Sea Doo SPARK 90 HP - auto24.ee\nAvaleht » Sõidukikuulutused » Veesõiduk » Sea Doo » 2016-2018 » Sea Doo SPARK 90 HP\nHinnas sisaldub jetile paigaldatud lisavarustusena kaanega esimene panipaik. Väärtus 300 eurot, Hinnas sisaldub SPARK´i vähekasutatud originaal jetikate, millega mugav transportida, näeb hea välja. Kattel on olemas tuulutus ja tankimisavad. Väärtus 250 eurot, Lisaks pakkuda kaasa spetsiaalne pikk veespordi veoliin, kolmnurkse käepidemega. Kasutatud vaid paar korda (suuskade ja laua vedamiseks), Kellel nüüd kohe ilusal nädalavahetusel vaja siis võin rentida ka uut naiste suuruses sõidukomplekti (vest, kalipso, sussid, kindad) või poe hinnaga ära müüa.\ntippkiirus: 82 km/h\nMüüa vähekasutatud ja üliheas korras jett.\nRegulaarselt esinduses tehtud kõik hooldused igal sügisel ja kevadel.\nSügisel paigaldatud tutikas aku.\nVõisteldud ei ole.\nMootori tunde ainult 110.\nJett on registris ning number ja dokumendid kaasas.\nJetti hoitud pidevalt katte all ja talveti soojas garaazis. Seega keredetailid pole saanud ei külma ega UV kahjustusi. Pildil olevad pisikesed kriimud/täkked nurga bumperitel on normaalne asi kui nt sadams puidust kai külge jeti kinnitad mõnele väikesaarele matkates jne. OLULINE- et need väikesed bumperid on kergesti vahetatavad ja ongi selleks mõeldud ja maksumus mõnikümmend eurot :)\nLisatasu eest kaasa pildil olev jeti treiler ja/või pildil olev ratastega teisadatav ja kokkupandav hoiualus. Treileril on eritellimusena paigaldatud ilusad full LED tuled, mis on ainsad tõeliselt veekindlad ja hooldusvabad.\nLisatasu eest võin ära anda ka pildiloleva L-suuruses meeste sõiduvarustuse (kalipso, veesõidujalanõud, Seadoo vest) mille värvid sobivad ideaalselt jetiga kokku.\nMüügi põhjus, kaksikute sünd ja pole kordagi aega sõitmas käia enam.


Kirde-Itaalia avastamata pärl – Joogikoolitused\nkirjutas sommeljee Ülle Valdre\nFriuli – vähetuntud piirkond Kirde-Itaalias, kuulsa Veneetsia vahetus naabruses. Alpi mäestik oma lumiste tippudega, iidsed kindlused, sajandite-vanused armsad väikelinnad oma põneva arhitektuuriga, viinamarjapõllud laugjatel mäenõlvadel, Aadria mere lähedus – siit leiab midagi igale maitsele. Siia on põhjust tulla nii matkasellidel, kultuurihuvilistel kui ka rannamõnude otsijatel. Kõigele eelnevale lisaks on pakub Friuli põnevaid toiduelamusi ja ka kohalikud veinid on suurepärased.\nFriuli piirneb põhjast Austriaga ja idast Sloveeniaga. Ajaloolised sidemed on tugevad ja naabrite mõju on tunda igal sammul. Paralleelselt itaalia keelega on kasutusel ainult sellele piirkonnale omane friuuli keel. Friulis elab palju sloveenlasi, paljud itaallased on ära õppinud sloveeni keele, Sloveenia piiri ääres on sildid kahekeelsed. Ka mujal Friulis kohtab palju võõrapäraseid nimesid ja nimetusi.\nFriuli põhjaosa on mägine. On hulgaliselt enam kui 2 500 m kõrguseid mägesid, kõrgeim neist on Monte Coglians (2 780 m üle merepinna) Austria piiri lähedal. Friuli keskosa maastik on tasasem, rikastatud rohkete jõgede ja viinamarjapõldudega kaetud laugjate küngastega. Lõunast piirnevad Friuli alad Aadria merega. Kui piirkonna põhjaosa mägedes on temperatuuride kõikumised suured, siis rannikul asuvat Trieste linna peetakse õhutemperatuuri poolest stabiilseimaks linnaks Itaalias. Friuli tasandikul on kliima on soe ja niiske. Aeg-ajalt külastab piirkonda puhanguline külm tuul Bora, mille kiirus võib ulatuda kuni 150 km/h. Parim aeg piirkonna külastamiseks on kevad (aprill, mai), kui loodus tärkab ja ilm on meeldivalt soe.\nFriuli tasandike soe ja niiske kliima sobib suurepäraselt heledate viinamarjade kasvatamiseks ja seetõttu peetakse piirkonda Itaalia valgete veinide keskuseks. Kohalikest heledatest sortidest on tuntuimad Friulano, Malvasia ja Ribolla Gialla. Tingimused on ideaalsed ka selliste tuntud rahvusvaheliste heledate sortide kasvatamiseks nagu Sauvignon Blanc, Riesling, Pinot Blanc ja Pinot Grigio. Lisaks valgele veinile leiab Friulist ka vahuveini (prosecco), põnevat punaveini (kohalikud sordid Refosco ja Scioppettino) ja suurepärast dessertveini (Picolit, Ramadolo). Valdavalt tehakse ühest viinamarjast valmistatud sordiveine, segusid kohtab harva.\nFriuli valged veinid on heaks kaaslaseks kohalikele toitudele. Friulis kohtuvad Itaalia, Sloveenia ja Austria köök. Mere läheduse tõttu leidub palju roogasid kalast ja teistest mereandidest – Risotto alla Maranese (mereannirisotto), Anguilla ai Ferri (grillitud angerjas), erinevad salatid mereandidega, grillitud krevetid jpm. Suurepärane paik kalatoitude nautimiseks on imekaunis Trentino linn oma rohkete mereäärsete restoranidega. Piirkonna üks enim levinumaid toite on polenta – maisimannast puder, mida süüakse soojalt pudruna (lisandiks või ja juust) või külmalt koos liha- ja kalatoitudega. Hinnatud on piirkonna singid ja vorstid. Palju valmistatakse erinevaid roogasid ubadest ja kindlasti tasub ära proovida kohalik spargel. Väidetavalt on just Friuli`st pärit spargel parim Itaalias ning aprilli lõpus ja mais leiab rohkelt erinevaid spargliroogasid iga endast lugupidava restorani menüüst.\nPiirkonna suurim linn on 200 tuhande elanikuga Trieste. Linn asub Friuli lõunaosas, kitsal maaribal Aadria mere rannikul ja Sloveenia vahetus läheduses. Linna ajalugu ulatub teise aastatuhandesse enne meie aega. 19. sajandil oli Trieste Austria-Ungari impeeriumi üks suuremaid ja olulisemaid linnu. Tänapäeval on tegemist tähtsa sadamalinnaga, samuti kaubandus- ja kultuurikeskusega. Trieste`t peetakse Itaalia kohvipealinnaks, siin asub Eestiski laialt tuntud kohvitootja Illy peakontor ja tehas. Suurepärast kohvi serveerivaid kohvikuid leidub igal tänavanurgal.\nFriuli keskmes paikneb Udine linn, piirkonna ajalooline keskus. Tänapäeval on tegemist pigem tööstuslinnaga, kuid Udine romantiline vanalinn oma sajandeid vanade hoonetega väärib kindlasti külastamist. Udinest vaid 15 kilomeetri kaugusel asub pika ajalooga imearmas Cividale del Friuli. Linn asutati roomlaste poolt juba 50. aastal e.m.a. ja kandis neil ammustel aegadel nime Forum Iulii, millest on tuletatud piirkonna tänapäevane nimi – Friuli. Mitmed hooned Cividale del Friuli vanalinnas pärinevad 16. sajandist, sh. kuulus Saatana sild. Alpi nõlvadel, otse Sloveenia piiril asub Gorizia ja teisel pool piiri kaksik-linn Nova Goricia. Linna olulisim vaatamisväärsus on Gorizia kindlus, mille ajalugu ulatub 11. sajandisse. Tänapäeval asub kindluses Keskaja muuseum, kindluse müüridelt avaneb suurepärane vaade ümbritsevale, nii Itaalia kui ka Sloveenia poolele.\nSuurtest linnadest on Friulile lähim vaid paaritunnise autoõsidu kaugusel asuv Veneetsia (Udine`st 140 km). Lennujaamad asuvad ka Trieste`s ja Treviso`s (Udine`st 128 km), kuid Tallinnast nendesse lendamine on keerukas. Ümbruskonnaga tutvumiseks parim variant on rentida auto. Erinevaid ööbimisvõimalusi on palju. Üheks meeldivamaks neist ja ühtlasi parimaks variandiks kohaliku külaeluga tutvuda, on nn. agriturismo`d.


