All set and ready to go – POKUNAUTIKA\nPosted on mai 30, 2013 detsember 10, 2013 by Andra\nJah, nüüdseks on jäänud vaid järgmise nädala ootus ja veel kleidi putitamine. Ülejäänud – kõik juuksuri- ja kosmeetikuajad – on ilusasti märkmikku kirja pandud ja ootavad kohaleminemist. Nüüd vist tuleks neile inimestele ka, kes facebooki ei kasuta, öelda, et kus kohas ja mis kell olla võiks.\nEile veetsime supervahva päeva Jaana ja mu emaga. Jaana on jälle pakkimas, et Iirimaale ära minna ja varsti saab temast taaskord IiriJaana… Vaata, et sa ikka tagasi tuled!\nRasedusest on kasu ka, sest eile jõudsin Kompressori pannkoogid ära süüa. WIN! Teine win oli see, et skoorisime mulle multifunktsionalnõe lõpukingad!\nNummid, mugavad, viisakad ja sobivad igale poole! 🙂\nOlime äärepealt teisi võtmas, kuni ma mõlemad eksemplarid jalga proovisin ning mu jalad mulle vingerpussi mängida otsustasid. Eluilmas ei ole mul nii juhtunud, et samast numbrid paarilised no nii erinevad on. Oleksin ühe kinga poole tee peal proovijalutuskäigul ära kaotanud! Otsustasime, et kalli raha eest jääb selline pull nüüd küll tegemata.\nÜleüldse särasin eile. Oli hea päev. Nägin oma ammust kallist sõbrannat, sain piibekaid ja mureleid ja õhtul veel sünnipäevalaudagi! Vahva-vahva!\nMa tean, et ilmselt nii mõnedki teist vaatavad juba kalendri poole küsimusega, et millal see 12nda pidu siis peetakse? Oleme selles suhtes Keioga väga kahevahel. Esiteks, ilusa ilma puhul ei tahaks ilmselt keegi meist kolmetoalise korteri seinte vahel olla. Teiseks, Padise jääb vast kaugeks? Ja eriti, kui veel järgmise nädalavahtuse jaanipäevapidustused seal aset leiavad… Kolmandaks, naljakas on küla joota, kui ise juua ei saa. Ühesõnaga, mõtleme endiselt veel selle asja peale.\nSeni aga olge muhedad ja nautige meie ilusat eestimaist kevadsuve! 🙂\nPosted in Igapäevaliselt elulineSildistatud muhe, sõbrad suure algustähega, YaanayaanaLisa kommentaar\n← Meie esimesed sipukad\n16 tüütut asja tüdrukuks olemise juures →


Ümbrikupalkade maksjale eluaegne osaluskeeld - Prindivaade - Äripäev - Maksumaksja portaal\nÜmbrikupalkade maksjale eluaegne osaluskeeld\nKuupäev 07.02.2006 9:21:35 | Rubriik: Äripäev\n7. veebruari 2006 a Äripäeva juhtkiri arutleb valitsuses heaks kiidetud riigihangete seaduse eelnõu üle, mis ütleb, et tellimustööde saajad peavad edaspidi tõendama, et maksavad oma töötajatele vähemalt 70% sektori keskmisest palgast oma piirkonnas.\nÄripäeva meelest ei tohiks seda sätet seadusesse sisse jätta, sest see ajab hinnad kunstlikult kõrgeks ega kontrolli alltöövõtjaid. Selle asemel pakume teise lahenduse: kes vahele jääb, saab eluaegse riigihangetel osalemise keelu.\nMidagi tuleb ette võtta. Praegu on tekkinud kurioosne seis, kus riik aitab kaasa ümbrikupalkade levikule. Riigihangete seadus käsib tellijal eelistada kõige odavamat pakkujat ja see annab varimajandust viljelevaile ettevõtjaile konkurentsieelise, tunnistas maksu- ja tolliamet hiljutisel pressikonverentsil.\nTeiseks probleemiks on see, et sotsiaalmaksunõue sätestati pakkujale ehk peatöövõtjale, kuid alltöövõtjatele seda esitatud pole. Sellele on juhtinud Äripäevas tähelepanu ehitusfirma ASi Talter juht Sven Pertens (10.11.05) ning ka Eesti Tööandjate Keskliidu juht Tarmo Kriis (01.02.06).\nÄripäeva ettepanek ei lubaks juhtuda sellel, et peatöövõtja sõidab ümbrikupalkade maksmise keelust üle sellega, et laseb seda teha kellelgi teisel. Maksuamet kontrolliks ühtemoodi nii väikesi kui ka suuri ja ka otsus oleks kõigile üks - enam riigihankel osaleda ei saa, ei pea- ega alltöövõtjana. Eestis kehtiks riigihangetel nulltolerants pettuste suhtes ning iga pea- ja alltöövõtja vastutaks ise enda eest kõige naha ja karvadega.\nTäpsemalt saab lugeda http://www.aripaev.ee/3124/arv_juhtkiri.html või 7. veebruari 2006 a Äripäevast lk 18.


PM: Pensioniiga ähvardab kerkida 65 aastani\nÜlo Toomsalu • 24. september 2002 kell 6:17\nRahvastiku vananemine sunnib Eestit lähikümnendil tõenäoliselt kergitama pensioniea sarnaselt Euroopa Liidu riikidega 65 eluaastani.\n?See oleks üks võlukepike, mis aitaks suurendada ka riiklikke pensione,? ütles rahandusministeeriumi pensioniekspert Kadi Oor Postimehele. ?On arutatud, et järgmine samm pensioniea tõstmisel võiks olla 65 aastani, arvestades, et praeguse kava kohaselt on eesmärgiks võetud 63 eluaastat.?\nOorni hinnangul võiks pensioniea kergitamine tulle kõne alla lähima kümne aasta jooksul. Sotsiaalministeeriumi nõuniku Pille Liimali sõnul on aga sellise ebapopulaarse otsuse langetamine tõenäolisem pärast 2016. aastat, kui naiste pensioniiga on võrdsustunud meeste omaga.\nLiimal nentis, et samas pole võimatu ka pensioniea äkk-kergitamine nagu 2000. aastal Leedus. Ta kinnitas, et esialgu pole tööea pikendamist arutatud, kuid pensionäride ja töötajate suhtarvu halvenemist arvestades pole see riigipensionide vastuvõetava suuruse kindlustamiseks välistatud.\nPraegu maksab Eestis ühele pensionärile pensioni 1,53 töötajat, kümne aasta pärast hakkab see suhtarv järjest halvenema. Kui pensioniiga jääb samaks ja tööealist elanikkonda ei lisandu, tuleb aastal 2050 iga maksumaksja kohta üks pensionär.\nRahvastikuteadlaste prognooside kohaselt võib üle 60-aastaste osa Eestis praeguselt 21,6 protsendilt lähiaastakümnetel tõusta isegi üle veerandi - kuni 27 protsendile.\nMaailmapanga hinnangul pikeneb maailmas inimeste eluiga kümne aastaga keskmiselt aasta võrra. Samuti on viimasel kümnendil muutunud ka oodatav eluiga Eestis - see on kasvanud 69,7 aastalt 70,7 aastale.


Mars teeb Maast 15 aasta jooksul lähimat lähenemist - Astronoomia-Ruumi - 2019\nMars teeb Maast 15 aasta jooksul lähimat lähenemist\nNüüd on aeg saata Marsi öösel taevas.\nJärgmisel nädalal teeb punane planeet 15 aasta pärast Maast lähimat lähenemist.\nKaks planeedi jäävad järgmisel teisipäeval peale 35, 8 miljonit miili (57, 6 miljonit kilomeetrit). Ja reedel, Mars on opositsioonis. See tähendab Marsi ja päike asub Maa täpsetel vastaskülgedel. Sel päeval näevad maailma osad täies ulatuses Kuu Kaitset.\nMars on juba tavalisest heledam ja sära veelgi - ja tundub suurem - nagu teisipäeval. Astronoomid ootavad augustikuu alguses head vaatamist.\nSiiski, Marsi pragunev tolmusturm, kujutab endast teleskoopide kaudu tavaliselt nähtavaid pinnaandmeid. Marsi atmosfäär on nii täis tolmu, mida NASA Opportunity rover ei saa laadida - päikesepaneelidest ei piisa piisavalt päikesevalgust ja see on alates 10. juunist olnud vaikne. Lennukontrollerid ei oota 14-aastase Opportunity kuuldest kuni torm väheneb ja võibolla isegi mitte.\nWideneri ülikooli astronoom Harry Augensen ütles, et kõik marsia tolmu head uudised on, et see peegeldab päikesevalgust, mis muudab veelgi heledamaks punaseks planeediks.\n"See on suurepärane. See on sama hele kui lennukil maandumisvalgus, " ütles Augensen. "Mitte päris nii särav kui Venus, kuid ikkagi punakas, oranž-ish-punase värvi tõttu, ei saa te taevas tõesti ilma jääda."\n2003. aastal oli Marsi ja Maa peaaegu 60 000 aastat kõige lähemal - 34, 6 miljonit miili (55, 7 miljonit kilomeetrit). NASA sõnul ei toimu seda veel kuni 2287. aastani. NASA sõnul on lähimas lähenemisviis 2020. aastal 38, 6 miljonit miili (62 miljonit kilomeetrit).\nUSA vaatluskeskused korraldavad järgmisel nädalal Marsi vaatamised. Los Angelesi Griffithi vaatluskeskus pakub Marsi reaalajas veebipõhist vaadet varahommikul teisipäeval.\nReede täiskümmend päeva kuuleb täiesti Austraalias, Aafrikas, Aasias, Euroopas ja Lõuna-Ameerikas. Kogu Kuuhäired on täheldatud siis, kui päike, Maa ja Kuu sobivad ideaalselt, valades Kuu maa varju. Reede on pikk, kestab 1 tund ja 43 minutit.


Andekad noored muusikud ootavad tasuta suurkontserdil publiku aplausi – Pealinn.ee\nTALENTIDE PARAAD Andekad noored muusikud ootavad tasuta suurkontserdil publiku aplausi (0)\n12-aastane Trisse Annabel Trumsi soovib stipendiumit kasutada muusika- ja laulmisõpinguteks. Foto erakogu\n“Arvan, et mulle tõi edu loo enesekindel ja siiras esitus,” ütles 12-aastane Trisse Annabel Trumsi, kes on üks muusikakonkursi “Tallinna talent” laureaatidest. Kokku astub Estonia kontserdisaalis 15. mail lavale 20 noort talenti, tasuta kontserdile on oodatud ka linnarahvas.\nTallinna õpilaste muusikakonkursi “Tallinna talent 2022” parimad on selgunud. Tiitli ja stipendiumi nimel võistles tänavu 220 solisti ja 25 ansamblit. 20 parimat neist saab kuulda ja näha konkursi lõppkontserdil, kus esinejad näitavad vaatamata noorele eale üles suurt meisterlikkust.\nNäiteks 12-aastane Trisse Annabel Trumsi esines konkursil Arne Oidi looga “Kaks kuukiirt mu toas”, mida tüdrukule soovitas tema juhendaja Damaris Ilves. “Seda esimest korda lauldes tundsin, et lugu on super ja sobib hästi esitamiseks,” rääkis Trisse Annabel. “Klaveril saatis mind klassivend Stefan Ilves, kellega koos õpime Tallinna muusikakeskkoolis klaverit. Lisaks klaverile tegelen juba üheksa aastat laulmise ja näitlemisega.”\nKuuldes konkursist “Tallinna talent 2022”, otsustas neiu, et tahab sellest osa võtta just lauljana. “Kuna Stefan osales samal konkursil klaveril, tekkis mõte, et ta võiks minu laulmist saata,” rääkis Trumsi. “Tegime koos mõned proovid ja tundus, et selline esitus sobib väga hästi. Stefan on minu arvates kõige parem pianist ja temaga on kindel tunne laval esineda.”\nTrisse Annabeli sõnul on ta esinenud paljudel kontserdi- ja teatrilavadel päris suure hulga publiku ees ja mingit hirmu seekord ei tundnud, aga väike lavanärv tekkivat vahel ikka. “Arvan, et mulle tõi konkursil edu enesekindel ja siiras loo esitus,” mainis tüdruk.\nStipendiumit soovib ta kasutada oma muusika- ja laulmisõpinguteks. “Tallinna talendi konkurss oli väga tore kogemus ja julgustan kindlasti kõiki muusikasõpru osalema!” lisas Trisse Annabel.\nJuhendaja Damaris Ilvese õpilasi saadab muusikakonkursil “Tallinna talent” edu juba teist aastat järjest. “Õpetajana on mul alati rõõm õpetada lapsi, kes ise tahavad lavale minna ja on hästi töökad,” märkis ta. Ilves usub, et tema mõlema õpilase, nii eelmise aasta laureaadi Lilian Sauvola kui nüüd Trisse Annabeli puhul tõi edu julgus minna lavale ja seal särada. “See on miski, mida mina ei saa õpetada ega tunnis lapsele külge anda,” nentis juhendaja. “Suur tahe peab olema, ja see paistab ka žüriile välja! Trisse Annabel on väga töökas – iga kord oli ta tunniks hästi valmistunud ning teadmiste ja oskuste järele maias. Minul kui õpetajal on mõnu anda tundi, kui laps on innukas!”\nKõikide eri pillide ja kategooriate seas esinejatele antakse võrdne võimalus silma paista.\nIlvese sõnul on sellise konkursi puhul hea, et esimest, teist ja kolmandat kohta välja ei jagata. “Et sellist hinnangut ei anta, puudub tohutu võrdlus, ja see on väga hea, sest lapsed on õrnad,” nentis Ilves. “Kõikide eri pillide ja kategooriate seas esinejatele antakse võrdne võimalus silma paista. Kogu protsess laval on mõlemal aastal olnud soe ja rahulik. Korraldajad on abivalmis ja neil silmad säravad. See on kutsunud tagasi ning innustanud ka edaspidi midagi põnevat välja mõtlema.”\nIlves peab oluliseks ka stipendiumeid. “Linn on lastele suure summa eraldanud,” tunnustas ta. “Näiteks Lilian Sauvola sai eelmisel aastal tänu sellele koju mikrofoni ja kõlarid, mida talle oli väga vaja, et laulmist harjutada. See annab indu edasisteks aastateks!”\nEriline konkurss annete leidmiseks\nInstrumentaalmuusika klassikakategoorias sai üheks laureaadiks vanalinna hariduskolleegiumi 11-aastane õpilane Lucas Christopher Varema, kes esitas klaveril F. Burgmülleri pala “Hüvastijätt” ning N. Paganini/R. Võgodski variatsioone. Lucas Christopher osales konkursil ka laulu kategoorias, kuid klaveriga läks paremini.\n“Tegime lindistamiseks mitmeid katseid ja kui edasi pääsesime, üritasime palju esineda väiksematel kontsertidel ja kasvõi kodus. See tõi edu. Mustpeade majas suutis poiss teha oma kõige parema esituse – veatult ja muusikaliselt hästi,” rääkis Lucas Christopheri juhendaja Karin Suss, kes ühtlasi on tema vanaema. “Ta ongi tegelikult laps, kes tunneb ennast kõige paremini laval, ta paneb end seal maksma. Ega poiss niisama pingutama ei hakka – ikka siis, kui on lavaleminek, ja mida suurem lava, seda sobivam!”\nKonkursi tase oli Sussi hinnangul väga hea. “Kõik olid väga hästi ette valmistatud,” nentis ta. “Lapsed olid väga tublid, kuid rõõmust jäi natuke puudu. Minu jaoks kerkisid esile eeskätt need, kes säravalt mängisid. Konkursi eesmärk ei ole professionaalse taseme kindlakstegemine, nagu mujal konkurssidel. Seda on vaja just annete leidmiseks ja nende edasiarendamiseks. See konkurss toob lapsi esile ning innustab neid edasi harjutama.”\nŽürii liige, laulja Hanna-Liina Võsa kuulas koos teistega levimuusika kategoorias üle 165 lapse ja noore. “Esiteks on tore, et esindatud on nii erinevad stiilid nagu näiteks improvisatsioon ja klassikamuusika,” märkis ta. “Lisaks sai valida, kas laps mängib pilli, esitab omaloomingut või tuntud esinejate laule. Lapsed ja noored saavad teha täpselt seda, mis neil hingest ja kõige paremini välja tuleb. Sellel konkursil ei pea laps olema keegi teine ega sobituma teatud vormi või žanrisse, vaid seal hinnatakse just isikupära. Juba sellepärast soovitan noortel tulla. Lisaks saab konkursilt uusi sõpru ja kogemusi. Võistluse käigus on näha, et muusikute järelkasv on kenasti peale tulemas, ja see on väga vahva!”\nMuusikakonkurss “Tallinna talent” on mõeldud 7-19-aastastele õpilastele. 20 parimat osalejat saab 1000-eurose ühekordse stipendiumi, mis on mõeldud osalemiseks konkurssidel, meistriklassides ja koolitustel nii Eestis kui ka välismaal või muusikariista soetamiseks.\nLinna häältest sünnivad teosed\nImprovisatsiooni valinud osalejad saavad oma esinemisel kasutada mõnd Tallinnas jäädvustatud häält.\nKonkursi idee autor ja patroon, linnapea Mihhail Kõlvart tunnustas Tallinna muusikaõpilaste juhendajaid aktiivse osavõtu eest. “Teame, et anne vajab asjatundlikku suunamist ja treenimist,” märkis Kõlvart.\nSaavutused sünnivad pühendumuse, töö ja talendi koosmõjul.\n“Olgu spordis, muusikas, teaduses või muus valdkonnas, ainult anne ei taga silmapaistvaid tulemusi. Saavutused sünnivad pühendumuse, töö ja talendi koosmõjul. Usun, et see pühendumus ja töö tasub andekatele noortele ära, kui nad saavad lisaks väärt esinemiskogemusele ka tunnustuse. Loodan, et Tallinna talendiks saamine on meie noorte puhul vaid üks vaheetapp teekonnal muusikamaailma tippu, ning loomulikult soovin kõigile tänavustele osalejatele edu ja õnnestumisi.”\nKonkurss toimus solistidele ja ansamblitele kahes kategoorias: vokaalmuusika ja instrumentaalmuusika. Mõlemas sai teha valiku klassika, levi- ja rahvamuusika ning improvisatsiooni vahel. Improvisatsiooni valinud osalejad võivad kasutada esinemisel ühte korraldaja väljapakutud Tallinna linnas jäädvustatud häält. Sel aastal ei saanud õpilane osaleda samas vanusegrupis, milles ta mullu Tallinna talendi tiitliga pärjati.\nKonkurss korraldati sel aastal videovooru ja lavavooruna. Teise vooru pääsenud õpilased selgitas välja žürii koosseisus Henry-David Varema, Maarja Soomre, Indrek Vau, Helen Lokuta, Priit Pajusaar ja Hanna-Liina Võsa.\nTule oma lemmikule kaasa elama!\n• “Tallinna talendi” konkurss kulmineerub 15. mail kell 14 tasuta piduliku lõppkontserdiga Estonia kontserdisaalis, kuhu oodatakse ka linnarahvast.\n• Konkursil võistlevad Aleksandra Maria Tralla, Alisa Gaitšonok, Anna Katarina Tralla, Aurora Eliise Varema, FUNKY FIGHT, Jegor Nefjodov, Karoliina Kuppart, Kärt Pihlap, Lucas Christopher Varema, Madis Sikk, Mattias Heina, Mona Lene Maanurm, Rael Laikre, Rahel Peäske, Stefan Ilves, Sten Erik Rooba, Tiit Tomp, Trisse Annabel Trumsi, Veronika Jelõkova ja Zlata Zotovich.\n• Lisainfo www.tallinn.ee/est/tallinnatalent/


