga kasutusel ka kaheväljasüsteem ja alepõllundus)\nUued, senisest tõhusamad maaharimisviisid suurendasid tööviljakust ning saagikust. Samaaegselt raiuti maha Euroopa põlislaaned, millega tekitati tahtmatult tõsine kliimamuutus – Euroopa kliima külmenes ja muutus niiskemaks. See tegi nt lõpu viinamarjakasvatusele Inglismaal.\nSoe periood ja uued põlluharimismeetodid


Atletico süüdistab Griezmanni ja Barcelonat lugupidamatuses - Sport\nMadridi Atletico jalgpalliklubi süüdistab oma ründajat Antoine Griezmanni ja FC Barcelonat lugupidamatuses ning väidab, et La Liga tšempion pidas prantslasega läbirääkimisi juba märtsis.\nAtletico on Barcelona pakkumise tagasi lükanud ning on käskinud Griezmannil hooajaeelseks treeningettevalmistuseks kohale ilmuda, kirjutab BBC Sport.\nAtletico klubi karmisõnalises pressiteates antakse teada, et nad peavad "mõlema osapoole käitumist tõeliselt eemaletõukavaks, eriti aga Barcelona oma."\n28-aastane Griezmann andis maikuus teada, et lahkub Atleticost. Prantsusmaa koondislane on löönud La Ligas 180 mänguga kokku 94 väravat ning tema lepingus on fikseeritud 120 miljoni euro suurune väljaostuklausel. See summa jõustus tänavu 1. juulist, sinnani oli väljaostusummaks 200 miljonilt eurot.\n"Antoine Griezmann andis 14. mail teada, et soovib hooaja järel lahkuda. Samal päeval saime teada, et Barcelona ja mängija jõudsid kokkuleppele juba märtsikuus ning läbirääkimised käisid juba veebruarist. Selline käitumine on väga lugupidamatu meie suhtes ja rikub ülemineku reegleid," seisab Atletico pressiavalduses.\nAtletico on väitnud, et Barcelona soovib Griezmanni väljaostusumma tasuda osamaksetena, mis on nende jaoks täiesti vastuvõetamatu.


Lähteülesanne elektriprojekti koostamiseks | Volantra OÜ\nLähteülesanne on koostatud Volantra OÜ poolse nägemusena, mis informatsioon oleks vajalik elektriprojekti koostamiseks mõeldud lähteülesande jaoks. Juhul kui mingi osa informatsioonist on Teil veel puudu või Te pole otsusele jõudnud, siis ei pea laskma ennast sellest heidutada. Antud lähteülesanne on ideaalne nägemus, kuid mitte rangelt kohustuslik – kindlasti pakume Teile abi ja konsultatsiooni lähteülesande koostamisel.\nProjekteerimise päringu esitamisel palun edastage meile järgmised andmed:\nArhitektuurne eskiis või ehitise eelprojekt. Kui soovite põhiprojektist tööprojekti koostamist, siis sellisel juhul palume ehitise põhiprojekti erinevate osade lõikes: arhitektuurne, konstruktsioon, küte-ventilatsioon-jahutus, veevarustus-kanalisatsioon, elekter.\nSeadmete loetelu ja nende asukohad hoones.\nSeadmed: lülitid, pistikupesad, valgustid, liikumis ja kohalolekuandurid, kütteseadmed, ventilatsiooniseadmed, suuremad elektritarbijad (pliit, ahi, saunakeris), muud seadmed. Siinjuures on kasulik (mõndadel juhtudel vajalik) seadmete tootjad ja mudelid.\nAntud informatsioon palun päringuna saata aadressile info@volantra.ee. Kui Teil tekib täiendavaid küsimusi, siis võite meile ka helistada telefoninumbrile +372 5354 9195.