Arengumaagide Foorum :: Vaata teemat - Tumeroheline ülekande liin ja seadus\nTumeroheline ülekande liin ja seadus\nPostitatud: P�h Veeb 04, 2007 4:23 pm Teema: Tumeroheline ülekande liin ja seadus\nIga välismaailm alates planeedist, egregorist ja lõpetades visuaalmaailmaga annab inimestele valitseja kohad. Ja neid kohtasid nimetame pesadeks. Kui inimese teisik siseneb sinna pesasse, siis saab ta õiguse muuta seda maailma enda näo järgi, mille maailma pesas ta on. Ta saab volitused ja maailma toe. Analoogiks võiksime võtta firma, sõjaväe usu organisatsioonid jne. Ametisse määramine oleks sama, kui egregoris, planeedilt saadakse endale pesa koht. Meie maagid näeme neid pesasid, kui suuri klaaskuule, kuhu inimese teisik siseneb, sinna klaaskuuli voolab planeedi või egregori energia, mis läbib antud inimese teisikut. Ja see energia voog läbides inimese sisemaailma moodustab välismaailmas analoogse maailma. Piltlikult öeldes on inimene kui elektri pirn, mis läheb vooluahelasse. Nüüd tema sisemaailm annabki valguse, mis loob maailma. Inimene on saanud missiooni. Seega läbi pesa saab inimene projekteerida oma sisemaailma välismaailma. Vahemärkusena. Inimene ei saa muuta kogu maailma. Igal maailmal, egregoril on kindel arv pesasid. Iga pesa võimaldab muuta välismaailmast mingit osa. Seega välismaailm on teatud koguse inimeste sisemaailmade peegeldus.\nSamas toimub inimeste vahel suur konkurents. Paljud tahavad saada endale pesa kohta, aga kohusetundlikke inimesi nende seas on vähe. Saades endale pesakoha on võimalik muuta iseenda sisemaailma, loomulikult ka välismaailma. Arenema hakkab inimese sisemaailm ju siis, kui tal ühendus välismaailmaga. Inimene, kellel ei ole pesakohta, see ei saa muuta, arendada oma sisemaailma ja temast ei sõltu ka midagi. Ta ise on teostaja, käib pesas olijate poolt ette antud rada. Tavaliselt inimene kandideerib pesa kohale siis, kui ta tahab valitseda maailma. Kõik sõltub mastaapidest. Planeedi pesasse kandideerija tahab laieneda, valitseda tervet planeeti, õigemini mingit osa, mille mõjusfäär ulatub üle planeedi. Egregori pesa kohale kandideerija tahab valitseda seda osa, mida hõlmab egregor. Tavaliselt on see mingi kultuurruum. Hetkel on valge egregor, mida me hüüame lääne kultuuriks ja roheline egregor, mida me hüüame idamaade kultuurruumiks. Pluss veel punane ja katkine raudne egregor. Parasiitegregor tutvustab ennast kosmilise valitsejana. Ja väiksemate valitsemissoovidega inimene kandideerib visuaalmaailmade pesasse. Vahemärkusena. Parasiitegregor tahab panna omi inimesi egregoride ja visuaalmaailmade pesasse, et siis läbi nende valitseda kõiki teisi ja pumbata hüved endale. Tavaliselt määratlevad maailmad pesasse kandideerijatele nõuded. Kõik ei pääse igale poole. Näiteks punase egregori peanõue, mis kehtib kõikidele on, et inimene peab olema arenemishimuline, teadvustama oma jumalikust ja vastutama oma tegude eest. Samas osad pesad hõlmavad alampesasid. Seega juhtpesas olija saab määrata, kes saab tema meeskonda, alampesasse. Vahemärkusena. Kui inimene on kuningas või riigi juht ja ta ei oma kuskil pesas kohta, siis ei sõltu temast midagi. Ta täidab selle inimese plaane, kelle pesa alla ta kuulub. Näiteks rooma paavst, kui ta teisik ei asu valge egregori valitseja kohal, siis ta teostab tegelikult inimese nägemust, kes on selles pesas. Ta tunneb, et jumal juhib teda. Hetkel vaadatuna näeme, et valge egregori juht pesa on röövitud, ta asub parasiitegregoris. Sisemise ringi pesa, ehk Jeesuse ametipost on valges egregoris olemas. Seal on naisterahvas kuskil 30-40 aastates. Paistab, et ta elukoht on Itaalia.\nNüüd, kui inimene on pesas, siis välismaailm võtab tema sisemaailma kuju. Ja kui inimene hakkab muutma välismaailmas midagi, siis muudab ta automaatselt sama asja ka oma sisemaailmas.\nSeadus: Kõik mis teed teistele, teed ka iseendale.\nSeega, kui midagi pesas olija lõhub välismaailmas, siis seda teeb ka enda sisemaailmas. Kui ta hävitab alatust, siis likviteerib ka enda alatused. Kui ta hävitab teiste oskusi, siis hävinevad ka tema enda võimed. Kui inimene midagi ehitab, siis arendab ka enda sisemaailma. Kui inimene ei tee midagi, siis kukub ta pesast välja.\nTooks siis mõningad klassikalised näited, kuidas inimene muudab oma maailma.\nInimene tahab panna teisi enda jaoks tööle. Nüüd saadab ta endast loova impulsi, mis orjastab teisi. Aga see impulss läheb ka inimese sisemaailma, mis muudab inimese orjalikuks. Teda on nüüd võimalik orjastada. Seega orjastaja on automaatselt ka kellegi ori. Inimene, kes annab teistele vabadust muutub ka ise vabaks. Ja vahet pole, keda tahad enda jaoks tööle panna. On need lapsed, abikaasa, sõbrad, valitsus, vaenlased jne.\nTihti peale inimene vihkab midagi. Aga see vihkamine lõhub ka midagi tema enda sisemaailmas. Paljud vihkavad rikkaid inimesi. Nad hakkavad seda tegema sellepärast, et nad ei ole hetkel jõukad. Aga nad ei tule selle peale, et selle vihkamise käigus võtavad endalt võimaluse ise saada jõukaks. Hävitavad endas selle osa, mis võimaldab koguda vara. Samamoodi toimub see protsess armastuses. Saadakse mingi ebameeldiv kogemus. Ja nüüd naised peavad mehi sigadeks. Ja nende ellu tulevadki mehed, kes keeravad naistele käkki. Ja mehed, kes peavad naisi jälle madudeks, nende ellu tulevad õeluse hunnikud.\nEluline näide: Üks poiss, kes otsustas käia vaimset teed avastas, et televiisor on paha. Seal programmeeritakse inimesi. Ta hakkas vihkama oma televiisorit. Ja siis ühel päeval, kui koju tuli avastas, et temal käisid vargad ja viisid televiisori ära.\nKa reeglite kehtestamine mõjutab inimest. Näiteks: inimene on kitsi. Ta leiab, et kui ta kellelegi midagi annab, siis teine peab raskelt selle hüve välja teenima. Selle määratlusega teeb ta ka enda elu raskeks. Ta ei saa midagi kergelt. Ta peab ise ka kõvasti pingutama. Kes jälle andestab teistele nende eksimusi, see pääseb ka ise mõnest karistustest.\nNõudlikus. Kui inimene tahab, et tema ümber olevad inimesed oleksid tasemel, looks kvaliteetseid asju, süsteeme jne, siis automaatselt hakkab elu ka seda inimest peksma niikaua, kui ta oma taset tõstab. Lihvib ennast paremaks, muutub meistriks.\nÕpetussõnad: Alati, kui te teete määratlusi, siis mõelge, kas te ise olete nõus nende seaduste järgi käima. Kui kedagi vihkate, siis mõelge, ega te taha juhuslikult temasugune olla. Kui te palka maksate, siis mõelge, kas te olete selle tasu eest nõus ise tööd tegema.\nTumeroheline maag on see inimene, kes on saanud missiooni, pesa koha. Tal on millegi üle võim. Miski asi välismaailmas allub tema tahtele ja nägemusele. Kui maag midagi kujustab, siis tema ümber olevad inimesed hakkavad seda kohe teostama. Tasemel maag võtab oma tööd suure kohusetundega ja ta loob uusi väärtusi. Kahjuks on Tumerohelistest maagidest puudust ja tihti satuvad pesadesse võimujanused ja egoistlikud inimesed, kes toodavad kannatusi teistele planeedi ja egregori jõuga.\nTumeroheline seadus toimib ringvoolu kaudu mis asub kaela taga pool. Kui te tunnete turja peal pingeid, sealsed lihased on krampis, siis teadke, et te olete iseendaga vastuolus. Te nõuate teistelt muud, kui iseendalt. Te ei ole õiglased.\nViimati muutis seda Tokroda (P�h Apr 08, 2007 11:46 pm). Kokku muudetud 1 kord\nPostitatud: P�h Veeb 04, 2007 4:36 pm Teema:\nTäitsa lõpp, jälle nagu rusikas silmaauku. Ise just mõtlesin täna sellisele seadusele, mis mul ühe prbleemi lahendaks...ja voilaa.\nMuide see telekapoisi näide oleks just nagu minu elust võetud, ainult, et telekat pole veel ära viidud\nPostitatud: P�h Veeb 04, 2007 5:30 pm Teema:\n...ELU ON SIIS ILUS KUI OMA NÕRKUSI ON RÕÕMUS AVASTADA...\nPostitatud: Kolm Veeb 07, 2007 4:22 pm Teema:\nEks ta nii ole jah... see mul peal ka praegalt\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 10:19 pm Teema:\nAga sellisel juhul:\nKõnnin oma teed kui juhtun peale kahele tülitsevale inimesele. Nad on omavahel tuttavad.\nÜks neist tunndub minule sümpaatsem ja ta saadab minule, noh pilguga või mõnel muul moel, palve sekkuda. Ma sekkun ja lõpuks annan teisele vastu lõugu.\nSiis saan selle abipalujaga headeks tuttavateks.\nKuid hiljem kui abipaluja näeb, et meie tuttvus ei kujune päris selliseks nagu tema seda ette kujutas, hakkab ta mind süüdistama selles, et ma sekkusin ja rikkusin tal oma tuttavaga suhted ära.\nJa saan temalt endalt vastu lõugu.\nSellisel juhul oleks vist õiglane, et mina saan ise kah vastu lõugu.\nVõi sattusin valel ajal valesse kohta? Ja sain asjata vastu lõugu.\nAga see abipaluja - kas ka tema saab vastu seda mis ta tegi oma tuttavale, mind appi kutsudes ja ka selle eest, et ma ta nägi meie tuttvust läbi roosade prillide kuid pettus ja lajatas minule vastu lõugu.\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 10:37 pm Teema:\nnii vana ja tuntud case, et sellest lausa lorilaule tehtud.\nreegel on selline.\nkui kaks omavahel kisuvad, siis ära topi end küsimata sinna vahele, sest muidu pöörduvad nad mõlemad sinu vastu.\nsekku jagelusse ainult siis, kui mõlemad koos paluvad sinul nende tüli lahendada.\nlahutada ebavõrdseid kaklejaid küll võib, kuid siis mine omateed ja ära jää "loorberidele" puhkama. (aka "tänu" ootama)\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 10:41 pm Teema:\nAga kui ma seda abipalujat veidikene tunnen ja soovin temaga lähemalt tuttavaks saada. Ning abipaluja ise soovis kah minuga tuttvuda lähemalt ...\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 10:47 pm Teema:\nAga kui ma seda abipalujat veidikene tunnen ja soovin temaga lähemalt tuttavaks saada.\nNing abipaluja ise soovis kah minuga tuttvuda lähemalt ...\nsel juhul, Sa kasutad lihtsalt tüli ära, et oma soovi täide viia.\nkasutad nö. "juhust"\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 10:50 pm Teema:\nAga tuttav palus ise abi. Väga tungivalt ja pealetükkivalt. Muidu ma ei oleks sekkunud.\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 10:57 pm Teema:\nsekkusid ju selleks et üks pool oli Sulle sümpaatne,\nseda osa eitad millegipärast,\nlisaks,ilmselt süütundest, õigustad, et aga ta ise ju, muidu ma ei oleks ju...\nütleme siis nii. kasutas sind ära. manipuleeris.\nsina ei näinud manipulatsiooni, kuna:\nma seda abipalujat veidikene tunnen ja soovin temaga lähemalt tuttavaks saada\nsiis sa eeldasid:\nabipaluja ise soovis kah minuga tuttvuda lähemalt\nsinu soov pimestas analüüsivõime.\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 11:02 pm Teema:\nKui minule jääb teepeale ette lõhkilöödud peaga tegelane siis sinu loogika kohaselt ma peaksin temast mööda marssima. Sest kui kutsun kiirabi ja hiljem tunnen huvi tema tervise üle siis tähendab see seda, et ma tahan tema nõrkust ärakasutada ja see kui tunnen huvi tema tervise üle on tegelikult ainult õigustus sellele\nViimati muutis seda .Raul. (Reede Veeb 16, 2007 11:08 pm). Kokku muudetud 1 kord\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 11:06 pm Teema:\nSinu loogika järgi kui ma peaksin näiteks kohtama oma mingit lemmik näitlejat, laulijat või kirjaniku ja temal kukkub midagi taskust välja siis ma ei tohiks talle märku annda, sest pean analüüsima kas ma tahan tõepoolest teda aidata või on minul soov temalt hoopis autogramm saada.\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 11:11 pm Teema:\nKui minule jääb teepeale ette lõhkilöödud peaga tegelane siis sinu loogika kohaselt ma peaksin temast mööda marssima. Sest kui kutsun kiirabi ja hiljem tunnen huvi tema tervise üle siis tähendab see seda, et ma tahan tema nõrkust ärakasutada\njälle valetad endale... see pole minu loogika, vaid Sinu arusaam minu loogikast\nning veel... muideks mine tea mis pilgu Sa ise talle samal ajal saatsid (sel ajal kui lugesid ta pilgust abipalvet),\nmillest tema jumal teab mida võiks omakorda Sinu kohta väita, juhul kui ta oleks selles nii kindel,\net tõlgendas Su pilku õigesti\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 11:34 pm Teema:\nNoh, ma kasutasin ka sõna - mingil muul moel\nSinna alla mahub ju veel midagi.\nOletame, et olen seltskonnas ja see tundub minule olevat igav. Tahaks kuskile lõbusamasse kohta edasi minna. Kuid üksi ei viitsi. Seega annan seltskonnale märku, et ma tahaks kuskile lõbusamasse kohta edasi minna. Keegi reageerib sellele. Kas ma peaks siis kõigepealt maha istuma ja hakkama analüüsima kas ma tahan tõesti lõbutsema minna või tahan hoopis sellega kes minuga kaasa tahab tulla lähemalt tuttvuda?\nPostitatud: Reede Veeb 16, 2007 11:47 pm Teema:\neinoh ei pea,\nise Sa tahad teada,\nkui teada tahad, siis ikka tuleb ette ka enese analüüsi...\nPostitatud: Laup Veeb 17, 2007 12:11 am Teema:\nKui ma enne igat tegevust hakkan analüüsima siis ma ainult analüüsiksin ja muuks aega ei jääkski ...\nPostitatud: Laup Veeb 17, 2007 12:16 am Teema:\nKui ma enne igat tegevust hakkan analüüsima siis ma ainult analüüsiksin ja muuks aega ei jääkski...\nmnjah... eks analüüsi siis tagantjärgi\nnoh niipalju kui muu kõrvalt aega jääb\nPostitatud: Laup Veeb 17, 2007 12:19 am Teema:\nIgat asja ei saagi enne analüüsida.\nEriti kui puudub vastav kogemus.\nPostitatud: Laup Veeb 17, 2007 12:25 am Teema:\nno jälle valetad endale ju\nväga hästi saab analüüsida,\nei pea tegutsema nii, et pea liiva all,\ntegelikult on alati enne iga Su tegu Su sees olemas vastus, MIKS Sa seda teed, tahad, taotled jne. jne.