KONSERV KOERTELE ANIMONDA GRANCARNO VEISELIHA, ULUKILIHA JA ÕUNTEGA, 800 G HIND | kaup24.ee\nKonserv koertele Animonda Grancarno veiseliha, ulukiliha ja õuntega, 800 g\n€ 449 € 5 00 *\n3€ soodustus alates 33€ 11t 38min.\nToote kirjeldus: Konserv koertele Animonda Grancarno veiseliha, ulukiliha ja õuntega, 800 g\nKonserv koertele Animonda Grancarno veiseliha, ulukiliha ja õuntega, 800 g\nIsegi kõige valivam koer tahab nautida seda kõrge kvaliteediga, valitud looduslikkest lihatükkidest tehtud konservi, maitsestatud loomaliha, ulukiliha ja õuntega. See ei sisalda soja või teralisandeid, säilitusaineid, värvaineid ja maitsetugevdajaid ja säilitab algse maitse lihast, tugevdab koera immuunsüsteemi. Suletav, lihtsalt kasutatav pakend säilitab loodusliku maitse ja lõhna, samuti toit ei sisalda mikroobe ja baktereid, mis võivad kahjustada koera.\nKoostis: veiseliha 47 %, hirveliha 6 %, õunad, kaltsiumkarbonaat.\nAnalüütilised koostisosad: valgud 10 %, rasvad 7,5 %, kiud 0,5 %, tuhk 1,8 %, niiskus 78 %\nÜldine informatsioon tootest: Konserv koertele Animonda Grancarno veiseliha, ulukiliha ja õuntega, 800 g\nSoovitame osta koos: Konserv koertele Animonda Grancarno veiseliha, ulukiliha ja õuntega, 800 g\nSoovitame osta koos Konserv koertele Animonda Grancarno veiseliha, ulukiliha ja õuntega, 800 g\nSee on minu lemmik koer.\nja rahul koer meeldib katukas\nKvaliteetne ja usaldusväärne toit\nväga hea maistas.geros kokibes\nHea kaup, kuid ei ole koerale veel andnud\nKüsimused ja vastused toote kohta: Konserv koertele Animonda Grancarno veiseliha, ulukiliha ja õuntega, 800 g