Elektririkke tõttu telerita jäänud naine süüdistab Elektrilevi ärapanemises - Kaup - Tarbija24\nRAHAKOTT\tJärelmaks aitab soetada kestvuskaupu\tKUMMALINE LUGU\tMaasse kadunud elektri eest esitati 500-eurone arve pensionärile\t(58)\tPUHKUS\tToila spaas kehtib eakatele vanusepiirang\t(68)\tROMUD\tÜleslöödud romud võivad tänavailt kaduda\t(61)\tLINGID\n23. MAI\tHeidi Rohi, 47\nPeeter Kümmel / Sakala\nElektririkke tõttu telerita jäänud naine süüdistab Elektrilevi ärapanemises 25.06.2012 16:05\tTarbija24 toimetusse helistanud elektrifirmas äärmiselt nördinud Rita Kaljus rääkis, et elektrivõrgu rikke tõttu läks tema vana korralik teler katki ning Elektrilevi polnud nõus kahju täies mahus hüvitama.\nTapa vallas koos koduse abikaasaga elav töötu naine selgitas, et tema seitse aastat tagasi ostetud üle 18000 krooni maksnud televiisor läks kevadel elektririkke tõttu katki. Esmalt püüdis naine telerit remontida, ent kuna isegi Tallinnas vajalikku juppi polnud, tuli ettevõttele esitada nõue teleri hüvitamiseks. Kaljuse soov oli saada 500 eurot pluss asjaajamisele kulunud summa, ent Elektrilevi nõustus kompenseerima kokku vaid 299 eurot.\nKõige rohkem ärritas naist, et endine kõrgema hinnaklassi televiisor oli eelnevalt täiesti töökorras ning selle asemel pakuti talle 50 protsendist kompensatsiooni odavale televiisorile. «Seitse aastat tagasi mul oli tõepoolest see üks kõrgklassi televiisor. Nüüd saan ma 299 euro eest kõige odavama teleri ausalt öeldes,» oli naine ärritatud.\n«Ma olen töötukassas olnud üle poole aasta arvel ja mul tõepoolest ei ole neid vahendeid. Ja selle pärast ma ikkagi võitlesin. Aga eetiliselt ei ole see ikkagi see summa, mis oleks pidanud olema. Mina oleks rahuldunud 500 euroga, pluss siis sõidukulud, nagu ma sinna kahjunõudesse panin. Ja see oli ka tõepoolest selline Harju keskmine nõudmine. Aga nad tegid ikkagi mulle üks-null ära, kui päris aus olla,» kirjeldas Kaljus olukorda.\nNaine möönis, et suure firmaga jagelemisele minev närvikulu ei tasu ära. «See ei ole õiglaselt tehtud asi,» ütles ta, et edasi kohtusse minekule ei peaks tema närvikava vastu: «Ma lihtsalt ei jõua.»\nElektrilevi kommunikatsioonijuht Tuuli Sokmanni sõnul läks selle konkreetse juhtumi puhul teler katki keskpingevõrgu rikke tõttu. «Tegemist oli seitse aastat vana kineskoop-teleriga, mida ei saanud remontida. Kui seadet ei saa remontida, siis hüvitame kulud hinnalt ja funktsioonidelt samaväärse seadme ostuks. Kui asendamiseks ei soovi klient osta kasutatud, vaid uut seadet, siis hüvitame proportsionaalselt kahjustunud seadme vanusega uue seadme maksumuse,» märkis ta\n«Oleme lähtudes kindlustusettevõtete praktikast ja oma senisest kogemusest välja töötanud hüvitamise määrad, mis on üleval meie kodulehel. Mõistagi arvestame aga praktikas iga konkreetset juhtu paindlikult. Konkreetse juhtumi seitse aastat vana teleri puhul pakkusime hüvitamise määraks 50 protsenti uue seadme maksumusest, mis lähtub sama tootja kaasaegse tehnoloogia ja isegi suurema ekraaniga mudelist. Lisaks hüvitame kliendile ka asjaajamiskulu,» lisas Sokmann.\nTaolistel juhtumitel lähtub ettevõte ka asjaolust, et kliendil on võimalik osta kasutatud teler. «Sama mudel ja sama vanusega teler oli netipoes saadaval summas ligikaudu 30 eurot, ka teised analoogsed pakkumised jäid kõik alla 100 euro. Meie hüvitame kliendile 300 eurot, mida ta saab kasutada uue seadme ostuks (siin sisalduvad ka kliendi asjaajamiskulud). Klient saab selle summa puhul otsustada paindlikult – kas osta kasutatud seade, mille puhul ei pea ta ise täiendava summaga panustama, või uus seade, mille puhul katab hüvitis vähemalt poole uue seadme maksumusest,» selgitas Elektrilevi kommunikatsioonijuht.\nElektrilevi hüvitab kahju, mis on tekkinud nende põhjustatud või nende kontrollitavast sündmusest – näiteks riketest või lülitamistest. «Sarnaselt muude tegevusalade praktikale ei hüvita me vääramatust jõust, näiteks äikesest tingitud kahju. Mida kliendid alati ei tea, on see, et alates liitumispunktist algab kliendile kuuluv sisene elektrisüsteem, mille korrashoiu ja ka võimalike häirete eest vastutab klient ise. Seega tasub majasisene elektrisüsteem korras hoida ja teha ennetavaid samme äikesest ja võrguhäiretest tingitud kahjude ärahoidmiseks,» selgitas Sokmann.\nÄikese eel tuleks elektriseadmed vooluvõrgust välja tõmmata. Tundlike seadmete kaitseks võrguhäirete eest on elektroonikapoodides saadaval mitmeid kaitseseadmeid. Kõige sobivama kaitseviisi valik sõltub sellest, kui elutähtsad, tundlikud või hinnalised on kasutatavad elektriseadmed, millises seisukorras on maja varustav elektrivõrk ja kui kriitiline on pideva elektrivarustuse tagamine majapidamisele või ettevõttele. Näiteks on see väga tähtis loomapidajatele, selgitas Elektrilevi kommunikatsioonijuht. 2011. aastal hüvitas ettevõte ligi pooled esitatud kahjunõuetest. Lisainfot elektrivõrgust tingitud kahjude ennetamise ja hüvitamise, samuti kaitseseadmete kohta leiab Elektrilevi veebilehelt.\nEger Ninn\tKommenteeri\n17.03.13Lugeja küsib: kas elektrikilbi teisaldamise eest peab maksma Eesti Energia?\n(25)\t28.08.12Jüri Laurson: Elektrilevi pole vabaturule minekuks valmis\n02.08.12Voolukõikumine tõi tüli majja\nelektrilevi ·\telektririke ·\tkahjunõue ·\trita kaljus ·\tteler\tTarbija24 · Kaup\n23:07 Tomatiblogi: millal peaks tomatitaime välja istutama?\n(2)\t22:05 EasyJet muudab käsipagasi reegleid\n(10)\t21:21 Lugeja küsib: kas pean saama Soome tööle lähetatuna soomlastega sama palka?\n(29)\t20:51 Puuküürnikuga võidelnud perekond elab viimaks oma majas (49)\t20:37 Tele2 saatis klientidele valeteate\n(2)\t17:53 Eestis tuleb kasutusele uudne sapikivide ravimetoodika\n(11)\t16:19 Soomlasi hoiatatakse Eesti broileritibude eest\n(34)\t15:24 Soome tahab lisaks ehitajatele «nummerdada» ka koristajad\n(32)\t15:08 Prisma korjas mürgitusjuhtumite tõttu müügilt külmutatud aedviljasegu (20)\t13:28 Batuut murrab luid, murutraktor lõikab jalgu\n(57)\t22:58 Lugeja küsib: kuidas saab nii avalikult piraattooteid müüa?\n(52)\t20:51 Puuküürnikuga võidelnud perekond elab viimaks oma majas (49)\t09:55 Buumihinnad Pirital - 5500 eurot ruutmeetri eest\n(43)\tTerviseedendaja: Eesti vajaks laste tervise nimel magusamaksu\n(68)\tOstja igatseb pereparkimiskohti\n(63)\tLugeja küsib: kuidas saab nii avalikult piraattooteid müüa?\n(52)\tPuuküürnikuga võidelnud perekond elab viimaks oma majas (49)\tTERVISLIK TOIT


Käive 2022: 371 147 €\nEttevõtluskogemuse algus: 02.10.1998\nHarju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, A. Lauteri tn 3\nLisa Kersti L. andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga Kersti L. andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nWebpage ja.ee Webpage opilasfirma.ee\nKLAABU, NIPI JA TIGE KALA UÜ: Tegevuslugu\nKLAABU, NIPI JA TIGE KALA UÜ alustas peaaegu 21 aastat tagasi, mil juhatuse liige Kaido L. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. KLAABU, NIPI JA TIGE KALA UÜ valdkond on muud finantsteenuste abitegevusalad, v.a kindlustus ja pensionifondid. Samas valdkonnas (EMTAK 6619) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 59 tükki, ...\nJUNIOR ACHIEVEMENT EESTI SA: Tegevuslugu\nJUNIOR ACHIEVEMENT EESTI SA alustas peaaegu 25 aastat tagasi, mil juhatuse liige Mari S. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. JUNIOR ACHIEVEMENT EESTI SA valdkond on muu mujal liigitamata koolitus. Samas valdkonnas (EMTAK 85599) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 1435 tükki, kes annavad tööd kokku 6807-le inimese ...


Leedo lihatööstuse kasum kahanes seakatku tõttu üle poole võrra - Äriuudised - Majandus\n8. juuni 2017, 11:54\nPraamikuningas Vjatšeslav Leedo.\nKasumi kahanemise peamiseks põhjuseks oli seakatku jõudmine Saaremaale, mis suurendas erinevaid ettevõtte kulusid, märkis ettevõte majandusaasta aruandes.\nLihatööstuse 2016. aasta kogutoodang kasvas 2,7 protsenti 5306 tonnini, sellest keedutootedete nagu viinerid, sardellid, keeduvorstid toodang oli 1741 tonni, suitsutootede toodang 1115 tonni, jahutatud liha, lihavalmistised, tapasaadused ja lemmiklooma toidud kokku olid 2450 tonni.\n2016. aasta lõpu seisuga on ettevõtte tooted esindatud kõigis Eesti suuremates ketikauplustes. 2016. aastal investeeris ettevõte põhivarasse kokku ligikaudu 750 000 eurot. Peamiseks investeeringuks oli ettevõtte esinduspoe ja restorani Pull avamine Tallinnas Rotermanni keskuses.\nKäesoleval aastal on ettevõtte eesmärgiks saavutada müügikäive 21 miljonit eurot ja puhaskasumi marginaal vähemalt 5 protsenti. Lisaks soovib lihatööstus saavutada 2017. aastal ekspordikäibe osakaaluks vähemalt 4,5 protsenti müügikäibest.\nSaaremaa Lihatööstuse äriplaan näeb ette investeeringud peamiselt premium-klassi toodete tootmismahtude suurendamiseks ja kvaliteeditaseme stabiilsuse tagamiseks ning kavatsused sisenemiseks Euroopa Liidu ja Aasia eksporditurgudele.\nEttevõttes töötas mullu keskmiselt 247 inimest, mis on 17 võrra rohkem kui 2015. aastal, palgakulud kasvasid samal ajal 10 protsenti 3,2 miljoni euroni.\nEttevõtte bilansimaht aasta lõpul oli ligikaudu 16,2 miljonit eurot.


Nõrgem pool? - Vaba Eesti Sõna\nTõnu on viie lapse isa. Tema armas naine on endine miss, nende kodu on kaunis Rõuges. Tõnule meeldib suusatada, aga ka surfata. Ta on endine Võru linnapea, praegu aga on tal oma insenerifirma (tonu@voruvald.ee). Kui Michael Wegecsanyi, Energy Smart OÜ asutaja, Ronald Nermann ja mina töötasime koos Tõnuga eelmisel aastal Estbuildil, siis olime seda meelt, et Tõnust võib olla meie firmale suur abi ja nii otsustasime me võtta ta oma firmasse võrdsete õigustega partneriks. Tõnu entusiasm, töökus ja pühendumine töösse on kinnitanud seda, et me ei ole eksinud.\n/—/ Lia ei saanud kuidagi oma ülesandega hakkama, arsti meil ikka ei olnud ja tekkis oht, et poiss viiakse enne Pagarisse, kui me midagi teha saame. Juhtus aga vastupidi, 16. mail koduteel Kopli tänaval tulid mulle vastu kaks meest ja keerasid mu ringi suunaga Pagari tänavale. Ega ma eriti ehmatanudki, aga arvasin, et natuke liiga vara tuli see hetk kätte, meil jäid mõningad tegemised pooleli. Kui jõudsime kohale, nägin, et pool meie klassi oli juba seal. Mõtlesin, et nüüd on onud küll üle pingutanud. Nägin ka üht täiesti võõrast tüdrukut ja selgus, et ta nimi oli Naima ja temale oli Lia rääkinud arsti vajaduse lugu. Naima oli rääkinud ühele tuttavale miilitsale ja see teatas, kuhu vaja. Oligi kogu me sissekukkumise lugu.“\nLiibanonis röövitud eestlased on vabastatud