Kommentaarid: Peaminister Rõivas: liitlaste kohalolu suurendamine on valitsuse selge prioriteet\nVöörväed/ 3. veebruar 2016 18:06\nei ole ISESEISVAS riigis mingid liitlased , sellised olid juba 50 aastat meid "kaitsmas" . Riik on vaba vaid siis kui pole yhtegi vöörväge siin. Kui tahavad aga kaitsta siis mingu euroopa piirile ,kust kaudu vaenlane vabalt sisse könnib.\nPenskar Sass/ 3. veebruar 2016 16:22\nNii et aastail 2015-2020 veel 40 miljonit rahva kõhu kõrvalt, et võõrastel oleks mõnus tududa uues kasarmus lukspesul? Taavi, raisk, anna mulle elamiseks võimalus! Ja see tore lubadus: võtame teilt vee3l raha ära, et olla headeks võõrusrajateks! Kõlab suurepäraselt.\nNägija/ 3. veebruar 2016 15:50\nVaatan Eestit ja ikka kraavi poole Meil on kolm peaministrit..Rõivast loetakse järel jooksjaks ,ise ta midagi ei jaga .Nüüd aksiisi tõususga täiendatakse töötute armeed. Hetkel , kui midagi ei parane , Rõivas mustas nimekirjas.\narne/ 3. veebruar 2016 15:28\nOotan pikisilmi Eesti pankroti, see on vaid aaja küsimus.\nheiduti/ 3. veebruar 2016 15:17\nigasugusele heidutusele tekib vastuheidutus ja lõpuks on raha heidutamistele mõlemalt poolt nii palju kulutatud, et nende kulutuste õigustamiseks lastakse kaas pealt ära lennata.\nJa just nii ka juhtub/ 3. veebruar 2016 17:27\nVägede ja jõu koondamine piiri ääres on selge ohu märk naabrile ja sellele reageeritakse karmilt. Miks kistakse eesti elanikud sellesse sõtta? Sest üks ullike Taavi juhib.....\nveteran/ 3. veebruar 2016 15:04\nMinu ahistaja liitlane ei ole minu liitlane, küll teile kah kunagi kellad mängivad.\nselge jutt,kutt!/ 3. veebruar 2016 15:02\nliitlaste väekoondised on vajalikud juba õigete eestlaste kaitseks,et te ei peaks enam punastama ega häbenema matsiraipeid.\nEga nemad ole okupendid,nemad on OMAL MAAL ,omale kingitud maal.\nMutt maalt/ 3. veebruar 2016 15:01\nTahaks teada, keda te nii kiivalt kaitsete, kas600000 Eesti inimest,kes virelevad vaesuses, või näputäit rikkaid. Vaesel on savi kõigest sellest sõjamängust, Tahaks rahu ja palka ja pensioni juurde ja ,et lapsed saaksid koju tulla, oma koju elama.Vot nii. relvajama meid ei huvita.\nmm/ 3. veebruar 2016 16:22\nKahju küll, kuid saab minna veel hullemaks. Kas oled näinud Gruusia ja Ida-Ukraina külasid, kust vene väed on üle käinud? Sutsevate varemete vahel lebavaid laipu? Õhkulastud sildu ja mahapõletatud tööstushooneid?\njajah/ 3. veebruar 2016 16:35\nkohe näha et tuul puhub oravakontoora poolt.Vana ja kulunud plaadike.Kui juhtub venelane tulema kaovad amid siit kui lehmapeer.Koos oma rõivakogu ja muude kaasajooksikutega.\nTo 16.22/ 3. veebruar 2016 21:18\nJänkidel oli ju seda söda hirmsasti vaja, enne ässitas grusiinid yles ja siis lasi ukrainas riigipöörde korraldada ,olgugi ,et see läks 10 miljardit maksma. Kas oled näinud riigipöörajate "valitsusvägede" poolt tapetud inimesi ja purukspommitatud asulaid?\nnjah/ 4. veebruar 2016 02:01\nEesti riik ei saa hakkama isegi paarisaja mässava vene patrioodiga riigi südalinnas. Aga loodame, et neil * on mingi exceli tabel ikkagi olemas.\nSÕDUR/ 3. veebruar 2016 14:55\nMe oleme ratsarügemendist aga meile hobeseid ei anta, tuleb koguaeg jala joosta.\njajah/ 3. veebruar 2016 14:58\nvaata seljakotist mis konservide peal kirjas on?Äkist on teie obesed sääl ja veate neid kenast oma turjal?\n3. veebruar 2016 20:06\n" Haa-haa-haa, mis sa krt lõõbid, tegelt ka jalad on sellest jooksmisest jumala villis, ükski päev rahu ei anta, muutki jookse ja jookse.


Läti maksuameti uueks juhiks saama pidanud mees sattus kohe skandaali ja loobus. "Laimukampaania võitis!" - ÄRILEHT\nLäti maksuameti uueks juhiks saama pidanud mees sattus kohe skandaali ja loobus. "Laimukampaania võitis!"\n12.juuni 2018 17:45\n1. juunil anti teada, et Läti maksuameti juhiks saab Māris Skujiņš. Vaevalt nädalapäevad hiljem teatas mees aga loobumisest, kuna meedias võeti luubi alla tema kahtlane minevik, kirjutas Baltic Times.\nSkujiņšil olid minevikus ärisidemed Läti skandaalse ärimehe Maris Martinsonsiga. Ta oli finantsjuht Martinsonsi ja endise Parex Banki kaasomaniku Viktors Krasovickise osalusega Energo Capitalis. See firma on praeguseks pankrotis ja Läti riigi ees on üleval ka 135 000 eurone maksuvõlg. Martinsons ise aga võeti aasta alguses teadupärast vahi alla Läti keskpanga juhi Ilmars Rimsevicsi korruptsiooniskandaali raames.\nKui Skujiņšilt maksuameti juhi kandidaadina asja kohta küsiti, väitis ta, et pole kunagi Martinsonsiga kohtunudki ja tema roll olevat olnud ainult firma projektidele pangast laenude saamine. "Ma ei teadnud midagi asjadest, millest ma ei pidanud teadma. Ma ei tegelenud rahavoogude juhtimisega, selleks olid teised inimesed. "Finantsjuht" oli ametinimetus ainult sellepärast, et see kõlas hästi," rääkis Skujiņš.\n8. juunil teatas Skujiņš, et "laimukampaania" organiseerijad võitsid. "Mul oli selge visioon maksuameti tulevikust. Täna teatasin minu pihta suunatud valedest kaitsepolitseile. Vabandan oma perekonda ees põrgu pärast, mida nad pidid viimastel päevadel läbi elama," ütles mees.\nMÄRKSÕNAD Maksuamet Läti\nAllar Jõks: rahandusministeerium peaks vähemalt vabandama (46)\nLapikoja perenaine pani oma ettevõtluskogemuse raamatusse 107\nKirjanik Valdur Mikital on väga kasumlik äri (108)\nTöötajad kaaperdasid eduka puitmajatootja tooted (80)


Suu valu pohjus - Kui suus põletab ning keel kipitab ja valutab | lustilaudur.ee\nVahetevahel, hammaste harjamisel võivad igemed olla valulikud. Teraapia puudumisel suureneb angioma suurus, suurendades tõsise verekaotuse tõenäosust. Lapsel nähakse patoloogiat sündides. Kuid ainult need, kes on oma tervise suhtes tähelepanelikud, otsivad õigeaegselt abi, peamiselt pöörduvad arsti poole kaugelearenenud vormiga kartsinoomi põdevad patsiendid.\nVõimalikud uuringud alalõualiigeste haiguslike seisundite diagnoosimiseks: röntgenuuring lahtise ja kinnise suuga, et näha liigese asendit ja hammaskonda; kompuutertomograafia ehk KT uuring, et hinnata liigeste luulisi struktuure; magnetresonantstomograafia ehk MRT uuring, et näha liigesest tervikpilti; diagnostiline närviblokaad, mis aitab selgitada, kas valu on tingitud liigesest või lihastest; vereanalüüs, et välistada teiste haiguste olemasolu; artroskoopiline uuring — kirurgiline protseduur, mille käigus vaadeldakse Suu valu pohjus spetsiaalse optilise instrumendi — atroskoobiga.\nKasutage apteegist saadavaid mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, et vähendada valu ja põletikku Suu valu pohjus piirkonnas. Ortodontiline ravi. Hambumushäirete korral pöörduge hambumuse korrigeerimiseks ortodonti poole.\nMagada külili, kasutades toetusena patja. Kanda hammastel ortodondi poolt valmistatud spetsiaalset läbipaistvast plastikust kapet, mis aitab ülemisi ja alumisi Suu valu pohjus rohkem lahus hoida ning laseb lihastel puhata.


Schlössle üllatab sünnipäevapakkumistega - Äripäev\nSchlössle üllatab sünnipäevapakkumistega\nChristel Karits 04. aprill 2008, 00:00\n7.-13. aprillini pakutakse restoranis Stenhus 1998. aasta avahooaja menüü parimaid roogasid. Peakokk Tõnis Siigur (pildil) on menüüsse koondanud kümne aasta taguse menüü hitid ja sünnipäevanädala vältel on see kõik pakkumises ka aastatetaguse hinnaga.\nSchlössle hotell avati esimese viietärni majutusasutusena Eestis. Tänaseks on Schlössle ainsa Eesti hotellina ülemaailmse luksushotelle ühendava organisatsiooni The Leading Hotels of the World liige ja rahvusvahelise reisimaailma spetsialistide ühenduse Virtuoso partnerhotellide nimistus.\nHotelli on kolmel korral pärjatud võitjaks mainekal World Travel Awards auhinnagalal Eesti parima hotelli kategoorias. Möödunud aastal lisandus senistele tunnustustele ka Eesti parima sviidi tiitel.