2012 - Henn Põlluaas\nHarta põhimõtted puudutavad meid kõiki\nPetitsioonis „Harta 12“ esile toodud seisukohad rahvaalgatuse seadustamisest, erakondade rahastamisest, valimissüsteemi muutmisest jne, on pälvinud erakordselt laia tähelepanu ning toetust üha kasvava kodanike allkirjade kogunemise teel. Tahes tahtmata puudutab see teema kõiki meid.\nTean palju inimesi, kes sellega ühinenud on. Mina ise ei ole Harta 12-le küll veel oma allkirja andnud, kuid olen selle põhimõtetega igati nõus. Koostajad oleks võinud veelgi kaugemale minna ja esitada ka presidendi otsevalimise rahva poolt, kuid ega siis ühte petitsiooni kõiki häid mõtteid korraga ära ei mahuta.\nTõtt-öelda on mind alla kirjutamast hoidnud vaid meenutus, kuidas alles mõni aeg tagasi kinnitas näiteks Marju Lauristin, et nõudmine korraldada Eestis referendum eurole ülemineku küsimuses on provokatsioon ja populism. Sama seisukohta rahva arvamuse küsimuse kohta on jaganud ka nii mõnigi teine esmaallakirjutanu. Kui rahva arvamuse küsimine oli provokatsioon eile, kuidas saab siis uskuda, et täna on needsamad inimesed oma avaldustes siirad ja ei kasuta ühiskonnas tekkinud kriisi ära vaid poliitilise populaarsuse võitmiseks?\nTartus, Tallinnas ja Viljandis ausa poliitika toetuseks kokku tulnud rahvahulgad ja meedias ilmunud lugematud artiklid näitavad, et inimesed on muutusteks valmis ja ei lepi enam oma huvide ja arvamuse eiramisega. On aga ilmselt naiivne loota, et need, kes soovitavad rahval fooliummütsi kanda ja seemneid süüa, rahva arvamuse küsimist pornoks peavad ja hämarat raha kilekottides erakonnale veavad, vabatahtlikult kuube vahetavad ja rahva või uute erakondadega võimu jagada soovivad. Lihtsam ja mugavam on kõrvad lukus hoida ning rahvast küüniliselt rumaluses ja iseennast suures tarkuses veenda. Hoolimatus, arrogantsus ja ignorantsus on riigi tänase olukorrani viinud. Just selle tõttu tulid tuhanded inimesed meeleavaldustele ja kümned tuhanded on petitsioonile allkirja andnud.\nÜhiskond nõuab ausust, avatust ja endaga arvestamist. Seetõttu on tekitanud imestust, miks president Ilves jättis enda poolt kokku kutsutud vabakondade ja parteide ümarlauale (ja ka peale seda toimunud kärajatele) kutsumata näiteks liikmeskonna suuruse poolest Eesti neljanda partei Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna, kelle programmist Harta seisukohad justkui võetud oleks, Eestimaa Rohelised ja suur hulk muid ühiskondlikku kaalu omavaid vabakondi. Otsus piirata ja valida demokraatia kitsaskohtadele tähelepanu pöörava arutelul osalejate ringi tekitab, nagu peaministri mokaotsast vabandaminegi, paratamatult mulje, et tegemist on sammuga, mille eesmärk on pigem auru väljalaskmine kui tõsine mure Eesti demokraatia pärast. Loodetavasti see nii ei ole ja rahva algatust ei suunatud facebooki mitte sumbuma. See ilmselgelt enam ei õnnestuks.\nKahjuks tuleb tõdeda, et Toompeal rahva arvamust ei küsita ja kõrvetavad probleemid meie rahvuse ja demokraatia tulevikust on tagaplaanil. Endiselt peetakse olulisemaks põlistada oma võimu, garanteerida miljardite eurodega meist rikkamate riikide heaolu ja nende võlgade kustutamist, kui tagada 45 000 nälgiva eesti lapse toimetulekut või kooli, apteegi, päästeteenistuse ja muude elutähtsate teenuste ja töökohtade olemasolu ja kättesaadavust. Rahandusministeeriumi kavade kohaselt ei suunata vahendeid regionaalselt tasakaalustatud ja võimalusi loova elu-ja tegevuskeskonna toetamisse ka mitte EL uue rahastamisperioodi 2014-2020 ajal. Prioriteedid on seatud hoopis mujale.\nPõhiseaduse sättele, kõrgeim võim riigis on rahvas, tuleb anda reaalne sisu. Heaks näiteks on Šveitsi ühiskond oma rahvahääletuste traditsiooniga. Aeg on avada ka Toompea uksed positiivsetele muutustele, uutele jõududele ja ideedele, ning asuda neid realiseerima. On raske uskuda, et sellega saaks hakkama needsamad inimesed, kes tänase olukorra on tekitanud. Kuid ma olen optimistlik eestlaste tärkava aktiivsuse suhtes.Tuleb uskuda, et positiivsed muutused on võimalikud ja vastavalt sellele tuleb ka tegutseda. Muidu ei muutugi midagi.\nAus poliitika, rahvaalgatuse sisseviimine, valimisseaduse muutmine ja teised Hartas toodud põhimõtted, mille kaitseks on viimastel kuudel sõna võtnud väga palju erinevaid ja erineva maailmavaatega inimesi, tuleb ellu viia. Võim ja vastutus peavad käima käsikäes.\nAvaldatud Saue Sõnas 07.12.2012\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond on üheselt vastu kavale alustada uuesti Eesti–Vene piiriläbirääkimisi, mille eesmärgiks on loovutada vabatahtlikult ja tasuta Petserimaa ja Narva jõe tagused alad Venemaa Föderatsioonile ning seadustada sellega aastakümneid kestnud anneksioon. Konservatiivne Rahvaerakond on seisukohal, et uue piirilepingu sõlmimiseks puudub Eesti poolel poliitiline, majanduslik ja moraalne vajadus. Läti kogemuse põhjal Abrene piirkonna loovutamise järel Venemaale ei ole põhjust loota, nagu parandaks taoline samm kahepoolseid suhteid.\n„Puudub igasugune põhjendatus Eesti territoriaalsest terviklikkusest loobumiseks ning Saaremaa-suuruse maatüki vabatahtlikult ja tasuta ära andmiseks,“ ütleb Konservatiivse Rahvaerakonna erakonna esimees Margo Miljand. „Jõudsime Eesti taasiseseisvumist oodata 50 aastat, jõuame oodata ka Petserimaa ja Narva jõe taguste alade tagasisaamist. Ajutine kontrolljoon on hetkel toimiv lahendus. Rääkides poliitilistest realiteetidest ei tohi me unustada, milleni viis allaheitlikkus Eesti riigi 1939. aastal. Eesti ei vaja uut piirilepingut ega oma suveräänsuse piiramist – me vajame olemasoleva lepingu täitmist.“\nTuletame meelde, et EV põhiseaduse järgi on Eesti territoorium ühtne ja jagamatu ning Eesti–Vene riigipiir on määratud Tartu rahulepinguga. Põhiseadus keelab sõlmida välislepinguid, mis on põhiseadusega vastuolus. Petserimaa ja Narva jõe tagused alad kuuluvad rahvusvahelise õiguse põhjal Eestile ning kõik välisriigid, kes taastunnustasid Eesti riiki 1991. aastal, tegid seda meie ajaloolistes, Tartu rahuga määratud piirides. Setumaa ja Narva jõe taguse territooriumi näol on tegemist põlise ning etnilise eestlaste ja soome-ugri alaga, mille kuulumine Eesti Vabariigi koosseisu kinnitati 1920. aastal Eesti ja Venemaa vahel sõlmitud Tartu rahulepinguga. See leping on jätkuvalt jõus ja on kantud ÜRO kehtivate rahvusvaheliste lepingute registrisse. Petserimaal elab tänagi ca 15 000 eesti kodanikku, kelle huve praegune valitsus ei kaitse.\nLoobudes vabatahtlikult kõnealustest aladest tunnistame me ise Tartu rahulepingu kehtetuks ning seame kahtluse alla oma riigi õigusliku järjepidevuse. See annaks Venemaale aluse esitada Eestile nõudmisi kakskeelsuse ja kodakondsuse nullvariandi kehtestamiseks.\n„Nii valitsuse kui ka Riigikogu liikmed on andnud vande täita põhiseadust ja olla truud Eesti riigile. Ootame neilt mitte äraandmist ja loovutuslike läbirääkimiste alustamist, vaid hoopis Eesti huvide eest seismist ning loovutustele moratooriumi kehtestamist,“ kommenteerib Konservatiivse Rahvaerakonna volikogu esimees Henn Põlluaas. „Merepiiri vabatahtliku tagasitõmbamisega 1994. aastal me juba loobusime transiidimaksudena laekuvatest miljonitest eurodest. Nüüd vaikivad võimulolijad sellest, et loovutatavate alade maavarade (põlevkivi, kriit, asbest, keraamikasavi, klaasiliiv, mets jne.) koguväärtus ulatub kümnetesse või isegi sadadesse miljarditesse eurodesse. Ainuüksi Venemaale ära antavast põlevkivist toodetud diiselkütus kataks terve Eesti vajaduse ja tagaks meie energeetilise julgeoleku pea kaheksakümneks aastaks. Kes kompenseerib Eestile need kahjud?“\nESM-i ümarlaud nõudis rahvahääletust\n07.augustil kogunesid Viru hotelli konverentsisaali riigikogu liikme Juku-Kalle Raidi kutsel parlamendierakondade, fraktsioonitute riigikogulaste, parlamendis esindamata erakondade ning poliitiliste kodanikuühenduste esindajad, et vaadata üle Euroopa Stabiilsusmehhanismi ESM-i punktid. Ümarlaual osales ka Saue linnapea Henn Põlluaas. Riigikogu erakondadest polnud esindatud vaid Sotsiaaldemokraatlik Erakond.\nRaidi sõnul kutsus ta ümarlaua kokku näitamaks, et ESM ei ole Eestile kasulik ning kõik poliitilised jõud pole ESMiga liitumisest vaimustuses nagu rahandusminister Jürgen Ligi. Raid lisas, et Eesti lubatud makse ESMi on suhtena riigieelarvest, võrreldes teiste riikidega, konkurentsitult suurim.\nÜmarlaual võtsid sõna: Igor Gräzin (Reformierakond), Andres Herkel (Isamaa ja Res Publica Liit), Henn Põlluaas (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond), Peeter Võsu (Kristlikud Demokraadid) Andres Tinn (Eestimaa Rohelised), Priit Toobal (Keskerakond), Rein Koch (Eesti Vabaduspartei Põllumeeste Kogu), Vello Leito (Iseseisvuspartei), Urmas Ott (MTÜ Vaba Isamaaline Kodanik) ja Rainer Vakra (MTÜ Demokraadid).\nToodi esile ESM-ga ühinemise ohud ja negatiivsed küljed, nõuti valitsuselt ja ESM-lepingute kohta tõest infot ja põhjalikke analüüse, mida senini pole avaldatud ning ratifitseerimise otsustamist rahvahääletusel. Viimases punktis jäid eriarvamusele Andres Herkel (kes leidis, et mitteühinedes jääksime isolatsiooni) ja Urmas Ott, kinnitades, et välislepinguid ei saa rahvahääletusele panna. Selle väite lükkas ümber Igor Gräzin, kelle hinnangul saab finantspoliitilisi makrootsuseid rahvahääletusele panna ning seda tuleb ka teha. Leiti, et miski ei takista rahvalt küsimast, kas Eesti peaks maksma kinni teiste riikide võlgu ning mingist isolatsioonist ei saa rääkida, kui ESM-s on vaid osa EL riike. Gräzin näitas põhimõttelisi erinevusi lepingu originaalis ja eesti keelses tõlkes. ESM-ga liitumise kahjulike tagajärjena toodi suveräänsuse loovutamine, raha väljaliikumine Eestist, maksukoormuse tõus jne.\nKuna kõiki sõnavõtte ei ole ruumipuudusel võimalik ära tuua, siis esitame vaid Saue linnapea Henn Põlluaasa sõnavõtu, mis haakub hästi ümarlaual esitatud üldise arvamusega:\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond on seisukohal, et Riigikohtu poolt napilt vastuvõetud otsus ESM-i aluslepingu kohta oli poliitiline, mitte õiguslik. Suveräänsuse ja põhiseaduse rikkumine, mida Riigikohus tuvastas, jääb seadusevastaseks ja keelatuks ka siis, kui seda tehakse Euroopa stabiilsuse nimel. Eriti, kui ESM-i tulemuslikkus stabiilsuse tagamisel on enam kui kahtlane. Põhiseadus ütleb, et Eesti ei sõlmi ega kohalda välislepinguid, mis on vastuolus põhiseadusega.\nEestil puudub reaalne võimalus ESM-s kaasa rääkimiseks, küll aga paneb see meile piiramatu kohustuse toetada Eestist rikkamaid maid, me ei saa kontrollida rahakasutust, ega välja astuda. Kõige tipuks ei saa me ise ESM-st abi, sest Eesti finantsraskused ei kasva iialgi nii suureks, et võiksid ohustada EL finantsstabiilsust.\nEL liitumislepingus puudub kohustus maksta võõrriikide võlgu, ka Liidu seadused keelavad taolise tegevuse. Ometi on valitsus ja riigikogu valmis võtma laenu, et maksta Eesti jätkusuutlikkuse ja järeltulevate põlvede arvelt kinni võõraid võlgu. Selleks raisatakse ka kõik meie kogutud riigireservid.\nKreekale raha andmine on mõttetu, kuna nad ei täida võetud kohustusi ja abirahad lähevad enamjaolt majandusmulli toitnud saksa ja prantsuse suurpankadele. Hispaania ebaefektiivsete erapankade ülesturgutamine on lausrumalus.\nKoos EFSF-i ees võetud kohustustega oleks Eesti taak 3,7 miljardit eurot – see teeb kaks kolmandiku meie riigieelarvest! Ja see on alles algus. Järjekorras on Küpros, Portugal, Itaalia jne. Kelle huvides on panna meie lapsed ja lapselapsed võlaorjusesse?\nOleme tunnistajaks, kuidas võlakriisi ja euro säilitamist kasutatakse sihikindlalt võimu tsentraliseerimiseks ebademokraatlikesse institutsioonidesse ning Euroopa Ühendriikide loomiseks. Me ei nõustu Euroopa Liidu president van Rompuy on sõnadega, keda ei ole valitud mitte ühegi rahva poolt, et kõige suurem vaenlane on rahvusriiklus.\nEuroopa riikide ja rahvaste koostöö on vajalik, kuid otsustusõiguse loovutamine, plaan viia eelarved ja maksud Brüsseli alluvusse, ESM ning hiiliv Euroopa Ühendriikide loomine ei sobi kokku suveräänsuse põhimõttega. Mõisted iseseisvus ja EL on üha suuremas vastuolus.\nPõhiseaduse aluspõhimõte on, et „Eesti iseseisvus ja sõltumatus on aegumatu ja võõrandamatu“. Toompeal aga käitutakse justkui suveräänsus oleks midagi häbiväärset, millest tuleb vabaneda. Räägitakse juba vajadusest muuta põhiseadust, et kaotada õiguslikud takistused Eesti kujunemiseks Euroopa Ühendriikide osaks.\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond on seisukohal, et Eesti peab kasutama vetot fiskaaluniooni ja pangandusliidu plaanile. ESM-is osalemine ja kõik muud otsused, mis sisaldavad suveräänsuse loovutust, nõuavad rahvahääletust. Valitsusel ja riigikogul puudub mandaat selliste otsuste tegemiseks ja heaks kiitmiseks.\nSaue Sõna nr.14, 17.08.2012\nAvalik järelepäring Jürgen Ligile: ESMi 10 kriitilist küsimust\nAvaldatud Delfis 31.07.2012\nAvaldatud Delfis 12.07.2012\nKui Eestis märatsesid hävituspataljonid\nTänavu möödub 71 aastat ajast, kui üle Eesti käis erakordselt julm ja verine terrorilaine, mida viisid ellu kaks päeva peale sõja algust (24.06.1941) NKVD juhi Lavrenti Beria käsul asutatud kommunistlikud hävituspataljonid.\n03.07.1941 pidas Stalin raadiokõne, milles püstitas põletatud maa loosungi ning ütles: „Me peame organiseerima halastamatu võitluse kõigi tagala desorganiseerijate, desertööride, paanikatekitajate, kuulduste levitajate vastu ja hävitama salakuulajaid, diversante…“. Hävituspataljonidele ja NKVD-le anti voli mahalaskmisteks ilma uurimise ja kohtupidamiseta. Stalin kutsus tsiviilelanikke üles hävitama vara, lõhkuma sidevahendeid, ründama saksa väeosi, jne. Lendlehti, kus kutsuti üles totaalsele hävitamisorgiale, loobiti üle Eesti laiali kolm miljonit.\nOkupeeritud Eestis pandi hävituspataljonide juhiks ekstra kapteniks ülendatud vene juut Mihhail Pasternak. Siin asutati 13 hävituspataljoni u. 6000 mehega. Suurema osa nende koosseisust moodustasid punaarmeelased. Lisaks vanglatest värvatud kriminaalkurjategijad, miilitsad, komsomolid ja kohalikud kommunistid. Ebaproportsionaalselt kõrge oli juutide osakaal nii juhtide kui võitlejate seas. Eliitpataljon, „1. Tallinna hävituspataljon“ koosnes 100 % kommunistidest, teistes oli neid vähem.\nPresidendilossist viidi minema kõik väärtuslik, k.a. Eesti presidendi rubiinidega kaunistatud kullast ametiraha, mis on tänaseni, vaatamata Eesti nõudmistele, tagastamata. Aastal 1999 näidati ametiraha Kremlis kultuuriminister Signe Kivile. Sellelt oli välja kangutatud ja kadunud kolm suurt rubiini. Tagasi venelased seda ei anna - selleks puuduvat juriidiline protseduur (sic!). Samamoodi keeldutakse tagastamast Tartu Ülikooli hindamatut keskaegsete raamatute kogu, Vana-Egiptuse kollektsiooni ja kunstikogu.\nHävituspataljonide poolt süüdatud lautades ja tallides hukkus hulgaliselt kariloomi ja hobuseid. Suur hulk sai hukka teel Tallinna, kuhu neid aeti äraviimiseks N. Liitu. Et laevadel ei jätkunud ruumi, jäid suured lehmakarjad linnalähedastesse punaarmee peatuskohtadesse, kus punaarmeelased neid veristasid, tarvitades söögiks ära vaid parimad osad. Ülejäänul lasti roiskneda. Kariloomad ja hobused, keda ei saadud ära viia, lasti maha või valati petrooleumiga üle ja süüdati elusalt põlema. Koduloomade üldarv Eestis vähenes võrreldes 1939. aastaga peaaegu poole võrra.\nAvaldatud Delfis 24.06.2012\nPühapäev, juuni 24, 2012\nKonservatiivse rahvaerakonna volikogu juhiks sai Henn Põlluaas\nHenn Põlluaas (Pärnu Postimees / Scanpix)\nPühapäeval kogunes Eskus Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna volikogu, mis valis oma esimeheks Saue linnapea Henn Põlluaasa ja aseesimeheks Tallinna linnaorganisatsiooni juhi Taivo Põrki.\nVolikogu valis avaliku konkursi kaudu laekunud töödest välja erakonna sümboolika, mis kujutab rukkilille. Volikogu kiitis heaks plaani moodustada erakonnas kompetentsi nõukojad.\n"Nõukodadesse toome kokku eriala spetsialistid, kes aitavad nõukoja esimehel töötada välja konkreetseid lahendusi Eesti probleemidele, lähtudes meie programmist" ütles erakonna esimees Margo Miljand.\nVarem Eestimaa Rahvaliidu nime kandnud erakond valis uueks nimeks Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna märtsis toimunud kongressil.\nSaue linnapea liitus Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga\nSel nädalal liitus Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga Saue linnapea Henn Põlluaas, Tallinna piirkond nimetas ta ka erakonna volikogu liikmeks. Põlluaas tõusis märtsis Reformierakonna juhitud koalitsiooni lagunemise järel Saue meeriks, olles eelnevalt olnud mitmes koosseisus linnavolikogu liige ja fraktsiooni esimees.\nMitte ühtegi erakonda kuulunud Põlluaas põhjendab oma liitumist sellega, et jagab Konservatiivse Rahvaerakonna seisukohti, aateid ja eesmärke. „Eesti poliitmaastikul ei olnud kuni Konservatiivse Rahvaerakonna sünnini ühtegi parteid, kellega ma oleks soovinud liituda. Eesti riigi ja rahva huvidest lähtuv poliitika on asendunud Toompea parteilasi iseloomustava upsakuse, põhimõttelageduse ja korrumpeeritusega. Just rahvuskonservatiivses maailmavaates ja EKRE-s näen ma kaua oodatud uut jõudu ja positiivset alternatiivi umbe jooksnud kartellipoliitikale. Eesti vajab näoga rahva poole seisvat ja avatud riigijuhtimist.“\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Margo Miljand ütleb, et Rahvaliidu ja Rahvusliku Liikumise ühendamise järel tekkinud uus jõud peab Eesti elujõu ja tuleviku pandiks tugevaid omavalitsusi, tarka regionaalpoliitikat ja aktiivset kodanikuühiskonda. „Eks selle tõttu olemegi jätkuvalt esindatud paljudes omavalitsustes. Meie eesmärk tagada hea elu igas Eesti punktis on oluline nii reakodanikule kui omavalitsusliidritele. Konservatiivne Rahvaerakond annab võimaluse kõigil inimestel, kellele Eesti hea käekäik korda läheb, end poliitiliselt realiseerida ja midagi ära teha. Tahame pakkuda selget alternatiivi Toompeal pikka aega võimul olnud erakondadele.“\nHenn Põlluaas on 52 aastane, abielus, kahe lapse isa. Kaitseliidu liige. Avaldanud uurimuse Eesti –Vene piirilepingu teemal ning raamatu president Lennart Meri poliitilise tegevuse kohta. Aastatel 2008-09 oli ta Eesti Rahvusliku Liikumise juht.\nMinu esimene Eesti lipp\nTõmbasime kodus 04. juuni hommikul Eesti lipu päeva puhul sini-must-valge lipumasti lehvima. Ilus ja hea tunne oli vaadata, kuidas ta kõrgel tõusva päikese käes särama lõi.\nSeistes lipumasti all meenus mulle, kuidas ma veel üsna sügaval vene okupatsiooni ajal oma esimese, õigetes mõõtudes ja ehtsa Eesti lipu sain.\nTegemist oli vist 1987. aasta lõpuga. Minu mäletamist järgi polnud muinsuskaitsepäeva Tartus, kus esimest korda sini-must-valged värvid välja toodi (1988) ja neid avalikkuses võime trotsides kasutati, veel toimunud. Enne muinsuskaitsepäevi oli kõiki, kes panid Eesti lipu lehvima, kriminaalkorras karistatud, kuid ajad olid juba muutumas ja võimud enam nii kergelt repressioonide peale välja ei läinud. Eesti iseseisvumiseni oli aga veel aega ja iseseisvussoovi, kuigi see hõõgus kõigi südametes, polnud avalikkuses keegi julgenud välja kuulutada. Esimesena tegi seda 1988 aasta augustis asutatud Eesti Rahvusliku Sõltumatuse partei ERSP, kes deklareeris kindlat tahet taastada Eesti Vabariik õigusliku järjepidevuse alusel.\nKuid nagu öeldud, minu kirjeldatud sündmus toimus veidi varem. Kuulsin sõprade, täpsemini kunstnike Andres ja Kaire Tali käest, et kui mul soovi on, siis saaksin endale hankida Eesti lipu. Tuli välja, et Tallinnas, Tartu maanteel asuvas trikotaaživabrikus Marat oli salaja, võib öelda, et lausa "põranda all", tehtud väike partii Eesti lippe, mida siis samamoodi salaja sõpradele-tuttavalele jagati ja müüdi. Ma ei lasknud seda pakkumist endale kaks korda teha. Kaire töötas tollal Maratis tekstiilikunstnikuna ning tänu temale õnnestuski ka minul endale ilus kunstsiidist Eesti lipp hankida. Et vältida võimalikke pahandusi lipu valmistajatele, kui miilits või KGB oleks hakanud asja vastu huvi tundma, ei pärinud ma, kes olid selle projekti initsiaatorid ja teostajad, kuid mulje jäi, et ka Kaire enda käsi oli siin mängus. Hiljem selgus, et nii oligi.\nVõite muidugi minu emotsioone ette kujutada, kui ma oma sini-must-valge lipu pakist välja võtsin. See oli midagi kirjeldamatut. Samasugune võimas, suur ja harras tunne haaras meid kõiki, kui taasiseseisvumise aastatel Eesti lippe lehvitasime või lehvimas nägime.\nKuna varsti oli mu isal tulemas sünnipäev, siis otsustasime õega lipu talle kinkida. Loomulikult ei osanud ta südameski sellist kinki kahtlustada või loota ning seda ehedamad ja mõjusamad olid ka tema emotsioonid. See oli üks vähestest kordadest, kui ma nägin oma isa silmist pisaraid voolamas.\nJa tegemist ei olnud sugugi pehme poisiga, vaid vana ja karastunud sõjamehega. Minu isa siirdus 1943. aastal kaheksateistkümne aasta vanuse koolipoisina Soome, kus astus vabatahtlikuna armeesse, et relv käes võidelda meie ühise vaenlase vastu. "Eesti au ja Soome vabaduse eest", nagu soomepoiste deviis kõlas. Ta osales rasketes lahingutes Karjala kannasel Viiburi lahel ja Vuoksel. 1944. aasta augustis naases ta ca 1800 relvavennaga Eestisse, et võidelda pealetungivate kommunistlike hordide vastu kodumaa pinnal. 22. septembril osales ta grupi soome- ja pitkapoistega Tallinna eest peetud viimases lahingus Pääskülas. Kahjuks oli vene armee liialt ülekaalukas ja Eesti okupeeriti. Edasi viis tee Saksamaale Neuhammeri väljaõppelaagrisse ja tagasi rindele, kus ta peale haavatasaamist Oderi kotis vangi langes. Kuid isegi Siberi raskused ei murdnud teda, nagu ka kümneid tuhandeid teisi eestlasi.\nSee lipp on mul alles tänaseni, kuigi tähtpäevadel lehvib juba ammu vardas uus, vabas Eestis valmistatud lipp. Vana on pleekinud ja sinine värv on ilmselt nõukogudeaegsete värvide kehva kvaliteedi tõttu violetse varjundi võtnud, kuid ta teenis meid pikki aastaid hästi ja ausalt. Ma ei viska teda kunagi ära. Ikkagi minu esimene oma lipp, Eesti Vabariigi lipp.\nHead Eesti lipu päeva kõigile!\nAvaldatud Delfis 05.06.2012\nEsmaspäev, juuni 04, 2012\nRiik peaks toetama väliseesti ajakirjandust\nTaasiseseisvumise kahekümnendal aastal oleme silmitsi probleemiga, mis oli esimese vabariigi ajal tundmatu - majandussurutisest, tööpuudusest, madalast elatustasemest ja ebakindlusest tingitud väljaränne.\nRiikliku arvepidamise ja statistika puudumise tõttu hinnatakse majanduspagulusse siirdunute arvu kuni saja kolmekümne tuhandeni. Täpsemad tulemused selguvad alles peale rahvaloendust, kuid igatahes on see arv oluliselt suurem, kui põgenes inimesi 1944. aastal nõukogude võimu eest.\nLoodetavasti tuleb suurem osa neist tagasi, kui majandusolukord Eestis paraneb, kuid näiteks Soome siirdunutest ei kavatse küsitluste põhjal suur osa kodumaale naasta. Arvestades meie rahvaarvu ja negatiivset sündivust, seab väljaränne pikas perspektiivis ohtu nii Eesti riigi kui ka rahva jätkusuutlikkuse. Eelmise suure laine ajal lahkunute abistamisele ei saanud kodumaalt kaasa aidata, olime okupatsiooni tõttu ise abivajajate rollis. Igatahes said nii kodu- kui väliseestlased oma rahvuse, keele ja kultuuri säilitamisega kõige kiuste hakkama.\nTänane olukord püstitab Eesti riigile rea väljakutseid, millest lisaks sellele, kuidas pöörata lahkumisprotsess naasmisprotsessiks, on oluline küsimus, kuidas tagada eestluse säilimine lisaks Eestile ka eksiilis. Oma artiklis keskendungi just viimasele küsimusele ning vaatlen seda eestikeelse ajakirjanduse kättesaadavuse aspektist.\nVäliseesti ajalehti ja ajakirju on olnud sadu\nEi pruugi vist selgitada, kuivõrd tänuväärset tööd on teinud väliseesti ajakirjandus, mis on aidanud aastakümneid hoida üleval eestluse vaimu, rahvuskultuuri, kokkukuuluvustunnet ja aidanud kaasa ka eesti keele säilimisele pagulaskonna seas. Ajalehed ja ajakirjad olid infoallikad, kuid ühtlasi ka sidemehed ja rahvuslike aadete alalhoidjad. See on väärtus, mida ei tohi alahinnata.\nRaamatu „Välis-Eesti Perioodika 1944-1975“ andmetel on väliseesti ajalehti ja ajakirju olnud mitusada. Tänaseks on pea kõik vähesed veel allesolevad väljaspool Eestit toimivad eestikeelsed väljaanded jõudnud oma eksistentsi jätkumise küsimuse juurde – lugejaid jääb vähemaks, reklaamirahad ja varad kuivavad kokku, tulevik näib tume. Lisaks sellele vähendab paberväljaannete tellimusi ka interneti levik ja võimalus lugeda kodumaiste ajalehtede võrguväljaandeid. See probleem puudutab kõiki lehti, eriti neid, kes toetusi ei saa või saavad vähem.\nNeli viimast suuremat väliseesti nädalalehte on Eesti Elu Kanadas, Eesti Päevaleht Rootsis, Vaba Eesti Sõna USA-s ja Meie Kodu Austraalias. Lisaks on oma leht eestlastel Suurbritannias, Austraalias, Saksamaal, Ukrainas jne. Kõige suuremal ja uuemal väliseesti kogukonnal, mis asub Soomes, oma ajaleht aga puudub.\nKuid ka suuremate lehtede tulevik on tume. Vaba Eesti Sõna, USA-s kord nädalas ilmuv ajaleht on hoiatanud peatsest ilmumise lõppemisest. Lehe tellijate ja tasuliste kuulutuste hulk on pidevalt langenud ning lehe väljaandja The Nordic Press Inc. töötab juba aastaid kahjumiga (umbes -30 000 dollarit aastas), kattes seda põhiliselt vanadest varudest. Need lõppevad aga juba üsna varsti.\nLeht kui infoallikas, sidemees ja identiteedikandja\nSuurte probleemide ees on ka Stockholmi Eesti Päevaleht, kelle Rootsi riigilt saadav toetus, mis sõltub tellijate arvust, on tunduvalt vähenenud ja kinnipanek terendab silmade ees. Eelmise aasta lõpus pidi ilmuma viimane number Kanadast toimetamise ja trükkimise Eestisse üle kolinud ajalehel „Võitleja“. Õnneks leiti ühe numbri ilmumise jaoks veel vahendeid. Seda kurba loendit võiks jätkata.\nJüri Estam on öelnud, et Välis-Eesti ajakirjanduse missioon peaks olema aidata Eesti eestlastel tunnetada suure maailma hoovusi ja pajatada, milline tundub Eesti väljastpoolt: sellel on väärtus Eesti inimeste jaoks. Kunagine pagulasmeedia on vaba ajakirjanduse bastion, mille vundamendile tugineb mingis ulatuses ka moderniseeruv väliseesti kogukond - see kätkeb endas endiselt hoiakute ja suhtumise poolest seda “midagi erinevat”. Praegusel ajal, mil kümned tuhanded isikud otsivad elatist väljaspool Eestit ja ka neil oleks vaja "oma meediat", oleks vale lasta kõngeda sellel, mis on pidanud vastu rohkem kui pool sajandit, rõhutas Estam.\nLeian, et sama oluline on kajastada asukohariikide uuenenud eesti kogukonna uudiseid, ettevõtmisi, informeerida eelseisvatest kultuuri (ja teistest) üritustest, teiste riikide väliseestlaste tegemistest, tähtsatest sündmustest Eestis... Täita samu ülesandeid, mida Välis-Eesti ajakirjandus täitis okupatsiooniaastatel. Olla infoallikas, sidemees, kultuuri, rahvuslike aadete ja identiteedikandja.\nÜhendada eestlasi välismaal ja aktiviseerida neid tarbima rahvuslikku kultuuri mitte ainult passiivselt läbi interneti või meedia, vaid osalema selles isiklikult ja otse. Olgu selleks siis laulukoor, näitering, Eesti Majas toimuv Eesti Vabariigi aastapäeva aktus või suhtlemine teiste eestlastega. Kodu-Eesti meedia seda rolli täita ei suuda.\nRiigi kohustus vältida eestluse hääbumist\nTäna, kui kunagistele pagulastele ja nende järeltulijatele on lisandunud veelgi suurem majanduspagulaste hulk, kes seisavad silmitsi rahvusliku identiteedi säilimise probleemidega, on Eesti riigi kohustus vältida eestluse hääbumist nii kodu kui ka välismaal. Kuulutab ju meie põhiseaduski, et Eesti riik peab tagama eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise läbi aegade. Üheks meetmeks on võtta endale vastutus eestikeelse meedia säilimise eest mujal maailmas.\nOlukorras kus Eestis pole isamaalisele kasvatusele 20 aastat rõhku pandud ning kõiki eestlasi konkreetselt ja üheselt konsolideeriv tegur või ühtne vaenlasekujund (nagu oli seda näiteks okupatsioonivõim) puudub, omavad väliseesti ajakirjanduse edasikestmine ja selle edastatavad väärtused olulist tähendust. Eestlaste ühendamine ja identiteedi säilitamine uutes tingimustes võiks anda väliseesti ajakirjandusele uue elu.\nKanal, mille kaudu toetatakse eesti keele ja kultuuri säilitamist väljaspool Eestit on Rahvuskaaslaste programm. On positiivne, et Rahvuskaaslaste programmi kaudu on toetatud ka mitmeid väliseesti ajalehti, kuid ilmselgelt ei piisa sellest kõigi nende probleemide lahendamiseks. Eesti riigi panust eestikeelse meedia säilimiseks välismaal tuleb tõsta ning see tuleb fikseerida läbi spetsiaalse seaduse ka riigieelarves.\nMilline ja millises vormis peaks see meedia olema (paber või võrguväljaanne), kuidas tagada parim kvaliteet, kuidas leida üles iga eestlane ja perekond, kes siit on lahkunud, kuidas tagada info jõudmine nendeni, kui suur on vajalik riigipoolne dotatsioon - kõik need on tehnilised küsimused, millel ma siinkohal ei peatu. Võtmeküsimuseks on, kas võimulolijad on valmis tegema kõik, et tagada eestluse säilimine nii kodu- kui välismaal?\nAvaldatud Delfis 25.04.2012\nSaue sai uue linnapea\nElekter pole luksuskaup, vaid inimõigus\nKui 90ndatel elektrikütte valisin, maksis kilovatt vähem kui pool eurosenti - hind sisaldas tootmiskulusid ja võrgutasusid. Amprimaksu, taastuvenergiatasu ega aktsiisi polnud. Pärast taasiseseisvumist propageeris riik elektrikütet kui puhast, loodustsäästvat ja odavat. Tasapisi arved aga kasvasid ja ületasid varsti mõistliku taseme. Pean silmas hinna ja riigi keskmise sissetuleku suhet, mis määrab, kas teenus on odav või kallis.\nJuba enne, kuid eriti peale katset erastada Eesti Energia kahtlase taustaga ja pankrotti minevale firmale, asus valitsus EE-st hiigeldividende välja võtma ja elektrienergia hinda kergitama, põhjendades seda kulude ja investeeringutega kasvuga. Tõestamaks meil tarbitava elektri odavust, kõrvutati ja kõrvutavad võimulolijad seda rikaste maade hindadega, mainimata tohutut vahet elatustasemetes.\nKulutused ja investeeringud on loomulikult vajalikud, et elektrijaamu ja ülekandevõrke remontida ja ajakohastada. Kuid avalikkuses on kriitikat tekitanud kulutuste põhjendatus (liigkallid tehnilised lahendused, juhtkonna hüperpalgad jne) ning see, et investeeringud kaetakse hinnatõusu ja laenude, mitte ettevõtte kasumi arvelt.\nAnsip võtab kasumit\nKasumi väljavõtmine on suurenenud eriti Ansipi valitsemisperioodil. Elektri hinnale on lisatud ampritasud, aktsiis, taastuvenergia tasu jne. Energiahinna tõus põhjustab hindade tõusu kõigis teistes valdkondades, vähendab sisetarbimist ja süvendab majanduskriisi. Soodne energia oli Eesti konkurentsieeliseks, üheks põhjuseks luua siin tootmist ja töökohti. Enam mitte. Vastutustundetu energiapoliitika lämmatab Eesti majanduspotentsiaali.\nEE ja võrgufirma Elering saavad ülikasumeid kuid hinnad muudkui tõusevad. 2011.aasta kolmandas kvartalis oli EE puhaskasum 38 miljonit eurot ehk 163% enam kui mullu, aasta puhaskasum oli 149 miljonit eurot. Ikka vähe! Uuest aastast tõsteti hinda. Varsti tõuseb Eleringi ülekandetasu. Taastuvenergia tasu kasvab tänavu tervelt 60%, põhjuseks tuulest ja biomassist saadud energia tootmise kasv. Koos kasumiga kasvavad ka valitsuse võetavad dividendid, lisaks kümmekond miljonit tulumaksu. Kogu selle peo peab kinni maksma tarbija.\nValitsus teeb aga näo, justkui neil ei oleks hinnatõusus mingit osa ja EE tegutseks omapäi. Ansip vandus enne viimaseid valimisi valet, et tema peaministriks oleku ajal elektri hind ei tõuse ning kuulutas järjekordse EE hinnatõstmissoovi nahaalsuseks ja lauslolluseks. Hind aga tõuseb peatumatult, justkui riigikogulase palk, moodustades eesti perede drastiliselt vähenenud eelarvetest üha suurema osa. Kuid valitsust see ei huvita. Üleskutsed elektrihinna alandamisele on kõlanud kurtidele kõrvadele.\nEL määrab, et elektriturg peab olema vaba 2013. aastast. Idee oli tekitada konkurents energiatarnimises ja hinna odavnemine. Meile tähendab see elektrisüsteemi ühendamist põhjamaadega ja hoopiski kõrgemate hindade kehtestamist. Tegelikkuses on turu täielik avamine tehniliselt võimatu - olemasolevate merekaablite läbilaskevõime seda ei võimalda. Sellele vaatamata tõstetakse elektri hinda ca 50%. Hinda tõstab ka ELi nõue osta järgmisest aastast CO2 kvoote.\nMitte keegi pole suutnud ega üritanudki selgitada, miks peab Eesti kodanik maksma Eestis toodetud odava elektri eest rahvusvahelise turu kallist hinda? Kuna valitsus on Brüsselile lubanud? Ka rahvale on nii mõndagi lubatud. Ja pea kõiki lubadusi murtud. Eesti huvid ja oma inimeste hea käekäik peaks valitsusele siiski primaarne olema.\nHinnatõusu leevendamiseks, inimeste elatustaseme ja riigi konkurentsieelise säilitamiseks tuleb langetada elektri hinda. Kuidas?\n1. Lükata edasi Eesti seisukohalt mõttetu energiaturu avamine. Vabaturuga ühinemiseks ja hindade tõstmiseks puudub vajadus. Dividendide suurendamise soov ja Brüsseli käsk ei saa olla rahva elatustaseme halvendamise põhjuseks. Vaba konkurentsi tingimustel peab EE-l olema õigus müüa elektrit mõistliku hinnaga, vastasel juhul pole tegemist vaba konkurentsi vaid käsumajandusega.\n2. Vähendada taastuvenergia tasusid ja peatada selle täiendav kasutuselevõtt. Konkurentsiameti sõnul tuleks ülikasumlikult töötavatele taastuvenergia tootjatele makstavat toetust vähendada 75%. Isegi rohelisel energial peab olema mingi mõistlikkuse piir.\n3. Mitte hoolida EL vastuseisust investeeringutele Narva Elektrijaamadesse ja keelduda maksmast CO2 emissiooni eest nagu USA, Hiina, Kanada, Venemaa jne. Põlevkivist toodetav elekter ja põlevkiviõli on Eesti energeetilise julgeoleku garant. Euroopa Komisjoni reeglite pimeda järgimisega ei tohi kahjustada Eesti majandust, konkurentsivõimet ja heaolu.\n4. Vähendada elektrienergia ülekandetasusid, aktsiisi ja viia käibemaks tagasi 18%-le.\n5. Loobuda selliste liigkeeruliste ja -kallite tehniliste lahenduste rakendamisest, mis toovad kasu vaid nende tarnijatele.\n6. Peatada dividendide võtmine ja teha investeeringud kasumi arvelt. Saamatajäävate summade kompenseerimiseks võiks riik maksustada hoopis välisettevõtete poolt maksuvabalt riigist väljaviidava kasumi.\nTänapäeval pole elekter juba ammu enam luksuskaup ja Eesti pole mitte ELi viie rikkama seas, vaid eurotsooni vaeseim riik. Järjekordne hinnatõus ajal, mil eestlaste mediaannetopalk on vaid 410.- ja miinimumpalk 290.- eurot kuus, tähendab viletsuse kasvu ja väljarände edasist hoogustumist, mis pikas perspektiivis viib eesti rahvuse ja ka riigi hääbumiseni.\nElektri, kui meie igapäevase elu ja eksistentsi vältimatu osa mõistliku kättesaadavuse tagamine kõikidele inimestele, sõltumata nende sissetulekutest ja ilma, et nende elujärg kannataks, kuulub tänapäeva mõistes juba inimõiguste kategooriasse. Täpselt nagu rahva elukvaliteedi tahtlik halvendamine kuulub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi järgi genotsiidi mõiste sisse. Pole mõtet arutleda abstraktsete lahenduste üle, elektri hind on konkreetne asi ja seda on võimalik alandada kohe.\nAvaldatud Delfis, 22.03.2012\nKonservatiivse rahvaerakonna volikogu juhiks sai H...


