Juhtkiri 26. aprill 2017\n144 35 kommentaari\nA. teeb elektrit. See on tema töö, juba 35 aastat. Selle aja jooksul pole Eesti päevagi olnud elektrita.\nB. on väga sarmikas näitleja. Teda kutsutakse vahel lausa valvevenelaseks. Miks? Sest ta teeb tõesti palju rolle. Ja ta lihtsalt paneb ennast märkama.\nC. juhib tuntud ehitusfirmas suurobjektide valmimist. Mitu riiklikult olulist objekti on õigeaegselt valmis saanud üksnes tänu tema visadusele ja põhjalikkusele.\nD. juhib Eesti maksupoliitikat, püüdes iga päev siluda ja mõistlikuks väänata valitsuskoalitsiooni kõige imelikumaid soove.\nE. pingutab iga jumala päev, et ETV+ koguks rohkem vaatajaid. Vähehaaval kogubki.\nF. tegi koos sõpradega mobiilimängu. Ei läinud kaua ja seda mängisid kümned miljonid inimesed üle kogu maailma.\nG. on lennukikapten, kes on kindlakäeliselt Euroopasse lennutanud kümneid tuhandeid eestimaalasi. Ja toonud pärast turvaliselt koju tagasi.\nH. peab Tallinna parimat sushi-kohta. Peaaegu keegi ei tea, kus see asub, aga kes sinna satub, see tühja kõhuga mujale enam naljalt ei lähe.\nI. on päästja, kes on saanud juba nii palju teenetemärke, et rohkem enam ei saa anda. Ei mahtuvat. Ta on need saanud meie, Eesti inimeste päästmise eest.\nJ. on poliitik. Tänu oma väga heale haridusele, sihikindlusele ja julgusele juhib ta üht valitsuserakonda ja paljude arvates ka tervet valitsust.\nK. hüppab üles ega maandu enne, kui tema alt on läbi tuhisenud 6 meetrit 87 sentimeetrit maad. Muidugi on see Eesti rekord, muidugi saab temast Euroopa meister.\nL. on tippadvokaat. Põhjalik, täpne, hinnatud. Tema kliendid ütlevad, et pool võitu on käes, kui tema enda esindajaks saad. Teine pool võitu tulevat kohtus. Võid kindel olla.\nM. teatab, et ta kandideerib presidendiks ja on kohe nii populaarne, et teised ei saa kamba peale ka sellist toetust kokku.\nN. on küünetehnik. Aga kaugeltki mitte ainult. Lisaks kaunile maniküürile saab klient tema käest alati ka hoomamatu hulga parimaid suhtenõuandeid.\nO. juhib Tallinna uut trammi ehk „beebiporgandit“. Iialgi pole ükski tema juhitud tramm eksinud õigelt teelt, nii et seda (ja reisijaid) peaks mõnest suvalisest sisehoovist taga otsima.\nP. juhib juba üle 20 aasta üht vene kooli. Ja juhib hästi, ütlevad PISA testid ning lõpueksamid, lapsed ja vanemad ainult kiidavad takka.\nR. on juba aastaid vedanud Tallinna parimaid restorane ja andnud täiesti uue mõõtme sõnadele „vanaema retsepti järgi marineeritud seened“.\nS. on luuletaja ja mitte lihtsalt. „Raputav“, „värske“, „lammutav“ ja sellest lammutatust „uut ilu loov“, on öelnud kriitikud.\nT. laulab ja tantsib nii hästi ja kirglikult, et meil ei jäänud midagi üle – me lihtsalt pidime ta Eurovisionile saatma.\nU. on kutt, kes veab eest Lasnamäe räpibändi. Kas hea, küsin tuttavalt räpikorüfeelt. „Sitaks hea!“\nV. lasi ennast veerand tundi enne mängu lõppu Horvaatia vastu platsile vahetada. Kümne minuti pärast oli tal kirjas nii värav kui ka väravasööt. Ja Eesti võitis!\nSee pole lihtsalt tähestik. Iga tähe asemele saame panna päris nime, iga täht tähistab tublit Eesti inimest. Kõik nad panustavad iga päev, et Eesti oleks parem koht.\nJuhtumisi ei ole nende emakeel eesti keel.\nMeil pole mõtet nii palju rääkida lõimumisest, selle läbikukkumisest ja lootusetusest. Mis sest jahuda? Milleks kurta selle üle, et mõned siin elavad inimesed peavad kalliks 9. maid või – hoidku selle eest! – viivad lilli Filtri teele või vaatavad õhtuti mingeid teisi telesaateid või mõtlevad mõnevõrra teisiti Putini rollist Venemaal ja maailmas või et nad juhtumisi ei tea suurt midagi küüditamisest?\nLas nad olla. Panustame lihtsalt koos iga päev, et Eesti oleks parem koht. See ongi lõimumine.\n144 35 kommentaari\tLIITU UUDISKIRJAGA\n1. 26. aprill, kümme aastat hiljem\n2. Pronksiöö suurim lammutaja lammutab edasi\n3. Teate, sägad, ärge tehke midagi!\n35 144 Jaga ühte lugu korra kuus tasuta


Metsaühistu: Lätlased käisid õppimas, kuidas ühiselt puitu müüa – Erametsakeskus\nMetsaühistu: Lätlased käisid õppimas, kuidas ühiselt puitu müüa\nMetsaühistu lehelt saab lugeda, et ühistute loodud puidu ühismüügisüsteem äratab tähelepanu ka piiri taga. Hiljuti käisid puidu ühismüügi ning Keskühistu Eramets tegevusega tutvumas Läti metsanduskooperatiivi (meie mõistes tulundusühistu) Mežsaiminiek esindajad.\nKohtumine Läti erametsanduse edendajatega toimus Põlvamaa Metsaühistus. Ühistu juhatuse liige Erki Vinni rääkis, et kontaktid lätlastega said alguse osalemisest Erametsakeskuse juhitavas rahvusvahelises projektis EFO, millega on liitunud ka Läti eremetsanduse esindajad.\nPõlvamaa Metsaühistut külastasid kaks Mežsaimnieksi esindajat – tegevjuht Grigorijs Rozentals ja kooperatiivi IT-juht Andis Malējs. Lätlasi huvitasid eelkõige Keskühistu eramets toimimise alused ja tegevuse praktilised küljed – suhted Keskühistu moodustavate metsaühistutega, metsamaterjali logistika, lepingute sõlmimine ja muud tööd iseloomustavad detailid.\nMežsaimnieksi tegevjuht Grigorijs Rozentals rääkis, et Mežsaimnieks loomisel võeti eeskuju Skandinaavia ja Eesti metsaühistutest. „Lätis on ühistutega liitunud metsaomanikke vaid tuhande ringis, meie liikmeskond jääb 350 metsaomaniku ligidale, kuid liikmete arv kasvab kogu aeg,“ rääkis Rozentals. Kooperatiiviga on liitunud ligikaudu 350 metsaomanikku, ühistu halduses on ligikaudu 8300 hektarit metsamaad.


Viru Toit ja Põhja-Eesti kohalik toit saavad kokku! - Virumaa Koostöökogu\nAvalehtUudiseduudisedViru Toit ja Põhja-Eesti kohalik toit saavad kokku!\nViru Toit ja Põhja-Eesti kohalik toit saavad kokku!\n25.05.2016 on Põhja-Eesti kohalik toit ettepanekul kohtumine Viru Toidu võrgustiku vedajatega.\nKohtumine leiab aset Purtse Mõisas ning ümarlaua raames jagatakse kogemusi nii häid kui halbu. Kindlasti tuleb teemaks ka koostöö, kas ja kuidas see võimalik on.\nPõhja-Eesti kohalik toit on Kuusalu, Vihula, Tapa, Kadrina, ja Ambla valla ning Loksa linna (Arenduskoja piirkonna võrgustik) toiduettevõtjate poolt kasvatatav, töödeldav ja pakutav toit. Oma võrgustikus mõistame kohalikku toitu järgmiselt:\n(100 km raadiuses) kasvatatud või kasvanud toormest valmistatud toit;\nmeie väikeettevõtetes valmistatud toidutooted;\ntoitlustus- ja maaturismiettevõtes pakutavat toitlustusteenus, milles on püütud maksimeerida kohalikku tooret ja toidutooteid.\nPõhja-Eesti toiduvõrgustik tegeleb kohaliku toidu propageerimise, informatsiooni edastamise, koolituste, kohaliku toidumärgise väljaandmise ja toiduteemaliste koostööprojektidega. Kavas on laieneda ja kaasata oma tegevusse ka meie naaberpiirkondade toiduettevõtjad. Võrgustik töötab MTÜ Arenduskoda juures.\nMTÜ Kohalik Toit juhatuse liikmed on kohal, et Viru Toidu tegemisi tutvustada.\nVIRU TOIT” on Virumaa toode, mis omab piirkondlikku päritolu, kõrget kvaliteeti, looduslike materjalide kasutust ning keskkonnasõbralikku tootmist.\nPiirkonna- ja kvaliteedimärgi eesmärgiks on:\n• Väärtustada Virumaa kohalikke tooteid\n• Suurendada tarbija usaldust Virumaa toodete kvaliteedi osas\n• Toetada Virumaa toodete müüki (k.a eksporti)\n• Luua konkurentsieeliseid\n• Toetada Virumaa ettevõtjate koostööd ja võrgustumist


KUMMUT BOSTON, KIRSS HIND | kaup24.ee e-pood\nSignal Meble kummutid, sahtlid\nKummut Boston, kirss\n* Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 27-10-2018 kuni 29-10-2018\nTASUTA kauba kättesaamine Tallinna väljastuspunktist (Mustamäe tee 46) 15. mail (€ 000)\nKauba kohaletoimetamine kulleriga 17. mail (€ 1599)\nToote kirjeldus: Kummut Boston, kirss\nKummuti mõõtmed: kõrgus - 100 cm, laius - 86 cm, sügavus - 45 cm;\nValmistatud MDF paneelidest ja puidust;\nVärv: antiikne kirss;\nKlassikalist stiili kummut kaunistab kõiki sisustusi.\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Kummut Boston, kirss sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nVõib öelda, et Kummut Boston, kirss – on ajatu klassika. See esineb pikki aastaid kõige populaarsemate tendentside nimekirjas. Täispuit on eriti populaarne siis, kui moes on looduslikud motiivid, loomulikkus ja keskkonnasõbralikkus, – kõik need omadused on puitmööblil olemas.\nKõige sagedamini ostetud koos tootega Kummut Boston, kirss\nÜldine informatsioon tootest: Kummut Boston, kirss\nKauba ID: 1354166\nKauba kaal koos pakendiga: 60.25 kg\nVaade: Signal Meble, 5-sahtliga\nMööbli kollektsioon: Boston\nSelle toote tellijad on ostnud ka: Kummut Boston, kirss\nTagasiside tootele: Kummut Boston, kirss