10 hämmastav filmide 2015, mis oleks kahju jätta\nHollywood-videolaenutus tulistada võimas ja kulutada miljoneid eriefektid, Vene filmitegijad välja meeletu komöödia või draama tumedamaid eurooplaste spetsialiseerunud kunsti maja ...\nPrognoositavus suurte ja väikeste - peamine õiguse kaasaegse kino ja üllatab natuke kogenud vaataja on väga raske. Mis lindid on õnnestunud viimase aasta jooksul?\nMe avaldab nimekirja kõige hämmastav, hämmastav, üllatav maalid 2015. aastal.\n1. "aadressile / Visiit"\nM. Night Shyamalan selgelt alustas oma karjääri, kuid "Kuues meel" ammu läinud, ja viimase kümne aasta jooksul direktor on harjunud meid mõte, et iga uus projekt on vaja kohe lähevad prügikasti.\n"Vaata", aga on katkenud seeria tagasilööke Shyamalan. See ei ole kindlasti "kuues meel", kuid siiski üsna pädev horror umbes noori, kes tuli, et jääda minu vanavanemad, ja leidis, et need väga kummaline - kummaline hirmutav - käituda ...\nKui sa ei tea üksikasju lugu, siis on raske aru saada, mida võiks läbi kaugusel direktor Robert Zemeckis, kui ta otsustas rääkida ekraani, sest 1974, köielkõndija Philippe Petit kõndis paar korda kaabli vahel kaksiktornide World Trade Center.\nMuidugi, see oli muljetavaldav saavutus tsirkus. Aga mida see huvitav, välja arvatud minutit, et Petit kulutatud köis? Selgub palju. "Walk" - põnev seiklus lugusid, mis haarab igas etapis: projekteerimise, planeerimise, otsing kaasosalisi, ebaseadusliku riiki sisenemise tippu torni ...\nNorra katastroofi filmi? Ära ütle meie sussid! Vähesed riigid saavad endale luua selline tehniliselt keeruline film ja Skandinaavia riikide seas. Isegi suur võrreldes Norra, Prantsusmaa see film peaaegu ei eemalda. Siiski norralased suutsid luua film grand spetseffektny tsunami, mis ülekoormatud rannikulinnas. Ja "Wave" on osutunud nii edukaks, et ta oli uhke oma saavutuste "viikingid" lükatakse teda "Oscar", ignoreerides traditsioonilise Põhja kino kambris draama.\n4. "Agendid KL / Man alates U.N.C.L.E."\nBig-eelarve ajaloolise spioon thriller vaimus "James Bond", mis põhineb kultus telesarjas 1960. Tundub, et see on vähemalt üllatav Hollywoodi filmi, et ta võiks eemaldada Guy Ritchie. Aga vaatajaid Vene bänd lööb neile, kes on selle peamine maiuspalad. Agent CIA ja KGB agent koos töötada! Nad muutuvad sõbrad! Nad seista ei teineteist, ja ühise vaenlased natside viimase! Ja kõik see - keset külma sõja ajal.\n5. "Üllatus / De Üllatus"\nRomantiline komöödia - üks stereotüüpne žanrid ja üllatab teda vaatajad on peaaegu võimatu. Kui sa tulla selline ootamatu ja leidlik krundi seadet üks, mis algab Hollandi romantiline komöödia "Üllatus."\nSelle peategelane, pettunud elus pärija suur õnn, läheb matused ettevõte, mis erilist hinnaga tapab enesetapu klientidele, ei julge enesetappu. Kui kangelane tellib ta valib "Üllatus" - äkksurma teadmata ajal tundmatu tee. Ja kuidas maa peal võiks olla, et praegusel hetkel ta vastab tüdruk, kes äratab temas soovi elada.\n6. "Marsi / Marsi"\nIn "Marsi" Matt Damon iseloomu loobutakse blasters ja plasma granaadid. Ta astronaut-teadlane üritavad ellu jääda üksi Marsi jaama. Omakorda inimesed Maal ei paisutavad sõda ja kogu riigid teevad koostööd, et tuua tagasi koju kangelaslik botaanika.\n7. "Ta - draakon"\nMeie film ei tohiks konkureerida Hollywood spetseffektnyh žanrid. Aga loojad Vene romantiline fantaasia "Ta - Dragon" juba unustanud. Ja nad võtsid meie vastus "Twilight", mis igas mõttes tundub parem kui populaarne Hollywoodi filme selle žanri. Kuigi paljud vene žanr paelad põhjustada häbi, film Indar Dzhendubaeva ja Bazelevs stuudio on ainult uhkust. Muidugi, see sentimentaalne tale koolitüdrukute ei saa võidelda "Oscar", kuid see on palju parem näidata välismaalastele kui ükski "Leviathan".\nVene filmid lastele ja noorukitele - haruldus. Eriti kui see film ei räägi täiskasvanut ja laps, nagu hiljutine "Ghost", ja puhtalt laste kirgi, tundeid, aistinguid. Mida rohkem meeldivat see oli näha juhib Andrei Zaitsev puudutamata lugu esimese armastuse puudutus "Romeo ja Julia". Film on siiski välja vastuoluline ja ebaselge - eriti seoses konservatiivid, kes kardavad, et teen filmi saab õpetada lastele midagi halba (antud juhul - voodi enne jõudmist täisikka). Aga keset kõik, mis on tavaliselt toimub meie filmi "14+" - show on hea ja süütu.\nKõige provokatiivne pildi meie praegune kino ja üks provokatiivne pilte aasta kogu maailmas, "Õpetaja" Alexei Petrukhina lubatud kangelanna võtta oma klassi pantvangi - ja ei ole teatanud eakas naine paharet. Irina Kupchenko iseloomu ei püüa võtta kättemaks poisid aastaid alandamine. Selle asemel, et õpetaja oli viimane kord kõige äärmuslikum viis üritab jõuda teismelised, kes ei pane senti teda, kuni ta oli relv ilmub teie kätes. Film isegi enne rent tekitas vastukaja, et selle loojate juba kõvasti tööd järge.\nAusalt öeldes, Venemaa postanovschitsy Anna Melikyan ei ületöötanud, tulemas nimi oma uue filmi. filmiplakatilt ka vihjet, et publik ootab üks parimaid filme aastas ( "parim" vastavalt žürii Kinotavr).\nKuid pilt on suur, sest ülejäänud leidlikkust "About Love" ületab. Kuigi see on romantiline komöödia. Kus mujal sa näed lõbus lugu Jaapani naine-rusofilke kes tulevad Venemaalt otsides "päris vene mees" ja mis näeb meie riigis läbi sama roosade prillide, mille kaudu me tavaliselt vaadata West ja Jaapanis? Mis muu direktor arvasid, et lisada sassis armastus polügooni monument Peeter Tsereteli? Kuid film Melikyan peab otsima ilma lugemine spoilerid, et mitte häirida teda hämmastab ja üllatab!\nMis oli saatus NSVL 9 kuulsaid näitlejaid


Kuidas saada linnas Jõhvi asukohta Talger-Elektrotehnika - Jõhvi: Buss või Raudtee | Moovit\nTalger-Elektrotehnika - Jõhvi, Jõhvi\nKuidas saada linnas Jõhvi asukohta Talger-Elektrotehnika - Jõhvi: Buss või Raudtee?\nVaata Talger-Elektrotehnika - Jõhvi, Jõhvi kaardil\nSuunajuhised asukohta Talger-Elektrotehnika - Jõhvi, Jõhvi, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Talger-Elektrotehnika - Jõhvi lähedusest\nBuss: 107, 115A, 15, 503\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi?\nKuidas saada Raudtee abil sihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi?\nBuss peatused Talger-Elektrotehnika - Jõhvi läheduses Jõhvi linnas\nMeierei 4 min kõndimist VAATA\nLinda 6 min kõndimist VAATA\nSoo 8 min kõndimist VAATA\nJõhvi Bussijaam 21 min kõndimist VAATA\nBuss liinid peatusesse Talger-Elektrotehnika - Jõhvi linnas Jõhvi\n115K Jõhvi Bussijaam VAATA\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi jõudmiseks on:\nMeierei on 232 meetrit, 4 min jalutuskäigu kaugusel.\nLinda on 371 meetrit, 6 min jalutuskäigu kaugusel.\nSoo on 572 meetrit, 8 min jalutuskäigu kaugusel.\nJõhvi Bussijaam on 1590 meetrit, 21 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Talger-Elektrotehnika - Jõhvi juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Talger-Elektrotehnika - Jõhvi juures: 107, 115A, 15, 503.\nMillised Raudtee liinid peatuvad Talger-Elektrotehnika - Jõhvi juures?\nNeed Raudtee liinid peatuvad Talger-Elektrotehnika - Jõhvi juures: E33, RE33.\nÜhistransport sihtkohta Talger-Elektrotehnika - Jõhvi linnas Jõhvi\nTahad teada, kuidas saada linnas Jõhvi, Eesti sihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Talger-Elektrotehnika - Jõhvi lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Meierei; Linda; Soo; Jõhvi Bussijaam.\nSihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss või Raudtee. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 107, 115A, 15, 503 Raudtee: E33, RE33\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Talger-Elektrotehnika - Jõhvi.\nMuudame sihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 930 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Jõhvi, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Talger-Elektrotehnika - Jõhvi, Jõhvi läheduses olevad vaatamisväärsused\nBauhof - Jõhvi\nÜhistranspordi liinid, millel on kõige lähedamal asuvad peatused punktile Talger-Elektrotehnika - Jõhvi linnas Jõhvi\nBuss liinid, millel on kõige lähedamal asuvad peatused punktile Talger-Elektrotehnika - Jõhvi linnas Jõhvi\nLihtsam saada Talger-Elektrotehnika - Jõhvi kasutades app!