24. sept. 2012 – PilleRiini internetielu\nPäev: 24. september 2012\nselle sügise esimene esmaspäev\nPosted on 24. sept. 2012 by PilleRiin\nahsoo, et mitu päeva vaikus? no mis parata, kui on muud tegemist.\nnädalavahetus möödus suuresti.. möödus 😛 et ehk sai oldud asjalik, sai puhatud, lapsega oldud ja veidi ootamatusi oli ka. näiteks ei olnud ma üldse väga valmis selleks punaseks kaltsuvaibaks, aga samas pani see mõtted tööle ja ilmselgelt aitab natuke ka muid asju edasi liigutada. no et põrand saigi läbi mõeldud (natuke peab veel mõõtma, aga see on pisiasi) ja mõte liigub lõpuks ikka kapi suunas ka. mis, ei saa salata, on juba täitsa paljulubav oma asjade hulgalt.\nsamuti sigines meile ootamatult kena lipsuvaru.\nkardina sain õigel ajal ette, sest järgneval paarikuisel perioodil ei või iial kindel olla, et ükski mees mu akna taga ei ole 😛 muidugi ma eeldan, et nad ei huvitu väga akendest sissevaatamisest, aga karta on, et vahel ikka pilk libiseb üle. no ei saa ju silmi kinni panna ka.\nnüüd on vaja leida aega, et paar tooli laiali lammutada, kangapooed kammida ja siis edasi nuputada.. ja enne peaks selle lauaga ka ühele poole saama. ainult et lähiaegadel ei paista neid ajavarusid liiast olevat.\nah, nagu selles midagi uut oleks.