Kuidas küpses otsus, lasta ennast pastoritööks koolitada?\nSamasse aega jäi ka minu valik pastoriteenistuse kasuks. Ühel Leipzigis toimunud noortepäeval ei kutsunud jutlustaja jumalateenistuse lõpul mitte vaid selleks üles, et anda oma elu Jeesusele, vaid ka, et märgakem kutset täisajalisele tööle Jumala riigis. Ma sain kohe aru, et see kutse puudutas mind ja ma rääkisin sellest oma hingehoidjaga. Järgnes mitmeaastane protsess, mis tõi viimaks välja väga sügava sisemise selguse, et minu osaks on pastori ja evangeeliumikuulutaja tee. See sügav sisemine veendumus kannab mind tänaseni.\nKes on olnud sinu teoloogilised õpetajad?\nOmaaegsel Ida-Saksamaal oli minu jaoks ainuke teoloogilise väljaõppe võimalus minna meie Buckowi Teoloogilisse Seminari. Seal mõjutasid minu vaimulikke tõekspidamisi väga sügavuti kolm õppejõudu: Adolf Pohl, Klaus Fuhrmann ja Christian Wolf. Kirjanduse kaudu olin vaimustatud eelkõige Claus Westermannist ja Gerhard von Radist. Õppides hiljem Martin Lutheri- nimelises Halle-Wittenbergi Ülikoolis, oli professor dr. Gerhard Wallis minu doktoritöö juhendaja. Olulisi impulsse sain ka professoritelt Traugott Holtzilt ja Helmut Obstilt.\nMida oled kaasa võtnud oma esimesest kogudusest Greifswaldis?\nGreifswaldi kogudus, kus tol ajal oli 80 liiget, kujundas mind eelkõige oma perekondliku läbikäimise poolest: seal oldi üksteise jaoks kohal, seisti üksteise eest ja aidati üksteist – see oli tollase reaalselt eksisteeriva sotsialismi oludes suur kingitus. Peale selle nautisin ma koguduse vaimset ja vaimulikku avatust. Meie kogudus selles ülikoolilinnas ei tõmbunud mitte tagasi vagaks getoks. Tänini on mul mitmete Greifswaldi inimestega head kontaktid.\nMis muutus koguduste elus, kui 20 aasta eest langes Berliini müür?\nIda-Saksamaa „proletariaadi diktatuuri" lõpp tõi meile kõigile vabaduse. See on väga imeline kingitus, milleks me ei olnud aga ette valmistatud. Me olime arendanud välja ühe elustiili, mida saab võrrelda „hospitalismiga". Minu jaoks oli suur pettumus, et paljud idasakslased minetasid pärast müüri langemist oma poliitilise ja sotsiaalse aktiivsuse täiesti ning vahetasid selle rohke reisimise vastu. Vahel olid terved grupid – näiteks koor ja organist – nädalavahetusel lääne poodides, nii et koguduste regulaarset tööd käigus hoida oli tõsine vaev. Meie, kui idapoole kristlased pidime uuesti küsima oma sisemise kutsumuse järele, sest me ei saanud enam defineerida ennast suure ideoloogilise vaenlase – marksismi-leninismi – vastalistena. Selles oli palju võimalusi, aga see oli ka väga intensiivne ja raske õppeprotsess. Vahepeal oleme me õppinud vabaduse hiiglasuure kingitusega paremini ümber käima, kuigi turumajanduse võim ja valikute vaev eelkõige just elukutse valiku puhul mitte alati rõõmu ei paku.\nEuroopa Baptisti Föderatsiooni juures koordineerisid sina teoloogilise väljaõppe toetamist endise idaploki maades. Kus olid siin tugevused; mille järele võiksime täna sirutada?\nSee oli suurepärane asi, et koos kättevõidetud vabadusega mõeldi ka teoloogilist haridust andvatele koolidele endises idaplokis. See oli identiteedi ja senise teoloogilise traditsiooni küsimus, et iga maa rajas oma seminari või piiblikoolid. Tähtis on, et seejuures siiski ka jõude ühendatakse, nagu see Rahvusvahelise Baptisti Seminari uue struktuuriga Prahas (IBTS) ju päris hästi on õnnestunud. Euroopa paljud teoloogilised haridusasutused on koondunud Euroopa Baptisti Teoloogiliste Koolide Konsortsiumisse (CEBTS) ja korraldavad näiteks ühist täiend- ja edasiõpet oma raamatukogude töötajatele. Ma olen veendunud, et on oluline, et teoloogilist põhiharidust antaks ja õpitaks oma kodumaal. Kindlasti peaks kasutama ka neid võimalusi, mida pakub rahvusvaheline ja esmalt Euroopa enda ühistöö.\nMis torkab sulle silma, kui sa loed esimest laulu heebrea keeles?\n„... siis ta on otsekui puu, mis on istutatud veeojade äärde" – oma lapsepõlvest peale olin mina seejuures mõelnud suurele tammepuule ühel mägiaasal, mille ümber vuliseb värske ja selge oja. Psalmi lähemal uurimisel tuleb aga esile, et „oja" kohta käiv akadikeelne võõrsõna (paelaek) tähistab ühemõtteliselt niisutuskanalit ja ei ole mitte mitmuses. Seepärast peab asjakohaselt tõlkima: „mis on nagu niisutuskanali äärde istutatud puu." Siin muutub elavaks istanduse pilt: laulja ütleb niisiis, et õnnestuda võib vaid ühiselu. Soolokristlust ei saa Psalm 1 alusel küll põhjendada. Vaid istanduse osaduses – koguduses – peame ja võime me elada. Ja kes on seal tugevasti juurdunud, üksteisest varjatud, kannab vilja siis, kui aeg on küps ja tema lehed ei närtsi.\nMida head võiksime me juutlusest õppida?\nJuutlusest võime küll õppida seda, et esmajoones pole küsimuseks see, et meil oleks õigus, vaid et õigus teostuks. Keset erinevaid arvamusi ja mõtteid peame me elama nii, et see vastaks Jumala juhistele. Seepärast koosneb juudi pühakirjaseletus erinevatest vaadetest teatud Toora või Talmudi tekstide kohta. Igal rabil on siin oma mõtteid. Ja erinevate käsitluste ja mõistmiste kogumis tekib see, mida me täna eluks vajame. Toora selgitamisel oli üksainus eesmärk: kuidas Jumala heade juhiste kohaselt tegutseda, mitte õigesti õpetada. Mäejutluse lõpus ei öelda mitte: Igaüks nüüd, kes ehitas oma maja kaljule, sarnaneb mehele, kes neid mu sõnu kuuleb ja usub, – vaid „kes neid mu sõnu kuuleb ja nende järgi teeb." (Mt 7:24)\nSamas võime me juutluselt õppida ka väga imelist juudi huumorit: kes suudab naerda iseenda üle, seda on ka kaasinimestel lihtsalt kergem taluda.\nÜks talmudiõpilane küsib oma rabilt: „Rabi, millega saaks Jumala naerma panna?" Rabi naeratab ja ütleb: „Tee tulevikuplaane!"\nMis on sulle Eestimaal silma torganud, seda nii aastal 1990 kui ka nüüd?\nJuba ammu on mind vaimustanud Eestimaa puhul siinne muusika- ja laululust. Meie osavõtt 1990 aasta juuli alguse suurest laulupeost on unustamatu. Ja rõõmus rahvusteadvus, uhkus olla eestlane ja kuuluda selle väikese rahva hulka – see on mind kui sakslast väga puudutanud. Ja uskumatult kõrge haridustase, võõrkeelte tundmine ja tõdemus, kuidas ka väga lihtsatest oludest pärit inimesed on omandanud kõrghariduse ning saanud insenerideks ning doktoriteks. Selle taga on suur hoolsus – ja seda hoiakut on tunda tänini, kui ma Eestimaal inimestega kohtun.\nMis seob teie suurt perekonda?\nLoomulikult hoiab meie suurperet koos meie ema, niisiis minu armas naine, kes on nüüd juba vanaema. Meid hoiab koos ka muusika – me moodustame ikka jälle mõne pereansambli: klaver, löökriistad, saksofon, kitarr, laulmine – see pakub lihtsalt rõõmu. Ja paljud vestlused lastega ja lastel isekeskis. Meeldiv on ka märgata, kuidas meie neli last vastastikku üksteist nõuandjate ja vestluskaaslastena üles otsivad ning omavahel elu rõõme ja probleeme jagavad, viimasel ajal küll rohkem kuvari vahendusel, sest meie vanim poeg elab oma perekonnaga USAs.\nPastoriperede laagri ajal Nuutsakul vilistasid sa kindlalt meie isade ja poegade jalgpallimatsi; milline on sinu suhe spordiga?\nTeismelisena harrastasin ma vaimustusega kergejõustikku ja jõudsin kettaheites koguni rajooni meistri kohale. Praegu sõidan meeleldi jalgrattaga, suvel ujun nii sageli kui saan ja püüan ka muidu kehaliselt enam-vähem vormis olla. Pallimängudest meeldib on mulle igatahes võrkpall rohkem kui jalgpall.\nMillist osa täidab sinu elus muusika?\nEsimesse klassi minnes soovisin ma endale sünnipäevakingiks klaveriõpetust ja seitse aastat ma seda ka sain. Autodidaktina olen õppinud kitarri, veidi orelt ja pasunat ning juhatanud palju aastaid ka erinevaid koore ja viinud läbi noorte koorilaagreid. Hea meelega mängin ma jumalateenistustel ja ka kodus – lihtsalt nii armas on istuda päeva lõpul veel korraks klaveri taha.\nSa oled õpetanud Vana Testamenti ja heebrea keelt ning olnud seminari rektor. Kui sügavalt mõjustas teie koguduste liitu seminari tulek Berliini?\nTeoloogilise Seminari, mis rajati Hamburgis 1880, kolimine 1997. aastal Berliini külje alla Elstali oli tõeline edusamm. Mitte ainult see, et mõlemad seminarid, Hamburg ja Buckow seal kokku said, vaid ka seetõttu, et tänane üliõpilaslinnak pakub piisavalt eluruumi õppijate perekondadele. Pärast seikluslikke algusaegu kesk liivanõmmesid on Elstali campusel täna hea ühendus Berliini kesklinnaga, nii et seda paika võib kõigile soovitada. Piisavalt lähedal, aga samas elutervel kaugusel pealinna kärast saab rahus õppida ja campuse osadust nautida. Ka meie koguduste liidu peakorter asub Elstalis – seal on ka Euroopa Baptisti Misjoni oma. Siin on jõud tõeliselt ühendatud.\nKuidas algas sinu töö Albertinen Diakooniakeskuses?\n1993. aastal küsis tollane dikooniakeskuse direktor Walter Füllbrandt minult, kas ma oleksin valmis nende hoolekogus kaasa töötama. Kuna ma olin oma naise elukutse tõttu, kes on ihu ja hingega meditsiiniõde, juba alati meditsiini ja põetusega seotud olnud, andsin ma meeleldi nõusoleku ja töötasin aastaid ühiskondlikus korras kaasa. Alates 2001. aastast sain ma hoolekogu esimeheks. Diakooniakeskuse sisemise struktuuri uuendamise käigus kerkis vajadus ühe pastori järele juhatuses ja viimaks tuli konkreetne ettepanek mulle. Seal olen ma nüüd neli aastat ja ei kahetse seda mitte minutitki, kuna töö inimestega pakub mulle suurt rõõmu. Minu vastustusalaks on kõik kontaktid kirikute ja Saksa Diakooniakeskusega ning kogu välja- ja täiendõpe, kuid esikohal on personaliküsimused. Uute töötajate sisseelamine ja juhtide arendamine on mul eriliselt südamel.\nMomendil töötame välja oma kõigi taseme juhtide arendamise uut struktuuri ja juhtimispõhimõtteid, mis lähtuvad meie juhtlausest: „Me aitame üksteist käituda nii, nagu Jeesus seda on öelnud: „Kõike siis, mida te iganes tahate, et inimesed teile teeksid, tehke ka nendele!"" (Mt 7:12)\nMillest märkab Saksamaa suuruselt teine linn teie kristlikku teenimist?\nLoodan, et just sellest, et me oma juhtlause järgi elame ja inimesed näevad, et nad on Alberitnen-Diakooniakeskuses parimates kätes, nagu ütleb meie logo. Oleme ju meiegi isekeskis parimates, Jumala kätes.\nOma 2800 põhikohaga töötajaga on Albertinen hansa- ja vabalinna Hamburgi üks suuremaid tööandjaid ning kannab linnas ja ümbruskonnas head nime. Meie silmapaistva kvaliteedi poolest tuntud südamekeskuse kõrval on laiemat tähelepanu äratanud ka hoolduse ja vanade inimeste põetamise pilootprojekt. Meie geriaatria- ja gerontoloogiakeskused on seda arengut kogu Saksamaal edasi viinud. Eriti tänulikud oleme, et tänaseks on viimane saanud väga otsitud paigas rasketele haigetele ja surijatele: Volksdorfi diakooniahospiits paneb suurt rõhku inimestega ümberkäimisele nende elu viimases faasis.\nOn hea tajuda, et Hamburgi avalikkus pöörab meile ikka jälle tähelepanu: näiteks Põhja-Saksa Ringhäälingu telesaates kajastati eelmisel nädalal meie hoolduse eriala esimest bakalaureuse-diplomite üleandmist. Mind rõõmustab väga, et me tohime baptistidena saksa baptismi sünnipaigas sellisel viisil oma linna heale käekäigule kaasa aidata, et me haigete, vanade ja põetust vajavate inimeste eest hoolitseme, nagu see vastab meie teenimisülesandele.


Turismibuum Tallinnas: kaheinimese toa eest tuleb välja käia ligi 700 eurot - Delfi\nTurismibuum Tallinnas: kaheinimese toa eest tuleb välja käia ligi 700 eurot\nLõppenud jõulupühad ning aastavahetus on toonud Tallinnasse suurel hulgal turiste ning äri kohalikes majutusasutustes õitseb. Broneerimissüsteemi booking.com-i kasutades on näha, et lähipäevadel Tallinna hotellides toa saamiseks on valik suhteliselt kesine ning tuleb arvestada tavalisest hulga suurema tasuga.\nNäiteks kui soovite kohe broneerida endale tuba Rocca al Mare hotellis, siis peate te leppima kaheinimese toaga, mille eest tuleb teil välja käia 699 eurot öö eest. Kui soovite sama tuba aga broneerida kuu lõpupoole, on selle sama toa hind 61 eurot.\nNiisamuti tuleb teil Tallinna sadamast umbes 150 meetri kaugusel asuvas Clarion Hotel Euroopas leppida ühega neljast vabast kaheinimestoast, mille hind lähipäevadel broneerides on 500 eurot. Sama tuba saate kuu lõpus aga broneerida 85 euro eest öö kohta.