Tiia Tiik, minu blogi: Muljeid avalikult valimisdebatilt Tallinna Puuetega Inimeste Kojas\nMuljeid avalikult valimisdebatilt Tallinna Puuetega Inimeste Kojas\nTäna toimus TPIK Tegevuskeskuses avalik valimisdebatt! Üldiste valdkonna teemade seas tuli jutuks ka töövõimereformi rakendamine. Kutsujad ootasid erakondadelt sisukaid mõtteid, kuidas näevad antud teema edasisi arenguid.\nDebati eesmärk oli välja selgitada, mida kavatsevad kandideerivad poliitikud teha puuetega inimeste ja nende hooldajate olukorra parandamiseks järgmisel neljal aastal. Debateerisid: Reformierakonnast Jüri Jaanson, Rahva Ühtsuse Erakonnast Jane Snaith, Vabaerakonnast Monika Haukanõmm, Isamaa ja Respublika Erakonna nimekirjas parteituna kandideeriv Tiina Kangro, Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast Eiki Nestor, Eestimaa Roheliste Erakonnast Aleksander Laane, Eesti Konservatiivsest Rahvaerakonnast Kairet Grassmann (algselt teatati, et osaleb Mare Liiger) ja Keskerakonnast Merike Martinson. Enne ürituse algust selgus, et osaleb ka Jekaterina Kravtsova Eestimaa Ühendatud Vasakparteist, kes küll sai eesti keelest aru, kuid rääkis vene keeles. Debatt koos osalejate ja erakondade valimisprogrammide sotsiaal- ja tervishoiu valdkonna tutvustusega oli huvitav.\nPäris midagi uut ma enda jaoks ei kuulnud aga kõlama jäi Eiki jutt, et töövõimereformiga tegeletakse ja kui ei suju erinevate seaduste muutmine ja koostöö, siis võib juhtuda ka nii, et lükatakse seaduse elluviimist edasi. Sama selgitas ka Tiina, et kella tagasi keerata ei saa ja kui kogu reform on liiga suur, siis peaks kaaluma ellurakendamist etapi kaupa, tuleb lugeda raja ja EL fondidest saadavat raha paremini kasutada. Veel jäi kõlama Merikese sõnavõtust, et vajalik on arendada teenuseid ja parandada teenuste kättesaadavust igal pool, mitte ainult Tallinnas, Monika rääkis, et inimväärikus ning kolmanda sektori kaasamisest, kuid selgitas, et ainult informeerimisest ja parandusettepanekute tegemisest ei piisa. Koostöö ja kaasamine on tähtsad ning tõsta puuetega inimeste, eriti puuetega laste toetuseid, tagada hariduse ja tugiteenuse kättesaadavus koolides. Kairet selgitas, et inimestega peab arvestama, töökohtadesse investeerima, vabastada tööandajad maksudest, luua lasteaia kohti. Jüri tegi teatavaks, et termin reform tähendab uuenduslik, ümberkorraldamist ja inimesed peaksid töötada tahtma ja olema motiveeritud. Veel jäi kõlama, et puuetega inimeste tööhõive suurendamisega on tegeletud 10 aastat projektipõhiselt, kuid nüüd on vaja kaasata riiki, kohalikku omavalitsust, töötukassat, tööandjat ja inimest ennast. Jekaterina teatas vene keeles, et vaja on rahu ja meile pole mingeid reforme vaja. Roheliste esindaja Aleksander rääkis 100 tuhande inimese vaesusest välja toomisest, töötajad peaksid looma tingimused, et puuetega inimesed tahaksid tööle tulla ja oma elu ise juhtida, tervishoiukulutuste suurendamisest. Merike rääkis veel turvalisusest, sotsiaalsest kaitsest, üksikvanemate ja puuetega laste perede vaesusest, toimetuleku parandamisest, Tallinna näitel sotsiaalsete töökohtade loomisest.\nEiki rääkis, et töövõimereformi käivitamine ei vähenda kulutusi, vaid suurendab neid ja et riigi rikkus ei ole mitte see, kui palju on riigis riikkaid, vaid hoopis see, kui vähe on riigis vaeseid. Riik peab muudest kuludest rahastama täiendavalt tervishoidu, sest praegu suudavad taastusravi teenus rohkem pakkuda, kuid rahastus on minimaalne. Vajalik on suurendada miinimupalka, mis vähendab palgavaesust. Jane rääkis, et meil on praegu liiga toetusespõhised süsteemid, raha peaks oskama lugeda, probleeme teenuste kättesaadavusega, 0-3 aastaseid lapsi ei peaks sattuma asenduskodudesse, teha koostööd euroopa fondidega, mis tagaks töötamise ja õppimise välismaal, Aleksander rääkis asendusteenistujate rakendamisest sotsiaalvaldkonnas, taastada 26%-line ettevõtte tulumaks, mis kehtis 2000.aastani. Veel olid märksõnadeks omastehooldajad, varajane märkamine, ennetamine, tööandjate erisoodustusmaksudest vabastamine taastusraviga seotud tegevuste kulutustelt, et inimene ei peaks haigena töötama, vaid pigem ennetada, tööõnnetuse ja kutsehaiguse seaduse loomisest, ühistumaksudest tööandjatele, laste eriarstide visiiditasudest vabastamisest, juurdepääsetavusest, ligipääsetavast elukeskkonnast, töövõimereformi ellurakendamisest, pensionäride aktiivsest vananemisest, heaolust, paindlikust pensionile minekust, pensioni tulumaksu vabastusest ja keskmise pensioni arvutamisest ehk 44 aastat selgitas Eiki, sest ta teab ju kõike, on sotsiaalpoliitikaga kursis juba üle 20ne aasta. Mulle meeldis Peep Ehasalu modereerimine, sest debatt oli huvitav ning osalejaid rohkem kui varem. 9st esinejast 2 olid mehed ja riigikogu liikmed, naisi oli rohkem ja tundus, et paljud olid programmi endale selgeks teinud ning olid kursis põletavate teemadega ning puuetega inimeste vajaduste ja erinevate probleemidega. Sellised mõtted ma kirja sain. Kuna Tom palus, et ma pilte teeks, siis siit ka mõned fotod. Tähelepanuväärne oli see, et kuulajaid oleks võinud rohkem olla ja osalejad olid istuma seatud tähestikulises järjekorras.\n- veebruar 05, 2015


Minna blogi: Tartu pardid.\nMinu Tartu märk – pardid\nTeinekord ikka näeb mõne veekogu ääres inimesi, kes seal elavatele partidele saia viskavad. Nad teevad seda heast tahtest ja see valmistab neile rõõmu. Mina ei olnud seda kunagi teinud, ma ei leidnud sellel mõtet, ma ei olnud sellele mõelnudki.\nTartus oli mind alati võlunud selle rohelisus, kaunis Toomemägi, läbivoolav Emajõgi, mitmesugused sillad, teatud kultuurisündmused, kuid eales ei olnud ma tähelepanu pööranud partidele, kes Emajões ujusid, neist lindudest libisesid mu silm mööda, sest nad ei tähendanud minu jaoks midagi. Vähemalt mitte seni, kuni keegi tuli ja minus midagi muutis, pani mind nägema asju, mida ma varem ei märganud.\nSee oli mõni aasta tagasi, kui ma kohtusin kogemata Tartus ühel üritusel ühe tüdrukuga. Tüdrukuga, kes oli minu jaoks teistsugune, natukene kummaline, huvitav oma rääkimise ja mõtete poolest, omamoodi salapärane ja täiesti kättesaamatu. Ta oli küll nõnda lähedal, et võiks käest haarata, kuid hetkel, kui sa seda teha tahtsid, oli ta juba eemal, naeratas sulle ja ootas sind järgi. Päeval, kui ma teda alles kolmandat korda elus nägin, ei teadnud ma temast väga palju rohkem kui möödunud kahel korral, minu jaoks oli ta endiselt kummaline ja salapärane, aga just sellepärast ei saanud ma teda unustada. Tol päeval ta tuli ja ütles, et nüüd lähme Emajõe äärde partide juurde neile saia viskama ja mina olin surmkindel, et ta teeb nalja. Ma ei olnud kunagi kohanud inimest, kellel oli kindel siht minna partide juurde ning neile saia loopida. See pani mind imestama..\nAga lõpuks seistes nüüdseks kadunud musta jalakäijate silla läheduses ja vaadates seda tüdrukut, kes iga saiatüki loopimisest nõnda õnnelik oli, tundus see minule kõik naljakas, aga samas ka armas. Armas, sest sellele tüdrukule pakkus iga visatud saiatükk ja iga part nõnda palju rõõmu, et sel hetkel ei olnudki tal õnneks enam rohkemat vaja. Armas, sest ma olin unustanud, et maailmas leidub veel inimesi, kellele võib mõni nii väike pisiasi nõnda palju rõõmu pakkuda, et nad panevad kõik enda ümber särama ja inimese enda kõrval kõike unustama. Ma hakkasin asja uues valguses nägema. Pardid said naeratama isegi minu tõsise näo ja ühel hetkel tundus täiesti tavaline olla jõe ääres ja neile saia loopida nõnda, et mööduvaid inimesi isegi ei märganud. Pardid ei olnud enam suvalised veelinnud, pardid said mu naeratama, pardid Emajõel said mu naeratama.\nVahepeal saabus aeg, kui ma ei näinud säravat tüdrukut partidele saia loopimas. Aga kõik need korrad, kui ma sattusin Emajõe äärde jalutama ja neid toredaid veelinde nägin, tuli see tüdruk mulle meelde ja ma olin õnnelik sellise toreda mälestusega. Kord oli keskkooli viimases klassis vaba tund ning läksin energiajoogi ja saiaga Emajõe äärde, mul polnud kavaski oma saia kellelgi ära anda, kuid nähes parte ei suutnud ma vastu panna ning nad said mu pool saiapätsi endale. Oma saia jagamine tekitas minus hea tunde, tegin head endale, partidele Emajõe peal ja sellele tüdrukule, sest tema oli muutnud mind paremaks inimeseks.\nKolm aastat pärast esmakohtumist selle salapärase tüdrukuga, kes oli mu ellu tagasi toodud, otsustasin ma ta ise partide juurde viia. Kahjuks juhtus aga nii, et mina ei olnud partide eluga küllaldaselt kursis ja me ei näinud mitte ühtegi parti. Sai, mis oli spetsiaalselt ostetud neile armsatele veelindudele, kadus meie endi kõhtu ja natukene viskasime ka kajakatele, kes paraku sellest huvitatud polnud. Aga tüdruk ei kaotanud usku, ta oli kindel, et me tuleme veel tagasi ja pardid on siis olemas, ta mitte ainult ei lootnud, vaid ka uskus. Uskus headusesse.\nMöödus paar kuud ja pardid olid jõe peal tagasi ja mitte üksi, vaid koos oma pisikeste sulelistega, kes vapralt suurest partidest eeskuju võtsid ja saiatükkide poole tormasid. Ja enam ei naeratanud see tüdruk seal üksi, nüüd naeratasin mina koos temaga, nüüd naeratame me igakord kui parte näeme ja taskus võiks alati olla varuks üks saiapätsikene. Minu sees muutsid pardid ja neile mõeldud saiatükid midagi, midagi olulist.\nKindlasti ei mõistaks paljud, miks peaks just pardid, kes ujuvad Emajõel, olema minu Tartu märk, kui Tartus on nii palju muud, mis võiks seda olla. Põhjus selleks on aga lihtne. Parte näitas mulle inimene, kes muutis mu elu ilusamaks, kes tõi mulle usu tagasi paljudesse asjadesse, kes tuletas mulle meelde, et meis kõigis peitub midagi head ja selle headuse leidis ta ka minus üles. Pardid on minu Tartu märk, sest nendega kaasneb nüüdseks mulle alati väga ilus ja meeldejääv mälestus, sest nüüd tahan ma neile isegi saia loopida ja olen siis õnnelik. Minagi oskan nüüd pisiasjade üle rohkem õnnelik olla ja oma rõõmu kellegagi jagada. Pardid oleks minu jaoks justkui armastuse märk, terve Tartu on täis armastust, aga Emajõe ääres partide keskel on seda just väga palju.


Klounid ei istu autos. Tapmishetkel on nad mõne proua juures ja räägivad midagi Moskva saiakeste kohta. Sest oma südames on nemadki kaikamehed. Ainult et kaikamehed nüansiga - nii mõtlevad nad ise. Nende kaigas ei ole see kurikas, mille Lillo oleks tahtnud läbi Meikari soolestiku tõmmata. Nende kaigas on oskus rääkida juttu, mis läheb rahvale otse hinge ilma ühegi tüütu filtrita. Nad on võitnud enda kätte rolli rääkida südamest südamesse, rustikaalselt, roppustega, võõraste ja teistsuguste vastu ning viietuhande eurose alampalga poolt. Jah, nad on rahvamehed. Iga natukese aja tagant viskavad käsigranaadi üle õla. Ja nad on võtnud üle.\n11. august 1992 oli Eesti ajaloo kuumim päev. Õhus oli äikest. Ja siis, korraga, vähem kui mõne tunniga, langes temperatuur kümme kraadi. Kuum õhumass ei jäänud püsima. Järgmisel päeval oli ta juba idapiiri taga.