Paasiku koertemõisas saab proovida saanisõitu, matkata ja joosta 20 haskiga - Maaleht\nArhiiv 16. oktoober 2015\nPaasiku koertemõisas saab proovida saanisõitu, matkata ja joosta 20 haskiga\nKolmandat aastat tegutseb Paasikul koertemõis, mis pakub praegu peavarju 20 neljajalgsele. Koertega saab lustida, joosta, proovida saanisõitu või matkamist ümbruskonnas.\nSiberi Husky Foto: Ilmar Saabas\nKehra ning Parila raudteepeatust teavad paljud harjulased. Nende vahel asub Paasiku mõisasüda. Madal palkmaja oli püsti veel 1960ndatel, tänaseks on alles kõrvahooned. “Ühes kivimajas oli sepikoda ja teises pooles ilmselt viinaköök. Alles on kivist tallihoone, paar aita ning mõned muud hooned,” räägib praegune peremees Viljar Krohv. Kuid mitte hooned pole suurim vaatamisväärsus. Kolmandat aastat tegutseb Paasikul kortemõis, mis pakub praegu peavarju 20 siberi haskile.\nKuidas peremees just selle tõuni jõudis? Viljar Krohv seletab: “Varem oli minul üks segavereline koer ning ma käisin temaga palju rattaga sõitmas,” meenutab mees. Ühel Hispaania reisil nägi ta aga siniste silmadega haski kutsikat. Kohe tekkis tal huvi, et mis tõuga on tegu. “Ja siis lugesingi, et need on sportlikud koerad,” ütleb Krohv.\nKoerad elavad kolmes aedikus ja majas. Üks on majandiaegne kartulihoidla, teine vana mõisatall ja kolmas vana palkhoone. Kuute Paasikul ei ole ning koerad saavad vabalt aedikus ringi joosta.\nTõug on sportlik, aktiivne, isepäine ja sõbralik.


Esimesed mõrad pinges tööturul - Personaliuudised\nAutor: Mihkel Nestor • 16. august 2019\nLõppeval nädalal avaldas statistikaamet tööjõu-uuringu andmed selle aasta II kvartali kohta. Neist nähtub, et vähemalt aprillist juunini püsis olukord tööturul veel kindel. Kõigist 15–74-aastastest inimestest oli selles ajavahemikus tööga hõivatud 68,1%. Töötuse määr piirdus samal ajal 5,1%-ga. Tegelikult võib tõdeda, et Eesti tööturg on juba kaks aastat toiminud sisuliselt täistööhõive juures. Kuigi kvartalist kvartalisse kipuvad valimipõhise tööjõu-uuringu täpsed numbrid veidi kõikuma, siis on keskeltläbi 5% töötuse ja 68% tööhõivemäär püsinud juba 2017. aasta teisest poolest.\nSeejuures on tähelepanuväärne, et ka eelmise aasta 4% majanduskasv ei suutnud neid numbreid enam parandada. Et vähemalt tööhõive poolest oleme jõudnud laele lähedale, kinnitab ka see, et sama kõrge tööhõivemäärani küündivad kogu Euroopa Liidus vaid kaks riiki – Rootsi ja Holland. EL-i 28 riigi keskmine näitaja on viimastel kvartalitel jõudnud samuti tipptasemeni, kuid see piirdub kõigest 60%-ga. Eestist madalama töötuse määraga riike jagub palju rohkem. Selle nähtuse põhjuseid tasub otsida keskkonnast. Paratamatult mõjutavad inimeste töötu staatust riigis pakutavad tööturumeetmed ja sotsiaalhüvitised, mis Eesti puhul ei luba meil ilmselt kunagi madalaima töötusega riigiks muutuda.\nSiiski ei ole olukord tööturul enam nii pilvitu kui varem. Töötukassa andmed registreeritud töötuse kohta näitavad suvekuudel mullusega võrreldes märkimisväärset töötuse kasvu. Juunis ja juulis oli töötuna arvel 1000 inimest rohkem kui samal ajal eelmisel aastal. Seejuures oli uute töötute lisandumine olemasolevate ridadesse kiireim alates 2012. aastast. Suurenevate numbrite põhjused on läbi käinud ka ajakirjandusest – koondamised energiasektoris ja töötlevas tööstuses. Energeetikasektori suurema koondamislaine hoiab ära riigi äsjane hädalahendus jätta varustuskindluse tagamise ettekäändel osa Narva elektrijaamade energiaplokkidest töösse. Pikemas vaates ei ole aga kuskilt näha põlevkivist toodetava elektri hinna konkurentsivõimeliseks muutumist, mistõttu on tegemist vaid vältimatu edasilükkamisega.\nJoonis. Registreeritud töötute arvu muutus võrreldes eelmise aasta sama ajaga, %\nTöötlevas tööstuses on viimased suuremad koondamised toimunud rõivatööstuses, mille ärimudel ei jõua palgakasvuga sammu pidada. Tegelikult on ohus olevaid töökohti muidugi ka teistes harudes. Võrreldes siinse tööstuse tootlikkust teiste riikidega, leiab küllaga ettevõtteid, kelle tööprotsessid on liiga töömahukad ja ei suuda vääramatult 1500 eurole ligineva keskmise brutopalga tingimustes kuidagi toimida.\nNeil põhjustel on lähitulevikus oodata pigem töötuse kasvu, kui edasist langust. Samas jääb koondamiste negatiivne mõju ikkagi piiratuks. Esimeses kvartalis oli täitmata endiselt üle 11 000 ametikoha, sh neist ligi 1500 töötlevas tööstuses. Seejuures pole ettevõtete arv, kes kurdavad selle üle, et just tööjõupuudus piirab nende äri kasvu, kuigivõrd vähenenud.\nSuures plaanis on Eestis krooniline probleem tööjõu-, mitte tööpuudus. Eesti tööealine rahvastik vananeb kiiresti. Värske rahvastikuprognoosi põhjal kahaneb juba järgmise kolme aasta jooksul 25–64-aastaste ehk parimas tööeas olevate inimeste arv 15 000 võrra. Viie aasta pärast on see number juba 27 000. Lisaks on Eestit ees ootamas struktuursed muutused, kus tööstussektori töökohtade arv väheneb ja teenindussektori oma kasvab. Kuigi ka teeninduses on automatiseerimine aina olulisem, vajab sektor siiski juba olemuselt suuremat arvu inimtöötunde. Küll ei pea tööjõupuudus majanduse jaoks alati halb olema – piiratud ressurss sunnib seda nutikamalt kasutama.