Kuidas motiveerida end sporti tegema? | Noored küsivad\nARTIKLI KEEL abhaasi adangme afrikaani albaania ameerika viipekeel amhara araabia araabia (Liibanon) armeenia aserbaidžaani baškiiri belize'i kreoolkeel bemba birma bislama brasiilia viipekeel bulgaaria ecuadori viipekeel eesti efiki eve fidži foni fääri gaa gruusia guni hausa heebrea hiina (kantoni/lihtsustatud) hiina (kantoni/traditsiooniline) hiina (mandariini/lihtsustatud) hiina (mandariini/traditsiooniline) hiligainoni hindi hindi (ladina kiri) hispaania hollandi horvaadi ibani ibo iloko indoneesia inglise islandi isoko itaalia jaapani joruba kabuverdianu kamba kannada kaonde katalaani katšini ketšua (Imbabura) kikuju kirgiisi korea kreeka kvanjama kõmri leedu lingala luba (Katanga) luo läti maaja makedoonia malagassi malai malajalami mami mehhiko viipekeel mongoli ndebele (Zimbabwe) nepali niue njandža (Malawi) norra nzima okpe oromo osseedi pandžabi pangasinani papiamento (Curaçao) pedi poola portugali (Brasiilia) portugali (Portugal) prantsuse purepetša pärsia rarotonga rootsi ruanda rumeenia saalomoni pidžinkeel saksa samoa sango sebu seišelli serbia (ladina kiri) serbia (slaavi kiri) singali slovaki sloveeni soome sotho (Lõuna-Aafrika Vabariik) suahiili sunda taani tagalogi tai tamili tatari telugu tetumi (Dili) tigrinja toholabali tsotsili tsvana tumbuka tvii türgi tšehhi tšitonga (Sambia) uiguuri (slaavi kiri) ukraina ungari urdu urhobo usbeki usbeki (ladina kiri) valencia varai vene vietnami šona\nMiks teha sporti?\nMis võib olla takistuseks?\nMida teha, et piisavalt liikuda?\nPaljudes riikides on noored üha vähem kehaliselt aktiivsed ja see seab ohtu nende tervise. On küllaga põhjusi, miks Piibel ütleb, et keha treenimisest on veidi kasu. (1. Timoteosele 4:8.) Mõtle järgnevale.\nSportimine võib tõsta tuju. Kehalise aktiivsuse käigus vallanduvad endorfiinid – keemilised ühendid ajus, mis mõjuvad rahustavalt ja tekitavad heaolutunde. Mõned ütlevad isegi, et sportimine on looduslik antidepressant.\n„Kui lähen hommikul esimese asjana jooksma, on kogu päev tegusam ja mõnusam. Jooksmine tõstab meeleolu.” (Regina)\nSportimine võib parandada välimust. Mõõdukas treening teeb sind tugevamaks, sa saad paremasse vormi ja ilmselt muudab see sind ka enesekindlamaks.\n„Mul on nii hea meel, et suudan 10 korda lõuga tõmmata. Aasta tagasi ei suutnud ma kordagi. Aga mis kõige parem, ma tean, et hoolitsen oma füüsise eest.” (Olivia)\nSportimine võib pikendada eluiga. Kehaline aktiivsus on kasulik südame-veresoonkonna ja hingamissüsteemile. Aeroobne treening võib aidata ka vältida südame pärgarteri haigusi, mis on peamine surmapõhjus nii meeste kui ka naiste seas.\n„Kui meil on head sportimisharjumused, näitame Loojale, et peame väärtuslikuks seda, mis ta on loonud.” (Jessica)\nKokkuvõtteks. Sportimine on su tervisele kasulik nii pikemas kui ka lähemas perspektiivis. „Vaevalt, et sa matkalt või jooksmast tulles mõtled, et miks ma küll sinna läksin,” ütleb noor naine Tonya. „Kui olen endast võitu saanud ja ikkagi sporti teinud, pole pidanud seda kunagi kahetsema.”\nHooletusse jäetud autoga võib tekkida palju probleeme ja sama võib juhtuda sinu tervisega, kui sa selle eest ei hoolitse\nTakistusi võib olla erinevaid.\nPole motivatsiooni. „Arvan, et noorena pead end kõikvõimsaks. On raske ette kujutada, et sul on kunagi terviseprobleemid. Tundub, et need on vaid vanadel inimestel.” (Sophia)\nPole aega. „Isegi kui mul on kiire, tuleb mul leida aega, et korralikult süüa ja magada. Aga aja leidmine sportimiseks on olnud veelgi keerulisem.” (Clarissa)\nPole spordiklubi liige. „Enda vormis hoidmine on kallis lõbu. Jõusaali eest tuleb ju maksta!” (Gina)\nMis on sinu suurim takistus? Takistuse ületamine ei pruugi olla lihtne, kuid tulemus on seda väärt.\nSiin on mõned soovitused.\nÄra jäta oma tervist juhuse hooleks. (Galaatlastele 6:5.)\nÄra otsi ettekäändeid. (Koguja 11:4.) Sa ei pea hakkama spordiklubi liikmeks, et trenni teha. Lihtsalt leia mingi sportlik tegevus, mis sulle meeldib, ja tee seda regulaarselt.\nKogu teistelt häid mõtteid ja uuri, kuidas nad trenni teevad. (Õpetussõnad 20:18.)\nMäära kindlaks aeg, millal teed sporti. Sea endale eesmärke ja pane saavutused kirja, et end motiveerida. (Õpetussõnad 21:5.)\nLeia endale trennikaaslane. Sõber võib sind innustada ja aidata sul kavas püsida. (Koguja 4:9, 10.)\nTagasilöögid käivad asja juurde, kuid ära anna alla. (Õpetussõnad 24:10.)\nPiibel ütleb, et peaksime olema kõiges mõõdukad. (1. Timoteosele 3:2, 11.) Seega suhtu sportimisse tasakaalukalt. Inimesed, kellele saab trenni tegemisest kinnisidee, võivad muutuda edevaks. „Kui noormehel on muskleid rohkem kui mõistust, on see kõike muud kui ligitõmbav,” sõnab noor naine Julia.\nÄra satu liiga vaimustusse igasugustest fitnessi lööklausetest, nagu näiteks „Kui jõud otsas, kasuta tahtejõudu!”. Sellised nõuanded võivad su tervisele kahju teha ja su tähelepanu võib kõige tähtsamatelt asjadelt hajuda. (Filiplastele 1:10.)\nPealegi võib selline ergutamine hoopis vähendada motivatsiooni. Noor naine Vera lausub: „Paljud tüdrukud koguvad pilte inimestest, kelle moodi nad tahaksid olla, ja vaatavad neid pilte, kui soovivad end motiveerida. Aga tulemuseks on see, et nad hakkavad ennast nendega võrdlema ja see mõjub masendavalt. On palju parem võtta eesmärgiks parandada oma tervist, mitte lihtsalt väljanägemist.”\n„Mulle meeldib joosta, sest see vähendab stressi. Jooksmine tõstab pulssi ja aitab põletada kaloreid. Pärast jooksmist on mul rohkem energiat ja ma tunnen ennast paremini.” (Yasmine)\n„Minu lemmikud on sportmängud, eriti just korvpall. Korvpalli mängimine pole minu jaoks mingi tüütu trenn. Kulub küll aega, et mingil spordialal osavaks saada ja sellest rõõmu tunda, aga selle nimel tasub pingutada.” (Joel)\n„Matkamisest on mulle nii palju kasu olnud! Tegelikult on sellest olnud mu emotsionaalsele tervisele sama palju kasu kui füüsilisele. Nagu paljudel teistel, on ka minul vahel probleeme ärevusega. Aga looduses viibides suudan selgemalt mõelda ja saan end laadida, mis on praeguse kiire elutempo juures väga haruldane.” (Lily)\n„Paljud asjad, mis sportimise juures ei tundu eriti meeldivad, polegi tegelikult nii hullud, kui neile lihtsalt ei mõtle. Näiteks, kui mängin korvpalli, keskendun ma mängule, mitte sellele, kui väsinud ma olen. Pealegi võib korvpalli mängides leida endale ka uusi sõpru.” (Miles)\nHea tervise võtmed. Liigu!\nKehaline aktiivsus tuleb kasuks igas eas inimestele, kuid selleks ei pea tingimata spordisaalis käima.\nJaga Jaga Kuidas motiveerida end sporti tegema?


Tänane kuupäev 14 Juun, 2021 18:44\n[ 394 postitust ] Mine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ... 27 Järgmine\nPostitatud: 19 Okt, 2014 18:07\nMis toimub merepinna all, on vaid üks osa probleemist. Idee poolest saaks miniallveelaevu ju ka Peipsil kasutada ning hea tahtmise korral nii inimesi kui ka varustust Emajõge pidi kasvõi otse Tartu kesklinna vedada ehk siis kohta, kus seda kõige vähem oodataks.\nPostitatud: 19 Okt, 2014 20:27\nVastus: Poetame need miinid sinna vette tagasi ja kommertslaevaliiklus Läänemere idasoppi peatub kuudeks. Dessantlaevad vöivad jääda tulematta. Vanasti kulges sedakaudu ligi 70% vene väliskaubandusest, kindlalt on möju olemas.\nMiinisöda on selles suhtes kole asi, et selle koristamine pärast on isegi sygava rahu timgimustes ysna aeglane.\nEt Mereväel kui asjal, on olemas rakendus, kuid mina sellest täpsemalt rääkida ei oska.\nPostitatud: 19 Okt, 2014 20:42\nMa pole küll kursis kuid kas miinitõrjelaeval on miinide veeskamise võimekus ning Eesti Mereväel on meremiinid?\nPostitatud: 19 Okt, 2014 21:53\n- Pitka "tasuta" ülevõtmine 2000. aastate algul oli kindlasti tagantjärele tarkusega viga, aga ei saa seejuures öelda, et laeva käigushoidnisesse oleks seejuures kõikide nende aastate jooksul pidevalt raha, ressursse ja inimesi pumbatud. Pigem oli kii, et laev mõned aastad sõitis n-ö vana rasva pealt ning millalgi alates 2006. või 2007. aastast jäigi kai äärde seisma ilma, et laeva käigushoidmissse oleks mingeod tohutuid lisaressursse pumbatud. Ja nii oli kubi 2013. aastani, mi, tuli otsus laeva maha kanda ja kuni 2014. aastani, mil see mahakandmine reaalselt ka teoks tehti. St laeva võtmine oli kindöasti viga ja näitas sellissena meie planeerimise taset anno aastal 2000, kuid mingeid tohutuid rhasid laeva alla magama siiski ei pandud. Kui Pitka lugu midagi näitab, siis grotesksel kombeö eelkõige seda, mis juhtub selliste "tasuta kingitustega", kui pole läbi mõeldud see, mismoodi ja milliste ressurssidega hakatakse võimet edaspidi ülevalt pidama.\nPitka lammutamine läks mälu järgi maksma üle mitme miljoni euro. Kas mõttekam poleks olnud seda Lennusadamasse külastajatele vaatamiseks välja panna?\nPostitatud: 20 Okt, 2014 1:08\nPitka lammutamine läks ka selle tõttu kulukaks, et sealt keeratigi enamik tehnikat tervelt maha õppeklasside ja mereväe teiste aluste jaoks.\nNii tankid kui Pitka olid humanitaarabi. Me oleks võinud siia igasugust kiviaegset nänni aastate jooksul kokku kraapida. Miks seda pole tehtud, mõtelge ise. Tanke ei võetud igatahes toona vabandusega, et Saksast või Norrast võiks saada Leoparde või igatahes midagi moodsamat. Muidugi oleks võinud selle antiigi siia kasvõi õppeotstarbel vedada ning hiljem kuusakoskis rahaks vahetada. Kui meie kaitseväel oleks läbi aegade olnud mingi tõsine soov hankida tankid, siis oleks ka need kasutatud Leopardid või muud natuke kaasaegsemad tankid ka ammu ostetud. Ma ei kujuta muidugi ette seda virinat, mis hetkel toimuks, kui lööks kokku näiteks 10a veidigi kasutamiskõlbuliku tankipolgu pidamise kulud ning küsimus oleks samuti täpselt sama- mis meil neist kasu on, kui me neid õhust toetada ei saa ning lihtsalt sihtmärgid tiblastani õhuväele ja rakettidele loome. Ilmselt otsustati, et maaväed saavad sõda mängida ka ilma tankideta, aga merevägi ilma laevadeta läheb keeruliseks.\nPostitatud: 20 Okt, 2014 1:28\nMerevägi võttis Pitkalt maha vaid mõned tehnilised seadmed, mille hulgas on küpsetusahjud, radar ja selle antenn koos hiiglasliku plastist munakujulise kupliga, Mereakadeemia sai sealt endale diislilabori. Enamus läks metalliks. ...mis aga selle laeva pidamise maksumusse puutub, siis väidetavalt olla kaitseministeeriumi kaitseplaneerijatel olnud põhimõtteliselt valida: kas pidada üleval lipulaeva või neljast alusest koosnevat miinilaevastikku. Kuna miinitõrjeeskaadrit on aga kindlasti vaja, tuli loobuda Pitkast. Mereväe allikatel sai merevägi Pitkalt:\n- Tööstusliku pesumasina ja tööstusliku triikimismasina.\n- Kombi küpsetus ahjud – 2 tk.\n- Navigatsiooniradari antenni koos plastmassist kupli ja monitoriga sillas.\n- Laeva ankru (1 tk ilma ketita).\n- Treipingi, freespingi, puurpingi.\n- Trafo 440V = 220V (2 tk).\nJa muidugi sai Meremuuseum oma hoidlatesse märkimisväärselt täiendust...\nAga keerame tooni sipa löbusamaks.\nKui keegi tösiselt halada tahab, soovitan vötta ölale carl gustav, paar lasku näpu otsa ja teha sellega yks kilomeetrine jooks. Kergelt 25 kilo on siis tavaari seljas + isiklik varustus. See on jalaväe tankitörje praegu. PF89 ja B300 on natuke viisakaamad asjad, aga neidki on vaja ysna mitu. Aga kilomeetrine jooks teeb meele röömsaks. Kui yhelt ringilt tagasi jöudnud, vöib teha veel 7 vöi 8 otsa. See on jalaväe tankitörje praegu. Reaalselt hakkavadki mehed sibama ja mina nendega, sest muud ei ole, kuni Javelinid kohal. Muidugi, ega need javelindki vatist tehtud ei ole, et kaalu on nendlegi.\nSoojussihik on seejuures Game changer. Myts maha meest ees kes selle asja niikaugele said.\nAga kui juba siis tuju paremaks läks, siis saab 90mm näpu otsa vötta ja sellega plagama panna. Seleks et 5 lasku kaasa vötta on vaja leida möttekaaslasi, vöi käru, kaherattaga ees, siis saab juba joosta käru ees ja 90mm sabas. Väga löbus yritys. Noh ja endale tasub möttes korrutadam et olen kiirem kui T55, see romu ju ei liigu nii kiirelt kui mina.\nTaktikast ei hakkaks rääkima, ytleme nii et palja toruga veel nagu ei ole väga hea see yritus. Kui ikka tösist miskit teha tahab, peab sihtmärgi ykstasköik kuidas tökete vöi miinidega seisma saama. Ja vot kui ei saa, ja mööda lased, siis käru ja kiire jooks, saame tankid kätte ja otse kulklalalsk onju.\nAru yldse saate millest ma räägin? Kuni viimase ajani oli konkreetselt nii, et kui purjus vene polkovnik söidab lihtsalt sisse lambist, siis nii oligi, kiss goodbye idavirumaa, mine vöta see kergejalaväega tagasi, kui Tapa ladudest on yhe ööga yle söidetud.\nPostitatud: 20 Okt, 2014 11:18\nVastus: Poetame need miinid sinna vette tagasi ja kommertslaevaliiklus Läänemere idasoppi peatub kuudeks. Dessantlaevad vöivad jääda tulematta. Vanasti kulges sedakaudu ligi 70% vene väliskaubandusest, kindlalt on möju olemas...\nEesti MIINIOTSIJATEL puudub igasugune MIINIVEESKAMISE võimekus (eeldab ilmselt suht põhjalikke ümberehitustöid laevadel) - tulenevalt sellest pole muidugi ka miine.\nSeega jääb siin paljutsiteerit küse miinitõrje "kasulikkusest" sissetunginud vene vägede vastu (ilmselt) igavesti vastuseta - tegemist ongi puhtal kujul niššivõimekusega. Rahuajal (ja Läänemere taustas) on see ilmselt isegi vajalik aga sõjaajal (täpsemini esmase enesekaitsevõime realiseerimiseks) on see hetkel täiesti kasutu võimekus\nPostitatud: 20 Okt, 2014 12:25\nTegelikult, kui nüüd päris aus olla, siis neid traditsioonilisi vanamoodsaid miine saab vette loopida ka ilma erivarustuseta laevadeta, lihtsalt neid reelingusse tehtud ava kaudu vette lükates. Mis muidugi eeldab, et oleks midagi lükata ja et seda oleks vähemalt korda paar praktikas läbi tehtud. Päris nii, et korjame Baltic Queeni reisjate hulgast paremas füüsilises konditsioonis isendid välja ja need teel Stokki muu viinavõtmise seas ka miinivälja rajavad,asi päris ei käi.\nEDIT: Tallinki laevad sobiksid vaikse ilma korral ahtris avatud aparellilt miiniveeskamiseks küll, oleks vaid, mida vette ajada. Ja kuidas vaatab sellele laevaomanik koos kindlustusega.\nViimati muutis Lemet, 20 Okt, 2014 14:07, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 20 Okt, 2014 13:12\nMiinilaevade divisjonis on tegelikult ka üks miinipanija-tüüpi laev. EML Tasuja.\nTegemist on spetsiaalselt miinidega tegelemiseks ehitatud laevaga, seal on nii kraana miinide tõstmiseks (tõstetakse sellega tuukrite kummipaate vette), suur miinitekile avanev trümmiluuk, miinitekk ja ahtris aparellid, kust neid miine merre lükatakse. Puuduvad ainult miinid ja ülejäänu on pisiasjad.\nMoodsas tehnikas on miinide panekuks mõeldud laev varustatud mahuka kinnise miinitekiga, tehniliselt on suvaline Tallinki liinilaev miinide panekuks paremini sobiv kui Sandown.\nPostitatud: 20 Okt, 2014 16:05\nNo siin on miinijahtijate vajadust põhjendatud justnimelt SA kontekstis - et meile ei tule abikonvoid, kui on miinioht, lisaks hallil ajal veeskab vastane kindlasti miine.\nTegelikult ma ei suuda siin tabada eriti tugevat loogilist seost - MIKS peab vastane, kelle ülekaal kolmes lahingruumis manööverdamises (maa, õhk, vesi) ületab meid mäekõrguselt, peaks hakkama ühte lahingruumi (eriti kus meil pole midagi märkimisväärset vastu panna) enda jaoks "keelama" sinna miinide panekuga (kärpides sellega enda võimalust anda löök kus tahes ja millal tahes).Umbes sama loogiline oleks, et vastane viskab SA eel/alguses siia nt lennukitelt maha TT/ÕT rakettrelvi, lootuses, et viies kolonn neid meie vastu kasutab (paratamatu kõrvalkahju on, neid "leiab" ka vastasele vaenulik seltskond ja kindla peale leitakse ka need mehed, kes need relvad pärast VA lennukite mootoritesse lennutavad.\nVastase eest ei tohi muidugi midagi eeldada, aga kas siin polegi mitte peidus loogika, miks nt Soome laevastikus on siiski miinitõrje teisejärgulises rollis, juhtrollis on selgelt vastase laevade tõrje (nii rakettide-kahurite kui miinidega)?\nMina vastase asemel paneks pandud miinide (kui nt paneksin neid Paldiski sadama ette) katteks käima merelennuväe patrull-lennud ja sellises olukorras ei sõida need laevad miinisadamast kuskile enne, kui Paldiskis on kehtestatud liitlaste õhuülekaal (välistatud peab olema olukord, et üks tiibrakettidega hävituspommitajate lüli selle miinitraalimise lõpetab).\nPostitatud: 20 Okt, 2014 21:01\nTegelikult ma ei suuda siin tabada eriti tugevat loogilist seost - MIKS peab vastane, kelle ülekaal kolmes lahingruumis manööverdamises (maa, õhk, vesi) ületab meid mäekõrguselt, peaks hakkama ühte lahingruumi (eriti kus meil pole midagi märkimisväärset vastu panna) enda jaoks "keelama" sinna miinide panekuga (kärpides sellega enda võimalust anda löök kus tahes ja millal tahes).\nÜks oluline loogiline viga eelduses. Eelduseks on, et me tegutseme täiesti üksi.\nEeldaks ikka, et Eesti on NATO riik ning sõjategevus (või siis eskalatsioon, või konflikti areng) toimub ikka ühe NATO liikmesriigi vastu.\nPostitatud: 21 Okt, 2014 9:06\nIseseisev kaitsevõime ongi üksinda toime tulekuks vajalik nähtus.\nKuna see peab igal (või peaaegu igal) NATO liikmesriigil olemas olema, siis arvestatakse ka juhtumiga, et asjad arenevad liiga kiiresti.\nIseseisev kaitsevõime on vajalik seniks, kuni liitlased end koguvad.\nSellel perioodil on tänase mereväe kasutegur küsitav.\nMV kasutamist taolises olukorras on küllalt lihtne takistada.\nVäikeriigi MV loogiline roll iseseisvas kaitsevõimes saab olla a)rannakaitse (kuhu alla käib ka miiniveeskamine) b)maavägede toetamine kaldaoperatsioonidega (Soomes on see nii).\nPostitatud: 21 Okt, 2014 9:23\nMeie võime ju teha plaane milliseid tahes - vastane peab arvestama, et tegutseb NATO liikmesriigi vastu ja iga hetk võib tema "üleolek kolmes lahinguruumis" kaduda kus kurat. Ja seepärast tuleb tegutseda nii, et vastane seda omakorda kasutada ei saaks.\nPostitatud: 21 Okt, 2014 9:26\nKellel meist see kristallkuul on...minul pole igatahes.\nSamamoodi võime end ka avastada olukorrast, kus tuleb takkajärgi tõdeda, et oleks pidanud selle 800 miljoni+ krooni eest soetama näiteks laskemoona ja seepärast jääb meil see vajalik 2 või 5 päeva iseseisva kaitsevõime kestusest puudu. Kristallkuul....\nÜhest asjast meil väga rääkida ei armastata, liitlaste tegevus muide sõltub ühe väga olulise asjana (lisaks koostöökohustusele, poliitilisele imagole jne) sõjalise olukorra kujunemisest abistatavas riigis. Seda teab ka vastane ja kindlasti liikmesriigi vastu sõtta minnes üritab seda võimalikult palju halvendada, et raskendada abioperatsioone. Selle asja kujunemine sõltub küll vägagi palju meist endist (et mitte öelda pea täielikult).