Vooremaa Maakonna noored jagasid osaluskohvikus ideid ja kogemusi\nMaakonna noored jagasid osaluskohvikus ideid ja kogemusi\nMöödunud nädala neljapäeval peeti Luua metsanduskooli klubis Jõgevamaa noorte osaluskohvik. Laudade taha kogunesid arutlema maakonna noored ning noortemeelsed spetsialistid.\nOsaluskohvik toimub maailmakohviku meetodil, kus osavõtjad liiguvad lauast lauda ja igas lauas on aruteluks erinev teema. Nii kohtuvad laudade taga noorte esindajad ja otsustajad, et omavahel kogemusi ja ideid jagada. Samal ajal toimusid sarnased osaluskohvikud ka ülejäänud Eesti maakondades.\nEduka sündmuse taga on töökad noored. Jõgevamaa osaluskohviku koordinaatori Raili Laasi sõnul oli kõigepealt vaja luua meeskond. Kuueliikmeline seltskond jagas ülesanded omavahel ära: suheldi sponsorite, otsustajate, lauajuhtide, koolide, meelelahutajate, tehnikat tundvate inimestega ja tegeldi päevajuhi otsimisega.\n“Koordinaatori ülesanded olid määratud – tema on ürituse peakorraldaja, maavalitsusega suhtleja ning hoolitseb toitlustamise ja toimumiskoha eest,” rääkis Raili Laas ettevalmistustöödest.\nOsaluskohvik on varem toimunud Põltsamaal, Jõgeval ja Mustvees. Tänavuse koordinaatorina mõtles Raili viia osaluskohviku uude kohta ja Luua oli selleks kõige sobivam.\nKaasatud on paljud noored\nInfo osaluskohvikust jõudis kõikide maakonna põhikoolide ning gümnaasiumide huvijuhtideni, kes seda noortele edasi jagasid. Osaluskohvikusse tulid need, kellel oli huvi kaasa rääkida. “Kahjuks pole Palalt veel ühtegi huvilist seda sündmust külastanud, kuid loodame, et nad teevad seda tulevikus,” oli Raili lootusrikas. Küll aga oli kohal noori Jõgevalt, Põltsamaalt, Palamuselt, Voorelt, Puurmanist, Lustiverest, Tabiverest ning Luualt.\nÜleriigilisteks teemadeks olid sellel aastal viha: “Kui kardad vihast lõhki minna, ära sauna mine”; maapiirkonna ettevõtlus: “Võta maa(l) ette”; haridus: “Haridussüsteem kastist välja” ja välismaa: “Mine, aga tule”.\nMaakonna tasandil võeti teemaks karjäär: “Paberitega võetakse, aga isikuomaduste pärast vabastatakse”, alkohol: “Vähem alkoholi = rohkem elu” ning Jõgevamaa noored: “Jõgevamaa noorte hüvanguks”.\nKohalikud teemad valisid noored koostöös maavalitsusega ja keskseks sooviks oli noorte elu Jõgevamaal paremaks muuta. Raili Laas rääkis, et aruteluküsimusteks üritasid korraldajad leida noortele olulised murekohad. Nagu igal aastal, lähevad ka sel korral lahendused ja probleemitõstatused Eesti Noorteühenduste Liitu, kus koostatakse üle-eestilised kokkuvõtted, millest võetakse suunad järgnevateks tegevusteks. Samuti on plaanis Jõgevamaa noortekogu uuel koosolekul arutleda osaluskohviku teemadel, et saada sisendit järgmisse aastasse. Näiteks on kindel plaan korraldada Jõgevamaa noortele suvepäevad ning võimalusel ka noortekonverents.\nSeitse ette võetud aruteluteemat\nTeema puhul, mis sõnastati “Kui kardad vihast lõhki minna, ära sauna mine!”, oli lauas spetsialistiks ehk otsustajaks Tanel Talve. Noored leidsid kokkuvõtvalt, et tuleks selgeks teha piir oma arvamuse ja vihakõne vahel. Uudiste juures tuleks ära võtta võimalus kommenteerida või siis tohib seda teha ainult avalikult. Ei tohi luua turgu negatiivsetele uudistele. Meedia ei tohiks olla erakätes, riik võiks luua asutuse, kus artikleid kontrollitakse.\nTeise teema “Võta maa(l) ette” lauas oli otsustajaks osaühingu Softcom juhataja Priit Pettai. Noored märkisid, et maal võiks olla rohkem üritusi, mis meelitaks siia noori ettevõtjaid. Veel leidsid nad, et kui maal on juba edukad ettevõtjad ees, siis see võib sinna järjest rohkem ettevõtlikke inimesi tulla. Maale tuleks töökohti juurde luua, mis sobiksid ka noortele inimestele. Rohkem võiks olla kultuuri- ja meelelahutusüritusi. Noored usuvad, et ettevõtjaid toob maale odavam elu ning väiksem konkurents.\nKolmada teema “Haridussüsteem kastist välja” lauas oli otsustajaks Jõgeva maavalitsuse haridusnõunik Heiki Sildnik. Noored tõid välja, et koolides peaks rohkem rääkima kujundlikust hindamisest ning seda ka rakendama. Oskusaineid võiks hinnata mitte-eristavalt “mittearvestatud” või “arvestatud”. Alates seitsmendast klassist võiks hindamine toimuda punktiskaalal, kus tuleb mõelda viiepallisüsteemi muutmist kümnepallisüsteemiks.\n“Mine, aga tule” puhul oli otsustajaks Jõgevamaa gümnaasiumi 11. klassi õpilane Kristi Kreek. Kristi oli eelmisel õppeaastal vahetusõpilane Rootsis ning ta on YFU Eesti vabatahtlik. Kristi arutelu lauas arvati, et valitsus peaks oma rahvale rohkem tähelepanu pöörama. Üheskoos tuleb säilitada traditsioone, nagu laulu- ja tantsupeod. Eestis peaksid olema kõrgemad palgad või siis madalamad maksud, et rohkem raha jääks kätte. Kindlasti peaksime hindama seda, mis on meie riigis head ja mis on olemas, mitte minema mujale õnne otsima.\nTeema “Paberitega võetakse, aga isikuomaduste pärast vabastatakse” otsustajateks olid Adavere põhikooli õpetaja Merle Karuks, Jõgevamaa Rajaleidja keskuse karjääriinfospetsialist Anneli Peterson ja karjäärinõustaja Hele Kull. Noored leidsid, et haridus on töölesaamisel väga oluline. Peale hariduse on oluline veel ka inimese väljanägemine ning tema huvi töökoha vastu. Noored arvasid, et inimesi vallandatakse töölt ka sellepärast, et töövestlusel saadud esmamulje võib olla petlik. Tööl püsima jäämiseks peab inimene olema kohusetundlik, empaatiline, täpne, tolerantne, aus, hea pingetaluvusega. Tal peab olema huvi töökoha vastu ning ta ei tohiks tekitada konflikte.\nKuues teema “Vähem alkoholi = rohkem elu” otsustajaks oli Kaido Alev, kes on terviseedenduse ja spordi peaspetsialist Jõgeva maavalitsuses. Noored saavad aru, et alkoholile on raske “ei” öelda. Nad mõistavad ka, et parim lahendus on see, kui sõber ütleb alkoholi pruukivale noorele, kui nõme see tegevus on. Noored tõid lahenduseks selle, et tuleb luua uusi tegevusi ning hobisid, et vältida alkoholi joomist.\nSeitsmes teema “Jõgevamaa Noortekogu (JNK)” laua otsustajaks oli Jõgevamaa Noortekogu president Sigrid Laurikainen. Arutelude käigus selgus, et JNK võiks korraldada tihedamalt väiksema sündmusi. Kohalikud noored tunnevad huvi ka motivatsiooni-koolituste vastu, mis oleks hea võimalus tutvuda teiste maakondade noortega. Lisaks võiks korraldada laagreid, teemapäevi ja tutvumisõhtuid, et noori maakonna eri otstest ühendada. JNK võiks hakata saatma oma infot õpilasesinduste presidentidele, nii oleks igas koolis infoisik, kes korra kuus tutvustab tulevasi sündmusi. Veel toodi ideedena välja ühepäevased õpilasevahetused, rohkem töövarjupäevi, koostöö teiste organisatsioonidega, noortepeod, vabatahtliku töö päevad kodukohas, suvepäevad, küladevahelised spordivõistlused.


Hiiumaa liinil püstitati rekord - Kasulik - Reisile - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n25. juuni 2015, 16:22\nHiiumaa liinil püstitati rekord\nJaanipäeval oli sõidukite üleveomaht Hiiumaa liini kõigi aegade suurim.\nVäinamere Liinide teatel oli jaanipäeval sõidukite üleveomaht Hiiumaa liini kõigi aegade suurim, sest tavapärasest oli rohkem suuri busse ja kaubikuid.\n«Seni on igal jaaniajal tekkinud tipphetkedel sadamatesse pikad ootejärjekorrad, aga seekord jäid sellised järjekorrad olemata. Kõigi päevade peale kokku tuli mõlemal liinil ette vaid mõni üksik tund, mil pidi tunnikese ootama,» sõnas Väinamere Liinide juhataja Urmas Treiel.\nSamuti oli palju abi sellest, et reisijad on üha teadlikumad. Ostetakse ette e-pileteid, sadamas ollakse õigeaegselt vähemalt 20 minutit enne oma väljumist kohal ning väga läbinägelikult hajutatakse päevade ja kellaaegade lõikes reisiaegu.\n«Teekonna mandrilt Hiiumaale võttis viie päeva jooksul 19.-23. juunil ette 3886 sõidukit 12091 reisijaga. Reisijaid oli mullusest jaaniajast 3 protsenti rohkem,» ütles Treiel ja lisas, et selline olukord püstitas Heltermaa-Rohuküla liini uue rekordi.\nKuigi sõidukite arv jäi mullusele aastale omakorda 3 protsendiga alla, oli nende üleveomaht siiski Hiiumaa liini kõigi aegade suurim, sest tavapärasest oluliselt rohkem oli suuri busse ja kaubikuid.\nMandrilt Kuivastusse sõitis samal ajal 9661 sõidukit 27654 reisijaga. Mullusele ja tunamullusele samale ajale jäi Kuivastu-Virtsu nõudlus siiski alla. «Täiendavat kindlust andis liinil parvlaev Ionas, kes suutis väga lühikese ettevalmistusajaga hoida isegi tugeva tuulega graafikut ning sadama järjekordadest puhta,» lausus Treiel. Väinamere Liinide teatel kulges jaaniaja liiklus Kuivastu-Virtsu ja Heltermaa-Rohuküla liinidel tänu läbi aegade suurimale võimsusele sujuvalt ning järjekordadeta.