5 taime, mis sobivad ideaalselt hämaramatesse tubadesse - Kodustiil\n5 taime, mis sobivad ideaalselt hämaramatesse tubadesse\n24. juuli 2018, 16:31\nOled sa üks neist inimestest, kes ei suuda kaktustki elus hoida ning pead end lootusetuks, kui asi puudutab rohenäplust?\nTrikk on selles, et tuleb valida õiged taimed, teab PopSugar. Ja kui sa elad korteris, on sul tegelikult palju valikuid. Siin on vaid mõned neist.\nFOTO: Chris Challis / PantherMedia / Chris Challis/Scanpix\nSõnajalgadega tuleb küll natuke vaeva näha, aga need on suurepärane lisandus hämaramasse tuppa, kuna looduslikult elavad sõnajalad just sarnase valgusega tingimustes. Neile meeldib niiskus, seega on tark investeerida õhuniisutajasse.\nFOTO: LAURA OKS / PM/SCANPIX BALTICS\nKui sa vajad taime, mis taluks vaat et kõiki tingimusi, siis on selleks lehtliilia. Ta armastab varju ning elutseb hästi nii kuivas kui niiskes kliimas - seega sobib hästi neile, kes unustavad sageli taimi kasta.\nFOTO: roland brack / PantherMedia / roland brack/Scanpix\nKui sa igatsed midagi natuke eksootilisemat, kuid su ruumides pole piisavalt valgust, et sobiksid palmidele, siis draakonipuu on hea alternatiiv. Seda peab küll natuke piirama, et see ei läheks metsikuks, kuid taastub kiirelt, kui teda vahel unarusse oled jätnud.\nFOTO: Julie Berthelemy / PantherMedia / Julie Berthelemy/Scanpix\nNeed on populaarne valik pimedamatesse tubadesse, kuna filodendroneid on erinevaid sorte. Lisaks on filodendroneid väga lihtne kasvatada ja elus hoida.\nFOTO: pecchio adriano / PantherMedia / pecchio adriano/Scanpix\nFilodendronile välimuselt sarnane ning nad ongi sarnased. Ka luuderohule meeldib hämarus ning nad ei vaja ülispetsiifilist hoolt.


Tarbijakaitseameti kontroll tuvastas puudusi pea iga e-poe müügitingimustes | Õhtuleht\nTarbijakaitseameti kontroll tuvastas puudusi pea iga e-poe müügitingimustes (1)\nToimetas Silja Ratt, 3. mai 2018, 12:48\nInternetist ostmineFoto: Martin Ahven\nTarbijakaitseamet on tänavu suurema tähelepanu alla võtnud e-kaupluste müügitingimused. Seni kontrollitud 40 kaupluse põhjal saab olukorda hinnata kehvaks, sest neist 39 puhul esines rikkumisi, sõltumata veebipoe suurusest. Enim probleeme esines seoses 14-päevase taganemisõigusega.\nTulenevalt võlaõigusseadusest on kauplejatel lepingueelse teabe esitamise kohustus ning antud teabe esitamata jätmine või vastuoluline esitamine on käsitletav kui eksitav kauplemisvõte, mis tarbijakaitseseaduse alusel on keelatud.\nETTEVAATUST! Odavas veebipoes šopates riskid tervisega (1)\n10. september 2018, 16:51\nTarbijakaitseamet hoiatab: Fokus.ee veebipoest ei pruugi kaupa kätte saada (3)\n8. juuni 2018, 11:42\nVaata, millised reisifirmad sattusid tarbijakaitse musta nimekirja\nSeitse Eesti veebipoodi müüsid keelatud toidulisandeid (5)\n26. veebruar 2018, 15:09\n„E-kaubandus teeb oma võidukäiku, olles kiireimini kasvav müügikanal, kasvades mullu 37 protsenti, ent eduloo taustal tuleb igal e-kauplejal olla hoolas ja vältida vastuolusid seadusega. On hea meel, et eelmise aastal tublisti uuenenud meeskond on käivitanud hästi ettevalmistatud ja tõhusa sektori järelevalve. Plaanilised järelevalvetegevused e-kaubanduse vallas jätkuvad ning teema on edaspidigi ameti fookuses,” kommenteeris tarbijakaitseameti peadirektor Andres Sooniste.\nMüügitingimustes esines enim probleeme 14-päevase taganemisõigusega: rikkumisi esines 40 kontrollitud veebipoest 38 puhul. 14-päevast taganemisõigust oli välistatud kõige rohkem põhjusel, et kaup on kasutatud, määrdunud või muul moel rikutud, näiteks kui kaubal puuduvad etiketid. Taolistel puhkudel ei ole kauplejal õigus välistada taganemisõigust, vaid tarbija peab kauplejale hüvitama toote väärtuse vähenemise. Taganemisõigusest keeldumise põhjustena toodi veel, et tegemist on internetioksjoniga. Samuti välistati pesu ja bikiinide tagastamine täielikult, kuigi seadus lubab antud toodete puhul taganemisõiguse välistada vaid juhul, kui asi on üle antud suletud pakendis ning pakend on avatud tarbija poolt.\nTarbijakaitseamet rõhutab, et seaduses on sätestatud kindlad erandid, mille puhul on võimalik taganemisõigus välistada. Kui olukord erandi alla ei mahu, siis ei ole kauplejal õigust ka lepingust taganemise õigust välistada.\n75 protsenti veebipoodidest ei esitanud tarbijatele taganemisavalduse tüüpvormi ning ei järginud müügitingimustes võlaõigusseaduse nõuet, mille kohaselt kaupleja peab lepingust taganemisel tarbijale tagastama ka asja kättetoimetamise kulud. Paljudel juhtudel ei olnud tarbijat teavitatud ka tarbija kohustusest tasuda asja tagastamiskulud.\n67 protsenti e-kauplustest eksitasid tarbijat seoses taganemise korral raha tagastamise tähtajaga. 45 protsenti e-kauplejatest ei eristanud ka müügigarantiid seadusest tulenevast pretensiooniõigusest. Pretensiooniõiguse kirjeldamiseks kasutati sõnastust „garantii“, mis on tarbijakaitseseaduse kohaselt keelatud. Sõna või sõnaühendit „garantii“ tohib kasutada vaid siis, kui selle tähendus vastab võlaõigusseaduses sätestatud müügigarantii mõistele. Kaupleja, kes esitab seadusest tulenevat tarbijaõigust kaupleja pakkumise eripärana, kasutab eksitavat kauplemisvõtet.\nTarbijakaitseamet alustas rikkumiste korral menetlust 39 kaupleja puhul, millest 13 on pooleli. Praeguse seisuga on ettevõtjaile määratud üheksa ettekirjutust, millest kuue puhul on määratud ka sunniraha sõltuvalt konkreetsest rikkumisest vahemikus 500-1500 eurot ettekirjutuse täitmata jätmise eest. Kolme veebipoe puhul on ligipääs kolmandatele isikutele piiratud.\nTarbijakaitseamet juhib tähelepanu, et kaupleja peab oma äritegevuse ülesehitamisel lähtuma valdkonda reguleerivatest õigusaktidest. Ausa kauplemise edendamiseks on tarbijakaitseamet loonud ka juhendi e-kaubandusega tegelevatele ettevõtjatele, mis on avalikult kõigile kättesaadav ja millega on hea tutvuda ka tarbijatel.\nTarbijakaitseamet jätkab veebipoodide müügitingimuste kontrollimist.


Esimene projekti kohtumine Brugges > Lepatriinu Lasteaed > Tallinn\nEsimene projekti kohtumine Brugges\nMeie õpetajate esimene projekti kohtumine toimus 5.02.2013 - 10.02.2013 Brugge linnas Belgias, erivajadustega lastele mõeldud koolis Gemeetelijke Lagere School Voor Buitengewoon Onderwijs - De Ganzenveer .\nKohtumisele sõitsid Lepatriinu Lasteaiast lasteaia direktor Tiiu Parbus, Trikitriinude õpetaja ja projekti juht Kertu Mellikov, Õnnetriinude õpetaja Mare Robal ja võimlemise õpetaja Janika Pajumaa kaasas merikajakas Emmeliine, laste poolt Rogerile sobivaimaks paadiks valitud Pilvetriinude paat, lepatriinude kostüümid karnevaliks ja kingituseks Kalevi komme ning Trikitriinude rühmast Maria Oja joonistatud pilt Eestimaast.\nGanzenveer koolis ootas meid erakordselt soe vastuvõtt kogu koolipere poolt. Koolimaja oli külaliste tulekuks rikkalikult kaunistatud - plakatid tervitussõnaga igas projektis osaleva maa keeles, seintel rippusid laste joonistused piraat Rogerist, laes piraadi temaatikaga kaunistused. Aknalauad ja klassiruumid olid täis laste meisterdatud paate.\nKoolipere oli külaliste vastuvõtuks kogunenud võimlasse kus esineti laulude ja tantsudega. Populaarset Gangnam Style tantsu pandi tantsima ka külalised. Kuulsime Ganzenveer kooli Comenius laulu.\nKolmel tööpäeval oli meie õpetajatel võimalus lisaks töökoosolekutele osaleda erinevates koolitundidest nagu matemaatika, usuõpetus, kehaline kasvatus ja emakeel. Kooli direktor Rita Danneels tutvustas lühidalt Belgia haridussüsteemi ja Ganzenveer kooli hariduseripära. Saime maitsta koolitoitu, katsetada Dijever kanali ääres paatide vettpidavust koos partnerite ja koolilastega, osaleda kostümeeritult karnevali rongkäigus läbi Brugge linna.\nLisaks projektitööle ja koolikülastusele oli rõõm tutvuda Brugge linnaga giidi saatel, külastada šokolaadimuuseumi, Ostende ja Blankenberge linnakest, kalaturgu mere ääres. Üllatusena võõrustati meid ühel õhtul projektijuht Heidi kodus ja teisel õhtul õpetaja Katrien-i kodus.\nSiira olemisega lapsed\nLaste distsiplineeritus tundides ja vahetundides\nEntusiastlikud õpetajad ja mitmekesised õppevahendid\nSüdamlik vastuvõtt koolis\nPaatide ujutamine Dijever kanalil ja paatide vahetus partneritega\nImeilus Brugge linn, kaunid kirikud ja romantilised kanalid\nSoodsad töötingimused õpetajale, diferentseeritud õppemeetodid. Head õpitingimused lapsele tema erivajaduse abistamisel\nMitmed olmekultuurilised erinevused. Klient pole alati kuningas! Ei postkontoris, restoranis, poes ega ka kunstinäitusel. Toitlustusasutustes puuduvad enamasti välisriiete paigutamiseks nagid. Kesklinna poed ei aktsepteeri alla 10 ja 15 euroseid kaardimakseid või puudub kaardimakse võimalus üldse.