Kui see on pärastlõunal, siis tuleb 6 tunni pärast viimati süüa.\nOn kavandatud diagnoos (patoloogia või kasvaja tekitamiseks) ja hädaolukorra üks, mis renditakse põletikulise protsessi juuresolekul, kehv tervis ja palavik.\nEt erütrotsüütide sedimentatsiooni kiiruse analüüsi täpset diagnoosimist ei piisa, on vaja läbida mitmeid muid uuringuid. Vähktõve vererõhu langus või tõus ei põhjusta paanikat.\nEelmine ArtikkelProtrombiiniindeks: norm ja kõrvalekalded Järgmine ArtikkelMiks kapillaarid plahvatavad silmad?


Helios U14 kaotas Sparta JK-le 5-4 : Fchelios\nHelios U14 kaotas Sparta JK-le 5-4\nEile Tallinnas, Nike Arenal peetud kohtumises pidi Helios U14 esiliigas tunnistama Sparta JK paremust. Kodus mänginud Sparta kirjutas 5-4 tulemusega lõppenud mängu järel tabelisse kolm punkti. Heliose väravate eest vastutasid Mauris Villems (3) ja Gern-Kristofer Petin.\nHeliose meeskonna treener Kalmer on varasemalt öelnud, et nende tänavune hooaeg ei ole olnud selline nagu ta oleks ette kujutanud. Väga paljudel juhtudel on punkte kaotatud mängudes, kus taseme poolest ollakse vastasest tegelikult üle.\nSeekord mäng algas Heliose jaoks kenasti. Mauris andis meeskonnale kiire 1-0 eduseisu ja mängijad olid tulemuse nimel nõus pingutama.\nAga paraku läksid asjad nihu. Sparta lõi neli vastuseta väravat enne kui Helios arugi sai, mis juhtus. Ja seda vaid esimese poolajaga. Mänguseis oli sel hetkel 4-1 kodumeeskonna poolt vaadatuna.\nHelios läks teisele poolajale tugevamalt peale ning kohe poolaja alguses vähendas Mauris meeskonna kaotusenumbreid 4-2-le. See oli Maurise teine värav mängus.\nKodumeeskond aga nõelas kohe vastu ja vaid minut pärast Maurise teist väravat lõi Sparta enda viienda. 5-2.\nAga Helios ei olnud veel viimast sõna öelnud. Nad alustasid tagasitulekut, mille jooksul Mauris lõi enda kolmanda värava ning ühe lisas veel ka Gern-Kristofer. 4-5 võõrsilmeeskonna poolt vaadatuna.\nAeg sai aga enne otsa, kui Helios suutis viigini jõuda ning Tartust kohale sõitnud meeskond pidi vastu võtma järjekordse valusa kaotuse. Helios hoiab üheksa mängu järel tabelis seitsmendat kohta. Sparta on viies.


Rahvuslane: Onu SÄM, avita!\nEi ole midagi kurioossemat kui see, et väidetavalt venemaal ülima hoolitsuse all olevad punaveteranid on viimases hädas sunnitud pöörduma USA poole, parandamaks oma olematuid olmetingimusi.\nTänane Postimehe võrguväljaanne teatab, et üks sõjaveteran palus USA-lt suisa asüüli.\nNetileht märgib, et II maailmasõjas Punaarmee mundris võidelnud sõjaveteran Anton Karavanets pöördus kirjalikult USA presidend poole asüülipalvega.\nPeterburis elav 83-aastane Karavanets kirjeldas Obamale adresseeritud kirjas 1945. aasta augustis Punaarmee ja Jaapani vägede vahel peetud lahinguid Mukdeni lähedal. Toona 18-aastane sõdur Karavanets meenutas, kuidas ta koos kaaslastega päästis ameeriklastest sõdurite elu.\n«Vastuseks meie kangelaslikule tegevusele ameeriklastest sõdurite vabastamisel, pakkus USA armee juhtkond meile tänulikult võimalust kolida USAsse, et alustada uut elu,» vahendas Karavanetsi kirjutatut uudistevõrk AFP, mille töötajad said kirja koopia enda käsutusse.\nKaravanetsi sõnul loobus ta ameeriklaste pakkumisest, kuna kartis lähedastele osaks langeda võiva kättemaksu pärast.\nRohkem kui pool sajandit pärast sõja möödumist on invaliidist sõjaveteran võtnud nõuks, et tal tuleb Venemaalt lahkuda. Kirjas kurtis Karavanets selle üle, et vaatamata võimude lubadustele tagada kõigile Suure Isamaasõja veteranidele tasuta eluase, tuleb tal maksta korteriüüri oma penisonist.\nPeterburi linnavõimude ja kohtu poole pöördunud Karavanetsi palvetele on vastatud eitavalt, kuna võimude kinnitusel on ta elanud Peterburis vähem kui kümme aastat. «Ma tunnen end oma riigis täiesti soovimatuna,» kurtis Karavanets.\n«Mul on väga kahju, et ma ei kasutanud 1945. aastal kutset ega kolinud elama Ühendriikidesse. Kallis härra Obama, kas ma võiksin kutsele vastata nüüd?» küsis sõjaveteran. «Ma olen 83-aastane täis energiat ja soovi elada, kuid mu kodumaa ei vaja mind.»\nÜhendriikide Peterburi esinduse töötajad ei soovinud kommenteerida, kas neile on säärane kiri laekunud. Ka kinnitas konsulaadi esindaja, et kirju, milles Vene kodanikud pöörduvad USA juhtkonna poole saabub neile pidevalt.\nÜlalmainitud sündmus on loomulikult põrakaid vastukajasid esile kutsunud ka vene meedias ning täna õhtul on vene meediasse jõudnud vastukajad ka Peterburi linnavalitsejatelt, millest nähtub, et vanale sõjaveteranile on lõpuks eraldatud linna poolt tasuta eluase.\nIseasi muidugi, kus see on ja milline see on.