Põhiline » Huvitav » Paradoks – novell\nKõik sai alguse minu 7. sünnipäeval, täpsemalt 3. märtsil 2002. See oli väga eriline sünnipäev, sest see oli ka minu viimane sünnipäev, mida pidasin koos isaga enne tema surma. Ja muide, minu nimi on Darka. Üliõpilane, kes on ülikoolilinnakus üsna populaarne, kuid tundub maailmale normaalne. ha ha ha.\nSel päeval tulid minu koju 2 mu parimat sõpra. Nad said nimeks Dana ja Desyca. Milline ainulaadne sõprus. Darka, Dana, Desyca. Tavaliselt kutsume seda 3D-ks, sest kõik meie nimed algavad D-tähega. Siis tähistati sel ajal ka minu sünnipäeva ja tehti mulle ka kingitusi. See on väga eriline päev. Aga kõige selle taga. Mulle meeldib kõige rohkem üks asi, nimelt isalt kingituste tegemine. Ta kinkis mulle kella, mis näeb välja väga futuristlik. Mulle meeldib, kuidas see nii väga välja näeb, et kannan seda iga päev, iga minut, iga sekund. Ma ei võtnud seda kunagi ära, sest see oli väga hea kell ja see oli ka isalt kingitus.\nKuni see hetk juhtus. 1 kuu pärast minu sünnipäeva, täpsemalt 3. aprill 2002. Kuulsin uudist, et mu isa suri, kuna ta mõrvati jubedalt salapärase inimese poolt. Ma ei tea tema surma üksikasju, kuid paljud räägivad, et mu isa surm on väga salapärane, spekuleeritakse ka, et tema surma sekkus vaim. Aga ma pole kunagi sellistesse asjadesse uskunud. Sellegipoolest olen ma tõesti kurb, ma ei suuda seda kuuldes kaotust tunda. Sellest päevast peale pole ma kella enam kunagi kandnud. Mulle meenus oma isa iga kord, kui seda kandsin, nii et otsustasin selle panipaika panna.\nMa imetlen väga oma isa kuju. Ta on teadlane, kes on siin maailmas väga kuulus. Temast sai minu eeskuju, sest minevikus tahtsin väga kuulsaks saada nagu tema. Ta on ka liige ZOGO. Teadusdivisjon maailmast ja ka maailma võimsaim. See osakond pole nii kuulus kui NASA või teised. Kuid isegi nii usub maailm seda ZOGO on teaduse suurim jaotus. Ma tõesti imetlen tema töid. Sest nende projektid on suurepärased. Nagu Mystique Pill. Pill, mis võib muutuda DNA ja inimese bioloogilised rakud. See võib olla täiesti toimiv, kui sellele mõelda. Me võime jäljendada inimese välimust, isegi kuni hääleni. Kuid pill ei olnud veel täielikult valmis. Mu isa ütles, et see pill oli ainult umbes 75% valmis. Isal on ka projekt Ajamasina ehitamiseks. Projekt jäi aga lõpetamata, sest ettevõte oli sunnitud tegevuse lõpetama, sest ettevõtte juht, minu isa, oli lahkunud.\n14 aastat on möödas. Maailm on kaasaegne, tehnoloogia on kõikjal, kõik muutub. Siiski on üks asi, mis pole muutunud. Nimelt minu sõprus Dana ja Desycaga. Olen nendega lapsepõlvest saati sõber olnud, neid peetakse juba perekonnaks. Õppisime kolmekesi samas kohas ja õppisime samal erialal. Oleme jätkuvalt koos, et midagi luua, meil kõigil on unistus olla nagu mu isa, milleks on saada kuulsaks teadlaseks.\n10. august 2016. Dana ja Desyca tulid minu majja, et jätkata oma uurimistööd rakkude kohta, mis võivad väga kiiresti taastuda. Me teeme seda minu laos, sest seal tegeles mu isa uurimistööga. Seal oli ka kogu mu isa uurimistehnika. Siis järsku laos olles nägin kella, mille isa mulle 14 aastat tagasi kinkis. Siis me lähenesime sellele ja nägime, et kell oli endiselt 100% töökorras. Üldse kahjustamata. Ja me võtsime selle. Huvitav, miks see pärast 14 aasta möödumist ikka veel 100% töötab. See ei tohiks enam sisse lülituda, kuid töötab endiselt väga hästi. Seejärel avasime kella uudishimust. Ja selgub! Kell on pärit tehnoloogiast ZOGO. Imetlen väga sealt pärit tehnoloogiaid, sest leiutised on väga vahvad. Nad on nagu astunud 20 aastat rohkem, kui see peaks olema.\nSiis vaatasime hingepõhjani sisse. Ja mulle meenus midagi. Selle põhivorm, ma olen seda näinud, see on nagu see, mis on kavandi mu isa ajamasinast. Olen kindel, et see on täpselt asja mõte. Läksin siis otsima kavandi See on mu isa kabinetis. Ja minu oletus on õige! See oli ajamasina tuum, mida mu isa kunagi ehitada tahtis. Lõpuks sellepärast, et oleme nii põnevil, et saame rohkem teada. Otsustasime muuta oma uurimistöö teemaks Ajamasin. sisse kavandi See selgitab väga selgelt, kuidas ajamasinat teha. Siis tegime asja kolmekesi. Kõik vajalikud asjad on minu laos juba olemas, nii et saame selle asja kiirelt tehtud.\nKui me selle asja tegime, ei olnud see see, mida me arvasime. Häireid oli palju. Esimesel päeval, kui seda tegema hakkasime, olime kohe häiritud. Nimelt elektrikatkestus ja kestis kaks päeva järjest. Õnneks suutsin asjad normaalseks saada ja oma tööd jätkata, olen kindel, et see oli jant. Ja ka siis, kui see on pooleldi valmis. Naljamehel läks aina hullemaks. Järsku on kivi ja paberitükk, mis ütleb: "Sa ei tea, mida sa teed" mõne aja pärast mõtlen, et kes see on, aga kuna ma olen sellest ajamasinast liiga keskendunud ja elevil. Jah, masin, mis suudab juba juhtunut muuta. Mind ei huvitanud see häire. Ja lõpuks, kui see on laval viimistlus see mees tegutseb jälle. Ta viskas kuivanud verejälgedega noa mu kuuri. Ma olin veelgi uudishimulikum, kui ma seda välja nägin. Kedagi pole, jah, sellised on naljamehe omadused. Teeme ärritavaid tegevusi ja siis põgeneme. Lõpuks tulin tagasi ja lõpetasin oma töö.\nLoe ka: Mis on tööstusrevolutsioon 4.0? (Selgitused ja väljakutsed)\nSeejärel arutasime, milleks seda masinat kasutama hakatakse.\n"Mida see masin teie arvates teeb?" ma küsisin\n“Hmm… eelmisel nädalal oli mu keemiatest halb, sest ma töötasin sel ajal selle masina kallal. Tahaks nagu seda parandada." ütles Desyca\n"Okei, aga sina, Dan?" küsisin Danalt\n"Mis siis, kui me teenime selle masinaga raha, nii et vaatame viimast loterii, kirjutame numbrid üles ja siis taganeme. Ja buumist sai kohe meie miljardär. Ütle Dana entusiastlikult\n"Hahaha, see on hea! Mul on ka tõesti raha vaja. Kuid enne seda on parem, kui teeme selle masina jaoks eeskirjad." Minu vastus\n"Millised on reeglid?" küsi Desyca käest\n"Nii... esiteks on rangelt keelatud "hüpata" üksi, nii et kui tahame taganeda, peame "hüppama" koos, olenemata tingimustest. Teine, see masin, on meie kolme saladus. Ei näita ennast Facebookis, Instagramis, Twitteris ega muus. See peab olema saladus. Ja lõpuks, me ei saa üle 10 aasta "hüpata". Ma ei tea miks, aga sisse kavandi Selgitati, et "hüppamine" ei tohi olla pikem kui 10 aastat." ma puhastan\n"Olgu... valmis boss. Niisiis, mida sa praegu teed?" küsi Danalt\n"Täna lihtsalt puhake kõigepealt ja minge igaüks koju. Homme alustame teise eksperimendiga, olen ka kannatamatu, aga väsinud, terve nädal tööd teinud, magamata, välja puhanud. Nüüd on aeg rahul olla." ma ütlesin\n"Ok, ma olen ka väsinud, okei. Mine kõigepealt koju, Bye Darka, "ütles Desyca\n"Sip bye..." vastasin mõlemale\nPärast arutamist jätkasime oma igapäevaseid tegevusi tavapäraselt. Nad pöördusid tagasi oma kodudesse ja jätkasid oma tegevust. Aga ma tahan lihtsalt oma toas puhata ja tahan mõelda homsele, mis on kindlasti väga tegus.\nÖö tuli. See on olnud pikk päev. Olen viimasel ajal väga väsinud. Selle masina kallal töötamise ja ka selle naljamehe tähelepanu kõrvalejuhtimisega tegelemise eest. Aga isegi nii on väga tore, kui oskad seda hästi kasutada. Olen nagu jumal, kes võib teha kõike, mida tahan. Seejärel läksin tagasi tulevikuplaanide tegemise juurde.\nKui ma sellele pikalt mõtlesin, tuli mulle äkki midagi meelde. Mõtlesin: "Mis siis, kui saaksin ajas tagasi minna ja oma isa päästa." Alguses mõtlesin, et ah, see ei saa olla. Aga kui ma nüüd järele mõtlen, siis ma igatsen oma isa väga. Kui ta on veel elus, saan ehk minust ühe liikmena tema järglase ZOGO. Ja ka ma tunnen, mis tunne on olla isafiguur. Tema koolitatuna, õpetatuna, armastatuna, isegi noomituna olin ikka õnnelik. Sest see oli minu isa. Otsustasin lõpuks tagasi minna, tagasi päevani, mil mu isa suri. Olen seal, et teda päästa, ma olen kindel, et saan. Aga kui ma seda teha tahaksin, poleks mu sõbrad kindlasti nõus. Sest see ületab piiri, mis peaks hüppama. Aga ma ei hooli, kui ma temaga hiljem kohtun, olen kindel, et ta aitab mul kindlasti tagasi tulla. Ma teen seda üksi. Ma ei vaja oma sõpru.\nLõpuks otsustasin seda oma plaani jätkata. Ma otsin kogu teavet oma isa surma kohta. Kõik, asukoht, kuupäev ja kronoloogia. Olen kindel, et kui olen kõik ette valmistanud, siis õnnestub. Olen kindel! Kuid enne selle kõige alustamist arvan, et vajan natuke magada. Alustan seda teekonda homme.\n20. august 2016. Kätte on jõudnud hommik. See on päev. Pärast tänast võib-olla mu elu muutub. Muidu jään minevikku kinni. Või oleksin võinud seal isegi surra, sest ma ei suutnud teda päästa. Või mis seal saab.\nSiis valmistasin kõik ette. Varustus, pagas, relvadeni, mida kannan. Seejärel alustasin ajastusmasinate seeriat ja ilma pikemalt mõtlemata häälestasin selle masina 2. aprilliks 2002. Jah, umbes 14 aastat tagasi. Täpselt päev enne intsidenti. Peale seda panin kohe mootori käima ja nagu ikka, imeti mind ussiaugu sisse ja seekord ei läinud nii nagu tavaliselt. See masin tundub veidi masendunud, ma tunnen selles masinas olles ebamugavalt värisemist ja ka pearinglust, võib-olla sellepärast, et hüppasin liiga kaugele. Ma kardan jääda ruumi ja aja vahele. Aga ussiaugus olles üritan siiski lõõgastuda ja paigal püsida. Lõpuks mõne aja pärast jõudsin kohale.\n2. aprill 2002. Ma igatsen selle koha atmosfääri. Kui maailm pole veel kaasaegne ja tehnoloogia on kõikjal. Mõnikord peame ilma tehnoloogiata millestki tavapärasest ilma jääma. Jah… alguses nautisin seda, kui siia jõudsin. Kuid mõne aja pärast tundsin seljakotist tõusmas suitsu lõhna. Mul oli halb tunne, kartsin, et mu mootor läheb katki, sest hüppasin rohkem kui peaks. Siis pärast sisseregistreerimist. TÕSI JUHTUS! Mootori tuum… hävis… Ma olin seda nähes väga üllatunud, segatud meeleheitega. Ma kardan, et ma ei saa tagasi minna. Nii et kõige parem on, kui mul õnnestub isa päästa, et saaksin tagasi tulla, ja võib-olla muutub olevik täielikult. Enne ta päästmist pean end valmis seadma. Ja mul on ainult 24 tundi. Nii et ma kasutan seda väga tõhusalt.\nLoe ka: Kuidas eristada karbiidbanaane loomulikult küpsetest banaanidest\n3. aprill 2002. See on kõige kulminatsioon. Olin valmis oma isa päästma. Minu teadaolevatel andmetel suri mu isa oma kabinetis kella 23 paiku. Päevast õhtuni harjutasin pidevalt juhuks, kui mu isa tapja oleks ohtlik. Siis kui öö saabus, siis kell 21.30 läksin sinna.\n22.30. Ja ma jõudsin isa kontorisse. Hoone oli pime, enamik teisi töölisi oli koju läinud. Välja arvatud mu isa, kes teeb ületunde. Ja on aeg muuta saatust. Hiilisin salaja, sest teadsin juba iga lünka oma isa kabinetis. Nii et ma saan sisse minna ja otse oma isa tuppa minna. Sest ma läksin esimesena sisse, et saaksin end peita, et mul oleks rohkem vabadust, kui ma tapja leidsin. Lõpuks jäin kapis ootama, hoides nuga vasakus käes.\n23.00. 30 minutit on möödas. See peaks olema aeg, aga mu isa pole veel isegi oma tuppa astunud. Mõne minuti pärast sisenes sellesse ruumi võõras mees. Olen kindel, et see pole minu isa. Mõne aja pärast ütles ta. "Huh... lõpuks. Ma ei jõua ära oodata." TA EI OLE MINU ISA! TA ON MAPJA! Ma tunnen oma isa hääle väga hästi ära. Ja see ei ole mu isa hääl, väga palju erinev minu isa häälest. Siis kõndis ta aeglaselt mu isa laua poole. Olen kindel, et ka tema on peidus, et mu isa oodata. Kui ta kõndima hakkas, valmistusin kohe teda tapma. Ma muudan saatust. Pingutasin vasakut kätt. Siis pärast seda, kui ta kõndis paar sammu. Läksin kohe välja ja…. JLEB. Lõin talle noa otse rindu. Jah, mul õnnestus ta tappa. Ma päästsin isa. Hahahaha. Missioon õnnestus, nüüd on vaja vaid isa leida, et mind olevikku tagasi saata.\nSiis pööras ta ümber ja ütles hingeldades. "Kas see oled sina, poeg?"\n"HAH?! Kes sa oled? Sa oled mu isa tapja. Ja ma päästsin ta." ütlesin kõrgel toonil\n"Ha ha ha. Tuleb välja, et sa oled suur poiss, sa näed välja minu moodi. Ja sa oled ka minu ajamasina valmis saanud. ütles ta vaikselt lämbudes\n"ISA?! Aga?!?" hüüatasin üllatunult\n"See on Mystique Pilli poiss, ma olen kindel, et mäletate seda siiani. Olen seda teile varem rääkinud ja siin on pill suurepäraselt mõjunud. Ja ma ei jõua ära oodata, et saaksin seda oma väiksele öelda." selge\n"VÕIMATU! Aga, isa. See on üle ootuste! Mul on kahju, isa... Ma plaanisin sind päästa. Aga mina olin see, kes su tappis." ütlesin pisaraid valades\n"Pole midagi, see on juba looja poolt määratud. Siin on müstika pill. Oota, sa pead lihtsalt mu vormi peale mõtlema. Ja teie keha muutub täpselt nagu minu keha. Saate seda kasutada siit põgenemiseks."\n"Mul on kahju... isa... mul on tõesti kahju." ütlesin nuttes\n"Pole midagi…. tahan. Ma tean…. sina siin…. sest…. Ma olen surnud. Aga…. üks on kindel…. mida peaksite teadma. Sa… ei saa… muuta… saatust… kujundus…” Pärast seda, kui ta seda ütles, sulges ta silmad ja suri mu käte vahel.\nOlin pärast seda teadmist väga masenduses. Ma puhkesin nutma, selgus, et olin kogu selle aja tapja. Jah ma! MINA OLEN MAPJA!!! Mina, DARKA. ON TAPNUD OMA ISA! HAHAHAHAH. Ma muutusin ka hulluks, hulluks pärast kibeda tõe teadmist. Tundes end masenduses, võtsin lõpuks Mystique Pilli ja lahkusin oma isa kehast ning otsisin kohta, kus üksi olla.\nOlen minevikku kinni jäänud. Sest mul pole olnud aega isalt küsida, kuidas tagasi saada. Ja ka mul ei õnnestunud oma isa päästa. Minu enda rumalate tegude pärast. Tõesti. Ajamasin on väga-väga halb asi.\nLõpuks ootasin, ootasin õiget aega, et tühistada oma plaanid sellel ajateljel, et luua ajamasin, mis oli nii mõttetu. 14 aastat ootamist. Ma jään vanemaks ja mina sellel ajateljel on ajamasina loomise kiuste. Kui väga loll mõte! Püüan seda alati nurjata. Kuid kõik mu pingutused olid asjatud. Kõik, mida ma selle vältimiseks tegin, ei toiminud. Alustades nende elektri väljalülitamisest, sõnumite saatmisest, isegi noa loopimisest, millega ma oma isa tapsin. Nad nõuavad endiselt selle rumala projekti jätkamist.\nLõpuks meenusid isa viimased sõnad enne tema surma. Me ei saa saatust muuta. Me ei ole Jumal, ainult Jumal saab määrata meie saatuse. Nii et minu senine teekond on olnud asjatu. Ma kaotasin kõik. Mu sõbrad, pere, mu lõbus elu – see kõik on minu algsel ajateljel. Mitte siin.\nKuni ma lõpuks aru sain. Nii juhtus ja jääb alatiseks. Uuesti ja uuesti. Ma ei saa jumalat mängida. Ma ei saa muuta saatust nii, nagu ma tahan. See on minu saatus, kõik, mida ma olen läbi elanud. Täpselt nii oleks pidanud juhtuma.\nNagu madu, kes sööb oma saba, ikka ja jälle. Selline on minu elu.\nBlueprint = detailne raamistik (arhitektuur).\nEinstein-Roseni sild = ussiauk või rada, mis ühendab kahte erinevat punkti aegruumis.\nDNA = materjal, mis moodustab kromosoomid, mis säilitavad elusolendite kehas geneetilist teavet.\n'hüpe' = ajas või ajas rändamine.


Sead soojendavad end biokütte paistel 5\nKuna soojatootmine on suur kulu, sead aga vajavad kasvamiseks sooja, rajas Ekseko farm bioküttel töötava katlamaja.\nSoome ajakirjanik: Eestis on paremad hinnad, ilusamad põllud ja vanad hooned 8\nEestis on võrreldes Soomega rohkem konkurentsi, kauplemineon aktiivsem ja talud on suuremad.\nKASULIK TEADA: Uudised\nTeadlased suunavad taimekaitset senisest rohkem\nEesti Taimekasvatuse Instituudi (ETKI) teadlased on loonud monitooringusüsteemi, mille abil põllumees saab planeerida taimekaitsetöid just tema piirkonnas.\nToidu müügihind tõusis 3\nKolmandas kvartalis ületas põllumajandussaaduste tootjahinnaindeks põllumajandussaaduste tootmisvahendite ostuhinnaindeksi. See tähendab, et toodete müügihind on tõusnud enam kui tootmiseks vajalike sisendite ostuhind.\nRiigikontroll: traalipüügisadamad ootavad remonti\nRiigikontroll hindas kalanduspiirkondade arendamisele suunatud Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete toimet ja leidis, et toetuste mõju sadamate arendamisele on olnud nõrk.\nPõllumajandusteadlased said maaülikoolis stipendiume\nEesti Maaülikoolis (EMÜ) toimunud akadeemilisel aktusel kuulutasid konverentsi “Põllumees kui tippjuht” korraldajad ja põllumajandussektori tippjuhi valimiskomisjoni liikmed koostöös EMÜ Joosep Tootsi Fondiga esimest korda välja stipendiumi “Põllumees kui tippjuht” laureaadid. Nendeks on EMÜ doktora...\nMiks seal sellist veeseadust ja keskkonnasõbraliku majandamise nõudeid pole nagu meil?\nTuulekaerast on raske vabaneda\nTraktorid: rohkem võimsust, vähem heitgaase 3\nPRIA toetuste kasutamine nõuab tähelepanu 3\nPõllumajanduse Registrite ja informatsiooni Ameti pressiesindaja Maris Sarv-Kaasiku sõnul jääb 2013. aastal otsetoetuste osas kõik samasuguseks nagu tänavu – samad taotlemise perioodid, sama liiki toetused, vähendamise arvestamine.