Perforeeritud paneelid: praktiline ja dekoratiivne trend! - Vihjeid - 2020\nPerforeeritud paneelid: praktiline ja dekoratiivne trend!\nAlgselt garaažile reserveeritud perforeeritud paneelid on nüüd saadaval kõigis tubades! Loft- või minimalistlikus stiilis kaunistavad nad elegantselt meie seinad funktsionaalse ja originaalse panipaigaga. See on ka mööbliese, mis transformeerub vastavalt soovile. Me räägime teile kõike selle uue suundumuse kohta ja valmistame dekoreerimise ideid ja näpunäiteid!\nPerforeeritud paneelid lihtsaks ja tõhusaks säilitamiseks\nTõenäoliselt teate perforeeritud paneele tööriistade hoidmiseks garaažis. Ökonoomne lahendus, kuid mitte alati väga esteetiline. Disainerid on seda mõistet uurinud: need riiulid on dekoratiivsed ja kutsuvad end maja sisse. Suur kalduvus omaks võtta, et saada praktilist ja alati leidlikumat salvestusruumi. Ilma naelte, kruvide ja liimita on uue hoidla loomine imelihtne! Teisel pool Atlandi ookeani on neid perforeeritud paneele tuntud kui "pegboards", sõna otseses mõttes "pegboards". Väljend, mis võtab selle kontseptsiooni hästi kokku: me paneme augustatud tahvli, mis on toeks aukude libistamiseks. Seejärel saate selle esemeid riputada või kasutada neid riiulite toetamiseks. Kuid ärge piirduge tüüblite kasutamisega: perforeeritud paneelide jaoks on olemas ka konksud, nöörid ja isegi lisatarvikud! Ole loominguline, et luua originaalset ja vastavalt vajadustele kohandatud salvestusruumi.\nPegboard, kolm erinevat kasutamist\nKõigis stiilides pakutav salvestusruum\nVärv, materjal, aukude suurus, kinnitusdetailide tüüp ... nii palju elemente, mis võimaldavad luua lõpmatuseni dekoratiivseid võimalusi. Hea uudis: hoolimata teie ruumi stiilist, saab perforeeritud paneeli integreerida peenuse ja elegantsiga. Teie ülesandeks on leida endale sobiv kombinatsioon! Minimalistliku ja disainiliku väljanägemise tagamiseks katke terve sein suurte puitpaneelidega, millel on suured augud. Puit soojendab ruumi, lisades samas loodusliku noodi. Harmoonilisema tulemuse saamiseks eelistage kasutada ainult ühte kinnitussüsteemi, näiteks pahkluusid. Perforeeritud harjatud metallpaneel annab tööstusliku vaimu ja peab vastu nii seest kui väljast. Värvitud, see sobib ideaalselt kõigi kaunistustega. Metallpaneelide eelis: vastupidavad, need võimaldavad kinnitamiseks kasutada ka magneteid. Ja isiklikuma puudutuse huvides saate kaunistada läbistatud paneeli šabloonijooniste või mustritega. Veel üks originaalne idee: hiiglasliku ristpistes teenetemärgi tegemiseks kasutage paneeli auke!\nLadustamine vastavalt teie maitsele kujundamiseks\nMoodul- ja ökonoomsed riiulid\nTänu erinevatele kinnitussüsteemidele on paneele lihtne muuta vastavalt oma ladustamisvajadustele. Kas teil on riiulit puudu? Asetame paar tihvti laua asetamiseks ja see on valmis. See on ka ideaalne lahendus, kui soovite, et saaksite kaunistusi või paigutust vabalt muuta, ilma et peaksite uut mööblit ostma. Ükskõik, kas investeerite disaineri loodud perforeeritud paneeli või valite "omatehtud" lahenduse, arenevad need riiulid teiega. Uued kinnitused või salvestusruum, pintslitõmme ja teie paneel muudetakse! Magamistoas on see lõbus mööbliese, mis võib kasvada koos teie lapsega ja varieeruda vastavalt tema soovidele. Ja odavalt riiulite saamiseks ei saa miski olla lihtsam kui ümbertöödeldud materjalidest perforeeritud paneeli valmistamine. Värvilised pliiatsid võivad asendada pesulõksud. Raamatu saab muuta väikeseks riiuliks ja plekkpurgi väga praktiliseks purgiks.\nMeie maja on riiulite valmistamiseks aardeid täis!\nPerforeeritud paneelid: lahendus väikestesse ruumidesse!\nMis võiks olla parem kui modulaarne salvestusruum väikese ruumi korraldamiseks? Madalad, perforeeritud paneelid on väärtuslikud liitlased iga nurga ärakasutamiseks. Ukse taha peidetud on nad diskreetsed ja praktilised. Näpunäide vannitoas languse jaoks, et riputada oma rätikud ja leida ruumi kõigi väikeste asjade korraldamiseks. Samuti saate salvestusruumi kokku hoida, tehes skaleeritava splaissimise. Lihtsate konksudega asendab see süsteem credenza baari ja võimaldab väikeste riiulite olemasolu. Algne lahendus, mis võimaldab teil alati kõike käepärast olla. Ja veelgi nutikamaks hoidmiseks loobume sellest ideest luua tema kontorile pealae, organisatsiooni paneel ja isegi siseruumides asuv köögiviljaaed!\nPerforeeritud paneelidega on alati ruumi!\nKorraldage oma kapid väljast ja seest\nPerforeeritud paneele ei kasutata mitte ainult seintel riputades! Need on saadaval ka kappide või mööbli ruumi optimeerimiseks ja täiendava hoiuruumi loomiseks. Hästi korraldatud sahtlite jaoks on põhja kinnitatud perforeeritud laud, nii et vaheseinu saab hõlpsasti luua. Ja kui vannute pegboardi ääres, korraldage kapid sel viisil täielikult. Saate lisada riiulid, riidekapid ja panipaigad, et muuta paigutust vastavalt oma garderoobile. Ja kuidas maitsta eritellimusel valmistatud garderoobi mugavust madalama hinnaga! Kas te ei saa riputada pegboardi oma seintele? Kinnitage see mööblieseme külge. Kesksaare külg muutub funktsionaalsemaks ja pakub uusi hoidiseid vürtside või rippuvate pottide jaoks. Võite teha ka mööblit: looge kahe perforeeritud paneeliga ekraan 2-ühes. Originaalne mööbliese, mille saab muuta ka tualettlauaks. Parandame peegli ja natuke hoidiseid pintslite ja meigi jaoks ... ja voila!\nNende mööbli abil muudame oma mööbli veelgi praktilisemaks!\nVideo: MKC UKSED (November 2020).\nSavinõud 9-aastase abielu tähistamiseks\n3 võtit trendikas teismeliste magamistoas\nÄrka oma kodu üles uute koolikleepsudega\nKuidas koostada hoolikat sissekannet?\n5 ideed vee säästmiseks\nRococo pole oma viimast sõna öelnud.\nKas teate kaalutud tekke?\nKaunistused portselanil: transat kohviteenus\nPika õitega taimed aastaringseks lilleaiaks\nMilline sisekujundus on siniste põrandatega toas?\nCopyright 2020 \_ Kodukaunistamise ideed, näpunäited, ostlemine \_ Perforeeritud paneelid: praktiline ja dekoratiivne trend!


Korterite müük: Anne 49, Annelinn, Tartu linn, Tartu - 7326093 - City24.Ee\nAnne tn 49, Annelinn, Tartu linn\nCity24 ID: 7326093\nKorterite müükAnne tn 49, Annelinn, Tartu linn\n1 844,92 EUR/m²\n37.4 m², 2 tuba | Korterite müük\nPäikesepoolne eraldi tubadega korter!\nTäieliku uuenduskuuri läbinud korter 2020 aastal.\nPlaneeringult koosneb korter eraldi tubadest, esikust, köögist, vannitoast ja WC-st.\nPaigaldatud uued pakettaknad, korteri välisuks, korteri siseuksed ning radiaatorid.\nSeinad värvitud pastelses toonis, põrandal laminaatparkett. Paigaldatud uus elektrijuhtmestik, uued valgustid, köögis on jäetud elektripliidi ja gaasipliidi valmidus. Kogu korteri sisene vee- ja kanalisatsioonitorustik vahetatud, vannitoas on jäetud pesumasina valmidus. Vannitoas vann, uus valamu, vann ja segistid. Soe vesi tsentraalne.\nKorterelamu ees asuvas parklas.\nAnne 49 paikneb elamukvartali sees, eemal aktiivse liiklusega tänavatest. Läheduses asuvad mitmed koolid, lasteaiad, kaubanduskeskus Eeden ning mitmed toidupoed.  Jalutuskäigu kaugusele jääb Anne kanal koos virgestusradade ja jalgteedega,  ca 1 km, jalutuskäigu kaugusele jääb Tartu Bussijaam, Tasku ja Kvartali ostukeskused.  Ühistranspordiühendus teiste linnaosadega on väga hea, lisaks Tartu Rattaringluse võimalused  liikumiseks https://ratas.tartu.ee/.\n64 900 EUR Mereranna tee 1, Kudjape alevik, Saaremaa vald\n62 000 EUR Võõpsu mnt 1, Räpina linn, Räpina vald\n70 000 EUR Tallinna mnt 48, Narva linn\n69 000 EUR Moonika, Treimani küla, Häädemeeste vald\n58 000 EUR Mai tn 7, Pärnu linn, Pärnu\n79 000 EUR Mai tn 24, Pärnu linn, Pärnu\n65 000 EUR Sõle tn 19, Tallinn


Rootsis möödus uusaastaöö rahutult: rakette tulistati nii politsei- kui kiirabiautode pihta - Delfi\nRootsis möödus uusaastaöö rahutult: rakette tulistati nii politsei- kui kiirabiautode pihta\nUusaastaöö möödus Rootsis rahutult. Tuhanded inimesed tulid pandeemia kiuste kokku tähistama, mitmel pool rünnati politseinikke ilutulestikuga, teatab kohalik meedia.\nHoolimata võimude soovitusest hoida aastavahetusel distantsi ja vältida kontakte võõrastega, kogunes Göteborgis umbes 3000 inimest uue aasta vastuvõtmiseks Götaplatsenile, vahendab Expressen.\nPolitsei pressiesindaja Morten Gunneng ütles SVT-le, et tuhandete inimeste ühte kohta kogunemine tuli neile külma dušina - ent neil ei olnud ka võimalik sekkuda, sest tegemist oli spontaanse rahvahulgaga. "Väljas oli palju inimesi. Oluliselt rohkem, kui ootasime," märkis Gunneng TT-le.\nTuhanded inimesed tulid südaööl kokku ka pealinna Stockholmi Södermalmi saarel.\n"Tänavatele olid kogunenud tuhanded inimesed. See oli täielik kaos," tõdes kohaliku islamikogukonna esindaja Orhan Karan Expressenile. "Politsei oli kohal ja peatas sissetuleva liikluse."\nTa märkis ka, et kiirabil oli raskusi rahvahulgast läbipääsemisega.\nVõimude teatel rünnati Stockholmis öösel politseinikke ja parameedikuid rakettidega. Viimased jäid tule alla pärast seda, kui palusid inimestel rõdudelt mitte ilutulestikku lasta.\nStockholmi politsei valvekorrapidaja Jens Mårtensson ütles SVTle, et tumedates riietes ja näomaskidega noorte jõuk põgenes kõnealuselt sündmuspaigalt ja läks laiali.\n"Ükski inimene ei saanud vigastada," märkis ta. "Ilutulestiku nõuete rikkumisi oli oluliselt rohkem kui tavaliselt. Võib-olla sellepärast, et kõrtsid on suletud. Juhtumeid on olnud nii linnas sees kui sellest väljapool, ent üldjuhul äärelinnades."\n"Tulistati üksteise, autode ja politseisõidukite pihta. Mõnel juhul võeti inimesed kinni, kuid suurem osa neist ei ole kurjategijad," rääkis Mårtensson.\nAvestas sai korrakaitsja vigastada, kui rakett tulistati vastu politseisõidukit, mille lähedal ta viibis. Västra Götalandis sai politsei öösel 144 teadet raketitabamuste kohta, sh rõdude ja inimeste pihta. Örebros tulistati öösel kella 3 paiku rakettidega kiirabiautot, Karlskogas aga taas politseisõidukit.\nMalmös tulistati rakette nii hoonete kui ka elanike pihta.\n"Oleme ilutulestiku teemal väga palju vestelnud. Rakette lastakse inimeste ja hoonete pihta. Meile helistatakse kogu piirkonnast, isegi väiksematest linnadest," ütles Lõuna prefektuuri pressiesindaja Evelina Olsson TT-le.\nKarlstadis sai kell 2 ajal pürotehnikaga pihta noorpaar ja nende kaks last, kellest noorim 2-aastane. Klippanis toimus aga südaööl 20 inimesega massikaklus, mille käigus sai üks inimene torke- või lõikehaavu ning toimetati haiglasse.


Aare Kartau, 29. mai 2020 13:36\nKas Rootsi õigussüsteem võis riigile koroonakriisi käigus kaikaid kodaratesse loopida?Foto: Zuma Press/Scanpix\nRootsi ei saa koroonaviiruse vastases võitluses karantiini välja kuulutada, sest see läheks vastuollu põhiseadusega. Selgus, et eriolukorda, mis võimaldaks liikumispiiranguid, tohib valitsus kehtestada vaid sõja ajal, ent koroonakriis seda pole.\nKui suur osa Euroopast kehtestas koroonaviiruse leviku piiramiseks karantiini, piirates ühiskonnaelu ja ettevõtete tegutsemist, ei liikunud Rootsi nendega kaasa. Selle asemel otsustas valitsus usaldada kodanikke, kellele pandi südamele, et nad järgiksid distantseerimismeetmeid vabatahtlikult. Sotsiaalne ja institutsionaalne usaldus on ka põhiväärtusteks, millele Põhjamaade ühiskonnad tuginevad. Usalduspõhise ühiskonna kuvand ei räägi aga kogu lugu sellest, miks Rootsi valitsus ei kehtestanud karantiini, kirjutab Foreigner. Selleks oleks vaja läinud hoopis juriidiliste piirangute ületamist.