Väikelaenud  - Leia SIIT soodsaim väikelaen - Top10 võrdlus\nSoodsad väikelaenud eraisikutele. Parima valikuga säästad vähemalt 160 eurot aastas!\nTutvu turu uuringuga ja loe arvustusi laenuandjate kohta!\nLeia soodsaim väikelaen\nVäikelaenu pakkujad pingereas\nVäikelaen on universaalse otstarbega tagatiseta laen. Arvesta, et mida kõrgem on krediidi kulukuse määr (KKM), seda rohkem tuleb Sul põhiosale peale maksta. Vali võimalikult madala kulumääraga pakkumine.\nAndmeid uuendatud: 1. mai, 2022\nSoodsaima ja kalleima laenupakkumise hinna vahe: 161 €\nNB! Sõltuvalt laenuperioodist võib pingerivi muutuda. Turu-uuring on koostatud näidistingimustel kui laenata 1000 eurot 12 kuuks. Personaalse pakkumise saamiseks külasta laenupakkuja veebilehte ning täida laenutaotlus. Kui soovid väikelaene võrrelda personaalsetel tingimustel koos teiste laenutoodetega, siis kasuta selleks Laenukompassi laenuvõrdlejat.\nVõrdle väikelaene krediidikontodega\nNB! Enne kui sõlmid laenulepingu\nVaru aega, et saata laenutaotlus vähemalt kolmele erinevale väikelaenu pakkujale\nAlla 500 eurose laenusoovi puhul kaasa võrdlusesse ka soodsad kiirlaenud koos krediidikontodega\nEesti Panga andmetel on hetkel tarbimislaenude KKM ülempiir 50,85% aastas, mis on läbi aegade madalaim\nEelmise kuu populaarseim väikelaen\nLaenukompass monitoorib väikelaenude turgu, et selgitada välja ka populaarseim väikelaenupakkuja. Siin on kõige rohkem klikke saanud laenuandjad, mida valisid meie portaali külastajad möödunud kuul.\nValitud: 92 korda\nIntress al:\t10,7% aastas\nRaha kätte 15 minutiga (24/7)\nKeskmisest lihtsam saada\nVäikelaen otse investori käest\nValitud: 103 korda\nValitud: 89 korda\nLaen ilma pangakonto vv-ta\nEsimesed 2 kuud intressita\nVäikelaenuks nimetatakse internetipõhist laenu, mis on mõeldud tarbimise suurendamiseks ja mida saab taotleda eraisik ilma tagatise ja käenduseta. Tegu on universaalse laenuga, mille sihtotstarve on kliendi vaba valik.\nSelle laenuliigi tunneb ära kui laenusumma vahemik jääb 500 – 25 000 € vahele ning tagasimakse periood võib mõne laenuandja juures väldata kuni 10 aastani. Väikelaenu üheks tundemärgiks võib pidada veel lepingu- ja haldustasu olemasolu, mis võib olla kuni 7% laenusummast. Igakuine haldustasu jääb üldjuhul mõne euro kanti.\nTüüpilise väikelaenu krediidi kulukuse määr algab 15-20 protsendipunktist ning sõltuvalt krediidipakkujast võib küündida kuni 50,85%-ni aastas, mis on ka ühtlasi tarbimislaenude lubatud maksimaalne määr.\nTänu automatiseeritud protsessidele on võimalik raha oma kontole kõige kiiremini saada umbes 15 minutiga. Pankade puhul võiks arvestada 1-2 tööpäevaga.\nLoe rohkem: väikelaen.ee\nVäikelaenu tüüptingimused taotlejale\nPeab omama Eesti kodakondust või olema Eesti alaline elanik;\nTuleb olla täisealine. Mõne laenuandja nõudmisel min 21 aastane;\nRegulaarne sissetulek (vähemalt 300 €), mis laekub pangakontole;\nEi tohi olla avatud maksehäireid, kriminaalkaristust ega ilminguid hasartmängu sõltuvusele;\nFinantskohustuste maht ei tohi sissetulekust moodustada rohkem kui 2/3 kogu sissetulekust.\nVäiksemad krediidiasutused vs pangad\nKas teadsid, et väikelaenu pakuvad eranditult kõik Eesti turul tegutsevad pangad? Tarbimislaenude pakkumine pole enam ammu ainult väiksemate laenukontorite pärusmaa.\nMeie turu-uuringu alusel ei saa üheselt väita, et pankade laenupakkumised oleksid väiksemate krediidiasutuste pakkumistest eranditult alati soodsamad. Kuna tarbjakrediidi sektoris on konkurents tihe, siis väga häid laenupakkumisi tuleb ka krediidiandjatelt.\nVäiksemate laenukontorite kasuks räägib laenuväljastamise kiirus, väiksem bürokraatia ja pisut leebem krediidipoliitika. Pankade trumbid on aga läbipaistvus ja madalam krediidikulukus.\nPangast laenamisel üheks ebamugavaks aspektiks võib pidada uue arvelduskonto avamise nõuet laenu teenindamisel. See tähendab, et Sa pead hakkama kliendiks ja hoolitsema, et laenuga seotud arvelduskontol oleks koguaeg piisav summa, laenu osamaksete teenindamiseks. Seda muidugi juhul kui laenad väljaspoolt oma kodupanka. Väiksemad krediidiandjad väljastavad laenu otse sinu kodupanga arvelduskontole.\nKas väikelaenu on raskem saada kui kiirlaenu?\nSkooringu erisust krediidiandja siseselt pigem ei ole. Mõlemad on tagatiseta tarbimislaenud, mida on suhteliselt kerge internetist kätte saada. Võib isegi väita, et väikelaen on tänapäeva uus kiirlaen. Lihtsalt finantsterminid on ajas muutunud.\nKui võrrelda omavahel pankade ja krediidiandjate tarbimislaene, siis nüüd tekib tõesti erinevus laenu kättesaadavuse osas. Pankadest on kindlasti veidi raskem tagatiseta laenu saada. Pole mingi saladus, et väiksemad krediidiandjad (loe: kiirlaenu pakkujad) väljastavad laene kergemakäelisemalt.\nKuidas tunda ära soodne laenupakkumine?\nSoodsaima laenupakkumise üles leidmiseks on vajalik teha omapoolne turu-uuring. Selleks saada identsed laenutaotlused vähemalt kolmele finantsasutusele. Pakkumiste kõrvutamisel soovitame võrrelda kahte näitu: esiteks laenude kogukulukust ehk nö hinnasilti ja teiseks krediidi kulukuse määra (KKM).\nTagatiseta laenude puhul võib soodaks KKM-ks pidada näitu, mis jääb alla Eesti Panga keskmist määra. Keskmine KKM on 2022 a veebruari seisuga 16,95% aastas. Siinkohal tasub märkida, et Eesti Pank on keskmise tulemuse arvutamisel arvesse võtnud ainult pankade poolt väljastatud tarbimislaene. Kui sellesse statistikasse lisada ka kõik krediidiandjad, oleks keskmine kulumäär märksa kõrgem.\nKokkuvõtteks võib öelda, et oled leidnud väga soodsa väikelaenu kui pakkumise KKM on vahemikus 10% – 20%. Veelgi odavamat tarbimislaenu praktiliselt ei olegi võimalik turult leida (va mõned üksikud 0% intressmääraga pakkumised väga lühikeseks perioodiks). Kindlasti keeldu pakkumistest, mille KKM on üle 40% aastas. Võrdsete pakkumiste korral eelista panka või krediidiandjat, mille puhul pakutakse tasuta maksepuhkust või soodsamat ennetähtaegset tagastust.\nMilliste ostude ja teenuste katteks sobib väikelaen kõige paremini?\nEnnekõike suuremate ja eluliselt tähtsate väljaminekute katteks nagu:\nKodu remontimine, sisustamine;\nKui suur on soodsaima ja kalleima väikelaenu hinnavahe?\nLaenunäitel 1000 € perioodiga 12 kuud on Tallinna Hoiu-laenuühistu ja Raha24 väikelaenupakkumiste kogukulu vahe Laenukompassi arvutuskäigu järgi 161 €\nRaha24 väikelaenu puhul tuleks hinnanguliselt kokku tagasi maksta 1246 €\nTallinna Hoiu-laenuühistu laenupakkumise puhul hinnanguliselt 1085 €\nSeega 1246 – 1085 = 161 €\nRõhutame, et tegemist on prognoosiga, sest kõik laenupakkumised on päeva lõpuks personaalsed ja sõltuvad otseselt taotleja krediidivõimekusest.\nsamm – mine krediidiandja või panga kodulehele ja leia laenutaotlusvorm;\nsamm – täida registreerimisvorm ning esita viimase 6 kuu pangaväljavõte;\nsamm – läbi isikusamasuse kontroll ehk verifitseeri end;\nsamm – oota laenuotsust ning ole valmis täiendavateks küsimusteks;\nsamm – sobiva pakkumise korral allkirjasta laenuleping.\nParim kampaaniapakkumine, mida soovitame kiire laenusoovi korral. Kvalifitseerub ka väikelaenuks!


Sureb veinimaailma suurepärane Michael Broadbent MW- Winestealssd.com - Vein Uudised\nPõhiline Vein Uudised Veinimaailma suur Michael Broadbent MW sureb...\nVeinimaailma suur Michael Broadbent MW sureb...\nMichael Broadbent MW, 1927 - 2020. Krediit: Christie's\nPaljud üle kogu veinimaailma peatusid, et meenutada ühte selle peamist numbrit, järgides seda uudist Michael Broadbent MW oli teisipäeval, 17. märtsil surnud.\nTema poeg Bartholomew Broadbent teatas uudisest sotsiaalmeedias. 'Liiga kurb, aga tal oli suurepärased 92 aastat,' ütles Broadbent Jr, kes töötab ka veinikaubanduses.\nkuidas veini kiiresti jahutada\nMichael Broadbenti paljusid saavutusi on raske ühte artiklisse koondada, kuid kõige tuntum oli ta ehk mees, kes käivitas 1960. aastatel Christie veinioksjonid uuesti.\nSellest tulenevalt oli ta 20i teisel poolel rahvusvahelise peenveinituru arengu juhtfiguurthsajandil, kuigi ta kord märkis, et pole kunagi mõelnud ideele, et vein võib ühel päeval mõne inimese jaoks investeeringuks saada.\nBroadbent oli ka viljakas autor ja veinikirjanik. Ta kirjutas jaoks rohkem kui 400 veergu Karahvin ajakiri üksi, ajavahemikus 1977–2012, ja tundis uhkust, et panustas sellel perioodil tiitli igakuiste väljaannetega. Tema esimene veerg oli vintage Portis.\nMichael Broadbent (vasakul) ja Itaalia veinivalmistaja Angelo Gaja Decanteri 40. aastapäeva lõunasöögil Londonis Le Gavroche'is.\nTa kirjutas ka põhilisi raamatuid veini kohta, sealhulgas Veini degusteerimine , mis ilmus esmakordselt 1968. aastal ja mida peeti üheks esimeseks struktureeritud juhendiks veini maitsmiseks.\nBroadbent, kellest varem sai ainult 24thVeinimeistriks saamise isik oli 1960. aastal öelnud, et raamat sündis pettumusest, kuna sellel teemal puudusid ingliskeelsed juhendid. Seda uuendati mitu korda ja tõlgiti vähemalt kaheksasse keelde.\nBroadbent avaldas ka Suur aastakäigu veiniraamat 1980. aastal, tuues kokku tuhandeid degusteerimise märkmeid ja isiklikke kogemusi maailma parimate pudelite maitsmisest. 2002. aastal avaldas ta Vintage vein, viies kokku 50 aastat degusteerimisi.\nLisaks kirjutamisele oli Broadbent esilekerkivate veinikirjanike seas teadaolevalt oma aja ja asjatundlikkusega väga helde.\nTa oli tuntud ka avaliku esinemise oskuste poolest ja oli aastaid tuvastatav mööda Hollandi jalgratast, millega ta mööda Londonit sõitis.\nAmy Wislocki, Karahvin trükikirjastaja ja toimetaja ütles: 'Michael oli väga armastatud ja hinnatud liige Karahvin perekond, mängides olulist rolli - alates ajakirja algusajast - autoriteedi ja asjatundlikkuse maine kujundamisel.\nTema entsüklopeedilised teadmised veinidest, vaimukus ja elurõõm tegid temast rõõmu töötada - ja lugemisrõõmu.\n‘Oma 433 veeru jooksul sai ta lojaalse jälgimise ja tema kolonniga kaasas olnud fotost, mis näitas teda jalgrattal, sai peaaegu Decanteri kaubamärk.\nMichael Broadbent MW oma kaubamärgiga jalgrattal. Krediit: dekanter.\n'Nii jäävad Miikaelid kogu maailma lugejate poolt hellitavalt meelde: täiuslik inglise härrasmees ja üks kõigi aegade suurimaid veinivalitsusi, kusjuures fraasipööre oli teine.'\nSteven Spurrier, maailmakuulus kriitik ja Karahvin konsultanttoimetaja ütles aastaid: 'Michael Broadbent oli minu juhendaja ja mu kangelane: nii lihtne.' Spurrier ütles, et töötab pikema austuse nimel oma sõbrale Veiniakadeemia veebisaidil.\nmilline vein läheb kalkuniga tänupühade juurde\nJancis Robinson MW ütles: 'Ta jätab kõige suurepärasema pärandi ja paljud meist oleksid palju vaesemad veinide degusteerijad ilma tema magistriaalse juhita.'\n1927. aastal sündinud Broadbent oli esimest korda hakanud koolitama arhitekti ametit. Kuid ta leidis, et protsess on igav ja väitis kord, et on klassist välja astunud.\n'Ma olin liiga tühi, et avada ühtegi kanalisatsiooni ja kanalisatsiooni käsitlevat raamatut.' ütles ta Dekanteri oma Susan Keevil 2002. aastal .\nBroadbenti ema soovitas tal veinikaubandusele kandideerida.\n1952. aastal, olles 25-aastane, liitus ta Londoni kaupmehe Tommy Laytoniga, kus alustas põrandate pühkimisega ja veini viimisega üle Mayfairi.\nSealt ei vaadanud Broadbent enam kunagi tagasi. Ta meenutas 2010. aastal, et esimene veinikolonn, mille kirjutamise eest maksti, oli mõeldud Cheshire Life , septembris 1957. Talle maksti 5 naela.\nNagu on sageli tsiteeritud, tunnustas Broadbent Tommy Laytonit mentorina, hoolimata sellest, et ühes intervjuus viidati kaupmehele nii hulluks kui mütsimees.\nBroadbent oli Christie veinioksjoni osakonna juhataja kuni 1992. aastani, kuid jäi pärast seda aastaid Christie’s vanemaks konsultandiks.\nTa ütles oksjonimajale intervjuus 2016. aastal , ’Tommy Layton andis mulle nõu, millest ma ei teadnud, et see tol ajal nii oluline oleks.\n'Ta ütles mulle, et alati, kui ma veini maitsen, peaksin tegema märkuse. Nii et 13. septembril 1952 tegin just seda. Alustasin väikese punase joonega märkmikuga ja nüüd on mul neid 150, mis sisaldavad 90 000 nooti. ”\nVäidetavalt targad nõuanded igale veinisõbrale tänapäeval.\nMichael Broadbent oli aastaid abielus Daphne Broadbentiga, kes esines mitmes tema kolumnis ja suri 2015. aastal. Nende kaks last on Bartholomew ja Emma.\nMichael abiellus Valerie Smallwoodiga 2019. aastal.\nLoe meie arhiivist Michael Broadbenti veerge\nOpus One tegevjuht lahkub Meadowood Napa Valley rollist...\nKuninglikust nõlvast saab Washingtoni osariigi uusim AVA...\nPiirkondlik profiil: Howelli mägi...\nmis temperatuuril tuleks punast veini jahutada\ntorgi veinisõnum pudelisse\npudel, millel peal labidas\nturini cocchi ajalooline vermut\nkas sa hoiad veini külmkapis\nvalge vein koos Itaalia toiduga


Avaldatud: 15. aprill 2016 | Kommenteeri\nKokkuvõte on kättesaadav siit.\nSeekord vaatleme lähemalt fondide vahetamist. II sambas on võimalik valida 20 pensionifondi vahel, mida valitseb viis fondi. Pensionifondide vahel on võimalik liikuda kas sissemakseid suunates või pensionifondi osakuid vahetades.\nSissemaksete suunamisel uude fondi jäävad senise fondi osakud alles. Edasised sissemaksed hakkavad aga laekuma uude fondi. Suunamise avaldust saab esitada iga päev.\nPensionifondi osakute vahetamine tähendab ühe fondi osakute vahetamist uue pensionifondi osakute vastu, kui uued sissemaksed tehakse endiselt vanasse fondi. Vahetada on võimalik nii kõiki fondi osakuid kui ka ainult osa nendest. Samuti on võimalik vahetada osakuid mitmesse erinevasse fondi korraga. Pensionifondi osakuid saab vahetada kuni kolm korda aastas.\nSeega on erinevaid võimalusi pensionivara hajutamiseks erinevate pensionifondide vahel. Kui aga on soov ühest fondist kogu oma varaga lahkuda ning ei soovita sinna enam ka sissemakseid teha, siis tuleb esitada kaks eraldi avaldust osakute vahetamise ja sissemaksete suunamise kohta.\nPensionifondi osakute vahetamisel on inimese jaoks ka kulu. Vahetamisele kuuluvate osakute väärtusest üks protsent tuleb maksta osakute tagasivõtmise tasuna fondivalitsejale.\nJuhul, kui inimene on aga juba vanaduspensioni eas või on tal sinna aega veel kuni viis aastat, ei ole vaja tasu maksta. Osakute tagasivõtmise tasu on eelkõige ennetav meede liiga tiheda ja mõtlematu fondide vahetamise vältimiseks.\nÜhest küljest tähendab tihe vahetamine süsteemile kulu (nii otsest – tehingukulud jms, kui ka kaudset – suur osa varadest tuleb hoida likviidsetes ja väiksema tootlusega varades). Kuid senine praktika on ka näidanud, et üle poolte juhtudest valitakse uueks fondiks see, mille tootlus on edaspidi madalam, kui vanal fondil. Otsuseid tehakse tihti ka lühiajalise tootluse põhjal, mis ei iseloomusta fondi pikaajalist minevikutootlust ega ka tulevikutootlust.\nSissemaksete ümbersuunamiste arv ja osakute vahetamiste arv on viimastel aastatel oluliselt vähenenud võrreldes tippajaga 2011. aastal, mil mõlemat avaldust esitas umbes 100 000 inimest. 2015. aastal vahetas pensionifondi osakuid umbes 59 600 ning sissemakseid suunas 59 500 inimest. Keskmiselt esitas iga pensionifondi vahetaja 1,3 avaldust ja sissemaksete suunaja 1,2 avaldust, mis tähendab, et mõned inimesed esitasid aasta jooksul mitu avaldust fondi muutmiseks. Kõigis kahekümnes fondis on osakuid ainult kuuel inimesel ja rohkem kui kahes fondis on osakuid 9200 inimesel. Väiksem vahetamiste arv võib ühest küljest tähendada konkurentsi mõningast vähenemist, kuid positiivse poole pealt on vähenenud ka süsteemi kulu.\nII samba sissemaksete suunajate ja osakute vahetajate arv.\nViimase üheksa aasta jooksul on pensionifondide vahetamise tulemusena kliente võitnud ja kaotanud enamasti samad pensionifondid. Võitjad (st fondi tulijate ja lahkujate vahe) on eelkõige kõik uued agressiivsed pensionifondid aga ka kõik LHV pensionifondid. Siiski, statistiliselt puudub oluline korrelatsioon fondide vahetamise ja pikaajalise tootluse vahel. Kui aga võrrelda tootlusi ja vahetamisi konkreetsetel aastatel, siis on korrelatsioon mõnevõrra suurem. See tähendab, et otsuseid tehakse pigem fondi tootluse lühiajaliste muutuste põhjal.\nEnim uusi kliente on üheksa aasta jooksul saanud LHV L (üle 55 000 inimese) ja Swedbank K4 pensionifondid (üle 52 000 inimese). Enim on kliente kaotanud Swedbank K3 (üle 73 000 inimese) ja SEB Progressiivne (üle 42 000 inimese) pensionifond. Suur osa K3-st lahkujatest on liikunud just K4 pensionifondi. 2015. aasta oli siiski LHV jaoks erandlik, kuna kõik nende fondid kaotasid vahetamise tulemusena kliente. Kõikide fondide peale kokku oli kaotus üle 5000 inimese. Samas, Swedbanki kõik fondid võitsid kliente juurde, kokku üle 9000 inimese. Põhjuseks oli ilmselt võrreldes LHV-ga Swedbanki mõnevõrra parem tootlus 2015. aasta esimeses pooles.\nVahetamise teel fondi tulijate ja lahkujate vahe aastatel 2007-2015 ja fondide keskmine nominaaltootlus alates fondi loomisest.\n« Kas intressimäärad on kõrged või madalad?\nTegevuspõhine eelarve näitab selgemalt, mida kodanikud riigi raha eest saavad »