Turvalise interneti päeva 2018 kogumik by ergas - Issuu\nSoovitusi 2018. aasta turvalise interneti pĂ¤eva tĂ¤histamiseks\nEessõna .................................................................................................................................................... 3 Arutage laste ja noortega suhtlemise ja küberkiusamisega seotud teemadel ....................................... 4 Kaardimäng Suurim julgus ................................................................................................................... 5 Arutage käitumisstrateegiaid sotsiaalmeediasse postitamisel, internetikontaktide lisamisel ja ka kiusamise puhul ................................................................................................................................... 6 Mida küberkiusamise puhul teha ning kust saab nõu ja abi? ............................................................. 7 Tutvuge tunnikavadega, mis käsitlevad suhtlemist ja küberkiusamist ............................................... 7 Tutvuge Bibi seiklustega internetis ..................................................................................................... 7 Tutvuge uute tunnikavadega................................................................................................................... 8 Digitaalne ohutus: keskkonnad ja privaatsus internetis ..................................................................... 8 Arvutipiraatlus ja häkkimine................................................................................................................ 8 Viitamise ABC ..................................................................................................................................... 8 Nutiseadmete turvalisus..................................................................................................................... 8 Erinevad autentimisviisid .................................................................................................................... 9 Kus on minu andmed? ........................................................................................................................ 9 Teiste autorite tööde ja avatud sisulitsentside kasutamine õppetöös .............................................. 9 Tutvu projekti „Nutitund igasse kooli!“ e-raamatuga ............................................................................. 9 Tutvu Küberpähkel uuringu tulemustega.............................................................................................. 10 Harivaid temaatilisi videoid, mänge ja teste, mida oma üritustel kasutada ......................................... 10 Multifilmid ja videod ......................................................................................................................... 10 Mängud ............................................................................................................................................ 12 Testid ................................................................................................................................................. 13 Teavitusmaterjal lapsevanematele ................................................................................................. 14 Tutvu Eestis välja antud temaatiliste teavitusmaterjalidega e-koolikoti kaudu ................................... 14 Tutvu Euroopa riikide temaatiliste teavitusmaterjalidega .................................................................... 14 Tutvu turvalise interneti päeva üritustega üle maailma ....................................................................... 14\nEessõna Hea õpetaja ja juhendaja! 6. veebruaril 2018 tähistatakse rahvusvahelist turvalise interneti päeva. Soovime, et Eesti erinevates kohtades saaksid nii õpilased, õpetajad kui ka lapsevanemad Teie abiga osa turvalise interneti päevast ning oleksid nutivahendite kasutamisel veelgi nutikamad. Selleks oleme koostanud kogumiku, millest leiate temaatilisi teavitusmaterjale ja soovitusi turvalise interneti päeva tähistamiseks. Loodetavasti pakuvad need inspiratsiooni ja praktilist väärtust temaatiliste ürituste korraldamiseks. Andke ka meile oma üritusest teada. Kõik lasteaiad, koolid, noortekeskused ja huviringid, kes oma üritustest on teada andnud, kantakse Eesti kaardile. Eelmisel aastal tegime sarnase üleskutse, mille raames korraldati 28700 osalejaga 185 teavitusüritust üle Eesti. Näiteks viidi läbi temaatilisi ainetunde ja arutelusid, korraldati kampaaniaid, konkursse ja näitusi, loodi plakateid, videoid ning temaatilisi koomikseid, kirjutati esseesid, loodi infostende, vanemad õpilased õpetasid nooremaid või läksid õpetama oma vanavanemaid, jagati nõuandeid lapsevanematele, korraldati erinevate seadmete näitusi, koolidesse kutsuti külla veebikonstaablid või noorte hulgas tuntud inimesi, kes kõnelesid e-ohutusest jne. Kõikide üritustega on võimalik tutvuda SIIN või klikkides juuresoleval pildil.\nTähistame 2018. aastal, Eesti juubeliaastal, turvalise interneti päeva üheskoos veelgi võimsamalt ning saame nutivahendite kasutamisel veelgi nutikamaks! Kerli Valner Projekt Targalt internetis www.targaltinternetis.ee\nPiltidel klikkides avanevad vastavad materjalid\nMida teha koolis turvalise interneti päeva või nädala raames? Variante on mitmeid. Allpool leiate mõned soovitused ja viited uuematele materjalidele, mille hulgas on nii temaatilisi videoid, mänge, tunnikavu jne.\nArutage laste ja noortega suhtlemise ja küberkiusamisega seotud teemadel Selleks soovitame kasutada näiteks käesoleval õppeaastal Telia Eesti AS eestvedamisel valminud Suurim julgus kampaania materjale (www.suurimjulgus.ee). Suurim julgus on hoida ennast ja teisi. Igaüks meist teab, mis on julgus. Kuid, mis on see, mis meilt iga päev suurimat julgust nõuab? Iga neljas õpilane Eestis puutub kokku kiusamisega. Me räägime palju sellest, kui edukas e-riik on Eesti, kuid miks me ei räägi sellest, et küberkiusamine on Eestis levinum kui ükskõik kus mujal Põhja-Euroopas? Rohkem statistikat leiate suurim julgus veebilehelt.\nOn aeg seda rasket tõde endale tunnistada ja tuua suhtluskultuuri tagasi empaatiat, teineteise mõistmist ja hoidmist.Kuidas me seda teeme? Julgusega. Suurima julgusega. Suurim julgus video. #suurimjulgus kampaania peamine sõnum on, et kiusamine – eriti anonüümne kiusamine internetis ja nutiseadmetes – ei nõua julgust. Suurim julgus on hoopis kiusule vastu astuda ja pakkuda tuge kõigile, kes ise end kaitsta ei oska või ei suuda. Suurim julgus on hoida ennast ja teisi. Suurim julgus on rääkida.\nEesti noored youtuberid tegid videod, kus nad räägivad sellest, milliseid sõnumeid on nemad saanud, kuid see pole neid heidutanud. Nad kutsuvad üles noori olema julged ja endasse uskuma. Videod avanevad piltidel klikkides.\nSuurim julgus on teha kompliment. Rõõmusta näiteks täna kedagi üllatussõnumiga – see võib muuta tema päeva oluliselt paremaks. Ükski heategu ei ole liiga väike ja mõni heategu võibki jääda anonüümseks.\nKaardimäng Suurim julgus Mängu eesmärk on luua arutelusid, milles mängijad leiavad juhtumikaartidel kirjeldatud olukordadele võimalikke lahendusi. Juhtumikaartidel on valitud olukorrad, millega noored tõenäoliselt ühes või teises rollis osalejatena kokku võivad puutuda. Mäng aitab noortel mõista ka kirjeldatud olukordade võimalikke varjatud olemust ja arendada kriitilise mõtlemise ja koostöö oskusi.\nMäng on mõeldud eelkõige põhikooli õpilastele vanuses 10-14 aastat, kuid sobib ka vanematele õpilastele. Mängijaid on 5-8. Mäng on valminud MTÜ Lastekaitse Liit ja Telia Eesti AS koostöös. Juhis Kaardid\nArutage käitumisstrateegiaid sotsiaalmeediasse postitamisel, internetikontaktide lisamisel ja ka kiusamise puhul Otsustepuud käsitlevad erinevaid käitumisstrateegiaid nii postitamisel, internetikontaktide lisamisel kui ka internetis kiusamise puhul. \nVaadake veel sotsiaalvõrgustike kasutamise ning erinevate keskkondade privaatsussätete seadmise soovitusi.\nMida küberkiusamise puhul teha ning kust saab nõu ja abi? Targalt internetis küberkiusamist käsitlevalt veebilehelt saab infot, mis on küberkiusamine ja mida selle puhul teha ning kust saab nõu ja abi.\nTutvuge tunnikavadega, mis käsitlevad suhtlemist ja küberkiusamist Targalt internetis veebilehelt leiab tunnikavad erinevatele kooliastmetele.\nTutvuge Bibi seiklustega internetis Teavitusmaterjalid I kooliastmele nii eesti kui vene keeles.\nTeavitusmaterjal Bibi internetis – kes üritab Bibit tüssata? Ole ettevaatlik, kui internetis suhtled; andmete avaldamine; tüssamine interneti vahendusel; kohtumine võõraga. Viide: Bibi internetis\nTeavitusmaterjal Bibi tahab mängida. Aga kus on ta sõbrad? Kuidas leida tasakaal arvuti ja muude tegemiste vahel; sõprus ja ühistegevused. Viide: Bibi tahab mängida\nTeavitusmaterjal Bibi kingitus – arukas klõpsamine internetis Enne mõtle, siis tegutse; interneti kampaaniatega tuleb olla ettevaatlik, samuti „tasuta“ mängudega. Viide: Bibi kingitus\nTutvuge uute tunnikavadega Käesoleval õppeaastal on valminud mitmed uued tunnikavad. Soovitame õpetajatel ja juhendajatel nendega tutvuda, et vastavat temaatikat laste ja noortega käsitleda.\nDigitaalne ohutus: keskkonnad ja privaatsus internetis Sihtrühm: I kooliaste Selgitab ohte oma mainele arvestades digikanaleid, olukorda ja suhtluspartnereid ja põhjendab konkreetseid näiteid kasutades, miks ei tohi avaldada delikaatset teavet (enda ja teiste kohta) avalikus keskkonnas. Viide tunnikavale Digitaalne ohutus.\nArvutipiraatlus ja häkkimine Sihtrühm: 9.-12. Klassi õpilased, õpetajad ja teised huvilised Seaduslike ja mitteseaduslike tegevuste eristamine toetudes IKT ja kübervaldkonda reguleerivatele seadustele. Viide tunnikavale Arvutipiraatlus ja häkkimine.\nViitamise ABC Sihtrühm: õpetajad ja teised huvilised Eesmärk on tutvustada viitamise põhimõtteid ja eesmärke, erinevaid viitamissüsteeme ja reegleid; õpetada tekstisisest viitamist ja kasutatud allikate loetelu vormistamist enamlevinud viitamissüsteemide alusel; tutvustada viitehaldusprogramme. Viide tunnikavale Viitamise ABC.\nNutiseadmete turvalisus Sihtrühm: õpetajad ja teised huvlised Õppematerjali läbimise tulemusel oskab õpetaja kasutada oma nutiseadet (nutitelefoni, tahvelarvutit) turvalisemalt ja oskab märgata potentsiaalseid probleeme enda või teiste tegevuses ning neile lahendusi pakkuda. Viide tunnikavale Nutiseadmete turvalisus.\nErinevad autentimisviisid Sihtrühm: õpetajad ja teised huvilised Õppematerjali läbimise tulemusel teab õppija autentimisega seotud infoturbe mõisteid, põhilisi autentimisviise, mida saab kasutada veebikeskkondades nii arvutis kui ka nutiseadmes. Õppija teab erinevate autentimisviisidega seotud riske ja oskab valida sobiva autentimisviisi. Viide tunnikavale Erinevad autentimisviisid.\nKus on minu andmed? Sihtrühm: õpetajad ja teised huvilised Õppija on teadlik andmete eesmärgipärasest säilitamisest, jagamisest ja hävitamisest ning tunneb sellega kaasnevaid riske, oskab valida sobivaid töövahendeid ja käitumisviise riskide maandamiseks. Viide tunnikavale Kus on minu andmed?\nTeiste autorite tööde ja avatud sisulitsentside kasutamine õppetöös Sihtrühm: õppijad ja õpetajad, kes soovivad rohkem teada autoriõigustest Õppematerjal on jagatud kolmeks suureks osaks: teiste autorite tööde kasutamine; õigused oma loodud tööle; avatud sisulitsentsid: Creative Commons. Viide tunnikavale Teiste autorite tööde ja avatud sisulitsentside kasutamine õppetöös.\nTutvu projekti „Nutitund igasse kooli!“ e-raamatuga Valminud on Nutitunni e-raamat, millesse on kokku kogutud üle 100 haridustöötaja persooniloo, kes on oma panuse andnud särasilmselt teisi innustades Eesti digimaasitiku arendades; väljavõte üle 200 nutitunni ideest erinevatest maakondadest; ning 8 nutikooli 9\nvideolugu. Viide Nutitund igasse kooli e-raamatuga Nutitund igasse kooli! viimane kuu on alanud. Kui jagate jaanuarikuu jooksul, kuidas nutitund on tulnud teie asutusse, et jääda, osalete auhinnaloosis. Loosimises osalemiseks postita Nutitund igasse kooli Facebooki gruppi järgmine info: kooli nimi, õpetaja nimi ja kontakt e-mail, klassi, tegevuse eesmärgi ja sisu lühikirjeldus (miks-millal-mida-kuidas-mis edasi?) ning 5-10 pilti või video. Samuti võib postitusse lisada hoopis lingi blogisse vms, kus soovitud info on esitatud.\nTutvu Küberpähkel uuringu tulemustega Veebilehelt www.küberpähkel.ee on leitavad 2017 aasta uuringu tulemused, milles osalesid 4.-9. klasside õpilased, kokku 200 kooli 10581 õpilast. Uuritavad teemad olid: privaatsus ja turvalisus, tehniline taiplikkus, küberkelmused ning tehnika ülekasutus. Uuringu kokkuvõttes jagatakse ka koolidele soovitusi. 15. jaanuaril 2018 avati uus suurem uuring ja sinna oodatakse osalema kõiki huvilisi alates vanusest 10 aastat ehk osaleda saavad ka vanemad, õpetajad ja kõik teised täiskasvanud. Uue uuringu keskseks teemaks on kriitiline mõtlemine, ohuolukorras info leidmine ja kasutamine. Vastata saab kuni 12. veebruarini. Ootame Teid kindlasti küsimustele vastama.\nHarivaid temaatilisi videoid, mänge ja teste, mida oma üritustel kasutada Multifilmid ja videod I kooliaste ja nooremad \nJänku-jussi videod. Jänkujuss saab interneti Ühel hommikul tuuakse metsade vahele Jussi koju internet. Kuidas see täpselt juhtus? Jänku-jussi internetimaailm I Jussi ja Jassi koju tuleb uus arvuti. Kas sellega saab nüüd kogu aeg mängida? Mis on üldse internet? Vaata ja saa teada koos Jussi ja tema sõpradega! Jänku-jussi internetimaailm II Koos tiigriga seiklevad Juss ja tema sõbrad internetimaailmas. See on väga lihtne, kui tead reegleid! Jänku-jussi internetimaailm III Internetis, 10\nnagu ka päris elus, tuleb oma varandust võõraste eest kaitsta. Just sellepärast õpetab Juss oma sõpradele, kuidas õigesti salasõnu luua. Videod leiab SIIT. \nPopulaarseks osutunud eestikeelsed netilammaste harivad videod: Kasukata, Suur suu, Iluduskuninganna, Röhitseja, Kättemaks, Üheksakümmend, Valge lammas, Salasõber, Ära tantsi koos huntidega. Pead sassis, Mobiilimaania, Lumesõda, Ostukorv, Jämekael, Käed üles!, Ilutulestik, Võõras mobiil, Teine kallas, Tuhat sõpra, Maskiball, Vastlamask. Videod: http://et.sheeplive.eu\nII kooliaste ja vanemad Lühifilmid nutiseadmete kasutamisest (vaata rohkem infot http://pariseltkavoi.ee): \nIdentiteedivargus Kohtuvad kaks tegelast, tutvumumiskohaks on bussipeatus. Üks tegelane küsib teiselt tegelaselt infot ja asju ning saab kõik need. Kas käituksid nii ka päriselus? Video leiab SIIT.\nSotsiaalvõrgustik Tegevus toimub ühistranspordis, kus jagatakse pilte, infot, videoid. Tegelasteks on noored, kes tõmbavad mängu kaasa kogu bussiseltskonna. Kas käituksid nii ka päriselus? Video leiab SIIT.\nPositsioneerimine Tegevus toimub külatänaval ühe maja ees. Tütarlaps jalutab mööda autoga poistest, kes hakkavad temalt küsima, mis tal kodus on ja millal ta kodus ei ole. Tüdruk vastab ja seletab ausalt kõik ära nagu tegelikult on. Kas käituksid nii ka päriselus? Video leiab SIIT.\nTunne oma netisõpru Kas kõik, kellega sa netis suhtled, on ikka päriselt su sõbrad? Kui sulle liiga tehakse, ole nutikas ja helista 116 111 või vaata www.targaltinternetis.ee Video leiab SIIT.\nKodukauplus Internet Tegemist on Kreekast pärit õppefilmiga, mis valmis 2014 aastal ja on saanud hulgaliselt auhindu ja tunnustust erinevatel filmikonkurssidel hariduse kategoorias. Filmi tegevus toimub poes, kuhu saabuvad kaupa ostma erinevad tegelased: kes soovib osta pilte või filme, kes autot, kes saada toetust dieediprogrammile, ning kes sõpru. Kõikidele lubatakse nende soovid täita, kui nad poodnikule teenuse eest tasuvad (krediitkaart, andmed vms). Ainult üks tegelane soovib enne ostmist mõelda. Teemad: liigne avatus internetis, internetist ostmine, piraatlus, usaldusväärsed allikad, usaldusväärsed inimesed internetis. Video leiab SIIT.\nMäng „Nastix seikleb internetis“ Mäng on mõeldud eelkõige 9-14-aastastele lastele turvalise internetikasutuse õppimiseks. Mängida saab nii eesti kui ka vene keeles. Nastixiga saavad mängijad selgeks: milline on turvaline parool, kuidas on mõistlik ennast internetis esitleda, millele peaks tähelepanu pöörama uue kasutajakonto loomisel, mis on privaatsus ja kuidas seda mõista interneti keskkonnas. Viirusteküüsi langenud Nastixi arvuti ravitakse terveks ning hättasattunud mobiilikasutaja saab samuti abi. Eraldi minimängud on küberkiusamise ja sotsiaalvõrgustikes suhtlemise teemadel. Mäng on välja antud projekti Targalt internetis raames. Mängu leiab SIIT.\nÕppemäng „Testides päriselu õpilasena“ Strateegiamäng, mille jooksul tuleb mängijatel (mängida saab ka üksinda) leida lahendusi erinevates situatsioonides, et mängust väljapääsuni jõuda. Mäng on välja antud projekti Targalt internetis raames. Õppemängu leiab SIIT.\nÕppemäng ”Paaris või paaritu” Mäng sobib kasutamiseks alates 7. klassist. Mängu käigus on mängijatel võimalus arutleda oma arvuti-ja internetikasutuse üle ning õppida uusi termineid. Mäng on välja antud projekti Targalt internetis poolt. Õppemängu leiab SIIT.\nLauamäng ”Reis internetis” Lauamäng „Reis Internetis“ on mäng, mis sobib mängimiseks nii lastele kui täiskasvanutele. Kuna mängijate arv ei ole limiteeritud, siis saab mängida nii väikeste meeskondadena kui ka individuaalselt. Sobib ka üksi mängimiseks. Mängu 12\nloomisel on silmas peetud eelkõige mängijaid vanuses 8 - 15 aastat. Mängu komplekti kuuluvad välja prinditavad: mängulaud, küsimus- või teemakaardid. Juurde võtta täring ja mängunupud, QR-koodi lugejaga telefon, vajalik on internetiühendus. Mäng on välja antud projekti Targalt internetis poolt. Mängu leiab SIIT.\nMäng: „Päästa liisa ID!“ Noortele suunatud Andmekaitse Inspektsiooni interaktiivne mäng isikuandmete kaitsmise kohta. Mängu leiab SIIT\nMäng Digital Safety Game Tallinna Ülikooli Digiturbe Labor on välja andnud küberkaitse alaste terminite õppimise kaardi ja online mängu Digital Safety Game. Mäng: http://dsg.onu.ee/\nMäng CyberSec juhtumid nr 1 Tallinna Tehnikaülikool on aasta alguses välja andnud küberjuhtumitest õppimise mängu "CyberSec juhtumid - nr. 1" Mängu leiate veebilehelt: https://sites.google.com/view/tty-csgame/.\nTestid I kooliaste Test - Test: Ohutusnõuded arvuti ja nutiseadme kasutamisel ning viisakusreeglid kaaslastega suhtlemisel internetis Test: http://laps.targaltinternetis.ee/testid/\nII ja III kooliaste Test: Ohutusnõuded võrgus nutiseadmete kasutamisel\nTest: http://noor.targaltinternetis.ee/testi-oma-teadmisi/ Turvalise interneti päeval leiate veebilehelt veel uusi teste.\nTeavitusmaterjal lapsevanematele Lapsevanematele: 10 soovitust lapsevanemale oma lapse interneti ja nutivahendite heaks kasutamiseks on leitav: http://www.targaltinternetis.ee/lapsevanematele/ (eesti ja vene keeles).\nTutvu Eestis välja teavitusmaterjalidega\nantud temaatiliste e-koolikoti kaudu\nE-Koolikott koondab õppekava alusel märksõnastatult digitaalse õppevara ühte veebikeskkonda. Portaalist on leitavad õppematerjalid, mis asuvad erinevates digitaalse õppevara kogudes. Eelkõige sisaldab portaal alus-, üld- ja edaspidi ka kutsehariduse õppevara. Viide: https://e-koolikott.ee/\nTutvu Euroopa riikide temaatiliste teavitusmaterjalidega Veebilehele https://www.betterinternetforkids.eu on koondatud info Euroopa riikide turvalise interneti keskuste tegevustest.\nTutvu turvalise interneti päeva üritustega üle maailma https://www.saferinternetday.org/web/sid/home leiate infot, millistes riikides turvalise interneti päeva tähistatakse ning mida sellel puhul ette võetakse.\nTurvalise interneti päeva 2018 kogumik\nKutse tähistada turvalise internetipäeva 2018 ja soovitused tähistamiseks koos viidetega teavitusmaterjalidele