mini Eesti Muusika Päevad 3. -6. aprillil toimub kolmandat korda noorte nüüdismuusika festival mini Eesti Muusika Päevad ehk mini-EMP. Tänavune peateema on Eesti Muusika Päevadega ühiselt “Läbi hämaruse”, mille kinnitusena kuulub programmi ka erakordne audiovisuaalne valgusmäng „Valgus läbi hämaruse“ Tallinna Inglise Kolledži fassaadil. Valguskontserdist on võimalik osa saada 4. ja 5. aprillil kell 21. Mini-EMPi kavast leiab põnevaid sündmusi lisaks valgusmängule kõigile – tantsijate ja muusikute improjämm linnaruumis, päikese ära saatmine ja hämaruse tervitamine vanalinnas „Mu isamaa on minu arm“ saatel ning kolmel korral on võimalik osa võtta põnevast muusikalisest avastusretkest. Tallinna Kunstihoones võib kogeda Ühe laulu kontserti, kus, nagu pealkirigi ütleb, esitatakse pooleteise tunni jooksul korduvalt sama lugu, milleks on eelmise aasta Noore helilooja konkursi laureaadi Karl Tipu teos “Unenägude aed”. Teost kannab ette segakoor HUIK! ning seda saab 3. aprillil kuulata kolm korda: valguses, hämaruses ja pimeduses. Koostöös Raadio Ööülikooliga toimub festivali raames Vanalinna muusikamajas mini-Ööülikool, kus kõnelevad Tuuli Pruul ja Mihail Lustin. Lisaks toimub Tervendavate helide keskuses Vaikusekontsert, kuhu oodatakse inimesi rahustava muusika saatel kevadväsimusest lõõgastuma – esineb Kärtseptsioon ning meeleolu tiibeti laulvate kaussidega loob Henri Liiv. Ettekandele tuleb ka tekste John Cage'i sulest. Festival lõppeb ametliku lõpupeoga Sinilinnus, kus esineb Estbel. Olete oodatud festivalile! „Mini-EMP erineb oluliselt tavapärasest noortesündmustest, kuna noored jõuavad uue muusikani niiöelda tagaukse kaudu, ise korraldades ning vahetult professionaalsete muusikute ja korraldajatega suheldes,” selgitab helilooja ja Eesti Muusika Päevade kunstiline juht Timo Steiner noortefestivali eripära. Mini-EMP on festivali Eesti Muusika Päevad algatus, mis toimus 2015. aastal esmakordselt ning pälvis juba esimese korra järel kaks olulist tunnustust: Tallinna Spordi- ja Noorsooameti preemia „Suured teod 2015” ja Eesti Noorteühenduste Liidu auhind „Noorteprojekt 2015”. Mini-EMPi tööpõhimõte on noortelt noortele, mis tähendab, et meeskond koosneb Eesti üldhariduskoolide ärksatest noortest, kes töötavad tavalise festivali meeskonnana ja keda toetavad mentorid. Tänavusteks mentoriteks on olnud nii EASi turismiarenduskeskuse sündmuste projektijuht Mari Kareda, NUKU kommunikatsioonijuht Hannele Känd kui ka helilooja ning produktsioonifirma ja muusikafestivalide kunstiline juht Peeter Vähi. Videointervjuud Peeter Vähiga vaata siit: https://www. youtube. com/watch?v=umV3kFrb4cU Facebook: https://www. facebook. com/noorteEMP/ Koduleht: http://miniemp. weebly. com mini Eesti Muusika Päevad kutsuvad noori!\nMini-EMPi kavast leiab põnevaid sündmusi lisaks valgusmängule kõigile – tantsijate ja muusikute improjämm linnaruumis, päikese ära saatmine ja hämaruse tervitamine vanalinnas „Mu isamaa on minu arm“ saatel ning kolmel korral on võimalik osa võtta põnevast muusikalisest avastusretkest. Tallinna Kunstihoones võib kogeda Ühe laulu kontserti, kus, nagu pealkirigi ütleb, esitatakse pooleteise tunni jooksul korduvalt sama lugu, milleks on eelmise aasta Noore helilooja konkursi laureaadi Karl Tipu teos “Unenägude aed”. Teost kannab ette segakoor HUIK! ning seda saab 3. aprillil kuulata kolm korda: valguses, hämaruses ja pimeduses.\nMini-EMPi tööpõhimõte on noortelt noortele, mis tähendab, et meeskond koosneb Eesti üldhariduskoolide ärksatest noortest, kes töötavad tavalise festivali meeskonnana ja keda toetavad mentorid. Tänavusteks mentoriteks on olnud nii EASi turismiarenduskeskuse sündmuste projektijuht Mari Kareda, NUKU kommunikatsioonijuht Hannele Känd kui ka helilooja ning produktsioonifirma ja muusikafestivalide kunstiline juht Peeter Vähi. Videointervjuud Peeter Vähiga vaata siit: https://www.youtube.com/watch?v=umV3kFrb4cU\nmini Eesti Muusika Päevad\n3.-6. aprillil toimub kolmandat korda noorte nüüdismuusika festival mini Eesti Muusika Päevad ehk mini-EMP. Tänavune peateema on Eesti Muusika Päevadega ühiselt “Läbi hämaruse”, mille kinnitusena kuulub programmi ka erakordne audiovisuaalne valgusmäng „Valgus läbi hämaruse“ Tallinna Inglise Kolledži fassaadil. Valguskontserdist on võimalik osa saada 4. ja 5. aprillil kell 21. Mini-EMPi kavast leiab põnevaid sündmusi lisaks valgusmängule kõigile – tantsijate ja muusikute improjämm linnaruumis, päikese ära saatmine ja hämaruse tervitamine vanalinnas „Mu isamaa on minu arm“ saatel ning kolmel korral on võimalik osa võtta põnevast muusikalisest avastusretkest. Tallinna Kunstihoones võib kogeda Ühe laulu kontserti, kus, nagu pealkirigi ütleb, esitatakse pooleteise tunni jooksul korduvalt sama lugu, milleks on eelmise aasta Noore helilooja konkursi laureaadi Karl Tipu teos “Unenägude aed”. Teost kannab ette segakoor HUIK! ning seda saab 3. aprillil kuulata kolm korda: valguses, hämaruses ja pimeduses.Koostöös Raadio Ööülikooliga toimub festivali raames Vanalinna muusikamajas mini-Ööülikool, kus kõnelevad Tuuli Pruul ja Mihail Lustin. Lisaks toimub Tervendavate helide keskuses Vaikusekontsert, kuhu oodatakse inimesi rahustava muusika saatel kevadväsimusest lõõgastuma – esineb Kärtseptsioon ning meeleolu tiibeti laulvate kaussidega loob Henri Liiv. Ettekandele tuleb ka tekste John Cage'i sulest. Festival lõppeb ametliku lõpupeoga Sinilinnus, kus esineb Estbel. Olete oodatud festivalile! „Mini-EMP erineb oluliselt tavapärasest noortesündmustest, kuna noored jõuavad uue muusikani niiöelda tagaukse kaudu, ise korraldades ning vahetult professionaalsete muusikute ja korraldajatega suheldes,” selgitab helilooja ja Eesti Muusika Päevade kunstiline juht Timo Steiner noortefestivali eripära. Mini-EMP on festivali Eesti Muusika Päevad algatus, mis toimus 2015. aastal esmakordselt ning pälvis juba esimese korra järel kaks olulist tunnustust: Tallinna Spordi- ja Noorsooameti preemia „Suured teod 2015” ja Eesti Noorteühenduste Liidu auhind „Noorteprojekt 2015”. Mini-EMPi tööpõhimõte on noortelt noortele, mis tähendab, et meeskond koosneb Eesti üldhariduskoolide ärksatest noortest, kes töötavad tavalise festivali meeskonnana ja keda toetavad mentorid. Tänavusteks mentoriteks on olnud nii EASi turismiarenduskeskuse sündmuste projektijuht Mari Kareda, NUKU kommunikatsioonijuht Hannele Känd kui ka helilooja ning produktsioonifirma ja muusikafestivalide kunstiline juht Peeter Vähi. Videointervjuud Peeter Vähiga vaata siit: https://www.youtube.com/watch?v=umV3kFrb4cU Facebook: https://www.facebook.com/noorteEMP/Koduleht: http://miniemp.weebly.com