Tõrva neidudekoor kuulis tuuri katkestamisest raadiost - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nTõrva neidudekoor kuulis tuuri katkestamisest raadiost\n19. juuni 2009, 15:45\nFOTO: Anniki Leppik/ Pärnu Postimees\nTeisipäeval alanud ansambli Fix tuur «Jaanipäeval kõrgeks kasvab rohi» sai täna ootamatu lõpu. Planeeritud üheteistkümnest kontserdist sai antud vaid kaks.\nEsimesel kontserdil Tartus oli Fixi mänedžeri Väino Landi sõnul 500, teisel kontserdil Raplas 300 inimest. «Publikuhuvi ei ole piisavalt, sellepärast katkestasime tuuri,» ütles Land.\nArvamuseavaldajatest osa ei pidanud õigeks, et esinemas oli nii kirju seltskond - kontserdil olid kaastegevad Birgit Õigemeel, Margus Vaher ja Tõrva neidudekoor. Osa on nördinud kõrgest piletihinnast - täispilet maksis 175 kr, sooduspilet pensionäridele 150 krooni.\nTõrva neiud said Rapla kontserdil teada, et kolmas kontsert, mis pidi toimuma 18. juunil Haapsalus jäetakse eelmüügist ostetud piletite vähesuse tõttu ära. Edasise kohta ei öeldud midagi. Täna, 18. juunil kuulsid nad raadiost, et tuur on katkestatud.\n«Kahju. Meie teadsime, et Keila kontsert reedel tuleb. Eelmüügi järgi ei saa otsustada. Ilmad on nii heitlikud. Inimesed otsustavad viimasel hetkel,» rääkis Tõrva neidudekoori laulja Deivi Kivi.\nEsimene kontsert oli Deivi sõnul kulgenud närvilises õhkkonnas, teisel oli olnud pingelangus ja kõik läinud hästi. «Tõrva kontsert oleks võinud ikka olla. Arutasime tüdrukutega ja üritame nüüd ise sel päeval Tõrvas midagi teha.»\nTõrva dirigent Maie Kala sai tuuri katkemisest teada apteegis ühelt lapsevanemalt. «Kuidas nii?» küsimusele vastas dirigent, et ei saa suhelda inimesega, kes temaga ei suhtle.\nTõrva neidudekoori dirigent Maie Kala andis teada, et 26. juunil kell 21 Tõrva Tantsumäel väljakuulutatud kontsert tuleb kindlasti, kuid nüüd juba teisel moel.\n«Oleme sel aastal igal pool väga palju esinenud, aga kodurahva ees mitte, kuigi see on meil kogu aeg plaanis olnud. Anname nüüd täismahulise kontserdi ja kutsume esinema ka neid, kellega oleme koos laval olnud. Evald Raidma tuleb meie kontsertmeistriks. Heli ja valguse tegemise jõudsime ka juba Tõnu Karpoviga kokku leppida.»\nKoori plaadiesitlus tuleb juulis.


RIIGIEELARVE 2021 ⟩ Helme ideed ärritavad kaitseväge ja Isamaad - Eesti - Tänane leht\nRiigieelarve 2021 ⟩ Helme ideed ärritavad kaitseväge ja Isamaad\nHenry-Laur Allik, Meinhard Pulk\n17. september 2020, 00.01\nHelme ideed ärritavad kaitseväge ja Isamaad\nRiigi kaitseinvesteeringute keskuse juht Kusti Salm ja Eesti Kaitseväe juhataja Martin Herem suvel saabunud kaitseväe uute automaatidega R20 Rahe. Sellised relvad saab ka Kaitseliit. Foto: Mihkel Maripuu\nKaitseväe juhataja Martin Heremi sõnul nõrgendaks rahandusminister Martin Helme (EKRE) idee vähendada koos kahaneva SKTga Eesti kaitsekulutusi Eesti kaitsevõimet. Vastasseisule valitsuses lisab õli tulle ka see, mida Helme sõnul võiks võimaliku laenurahaga osta.\nKonflikt sai alguse riigieelarve kõnelustel, kui kerkis küsimus, kas SKT kahanedes peaks vähendama ka riigikaitse eelarvet. Kui kaitsekulutused jätta samaks nagu 2019. aastal (585 miljonit eurot), siis moodustaks need kaitseminister Jüri Luige (Isamaa) sõnul järgmisel aastal umbes 2,29 protsenti SKTst. Kui kulutusi langetada kahe protsendi peale, siis väheneksid need 50 miljonit ning järgmise nelja aasta jooksul umbes 200 miljonit eurot. Kaitsekulutuste hoidmist samal tasemel pooldava Luige hinnangul tekitaksid sellised kärped suure augu meie kaitsevõime arendamisse.


Staatilise segisti tera vorm ja parameetrite määramine - Teadmised - YNT naftakeemia masinate seadmete Co., Ltd.\nStaatilise segisti tera vorm ja parameetrite määramine\nStaatiline segisti ei suuda mitte ainult saavutada turbulentset segamist, vaid võib ka lõpetada sisemise laminaarse voolu segamise. Turbulentseks segamiseks sobilik staatiline segisti võtab vastu moonutatud terade vormi, sest voolukiiruse suurenemise, voolu ristlõike suuna korral on palju jõulisi vooge ja tugevaid nihkejõude. Tugeva nihkejõu olemasolu tõttu saab efektiivselt genereerida vedelike, vedelike, vedelike ja tahkiste hajutamist ning vedelike ja tahkete ainete lahustumist.\nLisaks keeratud tera kujule võivad ka muud tüüpi staatilised segurid täita turbulentset segamist, kuid tarnitud vedeliku energiat tarbitakse enamasti vedeliku hõõrdumisega seinapinnaga ja vedelike vahel on vähe hõõrdumist. Seepärast on energiatarbimise seisukohast nendest struktuuridest madalamad kui keerutatud labade kujul.\nTuleb märkida, et staatilise segistiga segatud vedelike segamisvorm erineb märkimisväärselt segamisvormist, mis segatakse segistiga või ülekandeliigiga segistiga. Mõlema vedeliku segamine staatilise segistiga on tüüpiline laminaarne segamisolek, mille tulemuseks on.\nSee segatud olek muutub ribalt pidevateks või katkendlikeks joonteks ja osakesteks ning riigi muutumine sõltub Reynoldsi arvust ja Weberi arvust vedeliku segamisel. Näiteks, kui voolukiirus, viskoossus ja segisti läbimõõt on konstantsed, kui vedelike vaheline pindpinevus on suur, muutub vedeliku segu vormis lineaarsel kujul ja muudab endiselt osakeste kuju.\nTegeliku segamisprotsessi ajal muutub staatilise segisti arv ja läbimõõt sõltuvalt vedeliku olemusest, segamissuhetest, soovitud segunemisastmest, vedeliku struktuursest muutusest kontaktpinnal jne, mistõttu need parameetrid peavad olema eksperimenteerimise ja kogemuste abil. .\nReinoldsi arv määratakse tavaliselt mikseri suurenduse määramiseks katseliselt. Siiski, kui Reynoldsi arv Re <100, on="" segunemis-="" ja="" segamisseisund="" sõltumatud="" reynoldsi="" arvust="" ja="" sõltuvad="" ainult="" segamisseadmete=""> Seega, niikaua kui ühendatud vedelik on segatud, olenemata sellest, kui suured on voolukiirus ja segisti läbimõõt, võib kasutada katses määratud ühikute arvu. Http://www.inocofiltration.com/\nPaari: Gaasifiltri korpuse suurepärane töökindlus ja sobivus\nJärgmise: Lamineeritud automaat tagasivoolufiltri disain Tsentrifugaalplaadi kasutamine