Kasutajalt Unknown märts 03, 2015\n03. märtsil pidasid Pähklikesed rühmas printsessipäeva. Tüdrukud olid imekaunid, säravad ja veetlevad. Mängisime mängu,"Milliseid tüdrukute nimesid sa tead...", kus oli vaja mõelda erinevaid tüdrukute nimesid. Ka poisid pakkusid palju huvitavaid tüdrukute nimesid. Tüdrukud said teineteisele soenguid teha. Ka õpetajad ei jäänud soengutest ilma. Väikesed poisid ehitasid printsessidele legodest lossi. Kaunistasime printsessi kleiti ja värvisime printsessil juukseid. Suuremate lastega joonistasime printsessi ja kaunistasime tema kleidi mustritega. Kui kõik oli tehtud, siis enne õue minekut näitasid poisid, kuidas printsessi ballile viia.\nPrintsesside soengud ja isevalmistatud käevõrud.


Keith Siilats alustavale ettevõtjale: "Hakka pihta siis, kui palgatööga juba piisavalt kõrvale pannud oled." | Digigeenius\nOled tänaseks ettevõtlusega tegelenud juba aastakümneid ning omandanud selle perioodi jooksul suure kogemustepagasi. Oma varasematele tegemistele tagasi mõeldes, milliseid soovitusi sa jagaksid täna alustavatele ettevõtjatele?\nTegelikult olen suurema osa karjäärist siiski teinud palgatööd. Ettevõtlusega hakkasin rohkem tegelema aastast 2011. Võib-olla see ongi soovitus, et enamasti on ettevõtteid alustatud omafinantseeringuga ja kui on saavutatud mingi edu, siis annavad investorid raha juurde. Soovitan esialgu pigem raha koguda palgatööga, mitte kohe ettevõtjaks hakata.\nTeine soovitus – tee endale kohe ettevõte ära, isegi kui sul pole kindlat plaani. Paku kodumajutust või sõida Uberit. Registreeri end käibemaksukohuslaseks, tee ära aastaaruanne. Eestis maksab ettevõtte registreerimine 190 eurot ja E-arveldaja raamatupidamistarkvara kasutamine on tasuta. Oma bensiini pealt maksad käibemaksu sellest rohkem, aga kodumajutuse arvetele tuleb lisada ainult 9%. Bensiinilt saab aga tagasi käibemaksu 20% summast.\nKolmas soovitus – internetikursused, näiteks Coursera, edX, aga ka Youtube. Läbi nende saab õppida selgeks Exceli, programmeerimise, raamatupidamise ja palju sellist, mida võibolla koolis ei õpetata.\nViimaks on vaja kliente. Silicon Valleys tehti tavaliselt esmalt valmis veebileht koos tellimissüsteemiga ja vaadati, kas kliente tuleb. Kui saadi esimesed kliendid, siis hakati reaalselt kulutama raha ka tootearenduseks. Tihtipeale pole mõtet toodet valmis teha, kui pole kindel, kas sellel on reaalset turgu. Selle teine külg on, et kõige lihtsam on Eestis on mõne toimiva USA ärimudeli kopeerimine.\nKuidas sinust ettevõtja sai?\nSee on selline loterii- ja riskiarmastus. Pangas töötades saab kordades rohkem palka, aga töö pole nii huvitav ja riskifaktor on puudu.\nMilline ettevõtmine on pakkunud sulle kõige suuremat väljakutset? Mida sa sellest õppisid?\nVõib-olla oma New Yorki maja Airbnb’sse panemine. See oli esimene tõsine äri, mis võimaldas rahulikult ära elada. Aga seal on ka päris palju riske, näiteks kui Airbnb peaks mingil põhjusel sinu kinnisvara oma platvormil ära keelama.\nTeadupärast olid sa algselt seotud ka Fyre festivali korraldamisega, aga lahkusid meeskonnast kohe kui said aru et asju ei võeta tõsiselt. Kuidas said aru, et see ettevõtmine kuhugi ei jõua ning et kõige õigem otsus on ettevõtmisest eemalduda?\nMa ei lahkunud sealt päris kohe, vaid proovisin pikka aega inimesi õigele teele juhtida. Viimane piisk mu karikas oli, kui Billy (Fyre festivali peakorraldaja – toim.) palgatud konsultant tegi saarest oma versiooni, kus kõik puud olid maha võetud ja telkidega asendatud, põhimõtteliselt ka järv täis aetud ja mägi tasandatud. Siis ma sain aru, et sellest ei tule midagi välja.\nVasakult paremale: Fyre meeskonna poolt koostatud plaan, Siilatsi poolt välja käidud plaan ning saar looduses.\nVõib öelda, et revolutsioon toimub praegu pea igas tehnoloogiasektoris – finantsteenustest kuni kosmoseni. Miks otsustasid oma fookuse suunata just transpordisektorile ning pakkuda elektritõukerataste teenust?\nMeil oninkubaator, millega plaanime järgmiseks keskenduda finantssektorile. Mu äripartner on Uberi taustaga, seetõttu oli transport esimene.\nMilline on Bolt Mobility visioon? Kuidas te eristute oma konkurentidest? Kuidas te plaanite maailma muuta?\nMeil on parem toode. Nii rakendus kui tõukeratas. Stabiilsem, kiirem, kauakestvam akut, sõidab ise koju, kui aku hakkab tühjaks saama ja hoiatab teeaukude eest teel. Rakenduses on reaalajas klienditugi\nMärksõnad: Bolt, eesti, siilats