Tallinna börsile tasub taas minna\nStefan Andersson • 23. aprill 2008 • 3 min\nKuigi hetkel paistab majanduses kõik troostitu, arvan mina, et Tallinna börs hakkab jälle huvitavaks muutuma. Ärge laske ennast eksitada: pikaajaliselt läheb Eesti majandus kõrge kaarega üles.\nPraegu, kui Eesti majanduskasv aeglustub, kinnisvaraturul toimuvad karmid korrektuurid ja Tallinna börs on kukkunud üheksa kuuga 40 protsenti, on avaramat vaatenurka kerge unustada, kirjutab aripaev.ee ingliskeelne sõsarportaal bbn.ee.\nAga see avaram vaatenurk näitab, et Eesti asub endiselt Põhjamaade ja St Peterburi vahel. Ehk piirkonnas, kus Norra kogub naftamüügiga suuri likviidsusvarusid, Rootsi on koduks tosinatele Euroopa tuntuimatele tehnika- ja jaekaubandusbrändidele, Soome oma Nokiaga on liider maailma telekommunikatsiooniturul ning Peterburi piirkond kasvatab jõudsalt rikkust.\nPole lihtsalt mingit võimalust, et Eesti majandus ei jätkaks sellises keskkonnas tõusu. Vastupidi, erinevalt mainitud riikidest pakub Eesti ettevõtetele ja üksikisikutele erakordselt soodsaid tingimusi nii maksupoliitikaga kui ka seaduste lihtsuse mõttes.\nEesti poliitika ja institutsioonid on samuti stabiilsuse saavutanud. Eesti valitsused on läbi aastate ja kogu poliitilise skaala ulatuses sama suunda hoidnud, soosides suuremat efektiivsust ja tehnoloogia arengut ning madalamaid makse. Ettevõtlikud inimesed igalt poolt on Eestisse kolinud ja majandusse oma panuse andnud.\nEesti tugevuseks ei saa kunagi olla tema suurus, vaid just kiirus. Ka kinnisvarakriis, kus tuhanded inimesed on teinud halbu investeerimisotsuseid, näitab lõppude lõpuks Eesti majanduse vastupidavust. Tööturg loksub paika – ja mitte läbi töötuse taseme tõusu, nagu Soomes ja Rootsis – vaid palgasurve ja ümberorienteerumisega.\nNing kuna naaberriikide majandused on Eestist üle saja korra suuremad, siis pannakse paljud Eesti hinnad alati väljastpoolt paika. Seega pole Eesti varade suureks allahindluseks ruumi.\nEestis on Euroopa mõistes väga palju põllumajanduslikku maad inimese kohta. Kuna maailmamajandus sõltub aina enam India ja Hiina nõudlusest, usun, et Eestis hakkab ka põllumajandussektor ekspordis suurt rolli mängima.\nVeel üheks tulevikukasvu võimaluseks on suurepärased tingimused tuuleenergia tootmiseks. Ka turismisektor tõestab aina uuesti ja uuesti, et Eesti on riik, kuhu külalistele meeldib tulla ja tagasi tulla. Ning ma olen näinud mitmeid IT-firmasid siit andekaid töötajaid otsimas, mõistes, et need inimesed on hakanud nüüd oma turuväärtust taipama. Vähe on neid Eestisse tulnud ettevõtted, kes otsustavad lahkuda. Seevastu palju on neid, kes otsustavad kasvada. Madala lisandväärtusega töö asendub kõrgema lisandväärtusega tööga. Viimaste aastate liigse sisenõudluse toel kasvanud palgasurve loksub samuti paika vastavalt eksportivate sektorite konkurentsivõimele, kusjuures venekeelne elanikkond mängib ekspordisektorite kasvus elutähtsat rolli.\nJust kõrge majanduslik integreeritus teeb Eestist Põhja-Euroopas erilise maa ja see on ka tuleviku kasvu aluseks. Täna on investorid turul toimuvast masenduses, kuid mõne aja pärast hakkavad nad endalt küsima, miks nad õigel ajal seda või teist osalust ei ostnud. Kui kinnisvarahinnad peaksid Eestis minu meelest veel veidi kohanema, siis Tallinna börs on tänaseks juba taas huvitavaks muutunud. Eriti peaks investoreid hakkama lähiajal meelitama korraliku bilansiga ettevõtted.


Nõukogu kinnitas RMK 2020. aasta majandusaasta aruande (2021-04-01 08:40:42)\nRMK nõukogu kinnitas 2020. aasta auditeeritud majandusaasta aruande, mille kohaselt ulatus RMK möödunud aasta käive 187,5miljoni (2019. aastal 218,7 miljonit) euroni ja ärikasum 82,4 miljoni (2019. aastal 75,6 miljonit) euroni.\nÄrikasumist pool teeniti puidu müügist; 42,9 miljonit eurot moodustas Tootsi tuulepargi kinnisasja müük. 2020. aastal kanti riigieelarvesse dividendina 66,0 miljonit ja maamaksu tasuti kohalike omavalitsustele 4,7 miljonit eurot. Puidumüügi maht 2020. aastal oli 4,0 miljonit (2019. aastal 3,9 miljonit) kuupmeetrit. Müüdud puit jagunes järgmiselt: palk 46%, paberipuit 32%, küttepuit 16% ja hakkpuit 6%.\nRMK nõukogu esimehe Hardi Tulluse sõnul hindas nõukogu RMK 2020. aasta majandustulemusi väga heaks. "RMK sai vaatamata koroonatingimustele hakkama eesmärgiks püstitatud kasumi teenimisega, kuid veel olulisemana tuleb märkida, et just looduskaitsetööde tegemisel ning metsakülastajate vastuvõtmisel saavutati läbi aegade rekordtulemused," selgitas Hardi Tullus. 2020. aastal külastati riigimetsa ettevalmistatud matkaradasid ja puhkekohti 2,9 miljonil korral; looduslike elupaikade taastamistöid lõpetati enam kui 6500-l hektaril.\nPuidutulude teenimist mõjutas 2020. kõige enam 2019. aastaga võrreldes viiendiku võrra langenud hind puiduturul. Aasta jooksul palkide ja paberipuidu hinnad stabiliseerusid, kuid küttepuidu turul hinnalangus jätkus. 2020. a lõpus pöördusid palgihinnad siiski taas tõusule ja on hetkel ajaloo rekordtasemel, lubades käesolevaks aastaks planeerida möödunud aastaga sarnaseid majandustulemusi.


Sellest, mida kate liigesed on vajuma, Levinumad luu- ja liigesehaigused\nLihased koosnevad väga peentest, niiditaolistest kiududest. Umbes pooltel haigetest tekib põletik käte ja jalgade liigestes. Enamasti areneb podagra salaja, aeglaselt ja kulgeb aeg-ajalt ägeneva liigesepõletikuga.\nSellest tehke aeglaselt ja sujuvalt korda päevas 10 tsüklit. Valu tekkimisel katkestage harjutus. Harjutusi tehes istuge mida kate liigesed on vajuma asendis peegli ees. Alalõualiigeste harjutused 1. Asetage keel suu lakke ning Vaata osteokondroosi folk oiguskaitsevahendeid suu keel peab jääma suulakke. Hingake aeglaselt sisse lugedes kaheni ning hingake aeglaselt välja lugedes kaheni.\nTehke harjutust üks kord päevas või vajadusel tihedamini. Pange käsi rusikasse ja asetage see oma lõua alla. Rusikaga õrnalt vastusurvet avaldades avage suu.\nKontrollige, et lõualuud ei liiguks paigast ära sellest annab märku lõua liigutamisel tekkiv heli — naksumine, krigin, plõksumine. Hoidke lõuga selles asendis 5—10 Sellest. Pange käsi rusikasse ja asetage see alalõualuule vasaku külje pealt. Avage veidi suu. Avaldage rusikaga lõua vasakule poolele õrnalt survet 5—10 sekundi jooksul, et lõdvestada lõualuulihaseid.\nPüüdke vältida lõualuude paigast nihkumist sellest annab märku lõua liigutamisel tekkiv heli — naksumine, krigin, plõksumine.\nHoidke lõuga normaalses asendis 5—10 sek. Üldised soovitused Süüa pehmet toitu. Vältida kõvade toitude ja suurte suutäite hammustamist. Vältida väga viskoossete toiduainete söömist. Mäluda tuleb tagumiste hammastega, vältida esihammastega näksimist.\nProenzi Arthrostop Intensive - kõige tõhusam liigeste toidulisand Proenzi sarjas


Inflatsioon Hiinas 11 aasta kõrgeimal tasemel - Logistikauudised\nInflatsioon Hiinas 11 aasta kõrgeimal tasemel\nHiina inflatsioon jõudis 11 aasta kõrgeimale tasemele selle aasta novembris ulatudes 6,9%, mis raskendab oluliselt Pekingi tihket rahanduspoliitika rakendamistja lükkab edasi energiahinna reforme.\nInflatsiooni veavad eelkõige toidukaupade hinnad, samuti onülemaailmselt kallinenud loomasööt, mis omakorda viibsealiha nappuseni. Üldine inflatsioon tõusis samuti tervelt 1,4% seda peamiselt kallima kütuse ja kivisöe arvelt, kirjutas Financial Times.\n„Inflatsioon on mõjutatud mitmesugustest makromajanduslikest probleemidest,“ ütles Yiping Huang Citigroupist. Huang ja teised analüütikud loodavad Hiina rahaühiku kiirema väärtustamisega tasakaalustada majandus.\nHiina Rahvuspank teatas eelmise nädalal, et rahanduspoliitika võiks inflatsiooni ja võimaliku ülekuumenemise ohus kolida üle „stabiilselt“ „mõõdukalt jäigale“ või „jäigale“ poliitilisele suunale.\nLähikuudel ennustatavad majandusteadlased jätkuvat survet pankadele, et need kontrolliksid tugevalt laene ja intressimäärasid, mida on reservist tõstetud juba viis korda.


Lewis Hamilton rahustas fänne: ma jätkan vormel-ühes - Vormel-1\n30.oktoober 2020 09:36\nFoto: Rudy Carezzevoli/Reuters/Scanpix\nTänavu juba seitsmendat vormel-1 maailmameistritiitlit jahtiv Lewis Hamilton rahustas fänne ja kinnitas, et jätkab kuninglikus vormelisarjas sõitmist ka järgmisel hooajal.\nPortaal Grandpx.news väidab, et Mercedese meeskonna boss Toto Wolff pole suutnud Hamiltoniga uut lepingut allkirjastada, sest kokkuleppele pole jõutud kontrahti pikkuses. Kui Mercedes sooviks 35-aastase Hamiltoniga lepingut pikendada kolmeks aastaks, siis britt eelistaks pigem aastast või kaheaastast kontrahti.\n"Ma ei taha järgmise aasta keskel taas läbirääkimisi pidada," vihjas Wolff hiljuti Portugalis, et aastane leping ei tule kõne allagi.\nHamilton kinnitas, et pole soovinud uue lepinguga kiirustada täiesti teadlikult. "Tahtsin endale anda vabaduse, et rahulikult otsustada, mida ma tulevikus teha tahan, ning mõelda, mida mina ja meeskond peaksime tegema, et veel paremini esineda," kommenteeris Hamilton Speed Week`ile.\n"Näen endiselt, et meie koostöö läheb järjest paremaks. Tahan siin jätkata. Kui oleme tänavuse töö lõpetanud ja selle koroonakriisi stressi ületanud, saame hakata lepinguga tegelema," lisas britt.\nTänavu juba kaheksa etappi võitnud Hamilton juhib MM-sarja 77 punktiga oma tiimikaaslase Valtteri Bottase ees. Sõita jääb veel viis etappi.\nF1-sarjas saadi uus pusletükk järgmiseks hooajaks paika 28.10.2020\nItaalia F1-etapp peetakse pealtvaatajateta: "Oleme valitsuse otsuses väga pettunud" 28.10.2020\nHamiltoni ja Strolli kohta märkusi teinud Briti vormeliäss vabandas: olen käitunud rumalalt ja hoolimatult (3) 28.10.2020\nSebastian Vettel kahtlustab vandenõuteooriat: kas ma olen täielik idioot? (10) 26.10.2020\nBLOGI | Hamilton võitis sündmusterohke etapi, Red Bulli jaoks lõppes sõit katastroofiliselt (41) 28 p\nKuus pilooti, kes võiksid Hamiltoni järgmisel aastal Mercedeses asendada (13) 24 p


Minu nipid 27. september 2017\njagab lihtsaid nippe, kuidas kujundada oma garderoob nii, et see oleks sõbralik nii silmale, kehale kui ka rahakotile.\nSoeta omavahel klappivat klassikat\nIga naise garderoobis peaksid olema heast materjalist kvaliteetne ja klassikaline kleit, pliiatsseelik, jakk ning bleiser. Valikuid tehes lähtu alati sellisest värvigammast, mis omavahel sobib ja mida saab kombineerida. On muidugi naisi, kes vaatavad igal hooajal, mis moes on, aga mina eelistan isikupära. Kvaliteet ja isikupära on alati moes ning klassikaliselt šikk sobib välja näha igas eas.


Päikeseenergia Ja Päikese Termodünaamika 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Päikeseenergia ja päikese termodünaamika\nTermodünaamilised päikesepaneelid ületavad päikesepaneelide piire, näiteks otsese päikesekiirguse, kasutades ökoloogilisi jahutusvedelikke.\nVeekuumutusega päikesepaneelid võimaldavad energiat kasutada päikese- sooja tarbevee tootmiseks, küttesüsteemide integreerimiseks ja ka basseinide kütmiseks.\nSeega on päikesepaneelide puhul võimalik vähendada energiakulud hooned ja keskkonnasaaste, mis tuleneb vajadusest kuuma vee järele.\nÜks peamisi piirid päikeseenergiatehnoloogia on hädavajalik otsene päikesevalguse käes, mida ta vajab ja millest tuleneb, et energiatõhusus on teatavatel aastaaegadel maksimaalne, sõltuvalt võrdluspiirist.\nNeid piiranguid on ületanud mitu aastat uue tehnoloogiaga termodünaamika, kes suudavad kasutada ka teisi taastuvenergia vorme, mis ei ole otsesed päikesekiirgused, mida kasutati vaid mõne aasta eest ainult suurte taimede puhul.\nKa termodünaamiline tehnoloogia see põhineb paneelide kasutamisel, nad töötavad soojusülekande vedelikuga, mis ei ole valmistatud veest ja glükoolist, vaid külmutusvedelikust, mis on sama tüüpi kui kliimaseadmetes ja soojuspumpades, millega termodünaamilised paneelid saab integreerida.\nKasutatavad jahutusvedelikud on praeguses tehnoloogilises olekus kõige madalama keskkonnamõjuga: R134A ja R407C.\nKülmkappides, kliimaseadmetes, soojuspumpades jne sisalduvate jahutustsükli (kompressor, kondensaator, veerem ja aurusti) põhikomponentide puhul täidavad termodünaamilised päikesepaneelid samu funktsioone kui aurusti.\nNeis on soojuse neeldumine päikesekiirgus või välisõhust (mille temperatuur võib olla alla 0) võimaldab vedelikul voolata madalrõhu vedelast olekust madalrõhu gaasilisse olekusse, nii et kompressor saab selle absorbeerida. Kompressori väljalaskeava juures kantakse gaasi soojusenergia üle 100° C juures teise soojusvaheti, kondensaatori, sooja vee või küttesüsteemi vee kaudu.\nLihtsamates juhtumites on kondensaatori (kus vedelik naaseb vedelasse olekusse) teostatakse katla spiraaliga, et saada vett umbes 50° C juures.\nTermodünaamiliste päikesepaneelide omadused\nTermodünaamiline paneel on üldiselt sisse lülitatud alumiinium torudega vaskmõõtmetega määratakse umbes 2 ruutmeetrit pinda, millest mõlemad küljed aitavad kaasa taastuvenergia kasutamisele päikesekiirguse, tuule, vihma või lihtsalt välisõhu temperatuuri kujul, mis võib langeda umbes kümne kraadini. alla nulli; kogumass on umbes kümme kg.\npaigutus parem kui termodünaamilised paneelid vastavad suurematele atmosfäärirõhkudele, on ka päikesekiirte paneelidele tüüpiline suund kaldega vastavalt kalde laiusele.\nErinevate positsioonide puhul, mida kirjeldatakse, ei ole saagis olulisi erinevusi.\nPäikesepaneelidega võrreldes ei ole termodünaamilistel paneelidel klassikalisi probleeme, mis on seotud soojust kandva vedeliku külmutamise riskiga, talvel ja selle ülemäärase ülekuumenemisega suvel.\nSellest järeldub, et nagu soojuspumbad, ei nõua nad ka soojusülekande vedeliku hooldust. Samuti jälgime, et võrreldes soojuspumpadega, mille soojusvaheti välimine (aurusti) on ventileeritud, termodünaamilised päikesepaneelid realiseerivad soojusvahetust ilma ventilaatori abita, mille tulemusel säästetakse elektrit.\nkulud Termodünaamilised paneelid on palju kõrgemad kui soojuspaneelidel, sest nad ostavad keerulisemat individuaalsete paneelide süsteemi, mis koosneb ka kompressorist, kondensaatorist, veeremelemendist ja sellega seotud hooldus- ja juhtimisseadmetest.\nLõpetuseks pidage meeles, et termodünaamiline päikesepaneel on süsteem, mis töötab jahutusvedelike abil, sest see peab olema paigaldatud tehniku poolt. litsentseeritud külmik vastavalt Euroopa määrus 303/08 ja praegu on nendega võimalik ära kasutada stiimuleid taastuvate energiaallikate kasutamise süsteemid.