Toitumine ja toitumine seljaajus - Massaaž - 2021\nToitumine emakakaela lülisambale\nSelgroog on selgroog tekkinud, kui on tekkinud katkevahelises plaadis tekkinud katkestused, mille väljaulatuv osa on pulpous tuum. Selle tulemusena hakkab moodustunud nõel survet närvilõpmetele väljumiskohtades, põhjustades seeläbi tugevat seljavalu. mis sageli annavad ülejäänud kehale ja on selle haiguse peamine sümptom.\nDr Ignatievi kliiniku arstid püüavad kasutada kõiki manuaalse ravi meetodeid. et mitte kasutada operatsiooni. Vastuvõtul tuleb konsulteerida eelnevalt.\nEmakakaela selg. Patsient viitab valulikele tunnetele kaelas, mis võib anda õlgadele ja kätel. On sõrmede tuimus. peavalu, peapööritus, vererõhk tõuseb oluliselt.\nRinnaosa selg. Keerukus paikneb pidevalt rinnapiirkonnas. Füüsilise töö tegemisel on patsient sunnitud võtma erilist positsiooni. See valulikkus on kergesti kombineeritud juba olemasoleva skolioosiga või kyphoscoliosisega.\nDr Ignatievi kliiniku arstid soovitavad, et nende patsiendid kombineeriksid manuaalse ravi ja dieediga. kuna selgroo probleemide raviks, aga ka rinnaäärse hernia arenguga, on lisaks ravile vajalik ka „õigustada”, õige toitumine. Dieet ise põhineb toodete kasutamisel, millel on täielikult mikroelemente, vitamiine.\nNõuetekohane toitumine intervertebral hernia\nEsmane asi, mida diagnoosi teinud inimene peaks tegema, peab olema selgroogse sööda nõuetekohane organiseerimine. Kuna üheks kõige levinumaks seljaajuidsi põhjuseks on ebapiisav toitumine intervertebraalsete ketaste oluliste ainetega.\nÜmbritsevad lihased ja sidemed toidavad plaate ja eemaldavad metaboolseid tooteid. Kui sidemed ja lihased ei täida oma funktsioone piisavalt, väheneb hapniku ja toitainete vahetus, kettad kannavad liiga palju. Esmalt areneb osteokondroos ja seejärel moodustub kael.\nKui see on juba juhtunud, saab intervertebraalsete ketaste normaalset toitumist taastada ainult õige toitumise ja treeningu abil.\nKahjulik toit hernias\nJärgnevalt on loetelu toiduainetest, mida tuleb piirata, ja parem on oma toitumisest täielikult eemaldada:\nTipptasemel jahu ja suhkur on täiesti kasutud tooted, kuna nende tööstusliku puhastamise käigus eemaldatakse kõik vitamiinid ja mineraalained;\nLihatooted, näiteks: vorst, peekon, vorstid, sisaldavad liiga palju värvaineid, stabilisaatoreid, maitsetugevdajaid jne;\nJäätis, gaseeritud joogid, mitmesugused tarretised, maiustused, enamik jahu tooteid;\nSool ladestatakse liigestesse, luudes, sest soola toit oma plaadil vähendab iga kord soola kogust;\nSamuti ei tohi süüa teisi soolaseid toite: pähkleid, marinaate, ketšupit;\nVürtsikas ja rasvane toit aitab kaasa põletikulistele protsessidele;\nValge riis, tomatid;\nMargariinid ja levikud;\nKõiki suitsutatud tooteid, eriti kauplustest pärit kala, töödeldakse spetsiaalses lahuses, mitte suitsutades;\nAlkohol ja sigaretid hävitavad ketaste kõhre.\nKasulikud tooted lülisambaideks\nPirnid, õunad, salat, maapirn (maapirni), maasikad, vaarikad, spinat;\nLäätsed, sarapuupähklid ja muud pähklid, sinised rosinad, kivi aprikoosid, oad, kõrvits, kapsas;\nLeib, kliid, teravili;\nVärske piim, soja jogurt.\nKala (heeringas, lõhe, makrell), kanafilee, küülikuliha ja kalkuniliha;\nŽelatiin ja želiin loomade kõrvadest ja sabadest;\nTooted, mis on lisanud agar-agarit - aine, mis on valmistatud vetikatest.\nKondroprotektorid (kõhre kaitsjad) on valmistatud loomade kõhre, sest need kaitsevad kõhreid nii tõhusalt ja aeglustavad liigeste ja seljaplaatide düstroofiliste muutuste arengut. Selliste ravimitega ravi kestab tavaliselt kuni kuus kuud, sest kõhre kude koguneb üsna aeglaselt.\nVesi! Kõhre on 85% vett, nii et ühtegi mahla, kohvi, teed või kompote ei raviks kõhre. Ainult vesi. Te saate lugeda, kui palju vett päevasel ajal on vaja juua, ja kui palju teie keha võtab vett ja mida see ei ole. Vesi, mida on vaja sooja, joogi temperatuuri lähedal. Ärge jooge mahla tühja kõhuga - see on tohutu koormus kõhunäärmele ja esimene samm diabeedile.\nLisaks selgroo hernia toidule saate kasutada ka selliseid rahvahooldusvahendeid.\nTe saate valmistada seesami piima, mis on kaltsiumisisalduse poolest palju muudest toodetest parem. Seesamipiim valmistatakse niimoodi: seesami pesti, jahvatati kohviveskis, segati segistis 4 supilusikatäit seesami jahu ja 1–1,2 liitrit vett, lisades maitse - 1. saagi ja pool klaasi vanilli. Tüve segu läbi marli ja tarbige rõõmuga! Joo tühja kõhuga iga päev poole tassi eest.\nYarrow (supilusikatäis) vala keeva veega (250 ml) ja nõudke 1 tund. Siis on vaja pesta puljongit ja võtta enne iga sööki 20 grammi.\nVõtke redisimahl (1,5 tassi) ja segage see puhta meega (1 tass) ja pool tassi viina. Lisage segule 1. Sool. Segage hoolikalt. Võta enne magamaminekut 1 klaasi sees ja hõõruda seda valutavat kohta seljaga.\nNüüd teate kõike selgroo mure toitumisest, see võimaldab teil tunda ennast selles probleemis vabanemise protsessis.\nJärgmises artiklis vaatleme, milliseid harjutusi selgrooga on, saate tellida alljärgneva tellimuse vormis, et saada uusi artikleid, ja iga kord, kui sellel saidil avaldatakse uut teavet, siis te saate sellest esimesena teada:\nTere, Olga! Mul on põiksuunaline hernia L4-L5 10mm, see tõmbab jala numbri parema jala, arstid räägivad operatsioonist, hakkasin Bubnovski meetodil jõusaali minema, kuigi ma tunnen ainult valu.\nOlga, hea pärastlõunal! Mul on 3 intervertebral hernias, olen 33 aastat vana, perioodiliselt häiritud, plaanin rasedust, öelda, kuidas valmistada keha kandmiseks ja sünniks. Tänan teid ette!\nTere, Lesya! Saatsin teile e-kirjaga seotud teabe.\nTäname informatiivset artiklit. Head sind\nTere Olga, olin 2016. aasta oktoobris operatsioon, pärast seda võtsin ma MRI-d ja nüüd saadan teile järelduse: SPO.MRT nimmepiirkonna osteokondroosi tunnused (periood 2). Keskketta hernatsioon L5-S1 reverberatsioonide tasemel. Tõsine parempoolne parameetri ketas ulatub L4-L5 selgroolülide tasandile. Schmorli selgroolülid L1, L2, L3, L4.\nNüüd olin väändunud, kui jalgsi kõndisin, antakse valu jalgadele. Palun saatke mulle igakülgne ravi (toitumine, võimlemine) e-posti aadressile Vanus 48 aastat.\nHea päev! Olga, tänan teid selle artikli eest, mul on kaks küünist lumbaalses piirkonnas 7 mm ja 7,5 mm, olen 33 aastat vana, mul ei ole lapsi, aga ma unistan väga, tahaksin saada teie soovitusi hernia ja järgneva sünnituse raviks. Tänan ette.\nSuurepärane, konkreetne teave, kuid jällegi puudulik.\nMunad, juust, veiseliha, putru - kas see on kõik?\nValge riis - ?, Ja kus on teine müüdud.\nOlga, hea pärastlõunal! Mul on 7 mm intervertebral hernia L4-L5. Mul on 7 kuud töödeldud, miski ei aita. Valu tuharas ja kogu jalg. Iga päev teen harjutusi. Ma kavandan rasedust, palun saatke mulle teavet ravi kohta, tänulik juba ette.\nTere Natalia! Teile saadetud teave.\nOlga Tere. tänu selle artikli eest. ja siin on meil probleeme. Tema abikaasa on 34-aastane ja tal on L5 / S1 ketasvähk, mille suurus on 0,7 cm. operatsioon ei soovi. Ma tahtsin lihtsalt teada teie ravimeetodit. saatke meile e-kiri.\nTere Olga! Mul oli aasta tagasi hernia! L4L3 ketta difuusne eend kuni 0,3 cm. L4L5 ketta dorsaalne keskvats, kuni 0,7 cm, ütleb mulle, mida teha, ravi on antud, kuid ei aidanud. Tänan teid.\nLugupeetud Olga, nagu paljud teised teie lugejad, on mul ka L5-S1 ketast. Olen 44 aastat vana. Püsiv valu sündroom rohkem kui 3 kuud. Neuroloogi ravi, blokaad, füsioteraapia ei tööta. Valmis operatsiooniks. Pärast artikli lugemist tahan proovida teie soovitusi kasutada. Palun saatke mulle harjutuste ja toitumise komplekt e-posti teel. Tänan ette.\nTere, Olga! Toitumisest ja harjutustest võid lugeda selles artiklis. Ma saadan teie e-kirjale informatsiooni, kuidas vabaneda kirurgilisest testist.\nTere, ka mina kannatan herniaga ja ma ei suutnud saata teavet operatsiooni puudutava hernia ravi kohta. Tänan teid väga palju ette. Ja te saate kirjutada, kas kõndimine herniaga on kasulik.\nTere Svetlana! Jah, kőrva kõndimine on kasulik. Teile saadetud teave. Hangi kiiresti!\nOlga, tere! Ma palun teil saata soovitusi tervise taastamise kohta lumbosakraalse karguse L5 / S1 juuresolekul, ma olen juba kommenteerinud, kuid ma ei leia seda saidil. Võib-olla see ei töötanud. Ma lugesin teie artikleid aeglaselt. Tänan teid väga!\nTere, Alena! Teave on juba teie e-kirjas.\nHea päev! Sooviksin saada teavet ka ravi kohta. Veealused ekstrusioonid andsid lühiajalise efekti. Peale selle on töö istuv...\nOlga, hea pärastlõunal. Tänapäeval olin MRI tulemuste pärast kurb.\nL3-L4 keskmine ketas herniation laia aluse, suurus 5.4mm, toetades dural kott\nL4-L5 - mediaan, mille külgmine on paremal, 14.1 mm suuruse ketta hernia - sagitaalses suunas ja 11,4 mm telje suunas; tagumise prololaarse sideme purunemine, duraalse tihvti järsk kokkusurumine, kõva juurte juurte tugev koormamine ja surumine dorsaalselt ja vasakule, peaaegu täielikult kaetud kogu seljaaju kanali kaaluga, mille luumen on lõngaga sarnane\nL5-S1 - tsentraalne / laotatav külgsuunaga, 6 mm suuruse herniated ketta mõlemal küljel, mõlema seljajuurega intiimne, paremal ja parema luu ja radiaalkanali kitsenemine\nKas sa ütled mulle, kuidas seda teha? Tänan ette...\nOlga, hea pärastlõunal! Mul on 7 mm intervertebral hernia L4-L5. Olen ravinud 3 kuud peamiselt treeningravi ja võtnud glükoosamiini, kuid seni ei ole paranemist. Valu tuharates ja vasaku jala reie tagaosas. Palun saatke mulle teavet ravi kohta, tänulik juba ette.\nTäname artikli eest! Saate mulle saata teavet hernia ravi kohta. Tänan teid!\nOlga! Tänan teid väga toitumise ja harjutuste lingi kohta, samal ajal, kui probleem ilmnes, ei keskendunud arstid isegi hernias toitumise probleemile. Ma olen elanud L4-L5 väljaulatuvusega rohkem kui 5 aastat... võib-olla juba tőbi... Ma kardan MRI-le registreeruda... Ma tõmban jõusaali sisse... perioodiliselt, üks kord kuue kuu jooksul, läbin 3-nädalase kinesioteraapia kursusi... Tänan Jumalat, vähemalt ilma pillideta ja vähemalt 3-päevaste süstideta. aastat vana. Aga ma pean tunnistama, et mul on korralik ülekaalu. Ma tõesti tahan need küsimused minu tervise jaoks lõpetada. Palun saatke rohkem teavet ennetamise ja ravi kohta posti teel. Tervis teile ja kõigile parimatele.\nTere, Igor! Saatsin teile e-kirjaga seotud teabe. Hangi kiiresti!\nOlya ilmselt on see artikkel kõige rohkem kommentaare ja abitaotlusi! Ma ei saa olla ükskõikne, et näha, kuidas mu naaber valu kannatab (intervertebral hernia) kardab seda operatsiooni teha. Olya, palun saatke kirbe ravi kohta ilma operatsioonita. Tänan teid ja austust teie vastu.\nTere, Lootus! Teile saadetud teave. Lase oma naabrid tagasi!\nOlen 48 aastat vana, kuigi ma ei tunne oma vanust. Alates 15. eluaastast tegeles ta kaalutõstmisega, alustas 82 kg kategooriast 180 cm kõrgusel, seejärel kolis ta kuni 110 kg kategooriasse 190 cm kasvuga. Igaüks, kes mind tundis, oli see, kes seda ära tegi! Ja mulle meeldis see. Saavutati spordikandidaadi tase. Koolituses tõstis esmaklassilist sportlast. Isegi sel ajal haaras mu selja. Nüüd, aastate jooksul, ma mõistan, et olen teinud väga vähe kõhuõppusi. Ma ei teinud pärast koolitust alati viisasid. Ta võttis ära valu, kasutades oma spordiarsti - manuaalterapeut Oleg Terentyevi teenuseid. Valud olid enamasti nimmepiirkonnas. Ma ei võtnud ühtegi fotot ega uuringut. Läbiv valu ja kõik. Lõpetasin koolituse 1992. aastal. Viimane kord oli 2007. aastal tugevad seljavalud. Valu oli terav, ei suutnud isegi küljelt küljele liikuda. Aga ma seotan neid sellega, et mu selja oli jahutatud. Ta käsitles valu peamiselt selgroo venitamiseks ja väänamiseks. Horisontaalne riba, mis oli paigaldatud kodus, aitas mul palju aega. Sageli riputati selle peale, valu oli eemaldatud. Alates 2002. aastast olen teinud iga päev regulaarselt harjutusi. Squats 3x25 ja push ups rusikad 3x20. Alates 2010. aastast asendasid nõlvad tõusud. Ma panin oma käed pea taha, et ma kükitaksin ja painutaksin. Nüüd teen 3x25 squats ja 3x25 nõlvad. 2015. aastal hakkasin minema jõusaali, mis meil on ettevõttes, kus ma töötan. Koolitus algas järk-järgult, suurendades koormust, kuid 23 aastat on möödas. Põhimõtteliselt koosneb kompleks mitmest tugevuse harjutusest: tõkiskingad baaridel, õlgade klammerdumine, õlgade kaldega kallutamine, 45-kraadine hüpoteek (ma nimetan seda kitseks läbi vana kalde), deltalihmade tõstukid, põlvelihased, pulloverid, käte pumpamine ja teised. Minu kaal on nüüd 92-93 kg. Ma ei suitseta. Suvel jõuab see 90 kg ja isegi 89 kg. Hoidke koolituspäevikut. Ainult umbes 38 harjutust erinevatele lihaste rühmadele. Pärast treeningut on alati vaja riputada horisontaalsele ribale ja venitada.\nTänavu veebruari lõpus ilmnes pärast stressi kannatamist vasakusse tuharasse tõmbevalu, mis annab jalgale tagasi jala küljest väljapoole vasika lihased, ulatudes pahkluu ja nihutatuna pöidla vahelt ja sentimeetritest kuni sentimeetriteni 5-7. Sõrmed on normaalsed, reites pole valu. Seljaosa nimmepiirkonnas ei vigastata, surutakse erinevates kohtades üle ristiluu. Ma toetun vabalt ettepoole ja külgedele ja tagasi. Valu ilmus umbes 20. veebruaril ja siis mitte pärast treeningut. Pärast seda tegin ma ka squatsi ja mul ei olnud selja käes valu. Pärast jõusaali harjutamist hakkasin oma keha väga palju kuulama ja kui mulle midagi ei meeldi, siis ma lihtsalt ei tee seda. Alates märtsi algusest välistas ta kõik kaalud, squatsid ja barbelli kalduvusega harjutused, sisaldasid rohkem harjutusi horisontaalasendis ja venitades. Nüüd hakkasin tegema mitmeid harjutusi seljavalu kõrvaldamiseks. Seistes kõigil neljakandel, venitades jalgu vaheldumisi, siis ka vastupidise käega, "kass" üles ja alla ja külgsuunas. Ma istun põrandatele ja painutan põlvili, põlvede rinda. Istudes mu käed mu varbadesse. Kas rullid tagaküljel, "ader". Harjutused tihenevad oluliselt nimmepiirkonda. Kõik harjutused toimivad sujuvalt ilma ootamatute liigutusteta. Ma harjutan kodus. Treeningu ajal ei ole valu! Ja taga ei ole midagi, kõik on korras. Ma tunnen väga hästi pärast treeningut! Sirge sõita seal, nii tugev soov. Alates eelmise aasta novembrist hakkasin õppima 2 korda nädalas. Märtsis pöördusin oma elukoha neuroloogi poole. Ma läksin, sain talle tagasi, ta lükkas mind külgedele, edasi-tagasi, alumise seljaga ei ole valu. Ma ütlesin talle, et olukord tekkis pärast stressi. Tunne mind, et ei öelnud midagi. Ta kirjutas diagnoosi - lumboishalgia. Ta andis mulle magnetravi. Ma lahkusin ustavalt 7 istungist, kuid tunnen, et tulemusi ei ole. Jalg tõmbab ja tõmbab. Muidugi, kohe pärast istungit on kõik korras, aga siis tõmbuvad taas tunded. Aprillis tegi ta nimmepiirkonna MRI. Kokku 2 hernias 2 eendit.\nMRI kokkuvõte: TRI ja T2 režiimides läbi viidud MRI-skaneeringute seerias kahes projektsioonis on lordoosi sirgendatud. Ristidevahelise ketta L5-S1 kõrgus ja selle T2 signaalid on mõõdukalt vähenenud. Kontrollvööndi ülejäänud ketaste kõrgus ja nendest saadud signaalid vähenevad veidi T2 võrra.\nKeskmine dorsaalne väljaulatuv osa L2 / 3 kuni 0,3 cm mööda laia raadiusega koos duraalse tihvti deformatsiooniga. Vasakpoolne tagumine külgmine väljaulatuv osa L3 / 4 kuni 0,3-0,4 cm piki laia raadiusega kaaret, kus on vasakpoolse radikaalse närvi duraalse luugi ja duraalse lehtri deformatsioon.\nVasakpoolne foraminaalne hernia L4 / 5 kuni 0,5-0,6 cm, kitsendades vastavat intervertebraalset foramenit ja surudes sellega vasaku radikaalse närvi.\nParempoolne tagakülgne hernia L5-S1 kuni 0,7 cm koos duraalse tihvti deformatsiooniga, S1 / 2 taseme parema radikaalse närvi duraalse lehtri kokkusurumisel, ümarale väljaulatuvale küljele, kus on omavahel kitsenenud.\nL3-S1 segmendis olevate aromaatsete protsesside ja kollaste sidemete külgede vähene hüpertroofia.\nSeljaaju ja selle juured on sees, kontrollialadel on selged kontuurid, normaalne struktuur. Spondilloartroosi piirkondades on kompressioonita oluliste kitsenemisteta selgroo kanalite valendik deformeerunud väljaulatuvate osade ja herniate tasemel. Selgroolülid L2-S1, millel on väikesed külgnevad marginaalsed eesmised ja külgmised osteofüüdid. Th11-L1, L3 selgroolülid Schmorli defektidega. Kontrollvööndi selgroolüli tselluloosi vähesed muutused.\nNähtavad paravertebraalsed pehmed koed ilma funktsioonideta.\nMRI märke nimmepiirkonna degeneratiivsetest muutustest, tavalist deformeeruvat spondüloosi, spondüloartroosi. L2 / 3, L3 / 4 ketaste seljaosad. L4 / 5 taseme plaadi vasakpoolne hämarik. Seljaplaadi herniation tase L5-S1.\nOlga, mul on selline küsimus, kas ma saan push-ups ebaühtlastele kaaludele või kas te võite loobuda muudest harjutustest? Mina kasutan simulaatoril vaheldumisi iga jalaga. See ei ole enam koolitus, vaid meditsiinilise võimlemise kompleks)))\nKas Jumal annab teile tervise ja jõu, mida teete inimeste heaks! Tänan teid väga!\nVäga informatiivne artikkel. Ma tahaksin rohkem teada, mul on selja taga 4 erinevat herniat, valu ei kao.\nVabandust, kuid see tõesti aitab - želatiin, raudrohi. Kui tihti ma peaksin maitsema raudrohi infusiooni?\nMulle meeldis see teie artikkel, probleemid on samad nagu kõik teised, palun saatke mulle soovitused. Tänan teid ette.\nTere, kas ma saan saata ka soovituse üksikasjad. Tänan teid.\nHea päev! Sooviksin saada teavet ka ravi kohta. Peale selle on töö istuv...\nMa istun valuvaigisti tablettidel.\nOlga, tere! Mul on kõhklus emakakaela C4-C5, C5-C6, C6-C7 pluss väljaulatumise MRI tulemuste suhtes, nimmepiirkonnas on palju vigastusi, mul ei olnud nimmepiirkonna MRT. Palun öelge mulle soovitused, toitumine, võib-olla võimlemine. Tänan ette.\nTere Olga. Mul on hernia L4-L5 ja väljaulatuvad osad kogu selg. Alumise seljavalu ja parema jala tuimus. Samuti on ülekaalulisus ja gastriit. Palun saatke mulle soovitused vere raviks. Tänan ette.\nKõigile saadetud teave, tervis kõigile!\nKas saaksite ka mulle teavet saata?\nMa olen 23 aastat vana, 2 herniat lumbaalses piirkonnas (4mm ja 7mm).\nJa kas on tõsi, et želatiin, raudrohi võib olla mõningane? Kui jah, siis kuidas regulaarselt neid võtta?\nHea päev, Olya! Saatsin sulle selle teabe. Mis puudutab želatiini terapeutilist toimet, siis on parem seda kasutada, kui haiguse alguses ei ole liigeste deformatsioone. Retsept on selline: õhtul valage 5 g želatiini 100 g veega toatemperatuuril, järgmisel hommikul lisage sellele 100 g sooja vett ja asetage see veevanni, segu soojendatakse kuni želatiini graanulid on täielikult lahustunud. Veenduge, et segu ei keeta! Kasutatud lahust soojendatakse enne hommikusööki 30 minutit. Hommikuse vee asemel võite lisada 100 g apelsinimahla, et parandada joogi maitset. Kursus - vähemalt kuu, maksimaalselt - kolm kuud. Siis vajate pausi kolmeks kuuks, mille järel kursusel on lubatud korduda.\nRihmaga retsepti kirjeldatakse artiklis, saate selle ühe kuu, siis peate pausi tegema.\nTere Olga. Ma olen 28-aastane, mul on 0,75 cm L5-S1-i süü, palun jagada teavet selle nuhtluse ravimise kohta, ma tõesti tahan elada täis elu, ilma valu ja piiranguteta.\nHea päev! Räägi toitumisest, leidis 4 herniat (2 emakakaela, 1 rindkere, 1 nimmepiirkonda), mis on ette nähtud malgamma + diklofinaki tundmiseks paremaks, sest pühade ajal ma sõinime küttitud makrelli suitsuvalu tagasi, mida teha?\nTere, Olga! Ma ei usu, et paar tükki maitsvat makrellit, isegi kui see on suitsutatud, võib herniaid halvendada. Tõenäoliselt on ravi mõju lõppenud. Me peame otsima võimalusi, et vabaneda hernias, mitte ainult sümptomite eemaldamiseks.\nTäname artikli eest. Küsin postkasti teavet. Hernia on suur, väga tugev süvenemine.