EasyPark & Fortumo pakuvad Sloveenias m-parkimist\nITuudised.ee • 24 jaanuar 2019\nMobiilimakselahenduste ettevõte Fortumo tegi koostöös digitaalsete parkimisteenuste pakkujaga EasyPark Group tänasest mobiilse parkimise kättesaadavaks Sloveenias.\nSloveenia autojuhid saavad edaspidi parkimise eest maksta Fortumo kaudu, tasudes teenuse eest oma mobiilioperaatori arvel või kõnekaardi saldoga. Sloveenia on neljas riik, kus Fortumo hakkas EasyParkiga koostööd tegema: alates kevadest on mobiilne parkimine olnud kättesaadav Soomes, Rootsis ja Norras.\nAutojuhtidele on mobiilimaksed parkimise eest tasumiseks kõige mugavam moodus, kuna teenuse kasutamiseks ei pea sisestama mobiiltelefoni oma krediitkaardiandmeid ega isiklikke andmeid. M-parkimise jaoks tuleb kasutajal saata vaid sõnum vajaliku infoga EasyParkile. Parkimise lõpetamine toimub samuti sõnumi teel ja parkimistasu liidetakse juhi järgmise kuu mobiiliarvele või võetakse maha tema kõnekaardi saldolt.\n“Parkimise eest mobiiliga maksmine muudab kohalike elu mugavamaks ja maksed kättesaadavamaks. “Nutika linna” lahendusi pakkuvatel ettevõtetel ja kohalikel omavalitsustel võimaldab see kokku hoida ka parkimise infrastruktuuri haldamise kulusid, kuna makse ainsaks tingimuseks on see, et kasutajal on käepärast mobiiltelefon. Meil on hea meel, et saame koos EasyParkiga pakkuda m-parkimise lahendust Sloveenias ning tulevikus ka teistes Euroopa riikides,” rääkis Fortumo müügijuht Andrea Boetti.\nKuna EasyPark oli Fortumo mobiilimaksete jaoks Skandinaavias juba integreeritud, ei nõudnud makseplatvormi käivitamine Sloveenias EasyParkilt lisainvesteeringuid. EasyPark pakub parkimisteenuseid enam kui 900 linnas 13 Euroopa riigis ja teeb Fortumoga koostööd m-parkimise lisamiseks ka teistes riikides.\nTeenusepakkujad saavad Fortumo platvormi kaudu hallata oma kasutajate tarbimiskäitumist nende mobiilioperaatorite võrkudes, kasutades selleks digitaalse turunduse, mobiilimaksete ja sõnumisaatmise lahendusi.\nFortumo platvormi kasutavad tuhanded juhtivad digiteenuste pakkujad, sealhulgas Google, Spotify ja Electronic Arts. 2007. aastast tegutseval ettevõttel on kontorid Tartus, Tallinnas, San Franciscos, Pekingis, Delhis, Singapuris ja Hanois.\nSpotify laiendas Aasias koostööd Fortumoga\nFortumo alustas Aasias koostööd Deezeriga\nFotod Fortumo uuest kontorist


parklaga hotellid Frankfurt | Hotels.com\nparklaga hotellid Frankfurt\nKui järgmine peatus sinu automatkal on Frankfurt ja sa tahad ümbruskonda omal neljal rattal avastada, siis heida pilk peale neile hotellidele, kus on olemas tasuta parkimisvõimalus. Hotels.com kodulehelt saad alati broneerida endale majutuse tasuta parkimisvõimalusega. Kui auto tangitud, on paras aeg teha tutvust kohalike vaatamisväärsustega. Frankfurt paistab silma märksõnadega nagu rikkalik ajalugu, kohvikud ning ostuvõimalused, nii et ajaviidet jätkub küllaga. Kindlasti tasub tutvuda ümbruskonna huviväärsustega nagu Alte Oper (ooperimaja), Römerberg ja Commerzbank-Arena (jalgpallistaadion).


Kitoko Sun Defence UV-kaitse sprei 75ml @ Beauty123\nEsileht » JUUKSEHOOLDUS » Kitoko Sun Defence UV-kaitse sprei 75ml\nKitoko Sun-Defence UV-päikesekaitse pihustatav spei 75ml\nOptimaalne UV-kaitse juustele. Hommikul pealekantud vedelik tagab optimaalse kaitse päikese eest terveks päevaks.\nTänu kombineeritud hooldavale süsteemile taastab vahend kahjustatud piirkonnad ning kaitseb juukseid päikesepõletuse eest.\nSprei sisaldab granaatõunaekstrakti, rohelist teed, sheavõid, A-ja E-vitamiine ning UV filtreid.\nSee kaitseb juuksed päikese eest, ei lase juuksevärvil pleekida ning ka parandab kahjustatud juukseid.\nTootekood: R1013\t, Tarneaeg: 3


Müügitingimused – Bacco\nVeebipoe BACCO.EE (edaspidi Veebipood) omanik on Bacco OÜ (registrikood 12253261) asukohaga Harjumaa, Tallinn linn, Suur-Paala 2a, 13619.\nVeebipoes müüdavate toodete hinnad on märgitud toodete juurde. Hinnale ei lisandu tasu kauba kättetoimetamise eest;\nTransport on tasuta kõigile toodetele, olenemata ostukorvi suurusest\nTellimuste eest saab turvaliselt tasuda Eesti pangalinkide abil (Swedbank, SEB, LHV, Luminor) ning tavalise pangaülekandega Bacco OÜ pangakontole;\nBacco OÜ on isikuandmete vastutav töötleja, Bacco OÜ edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Montonio Finance;\nTarnepartner on Omniva AS (AS Eesti Post) ja Itella SmartPost;\nKauba tagastamiseks tuleb esitada kauba ostmisest taganemise avaldus, saates meile e-kiri bacco@bacco.ee: ning saata see e-posti aadressile hiljemalt 14 päeva jooksul kauba kättesaamisest;\nOstjal on õigus puuduse ilmnemisel pöörduda hiljemalt kahe kuu jooksul veebipoe poole, saates e-kirja aadressile bacco@bacco.ee või helistada telefonil +372 5845 3439;\nKui ostjal on Veebipoe osas pretensioone, tuleb need saata e-kirja aadressile bacco@bacco.ee või helistada telefonil +372 5845 3439;


AVATUD MÄNGUVÄLJAD - Haapsalu\nHaapsalus on mäng üle terve linna!\nHaapsalu väike tont on ajahäkker, kes on häkkimisega hätta jäänud ja vajab sinu abi. Külastades linna erinevaid mäluasutusi saad koos väikese tondiga koguda ajahäkkimise koodiks vajalikku infot. Aega saab häkkida Haapsalu raekojas, Iloni Imedemaal, Haapsalu linnuses, Rannarootsi muuseumis, Haapsalu lasteraamatukogus ja Lääne maakonna keskraamatukogus. Külasta Haapsalu mäluasutusi sellises järjekorras nagu ise tahad ja ära muretse, kui mõni koht jääb vahele. Muuseumides on sissepääs piletiga.\nNB! See mäng on saadav ainult paberkandjal!\nTutvu mängujuhisega SIIN.\nAadress: Kooli 2, Haapsalu\nLahtiolekuajad: K-P 11-17\nHaapsalu raekoda on 1775. a ehitatud ajalooline raekojahoone, mille näitused tutvustavad provintsilinna arengut romantiliseks kuurortiks. Püsinäitus „Kuurortlinna teejuht“ pakub võimalust jalutada koos suvitajatega läbi linna ja ajutine näitus „Kaks kodu“ piilub sisse eelmise sajandivahetuse linnakodanike kodudesse.\nMängujuhise läbimängimiseks on aega terve festivali aeg, raekojas kulub umbes pool tundi.\nGruppidel palume ette teatada info@salm.ee\nKontakt: Karin Mägi karin.magi@salm.ee +372 5919 6712\nPilet: 3€/4€, alla 8-aastased tasuta\nLapsevankri saab jätta muuseumi fuajeesse. Ekspositsioonis mahub liikuma ka ratastooliga.\nAadress: Kooli 5, Haapsalu\nIloni Imedemaa on raamatukunstnik Ilon Wiklandile ja tema töödele pühendatud teemakeskus. Ilon Wikland on paljude Astrid Lindgreni raamatute illustraatorina tuntud üle maailma. Lapsepõlve Haapsalus veetnud ja sõja eest Rootsi põgenenud kunstnik annetas oma 800 originaaltööd muuseumile. Iloni Imedemaal saab lisaks Ilon Wiklandi loominguga tutvumisele joonistada, mängida, meisterdada, vaadata filme – veeta perega üks sisukas päev.\nMängujuhise läbimängimiseks on aega terve festivali aeg, Iloni Imedemaal arvestage koos mängimise ja joonistamisega umbes 1 tund.\nLastegruppidel palume ette teatada imedemaa@salm.ee või telefonil +372 527 6244\nPiletihinnad: Täispilet 5 €, perepilet 18 €, 10 korra pilet 15 €, aastapilet 30 €, kuni 2-aastased lapsed tasuta.\nLapsevankrid on võimalik jätta muuseumi fuajeesse või hoovi. Ekspositsioonis mahub liikuma nii lapsevankri kui ka ratastooliga.\nAadress: Lossiplats 3, Haapsalu\nHaapsalu linnuse muuseum tutvustab Haapsalu vanemat ajalugu ja keskaegse linnuse elukeskkonda tegevuslik-mängulises vormis. Linnuseruumide hämar õhkkond aitab luua kaasahaarava elamuse keskaegsest maailmast läbi esemete ja interaktiivsete eksponaatide.\nTeekond linnuse kahel korrusel ja müüriteel on igas vanuses külastajale põnev avastusretk ainulaadses keskaegses arhitektuurikeskkonnas.\nMängujuhise läbimängimiseks on aega terve festivali aeg, linnuses arvestage koos mängimise ja müüriteel käimisega umbes 1,5h.\nGruppidel palume ette teatada karin.magi@salm.ee või telefonil +372 5919 6712\nPiletihinnad: Linnuses on päevapilet, täispilet: 10 €, sooduspilet: 5 €, perepilet: 20 €, kuni 8-aastased lapsed tasuta.\nLapsevankrid on võimalik jätta muuseumi fuajeesse. Ekspositsioonis mahub liikuma nii lapsevankri kui ka ratastooliga.\nAadress: Sadama 32, Haapsalu\nLahtiolekuajad: T-L kell 10-16\nRannarootslased on elanud Eesti läänerannikul ja saartel juba üle kahe tuhande aasta. Meie muuseumis saad teada nende põnevast ajaloost, mis on tikitud ka pikale seinavaibale. Siin saad uudistada nende puulaevu ja varandusi, vaadata ringi rannaaidas ja võrgukuuris.\nMuuseumi kõige kuulsam varandus on pikk rannavaip. Sellele tikitud pildid jutustavad rannarootslaste ajaloost ja kodusaartest. Uurime seda vaipa nii, et meil ei jääks midagi märkamata. See on ilus ja põnev.\nMängu läbimängimiseks kulub umbes 30 minutit.\nGrupi puhul alates 10 last palume tulekust ette teatada: lydia@aiboland.ee\nKontakt: muuseumipedagoog Lydia Kalda, lydia@aiboland.ee\nPiletihinnad: täispilet 3 €; pensionär, üliõpilane 2,50 €; õpilane 1,50 €; pere (2 täiskasvanut & lapsed) 6 €; tasuta sissepääs: vaata kodulehelt.\nMuuseumi esimesel korrusel on ligipääs ka ratastooli ja lapsevankriga.\nAadress: Wiedemannni 11, Haapsalu\nLahtiolekuajad: E-R 10-18, L 10-15\nHaapsalu lasteraamatukogu on koht, kus kohtuda just õige raamatuga. Laenuta raamatuid, ajakirju, ajalehti või loe neid kohapeal. Soovi korral saad kuulata audioraamatuid, vaadata filme, kasutada arvutit või mängida lauamänge. Laupäeviti toimuvad jutuhommikud, aeg-ajalt saad kohtuda kirjanike või illustraatoritega ja osaleda töötubades.\nVäike tont teeb Haapsalu lasteraamatukogus aja häkkimise harjutamiseks tutvust tänapäevaste lastekirjanikega ja vanade rahvajuttudega. Aita teda mõistatusi lahendada, riiulite vahel orienteeruda ja joonistada.\nMängu läbimiseks kulub u 45 minutit. Mängida võid üksi või sõpradega.\nKontakt: Lasteraamatukogu telefon 4735535\nAadress: Posti 3, Haapsalu\nRaamatukogu lahtioleku ajad: E-R 10-18, L 10-15, P suletud.\nHaapsalu raamatukogu loeb oma tegutsemise alguseks üle-eelmise sajandi teist poolt, mis tähendab, et paar aastat tagasi tähistas raamatukogu juba 150. sünnipäeva. Möödunud aastal külastas Haapsalu raamatukogu üle 60 000 inimese, kes laenutasid kokku peaaegu 100 000 teavikut.\nMängujuhise läbimängimiseks on aega terve festivali aeg, raamatukogus kulub kuni pool tundi.\nKontakt raamatukogus: liina@lib.haapsalu.ee ja telefon +372 472 4492\nRaamatukogu külastamine on kõigile tasuta.\nRatastooli ja lapsevankriga pääseb ligi 2. korruse lugemissaali vajadusel liftiga.