SQL serveri orvuks jäänud ühenduste tõrkeotsing\nKui Microsoft SQL serveri klient katkestab ühenduse SQL serveri serveriga, tuleks ühenduse loomise protsess serveri poolel tühjendada. Kui ühenduste protsessid pole mingil põhjusel lahendatud, muutuvad need "orvuks" või "Ghost" protsessideks. Need protsessid võivad kasutada kuni väärtuslikke ressursse (nt lukkude ja kasutajate ühendusi). Orvuks jäänud protsessid on tavaliselt tingitud kliendi rakenduste ja võrguga seotud probleemide valest sulgemisest ning õiguskaitsevahendid nõuavad tavaliselt tõrkeotsingut klientrakendustes ja häälestada võrgu konfiguratsioone.\nSelle probleemi tõrkeotsingul pidage meeles järgmist.\nSQL serveri rakendus ei ole ja ei tohiks ennetavalt sondi kliendi ühendus selle praeguse oleku määratlemiseks. IPCs (nt nimega torud, IPX/SPX või TCP/IP-pistikupesad) on kliendi ühenduste haldamise eest vastutavad madalamad vaheprotsesside teatised (nt nimed).\nIPC-il on tavaliselt kliendi ühenduste haldamiseks oma mehhanism. Kui klientarvutid ei reageeri teatud aja jooksul, on tavaliselt Windows NT serveri arvuti tuvastanud selle, saates "Hoia elus" sondid või tühjendada ühendus pärast seda, kui see on konfigureeritud aja jooksul jõudeolekus. Siiski ei saadeta rakendusega "Hoia elus" pakette vaikimisi. Rakendus peab selle funktsiooni oma ühenduste jaoks lubama.\nTeatud olukordades (nt kliendi üldise kaitse puudumisel) võib klient siiski vastata serveri sondid isegi siis, kui rakendus on juba surnud. Sellisel juhul võib Windows NT serveri arvuti säilitada selle klientrakenduse lõputult, kui klienti ei suleta.\nKui Windows NT serveri arvuti ei Sule mingil põhjusel surnud ühendust, eeldab SQL Server õigustatult, et see seos on endiselt aktiivne ja seetõttu ei saa seda enam kustutada.\nKui Windows NT serveri arvuti on ühendust katkestanud, kuid kliendi protsess on SQL serveris endiselt olemas, nagu on näidatud sp_who, võib see viidata SQL serveri ühenduste haldusega seotud probleemile. Sellisel juhul peaksite selle probleemi lahendamiseks töötama oma peamise kasutajatoe pakkujaga.\nKui kahtlustate, et teie SQL serveris esineb orvuks jäänud protsesse, saate probleemi tõrkeotsinguks võtta järgmisi toiminguid.\nTuvastage orvuks jäänud protsessid, kasutades sp_who, mis võib teile öelda, millised rakendused on hosti nimede kaudu nende protsessidega seotud.\nKui olete need orvuks saanud protsessid tuvastanud, võite neid ignoreerida, kui nad ei hoia ühtegi lukku ega kasuta mitut ühendust, või tapke need käsu SQL Server KILL abil.\nKüsige rakenduste kasutajatelt mis tahes lubamatute toimingute sulgemise protseduurid (nt tööjaamade soe või külm taaskäivitamine ilma rakendusest väljumata). Kontrollige, kas töökoha ajalugu muutub ebastabiilseks (nt üldine kaitse) ja nii edasi. Parandage need valed protseduurid või stabiilsuse probleemid, kui need on olemas.\nKontrollige, kas IPC-seanss on endiselt aktiivne Windows NT Serveri arvutis, kus töötab SQL Server. Olenevalt kasutatavast IPCs on käsud erinevad. Näiteks kui kasutate nimega torusid, on käsk "NET SESSION" või "NET FILES"; kui tegemist on TCP/IP-pistikupesaga, saate aktiivsete TCP-seansside kuvamiseks kasutada teksti "NETSTAT"; IPX-/SPX korral peate kasutama jõudluse monitori, et jälgida "NWLink SPX" ühendusi avatuna.\nKui IPC seansid on endiselt aktiivsed Windows NT Serveri arvutis, on see täiesti tavaline, et SQL Server säilitab need ühenduste protsessid. Kui Windows NT tühistab IPC-seansid, teavitatakse sellest SQL Serverit ja kustutatakse sellega seotud protsessid. Võimalik, et saate kohandada teatud Windows NT võrgu parameetreid, et lühendada ajavahemikku, mille Windows NT peab enne surnud seansside tühjendamist ootama. Olenevalt sellest, millist IPCs kasutate, on kaasatud parameetrid väga erinevad.Lisateavet leiate järgmisest artiklist numbrist kuidas muuta järgmisi registrisätete, et need vastaksid järgmistele teemadele, et vaadata, kuidas neid registrisätete muuta, et need vastaksid järgmistele Microsofti teabebaasi (Knowledge Base) sätetele.\n120642 TCP/IP ja NetBT konfiguratsiooni parameetrid Windows 2000 või Windows NT jaoks\n99745 NWLINK registri parameetrite häälestamine\nNimega torud: nimega torud rakendatakse Server Message Block (SMB) kihis teiste transpordivahendite (nt TCP/IP, NetBEUI või NWLink IPX/SPX) peal. Õhuke kiht nimega NetBIOS rakendatakse tavaliselt SMB ja transpordi kihi vahel. Seetõttu on mugavam reguleerida seda, kui kaua on mitte-reageeri nimega torude seanss peab enne sulgemist ootama vastava NetBIOS-kihi KeepAlive parameetrite kohandamist. TCP/IP korral on kaasatud NetBIOS-kiht NBT (NetBIOS üle TCP) ning kaasatud parameeter on SessionKeepAlive järgmises registris. KEY_LOCAL_MACHINE\_SYSTEM\_CurrentControlSet\_Services\_Netbt\_Parameters Kui kasutatav protokoll on NWlink IPX/SPX, on kaasatud parameetrid KeepAliveCount ja parameeter KeepAliveTimeout järgmises registris. HKEY_LOCAL_MACHINE\_SYSTEM\_CurrentControlSet\_Services\_NWNBLink\_Parameters Pange tähele, et mõned nimega torud üle NWLink võivad ignoreerida NetBIOS-kihti (DirectHosting), mis tähendab, et ülaltoodud NWNBlink NetBIOS-i parameetreid ei rakendata.\nTCP/IP Sockets: Windows NT Server saadab perioodiliselt "Hoia elus paketid klientidele ja kliendid peaksid vastama. Kui klient ei vasta mingil põhjusel nendele pakettidesse, kustutab Windows NT TCP-seansi pärast konfigureeritud arvu kordi proovimist. Kaasatud parameetrid on KeepAliveInterval, KeepAliveTime ja TcpMaxDataRetransmissions järgmises registris. HKEY_LOCAL_MACHINE\_SYSTEM\_CurrentControlSet\_Services\_Tcpip\_Parameters\nIPX/SPX: sarnaselt TCP/IP-ga saadab Windows NT Server perioodiliselt "Hoia elus" pakette ja klientide vastuseid. Windows NT kustutab SPX ühendused, kui ta ei saa vastu võtta vastuseid pärast seda, kui olete saatnud konfigureeritud arvu "Hoia elus" pakette. Kaasatud parameetrid on KeepAliveCount ja parameeter KeepAliveTimeout järgmises registris. HKEY_LOCAL_MACHINE\_SYSTEM\_CurrentControlSet\_Services\_NWLnkSPX\_Parametes\nPange tähele, et kui teie IPCs parameetrid "Hoia elus" pole konfigureeritud kunagi aeguma, säilitab Windows NT IPC seansid lõputult isegi siis, kui kliendid on täiesti sulgunud. Sellisel juhul säilitab SQL Server need klientarvutite protsessid lõputult, mida eeldatakse. Lisateavet parameetrite kohta leiate oma Windows NT dokumentatsioonist või Windows NT Resource Kit ' ist. Kui kahtlustate, et teie Windows NT serveri arvuti ei kõrvalda neid seansse vastavalt konfiguratsiooni parameetritele, võite abi saamiseks võtta ühendust oma esmase Windows NT kasutajatoe pakkujaga.\nKui IPC seanssi ei ole enam Windows NT Serveri arvutis, kuid SQL Server endiselt hoiab kliendi protsessi, nagu on näidatud sp_who, saate käsuga "Tapa", et protsessi tühjendada ajutise lahendusena, ja võtke abi saamiseks ühendust esmase SQL serveri tugiteenuste pakkujaga.\nSelle teema kohta lisateabe saamiseks, mis on seotud SQL Server 2000, lugege teemat "orvuks seansid" SQL Server Books Online ' is.