klassiku vedrustus ja selle geomeetria. - Eesti Ladaklubi\nPostitus Postitas Hulkur » 08 Apr 2016 10:32\nAegade jooksul on igasuguseid asju läbi käinud.\nTeeks siis ühe teema ja korjaks siia sisse kõikide arvamusi.\nTeeks siis küsimuste otsa lahti.\n1) Järeljooks. Tema plussid ja miinused.\n2) Esisillas tala ehitus? On seal vaja üldse muudatusi peale mõne tugevduse?\n3) Flantsid esisillas. (Saad suurendada rööbet, kuid miinuseid rohkem?)\n4) Käändmikud. ??\n5) Stabilisaator ja Topelt stabilisaator. Mida annab?\n6) Stabilisaator taga sillale. Mida annab?\n7) Roolilatti kasutamine.\nPostitus Postitas 01vaz01 » 08 Apr 2016 20:56\nMul ehitus järgus oleval rallikal siis, sillatala tugevdatud, laiad õõtsad (rõõbe 10cm laiem), fiati käändmikud ning roolilatt. Selline seade tundus endale vastupidav ning ka peaks juhitavust parandama aktiivsemal sõidul, kõik see kokku pandud targemate/kogenumate Ladameeste poolt. Muudatustest kohapeal keerutades väga millestki aru ei saa, kuid roolilatt+võimendi on küll üks väga tervitatav lisa Ladal! Sõitnud veel pole sellise seadega kuid kindlasti kirjutan ükspäev foorumi tagasisidet.\nPostitus Postitas Hulkur » 08 Apr 2016 21:48\nRoolilati valikul tuleks muidugi teha suurem mõõtmine ja arvestamine.\nKui ei jää ülemise ja alumise õõtsa joonele tekib ratta ülesse/alla liikumisel kohe probleem.(bump steering)\nEnda autol on sätitud 2,5 kraadi. Sihilikult jäärajale. Ratas keerates püstises asendis.(rehvil kontaktpind suurem)\nOlen sõitnud ka sarnase autoga nagu endal, kuid 10 kraadise järeljooksuga. Ainukeseks plussiks, et rool jookseb kiirelt tagasi.\nTagasipööretel tahab nina libiseda(rehvi kontaktpind tänu järeljooksule väiksem)\nSillatala võiks lihtsalt veidi tugevdada. Keevitused üle ja tikud värskemad.\nÕõtsa kinnitust võiks järeljooksu suurendamiseks ettepoole viia. Esimest õõtsakinnitust tõsta ei soovita.\nKui esimest õõtsakinnitust ülesse viia, siis muutub silla geomeetria kehvemaks. Õõts ei liigu enam sirgjooneliselt ülesse, vaid liigub ka suunaga tahapoole. Järeljooks väheneb ja ratas keerab ülesse/alla liikudes.\nSee kõik on teoreetiline. Kes rohkem sõitnud võiks kah kommenteerida.\nPostitus Postitas Hulkur » 13 Apr 2016 13:55\nFlantsid ja nende +/-\nVedrustuse geomeetriast räägib alates 2,25\nPostitus Postitas Hulkur » 13 Apr 2016 22:54\nSiin väike joonis.\nLada sild analoogne.\nVedrustuse kokku surumisel tekib netatiivne rattakalle.\nTugeval pidurdamisel kannab rattad vaid väliskülgedel.\nKui lisaks on suurendatud järeljooksu (umbes 10kraadi)\nei jäägi rattal kontaktpinda.\nPostitus Postitas zajetz » 13 Apr 2016 23:32\nVäga asjalikud pildid. Jätka samas vaimus. Ehk on sul ka midagi akcermanni kohta. Akcermann on oluline kui rooli õlakuid lühendada.\nPostitus Postitas Hulkur » 14 Apr 2016 10:05\nNii üritan siis veidi ackerman geomeetriast ka rääkida.\nKurvi raadius seest ja väljast on erinev. Võrdselt keeravate rataste puhul hakkab sisemine ratas lohistama kurvist välja suunal.\nAckerman geomeetria puhul antakse sisemisele rattale suurem pöörde nurk.\nKui lada rooliõlakut sirgjooneliselt lühendada läheb keeramis geomeetria liiga rajuks. Kurvi sisemine ratas keerab rohkem kui oleks vaja. (Ladal rooliõlak erinev võrreldes joonisega)\nSüsteemi mõte, et kurvis sisemine ratas keeraks mõned kraadid rohkem.\nOsades võistlus sarjades kasutatakse aga tagurpidi ackerman-i\nPostitus Postitas Hulkur » 15 Apr 2016 21:18\nStabika eesmärk on vähendada kere kaldumist kurvis(body roll).\nSellega väheneb kurvis mõlema ratta pidamine.(Välimine ratas on suurema surve all, sellega üritab stabika varras tõsta kurvis sisemist ratast)\nSisemisel rattal väheneb surve maapinnaga.\nÜldiselt jäik stabikas tekitab esisillas alajuhitavust, tagasillas aga ülejuhitavust.\nPostitus Postitas Hulkur » 23 Mai 2016 21:49\nKui mina 10 a tagasi alustasin masinate rajasõiduks kohandamisega siis sõitsid esiotsa mehed bilsuga mida oli soomes tuunitud.\nKontakte enam alles pole, aga teab äkki keegi rääkida mida seal soomes siis nende amortidel ringi tehti?\nKas peale tuunimist siis paigaldati amortidele ventiil millega uuesti survestati?\nPostitus Postitas ccve » 24 Mai 2016 21:43\nHulkur kirjutas: Kui mina 10 a tagasi alustasin masinate rajasõiduks kohandamisega siis sõitsid esiotsa mehed bilsuga mida oli soomes tuunitud.\nwww.rallysystems.com tegi ja teeb siiani neid amorte ümber.\nVentiili ei paigaldata, sisu tehakse ringi.\nPostitus Postitas Hulkur » 25 Mai 2016 20:13\nNüüd ootaks kommentaare kuidas asi oli algul ja peane tuuningut.\nHetkel riiulis B6 Ja B6 rally mode. Tehase seades. Isiklikult valmistas Rallymode pettumuse.\nAmorti kokkusurudes jõud ühtlane. Trampliinis ei suuda originaal käiguga kindlasti autot sujuvalt maandada ja vedrustus jookseb vastu läbilöögipukse.\nPostitus Postitas ccve » 26 Mai 2016 12:21\nHulkur kirjutas: Nüüd ootaks kommentaare kuidas asi oli algul ja peane tuuningut.\nKogenud mehed on öelnud, et originaal B6 Rallyega ei olegi võimalik sõita enne kui neid Soomes ümber ei ole tehtud Eriti aukudes/lohkudes/rööpas kus originaal seades hüppab kargab - pärast enam mitte.\nPostitus Postitas RRisto » 26 Mai 2016 15:05\nAga ega ei oska pakkuda, Palju nende Bilsude ringitegemine maksta ka võiks? Vb on odavama otsa coilid juba sama hinnaga?\nPostitus Postitas ccve » 26 Mai 2016 21:58\nRRisto kirjutas: Aga ega ei oska pakkuda, Palju nende Bilsude ringitegemine maksta ka võiks? Vb on odavama otsa coilid juba sama hinnaga?\nMis see tegemine täna maksab - ei oska kahjuks öelda. Kel huvi, saab eelneva lingi kaudu Timo'lt ise uurida.\nParaku odavama otsa coilid ei sobi üldjuhul ka asfaltile mitte, rääkimata kruusal sõitmisest.\nPostitus Postitas Hulkur » 26 Mai 2016 22:27\nKui natuke mõelda assju läbi siis ei pea ilmtingimata tohutut investeeringut tegema.\nRahvaspordiks kõlbab b6 sport, orig vedru, pikem läbilöögi puks.\nÕõtsade pikkusega mängimisel muutub kogu elu.\nKõige suurem mure ongi minusilmis trampliinilt maandumine. Kogu esimene vedrustus jookseb kolinaga ülesse kokku.\nMingi süsteemiga peaks seda tagasi hoidma.\nLihtsaim varjant on sarnane kooniline läbilöögi kummist puffer suurendatud kujul.\nPostitus Postitas RRisto » 26 Mai 2016 22:54\nMeil ees lühendatud Niva vedru+B6 Rallymod ja taga venelaste muutuva keermetihedusega vedrud + B6 Rallymod .... Kehala paarisrada ja trampat talus ilusti ... aga mootoripadjad on need, mis seal ära lõhub.\nPostitus Postitas Hulkur » 26 Mai 2016 23:33\nMootoripadja saab IKH-st. Pole 3. tuge vajagi. K-Kastile poluretaan tugi.\nBilsu b6 seeria on seadistatud orig tugevusega vedrule.\nPostitus Postitas raigovilbiks » 18 Juul 2016 07:46\nPool aastat tagasi oli veel 100 euri amort, ümber tegemine.\nPostitus Postitas Hulkur » 08 Okt 2016 21:47\nNii. Jõudsime siis sõbra ühte standard sigulli sillapingis mõõta. Hetkel mingid andmed olemas.\nEesmärk oli mõõta ära nn bump steer. Hetkel võin peast öelda vaid nii, et rattad keeravad vaid minuteid, ning mitte võrdselt. Peamine põhjus on, et roolikarbi ja pendelhoova asukoht erinev.\nÜhesõnaga bump steer on üsna minimaalne.\nPlaanis veel mõõta erinevaid nn tuuning varjante.\nLõigatud käändmik ja ümbertehtud esisild(järeljooks)\nMingil hetkel koostab ka väikse tabeli.\nPostitus Postitas VäikeMägilane » 09 Okt 2016 18:11\nHulkur kirjutas: Nii. Jõudsime siis sõbra ühte standard sigulli sillapingis mõõta. Hetkel mingid andmed olemas.\nPaistab, et lõpuks on jõutud ka ladaklubis võidusõidu autode ehituses selle õige lähte juurde. Tublid, ootame huviga tulemusi!