Meelis Kubits: iga hetk on kordumatu. Ülestunnistus #16 – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nPühapäev, 28. veebruar 2021\nMeelis Kubits 10. veebr. 2019 Eesti, Eksklusiiv\nMeelis Kubits: iga hetk on kordumatu. Ülestunnistus #16\n„Iga hetk on kordumatu. Tuleb võimalikult palju sellest võtta ja nautida. Möödunud hetk ei kordu enam kunagi“. Seda on eelmise loo üks kangelasi Juri Gorbachev igal võimalikul momendil alati rõhutanud. Lihtne, ehk isegi primitiivne mõttetera, aga kui korraks peatuda ja kasvõi lõppenud nädalale tagasi vaadata, siis täpsemalt enam ei ütle. Olid inimesed ja enam ei ole.\nTuleb püüda momenti. 2012. aasta rahvadiplomaatia aktsiooni, Ülemaailmne Odessiitide Klubi esitleb „Odessa sõidab Tallinna“ osalejate edasine elukäik vaid kinnitab seda.\nEesti inimesed valivad uue Riigikogu koosseisu kolme nädala pärast, 3. märtsil. Nii pingevaba ja sõbralikku valimiskampaaniat esmapilgul teist ei meenugi. Tõeline näljasus iseloomustab üksikuid tegijad, enamik on olemasolevaga leppinud. See on kindlasti hea elu tunnus. Seepärast ei sega ehk veidi sisepoliitikal peatuda, vaadata otsa käimasolevale kampaaniale ja miks ka mitte, uuele Riigikogu koosseisule. Aga seda teeme järgmise nädala Ülestunnistuses, siis paugutame.\nKus aga valimiskampaania kuidagi pingevaba ja sõbralik ei ole, see on Ukrainas. Ukraina valimiskomisjon lõi sel nädalal lukku presidendiks ihkajate nimekirja, milles on kokku 44 kandidaati. Ainus tõkkepuu taha jäänu oli Ukraina rahvuskangelane Nadežda Savtšenko, kelle toetuseks omal ajal meiegi Riigikogu on avalduse vastu võtnud. Savtšenko istub aasta tagasi korda saadetud riigipöördekatse eest vangimajas. Tõsi küll, Riigikogu toetusavaldus oli suunatud Savtšenko vabastamisele Venemaa vanglast. Tema isik sümboliseerib suurt, vastoluliste isiksuste ajastut.\nUkraina presidendiks kandideerijate nimekiri on niisama kirju kui riik ise.\nEesti ajakirjanduse vahendusel jõuavad meieni üksikud infokillud president Porošenko vägitegudest ja sellest lähtuv analüüs, et alterntiivi temale ei ole. See on tuttav jutt, mis kostub igast idapartnerluse riigist oma riigipea suhtes. Päriselus troonib Ukraina presidendivalimisi riigi meelelahutaja nr 1, Vladimir Zelenski. Tema sattumine suurde mängu meenutab nii mõneski mõttes USA presidendi Donald Trumpi saabumist poliitikasse. Kumbki neist ei alustanud kampaaniat tõsiseltvõetava eesmärgiga saada presidendiks, aga otsevalimiste võlu selles seisnebki, et valib rahvas.\nZelenski miinuseks on Jossif Stalini aegse välisministrile Vjatseslav Molotovile omistatud tsitaat „tähtis ei ole see, kuidas hääletatakse, tähtis on see, kuidas loetakse“. Lugemise juures on aga teised, praeguse reitingu järgi isegi kolmandad inimesed. Ukraina suurlinnade juhid on olemasoleva võimuvertikaaliga nabanööripidi seotud ja peavad tagama president Porošenko jätkamise. Vastasel korral läheb enamik istuma, nii nagu juhtus riigi reformimisel Gruusias ja on kavandamisel lähiajal Armeenias. Eestil on nendes riikides toimuva analüüsimiseks suurepärane kompetents, Eesti Idapartnerluse Keskus.\nMis on lõppenud nädalal kümnendat aastapäeva tähistanud Eesti Idapartnerluse Keskuse tegevuses väga sümpaatne, idapartnerluse riike – Ukraina, Moldova, Aserbaidžaan, Gruusia, Armeenia ja Valgevene; aidatakse praktilistes asjades, kuid sisepoliitikasse sekkumata.\nMinna aga on kohtadel veel ja iga rahvas teeb oma valikud ise. Või siis suurriikide abiga. Sel nädalal saatis „tervitusi teisest ilmast“ Ukraina endine president Viktor Janukovitš. Meenutan, et Janukuvitši valimiskampaaniat tegid tema sõbra, endiselt Ukraina rikkaima ärimehe Rinat Ahmetovi raha eest ameeriklased. Samal ajal kui Janukovitšile napilt alla jäänud Julia Tõmõšenko peamine nõustaja elab Moskvas. See on suur ja ekslik arvamus justkui mänginuks venelased 2010. aasta valimistel Janukovitši peale.\nPraegu olude sunnil Venemaal riikliku kaitse all elav Janukovitš andis mõned päevad tagasi pressikonverentsil teada, et tema viie aasta eest toimunud Kiievist põgenemise põhjustas Euroopa Liidu poolt volitatud Saksamaa ja Poola välisministrite poolne reetmine. Reetmine või mitte, aga selge on see, et stagnatsioonis istuv võim ei suuda revolutsioonilist rahvast pidurdada. Maidan lihtsalt ei soovinud enam Janukovitši nägu näha. Analoogse ohu kartuses tegutseb Ukraina tänane võimuladvik. Preventatiivselt tegutseb.\nMöödunud nädala veetis kandidaat Zelenski Odessas. Huvi tema isiku vastu oli nii suur, et presidendikandidaat kirjutas peale linnast lahkumist politsele avalduse tema suhtes läbiviidud ebaseadusliku jälitustegevuse osas. Ukraina praegustes oludes näib see Muhvi kirjana, nõudmiseni endale.\nOdessa saatus on Ukraina saatus. See on üks põhjustest, mis teeb Odessast väga põneva paiga.\nMeie 2012. aasta rahvadiplomaatia aktsiooni, Ülemaailma Odessiitide Klubi esitleb „Odessa sõidab Tallinnasse“ enam kui kahekümnest üritusest koosnev pikk nädalalõpp esindas kogu linna loomingulist eliiti. Ja mitte ainult loomingulist.\nOdessa tolleaegne linnapea Aleksei Kostusev jäi küll viimasel hetkel Tallinnasse tulemata, kuid andis visiidile selgelt ametliku tähenduse. Tänaseks elab Kostusev emigratsioonis. Linna ametlikku delegatsiooni juhtis Odessa Linnavolikogu esimees Oleg Bryndak.\nAktsiooni avaõhtu peaesineja, Odessas lapsepõlve veetnud ja hiljem Moskvas staariks tõusnud näitleja, praegune legendaarse Taganka teatri direktor Irina Apeksimova on Ukraina mustas nimekirjas. Siinkohal on raske Ukraina tsensoritega vaielda. Irina on valinud ellujäämiseks Mihhail Bojarski tee. Samal ajal kui koos kohe-kohe oma 80-aastast juubelit tähistava Valeri Haitiga juudi sünagoogis Babeli jutustusi lugenud Jossif Raihhelgauz on valinud teistsuguse lahenduse. Mõneski mõttes sarnase Mihhail Žvanetskiga. Katsudes nägu säilitades jätkata tegutsemist mõlemas kodulinnas\nMärtsi keskpaigas tähistab elav klassik Žvanetski oma 85. sünnipäeva ja teeb seda temale omaselt nii Moskvas kui Odessas. 2012. aasta juuni Tallinnasse jõuame tagasi märtsi alguses. Sündmused kodumaal nõuavad oma.\nMeelis Kubits on mitme aastakümne jooksul olnud Eesti üks edukamaid suhtekorraldajaid. Viimasel kaheksal aastal on ta investeerinud suure hulga ajast ja isiklikest vahendidest erinevatesse tegevustesse, mis mitte ainult ei mahu kultuuridiplomaatia mõiste alla, vaid on seda omal moel laiendanud. Loe artikleid (61)\nPeeter Koppel: millal on õige hetk investeerimiseks?\nTäna on hea päev. Eesti majandusel läheb enam-vähem hästi. Sellest võib järeldada, et hästi läheb…\nEdasi toetuskampaania: iga natuke aitab edasi\nEdasi toetuskampaania Tuhat & tuline" kestab sõbrapäevani. Sul on oma toetuse väljendamiseks vaja teha 1 klikk. Iga natuke…\nMuutumine on meie loomuses\nKatke Pixari animafilmist Ratatouille. Remy ja isa dialoog muutustest. Father: That’s the way things are.…\nPosted in Eesti, Eksklusiiv and tagged Euroopa Liit, kultuuridiplomaatia, Meelis Kubits, teater, ülestunnistus. Bookmark the permalink.\nVestlussaade “1STAGE” – Joel Ostrat: “Unistamine on ülitore asi. Soovitan seda kõigil teha” 27. veebr. 2021\nMotivatsioon: kuidas saada erinevast rahvusest inimesi vaktsineerima? 27. veebr. 2021\nRaamatuarvustus. Peep Jahilo: Eesti elu hollandlase pilgu läbi. “Kirjad Läände” 27. veebr. 2021\nMeediaülevaade: naabrid räägivad. 27.02 27. veebr. 2021\nLõbujanu ja illusioonid. “Merror” ja “Pühendumus!” Fotografiskas 26. veebr. 2021\nSusan Luitsalu: eliit või eeskuju?\nSaaremaise hingega kunstnik Kaspar Tall: elus on enamat kui argipäev\nAdam Grant: kuidas mõistmatu inimesega mõistlikult vestelda\nKatrin Saali Saul: teekond õnnetu olemisest õnnelik olemiseni. Ohvrienergiast vabaks\nValner Valme. Side lõpp\nPariisis, koos raamatutega. Karola Karlson: "Vähem ekraani, rohkem mõtestatud tegevust."\nVestlussaade “Edasi koos sõpradega” – Peeter Koppel, Aivar Sõerd, Raivo Vare: elu pärast pandeemiat ja rahatrükki\nKadri Kroon: vanalinna päästeaktsioon. 10 põnevat tegemist sõprade, töökaaslaste või perega - maskid ja pikivahed muidugi kaasa arvatud\nTarvo Vaarmets: pensionifondi valiku teejuht. Kuidas luua eeldused suuremateks pensionimakseteks?\nAnnika Laats: Ruti jonn\nMeediaülevaade: naabrid räägivad. 10.02\nKaido Pajumaa: mida teie firma sööb hommikusöögiks?