Vastupidi, nad aitavad neid suuremaks muuta. General Fitness. Pärast ootab nädalas lasta oma keha pausi, nad võivad jätkata oma seadme. Nad võivad erineda erinevate kasutajate. Paluksin abi! Paljud aga ei tea või eiravad fakti.\nKeto toitumise eelis on see, et saate süüa palju maitsvaid toite, nagu liha, kala, munad ja juust — põhimõtteliselt kõike, mis sisaldab palju rasva. Siiski peate lõpetama süsivesikute söömise täielikult. Sellepärast vajate Keto Guru!\nKaalu seisakut või kerget plussi tuleb ikka ette. Eriti naistel.\nEi ole vaja endale süsivesikuid keelata ja oma heaolu pärast muret slimming guru. Keto Guru — söö oma lemmik sööke ja kaota kaalu! Keto Guru kujutab endast kihisevaid tablette, mis toetavad teie keha ketoosi ajal kui keharakud ei saa piisavalt süsivesikuid. Keto Guru aktiivsed komponendid vähendavad väsimust, aitavad tegeleda apaatiaga, ennetavad keto-gripi ja kompenseerivad tervislike ainete puudust. Kõige tähtsam on seda teha mõõdukalt.\nToodetes sisalduv aktiivne valem kiirendab rasvapõlemisprotsessi korda ilma keha kahjustamata.\nKuidas see töötab? Kui teie keha lõpetab vajaminevate süsivesikute koguste saamise, hakkab see kaotama energiat ja muutub ketoosiks. Teie keha hakkab aktiivselt põletama oma rasva, et saada energiat.\nSlimming guru kaob ainult rasva kadumise tõttu. Lihased jäävad terveks. Ketoos algab 2—3 nädala jooksul pärast lihtsa Keto dieediga alustamist.\nKetoonkehade kogus suureneb isegi keha süsivesikute juuresolekul ja kõrvaltoimete oht muutub oluliselt madalamaks. Keto Guru muudab teie arusaama kehakaalu langusest Kerged tulemused Tableti aktiivsed koostisosad kaoir kaalulangus kogu päeva, kui töötate, puhkate või isegi magate.\nHea dieedi tabletid Ukraina\nSee ei ole saadaval apteekides või suuremate ostuplatvormidel nagu Amazon, eBay, Aliexpress või Alibaba.\nNad kiirendavad teie ainevahetust ja käivitavad rasvapõletusprotsessi ilma treeninguta. Saavutatud tulemus jääb pikka aega püsima.\nKõrvaltoimed puuduvad Tänu looduslikele komponentidele ja tasakaalustatud vitamiinikompleksile ei mõjuta Keto Guru teie südant, veresooni ega maksa. Allergiliste reaktsioonide oht on väike.\nLihased ei põle Komponendid, mis sisalduvad Keto Gurus lagundavad nahaalust rasv ilma lihaseid vähendamata. Vastupidi, nad aitavad neid suuremaks muuta. Need komponendid takistavad elektrolüütide vähenemist vereringes Keto dieedi ajal, soodustades tervislikku kehakaalu langust.\nSee aitab vältida vitamiinide, kaltsiumi ja magneesiumi puudulikkust ja dehüdratsiooni tekkimist, mis ei ole harv juhus range Keto toitumise korral.


Mäng Hiline õhtusöök Jerry Online. Mängi tasuta\nMäng Hiline õhtusöök Jerry\nMängi mängu Hiline õhtusöök Jerry Online:\nMängu kirjeldus Hiline õhtusöök Jerry\nJerry armastab juustu, kuid loogika mõistatusi ta on hädas. Levita oma käsi, kui vaja. . Mängi mängu Hiline õhtusöök Jerry online.\nTehnilised omadused mäng Hiline õhtusöök Jerry\nMäng Hiline õhtusöök Jerry lisas: 18.12.2011\nMängitakse: 2410 korda\nGame Rating: 5 välja 5 (14 hinnangute)\nMängud nagu mäng Hiline õhtusöök Jerry\nLae mäng Hiline õhtusöök Jerry\nEmbed mäng Hiline õhtusöök Jerry oma veebilehel:\nHiline õhtusöök Jerry\nSisestamiseks mäng Hiline õhtusöök Jerry oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Hiline õhtusöök Jerry , kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Hiline õhtusöök Jerry , samuti mänginud mängu:


Hansapank hakkab kaupmeestele pakkuma kiiremaid kaardimakseid - Äripäev\nHansapank hakkab kaupmeestele pakkuma kiiremaid kaardimakseid\n20. juuli 2004, 13:08\nHansapank hakkab kaupmeestele pakkuma uudset lahendust, mis muudab kaardimaksed kiiremaks ja säästab sidekulusid.\nAlates augustist pakub Hansapank kaupmeestele uudset lahendust, mille puhul makseterminal võtab pangaga ühendust Interneti kaudu, muutes kaardimaksed kiiremaks ja säästes sidekulusid.\nHansapanga arveldustoodete osakonna juhataja Margit Petersoni sõnul annab uue lahenduse puhul kaupmehe jaoks aja- ja rahavõidu see, et kaarditehingu tegemisel võtab makseterminal nüüd pangaga ühendust Interneti teel, mitte telefoniliini kaudu dial-up teenust kasutades. 'Seni turul olnud lahendused ei võimaldanud ühendada makseterminali Interneti püsiühendusega,' märkis ta.\nKaarditehingu tegemise aeg võib Petersoni hinnangul lüheneda kuni 30 sekundi võrra ning kaupmehe sidekulud väheneda 20-50 sendi võrra ühe kaardimakse kohta. Uue lahenduse kasutuselevõtmine ei muuda kaupmeeste jaoks makseterminali rendihinda.\nUudse lahenduse aluseks on tarkvarafirma Voicecom poolt välja töötatud tarkvaraprogramm PosTCP. Selle kasutamiseks on vaja kindlat tüüpi - Ingenico - makseterminali, Interneti püsiühendust ja arvutit kaupluse kassasse. Nimetatud terminaliga on praeguseks varustatud juba ligi 400 müügikohta, nende puhul piisab uue lahenduse kasutuselevõtmiseks vaid tarkvara installeerimisest.\nLisavõimalusena saab uue lahenduse ühendada kaupmehe kassaprogrammiga ning see annab kogu info kaarditehingute kohta elektroonilisel kujul kaupmehe käsutusse. Samuti saab nii sularahas kui ka kaardiga tehtud ostude kviitungeid trükkida välja ühest ja samast terminali printerist.\nUudse lahenduse on juba kasutusele võtnud Apollo raamatukauplus. Apollole kassaprogrammi valmistanud Gate Communications ühendas ka kassaprogrammi ja makseterminali, andes juuli alguses käivitunud pilootprojekti raames kaupluse käsutusse kõik selle lahenduse lisavõimalused. 'Selle lisavõimaluse kasutamine vähendab ka müüjate eksimise riski, kuna neil pole enam vaja ostusummat eraldi makseterminali sisestada, vaid selle saadab sinna kassasüsteem,' ütles Apollo turundusjuht Evelin Raja.


KOROONAKAOS: positiivne proov muutis Eesti jalgpallikoondise koosseisu tundmatuseni, peatreeneriks asub Reim | Sport\nKOROONAKAOS: positiivne proov muutis Eesti jalgpallikoondise koosseisu tundmatuseni, peatreeneriks asub Reim (1)\nToimetas Eigo Kaljurand, 23. märts 2021 08:57\nMartin ReimFoto: Teet Malsroos\nMeeste koondis kogunes esmaspäeval, et valmistuda eesolevateks mängudeks Tšehhi, Valgevene ja Rootsiga. Positiivne koroonaviiruse proov muutis viimasel hetkel koondise koosseisu.\nKoondise mängijaid ja personali testiti laupäeval ja pühapäeval veendumaks, et kokku tulevate inimeste hulgas ei ole ühtegi koroonapositiivset. Kõik proovid osutusid negatiivseks ja koondis kogunes esmaspäeval.\nEsmaspäeval läbisid kõik mängijad ja personali liikmed seoses Poolasse reisimisega mängueelse kohustusliku koroonaviiruse testi, kus üks proov osutus positiivseks.\nVANGERDUSED: meeste koondisega ühinevad neli mängijat, nimekirjas ka potentsiaalsed debütandid Paskotši ja Vaštšuk\nKoondise mängijad ja personali liikmed on positiivse proovi andnud mängija lähikontaktsed ja peavad viibima 10 päeva eneseisolatsioonis, millest on vabastatud need, kes on koroonaviiruse varem läbi põdenud. Info positiivse proovi kohta saabus esmaspäeva õhtul veidi enne kella 21, mis tähendas, et hilistel õhtu- ja öötundidel tuli korraldada ümber koondise tegevus ja päevakava. Täielikult muutus koondise personal ja olulisel määral koondise koosseis, kuhu treenerid nimetasid võrreldes varasemaga kümme uut mängijat. Kõik lisandunud mängijad ja personali liikmed andsid kell 1 öösel koroonaviiruse proovi, mille vastused saabusid hommikul kell 7-ks ja olid negatiivsed.\nHilisõhtul ei õnnestunud ühendust saada Markus Jürgensoni, Pavel Marini, Martin Kase ja Rocco Robert Sheiniga, kes seetõttu ei andnud öösel koroonaviiruse proovi. Jürgenson ja Kase andsid hommikul koroonaviiruse proovi ja nende liitumine selgub pärast selle tulemust.\nErinevatel põhjustel ei saa koondise liituda Siim Luts, Karl Jakob Hein, Karol Mets, Nikita Baranov, Artur Pikk, Joonas Tamm, Trevor Elhi, Hindrek Ojamaa, Henri Järvelaid, Sergei Mošnikov, Mattias Käit, Vladislav Kreida, Brent Lepistu, Erik Sorga, Vlasiy Sinyavskiy, Henrik Ojamaa, Marko Meerits, Ken Kallaste, Sergei Zenjov, Georgi Tunjov, Markus Soomets, Taijo Teniste, Martin Miller ja Markkus Seppik.\nKoondist asub märtsikuistel mängudel ajutiselt juhendama Eesti rekordinternatsionaal Martin Reim, abitreeneritena liituvad Janno Kivisild ja Ats Sillaste. Väravavahtide treener on sellel kogunemisel Andrus Lukjanov.\nEesti koondis võõrustab Tšehhit Poolas Lublin Arenal 24. märtsil kell 21.45. Valgevenega mängime võõrsil 27. märtsil kell 19. Maavõistluses Rootsiga kõlab avavile 31. märtsil kell 18.45. Kõiki kolme mängu saab jälgida ETV2 vahendusel.\nKoondis alustab reisi Tallinnast Lublinisse planeeritust hiljem: kui algselt pidi lennuk väljuma täna kell 11, siis seoses muudatustega koosseisus alustatakse reisi kell 17.30. See tähendab, et mängu eel Lublinis treeningut ei toimu. Eesti koondise koosseis


Relvamakette transportinud muuseumijuht ehmatas Pärnu ravispaa külastajaid - Pärnu Postimees\nRelvamakette transportinud muuseumijuht ehmatas Pärnu ravispaa külastajaid\n1. märts 2016, 16:32\nPolitseimuuseumi eksponaat. Foto on illustreeriv.\nPolitseimuuseumi direktor Andrus Eesmaa ehmatas eile Pärnus Estonia ravispaas paari külastajat, kes juhtusid peale muuseumieksponaatide transportimisele.\nPolitseimuuseum tutvustab ennast Pärnu Mai koolis ja eile hotelli registreerudes võttis Eesmaa ööbimiskohta kaasa lastele näidatavate automaatrelvade maketid, mis on äravahetamiseni sarnased pärisrelvadega.\nEesmaa rääkis, et ta informeeris ebatavalisest pagasist hotelli, ent hotellis liftiga üles sõites ja uste avanedes suutis ta oma kandamiga ehmatada ukse taga seisnud kahte meest.\n"Püüdsin hotellis relvi varjata, et inimesi mitte ehmatada, kuid põue ma neid ei pannud, sest see võinuks veel rohkem kahtlust äratada. Mehed märkasid hõlma all olnud relvi ja ehmusid päris ära. Lifti uksed läksid kinni ja ma ei jõudnud neile midagi selgitada," rääkis politseimuuseumi juht.\nRelvi märganud mehed tormasid hambuni relvastatud tundmatust teatama hotelli administraatorile.\nEesmaa märkis, et ehmunud mehed käitusid väga õigesti, andes hotellis nähtud relvastatud isikust teada. "Mulle helistati numbrituppa ja uuriti, miks ma hotellis relvadega olen. Pärast väikest segadust sai meestele asi ära selgitatud," ütles ta.\nPärast vahejuhtumit hotellis läks Eesmaa poodi ja ostis plastkasti, milles saab muuseumi vara vedada diskreetselt.\nPolitseimuuseumi juht on korra varemgi eksponaadiga üht naist ehmatanud. "See juhtus aastatid tagasi Tallinnas, kui läksin, relv käes, poodi, kus kõik mind tundsid. Sel päeval oli aga tööl uus müüja, kes relva nähes ehmus," meenutas Eesmaa.