[attachment=53382][attachment=53383]Meil loodud "eduloo" raames ikka räägiti, kuis meil on ainulaadne võrk ja erakordsed sõidukid i- mievi näol...\nTea, kas see päris nii ikka on\nKui elaks mõnes suuremas tõmbekeskuses või selle lähedal, tööle peaks pendeldama paarkümmend kilti, kliima oleks enam- vähem, siis ma kaaluks täitsa sellist...\nParaku pole sellist tööd, pole sellist kliimat enamuses aastast, pole sellist siledat teed, kus see pill oma vedrustust esimese paari kuuga ära ei lõhuks, pole laadimiseks piisavat peakaitset jne.\nTuleb loodust edasi saastada ja ökoloogilist jalajälge üritada korvata sama autoga tööd tehes ja lisaväärtust luues, millega jälge tekitan\n05-05-2015, 23:04 PM\nJuba mõni aeg tagasi on seltsimehed väljamaalt asunud uurima võimalusi lammutada laiali mõni Tesla akupakk ja ehitada asi ümber kodumasinate toitmiseks, ilmselt solaarenergia baasil.\nOmamoodi arusaamatuks jääb mulle, kui elektrikaugele inimesele, et kuidas Tesla oma akupakile kaheksa aastast garantiid pakkuda julgeb. Li-ion akud ju tavalistes telefonides-tööriistades sul heal juhul aasta-paar kestavad ja siis poodi uue järgi vaja tavaliselt minna. Kas nad on avastanud mingi nõksu, mida teised veel ei tea või milles siis asi, tahaks küsida? Või siis miks näiteks samsung ei paku, et meie telefonide aku kestab julgelt viis aastat, kõrvale jättes muidugi selle asjaolu, et viie aasta pärast on tänane tippmudel moraalselt-füüsiliselt aegunud, ehk isegi paragraafiga keelatud või nii, kui mobiilimüüjate survegrupp omale vastava sisuga seadusesätte peaks soovima osta.\n05-05-2015, 23:22 PM\nTsitaat: kuidas Tesla oma akupakile kaheksa aastast garantiid pakkuda julgeb. Li-ion akud ju tavalistes telefonides-tööriistades sul heal juhul aasta-paar kestavad\nVaidlen vastu. Minu samsung telefon peab 8 päeva vastu ja üle 7 aasta tagasi uuena ei mäleta täpselt aga mitte palju kauem. Üht pean tunnistama, kõneminutite arv on mul vastavalt vajadusele küll langenud endiselt tund-kahelt mõne minutini. Lihtsalt pole enam tunniseid kõnesid.\nNo-jah, pole ma teda poole aku pealt laadinud. Ikka aku lõpuni kui juba piiksub või ise välja lülitab (on juhtunud).\nMuide akutrelli akud tõesti nii kaua ei pidanud, üks makita lõppes enne paari aastat, teine (tema paariline) topelt ajaga. 3,0 AH 12V, Ni-mh. Paar aastat said korralikku kasutust, hiljem äärmiselt harva.\n06-05-2015, 00:51 AM\nLiitium akude puhul on väga olulisel kohal bms ja elementide tasakaalustamine. Elektritööriistades selliseid süsteeme pole. Samuti kasutatakse tööriistu tihti 0-100% aku laetuse ulatuses. Liitiumakudele hoopis sobilikum on aga 20-80% laetuse piires püsida. See eeldab aga jällegi palju paremat bms'i kuna lihtsalt pinge järgi pole täpset laetuse astet võimalik tuvastada (pinge ei tõuse lineaarselt laadimise jooksul nagu pliiakudel, vaid suure hüppega siis kui element 100% täis saab). Palju määrab ka töötemperatuur. Jne jne.\nOptimeerida võimalik väga mitmest otsast, mis väiksemate seadmete puhul lihtsalt ei tasu ära.\nTeslal ju kaks mudelit, 7kWh ja 10kWh. Mille erinevus on selles, et 7kWh mudelit on lubatud igapäevaselt tühjaks laadida, 10kWh kord nädalas. Eeldatavasti on nende mudelite erinevus ainult tarkvaras, mis piltlikult öeldes 10kWh akul võimaldab kasutada 0-100%, aga 7kWh akul näiteks 15-85%, tagades sellega elementide optimaalsema töö ja seega kokkuvõttas oluliselt rohkem laadimiskordi.\n06-05-2015, 13:35 PM\nOstsin minagi aastal 2009 omale samsungi toru, tõsi küll ilma wifita, mille aku pidas isegi kasutamise korral üpris kaua vastu. Võis küll uuena isegi nädal-kaks kesta, kuigi sai päevad läbi raadiot kuulata ja isegi helistada, kui hästi meenutada. Toimis veel sõbra käes eelmise aastani, siis väsis sees midagi lõplikult ära. Juhet tahtis lõpupoole näha kindlasti tihedamalt kui alguses. Seep see ongi, et räägitakse u.1000 korrast laadimisest ja siis peaks kaputt olema. Minu kogemused ei kinnita seda, et nii kaua aku kestaks. Tänapäeva tilufon heal juhul päevakese-kaks kestab, kui teda sihipäraselt kasutada ja minu omade akud on tavaliselt aastakese vastu pidanud, egas ilmaasjata neile garantii kuus kuud ei ole, kuigi ülejäänus on kodukasutusse müüdava seadme garantii 24 kuud.\n(06-05-2015, 00:51 AM)olli Kirjutas: [ -> ] Liitium akude puhul on väga olulisel kohal bms ja elementide tasakaalustamine. Elektritööriistades selliseid süsteeme pole. Samuti kasutatakse tööriistu tihti 0-100% aku laetuse ulatuses. Liitiumakudele hoopis sobilikum on aga 20-80% laetuse piires püsida. See eeldab aga jällegi palju paremat bms'i kuna lihtsalt pinge järgi pole täpset laetuse astet võimalik tuvastada (pinge ei tõuse lineaarselt laadimise jooksul nagu pliiakudel, vaid suure hüppega siis kui element 100% täis saab). Palju määrab ka töötemperatuur. Jne jne.\nMa ikka auto akupakki pidasin silmas, vahepeal ilmus see kodu oma kah, ei teagi kui palju selle garantii on.\nNüüd lugedes Tesla lehelt, siis saab osta ka aasta-paari vanuseid masinaid, neile pakutav garantii on aga ainult 4 aastat või 50000miili. Kusagilt jäi ennem silma, et uuele autole kestab 8 aastane garantii sõltumata omanike arvust jne. Nüüd siis selline nupuke, et päris nii ilus kõik ei ole.\nFoorumist sai loetud veel sedagi, et TeslaMotors vahetab akupaki välja juhul, kui selle mahutavus on kasvõi kaheksandal aastal langenud alla 70% võrrelduna uuega. Ja et igal õhtul saadavad kõik autod interneti olemasolul TM-i peakorteri arvutisse kõiksugu näitajaid, kaasa arvatud aku kasutuse kohta ja kui seal kuskil punane lamp millegipärast põlema läheb, siis võetakse omanikuga ühendust, esitatakse lisaküsimusi ja kui on selge, et nende viga, siis vahetavad akupaki välja esimesel võimalusel. See on muidugi teoorias hea küll, aga kes teab, ehk ongi niimoodi.\n06-05-2015, 22:55 PM\njube mõeldagi, milline vanakool\nKüll jõuavad teised tootjad ka järgi ja tuleb teistele autode akudele ka võimas tarkvara, millega saab pikalt akusid tarbida. Praegustel tööriistade liitumakudel on sisseprogrammeeritud laadimiste arv, peale mida aku "rikneb". Sellest saab osade akude puhul mööda elemente ükshaaval laadides, aga ni kannatab töötegemine. mobiiliakud on meelega aetud võimalikult väikseks ja seal mängib rolli juba see, et iga paari aasta tagant tahetakse moraalselt vananenud mudel uuema vastu vahetada. mitte keegi peale entusiastide ei osta 10x kallimat riista, mis on kohmakas , kaalub palju ja on ebamugav kasutada lihtsalt sellepärast, et see peab mõned aastad kauem vastu. ostetakse ikka sellepärast et oleks odav ja sisaldaks vajalikke funktsioone (või oleks näritud õun, kus ei mängi rolli muu peale paki peale märgitud logo)\n06-05-2015, 23:02 PM\nSelle "riknemise" eest sai vist keegi/miski kriminaalsüüdistuse? Kas ehk printerite teema?\nKiibiga akusid pole siiani majapidamisse lubanud, Makita 12V siiani käib kõigis seadmetes.\n14-05-2015, 00:04 AM\nKui vastata ausalt teemaalgataja küsimusele,siis ei iial,Ta lihtsalt ei vasta minu elustiilile.\nPS (mitte sõidustiilile.......)\n24-06-2015, 22:12 PM\nTesla Model S-i valmistamine.\n28-06-2015, 14:20 PM\nNüüd sai siis ära proovitud, kuidas Lehevanaga(Leaf) ka sõita on. Lühikokkuvõte vist selline, et linnas hea, maanteele ei sobi. Sõiduulatus on ikka üliväike. Näiteks hakkasime täiesti täis akuga autoga tallinna lähistelt haapsalu poole sõitma. Km näitaja pakkus alguses sõidu ulatuseks 143, siis 134,seejärel kohe 120 ja järgmine number oli juba alla saja See toimus minutiega... Sõitsin spidoka järgi 96-ga, gps näitas 90, ei kihutanud, reziim eco. Siis hakkas range stabiilselt ühe kilomeetri läbides u.kaks kilomeetrit kukkuma. Riisiperre jõudes(läbitud oli u.30 km) pakkus ainult 27km veel. Tuli laadida natuke. Jõudsime ikka valge daami juurde kuidagi. Haapsalus sai jälle aku 80% täis lükatud ja ka rissas uuesti veerandiks tunniks saba taha pistetud, siis saime koju tagasi. Üldiselt üks igavene keberniit, karta on et sellel 616MHX-l on aku omadega juba läbi. Samas see kiirlaadimine käib ikka suht kiiresti. Sõitnud oli ligi 80000 ka muidugi. Müra koha pealt saab niipalju lisada, et linnas on vaiksem, kui tavaline disla, maanteel isegi mürarikkam, kui minu 14 aastat vana "premiummark". Müraisolatsioon ikka pea olematu, selle raha eest muidugi midagi erilist ei ootakski(al35000-al41000 nissani kodulehel)\n28-06-2015, 21:21 PM\n(28-06-2015, 14:20 PM)alfredo Kirjutas: [ -> ] Nüüd sai siis ära proovitud, kuidas Lehevanaga(Leaf) ka sõita on. Lühikokkuvõte vist selline, et linnas hea, maanteele ei sobi. Sõiduulatus on ikka üliväike. Näiteks hakkasime täiesti täis akuga autoga tallinna lähistelt haapsalu poole sõitma. Km näitaja pakkus alguses sõidu ulatuseks 143, siis 134,seejärel kohe 120 ja järgmine number oli juba alla saja See toimus minutiega... Sõitsin spidoka järgi 96-ga, gps näitas 90, ei kihutanud, reziim eco. Siis hakkas range stabiilselt ühe kilomeetri läbides u.kaks kilomeetrit kukkuma. Riisiperre jõudes(läbitud oli u.30 km) pakkus ainult 27km veel. Tuli laadida natuke. Jõudsime ikka valge daami juurde kuidagi. Haapsalus sai jälle aku 80% täis lükatud ja ka rissas uuesti veerandiks tunniks saba taha pistetud, siis saime koju tagasi. Üldiselt üks igavene keberniit, karta on et sellel 616MHX-l on aku omadega juba läbi. Samas see kiirlaadimine käib ikka suht kiiresti. Sõitnud oli ligi 80000 ka muidugi. Müra koha pealt saab niipalju lisada, et linnas on vaiksem, kui tavaline disla, maanteel isegi mürarikkam, kui minu 14 aastat vana "premiummark". Müraisolatsioon ikka pea olematu, selle raha eest muidugi midagi erilist ei ootakski(al35000-al41000 nissani kodulehel)\nEhk ,ise küsin,ise vastan.\n28-06-2015, 22:32 PM\ntuttav käib iganädalaselt tln-kur leafiga ja ta rääkis, et laeb 1 kord ristill ja teine kord sadamas ja siis kuressaares laseb uuesti aku täis ja siis samamoodi tlna tagasi. Teine tuttav tuli elektri-kiaga (mingi linnamaasturisarnane) tlnast otse virtsu ja laadis siis alles. Teslaga peaks vist sõitma otse ära, ei mingit laadimist selle vahemaa peale.\n(28-06-2015, 22:32 PM)taavi Kirjutas: [ -> ] tuttav käib iganädalaselt tln-kur leafiga ja ta rääkis, et laeb 1 kord ristill ja teine kord sadamas ja siis kuressaares laseb uuesti aku täis ja siis samamoodi tlna tagasi. Teine tuttav tuli elektri-kiaga (mingi linnamaasturisarnane) tlnast otse virtsu ja laadis siis alles. Teslaga peaks vist sõitma otse ära, ei mingit laadimist selle vahemaa peale.\nOK Aga Mis juhtub talvisel ajal meie kliimas.Ilma raadiota,sideta GPS-ita.Ei hakka mainima isegi putka soojendust. x10000000)\n29-06-2015, 09:43 AM\n(29-06-2015, 01:29 AM)linnuke Kirjutas: [ -> ]\nSellest on räägitud korduvalt: läbisõit väheneb. Imev on halb nali elektriauto teemal. Kel vaja palju sõita, peab edasi turbodiiseldama.\nsõidavad juba pikalt. LEAF omab näiteks ka hõõgpirne autos. aga mõelge nüüd kui palju tarbib raadio, kui palju pirn ja kui palju mootor. Need raadiod ja gps-id on köömes mootori tarbe kõrval. samuti soojendus, mis leafil on juba soojuspumba näol (imev soojendab otse, ilma pumbata) on üsna ökonoomne (suvel jahutamine võtab vaata et rohkem energiat kui talvel soojendamine). Ja 20 mintsa laadimist ei ole teglikult pikk aeg (tanklas turbodiislisse täispaagitäit tankides koos kätepesu ja peldikuotsaga on ka peaaegu samakaua aega). Kõik on valikutes kinni, hetkel sõidan ka hallmetallikdiisliga, kuna rohkemaks finantsi ei jätku aga võimaluse korral vahetaks kohe auto särtsuvaguni vastu. Muidugi on ka veel variant hübriidauto näol, väga imponeeris mind ühe teise tuttava pesoo, mis on muidu esisillaveoline diisel parketimaastur, aga tagasilda veab elektrimootor, mis rakendub vaid vajadusel, võrgust laadida seda küll ei saa. Selle kiirendused tehakse elektriga ja pidurdamine salvestatakse akusse, kütusekulu on konstatntne 5,5 linnas ja maanteel. pole ka mitte paha variant üleminekuperioodiks.\n29-06-2015, 16:55 PM\nSellise ostaks,... kui jaksaks....\ntootja leht kah:\nVarasemalt tegid Dakaril kaasa, siis küll hübriidversiooniga.\n29-06-2015, 20:22 PM\nVeits OT, aga kui rääkida alternatiividest elektrikatele ja ökomatele diisemasinatele, siis gaasiauto (CNG) ajab asja kenasti ära. Sõber mul tutikana ühe säändse Škoda omale ostis, tänaseks läbi uhanud pea 30 000 kilti. Viimane pikem ots oli ca 300 kilti, mis rahaliselt tähendas vähem kui 9 eurot... Pole paha ju.\nRäägitakse, et selle auto hooldus pidi mingil hetkel kalliks kujunema, eks ta siis saab näha kui aeg käes.\n30-06-2015, 01:53 AM\nOK.Asi ehk öko ja puha,aga kuhu jääb fiiling mõnusast sumpsi lörinast.Selge muidugi,et igale oma,aga ikkagi.\nPS.Tegeldes sipsa mudellennundusega,ei saa mina aru nüüdseaja noortest.Enamik aparaate elektrikad,ei kastorkahaisu ega midagi.OK.mugavam muidugi,ei mingit käivitamist,ega muud jama.Samas ostavad juurde nn.häälegeneraatori,mis teeb ikka õiget häält kah.\nSamas ,lennutab 15 minti,akud õhtal ja kogu lugu.Pentsu võta kaasa palju tahad.\n30-06-2015, 08:46 AM\nVot see on mõte! Panen ikka elektriautole Spitfire või hoopis B-29 häälegeneraatori!\n30-06-2015, 11:38 AM\n(30-06-2015, 08:46 AM)Veteran Kirjutas: [ -> ] Vot see on mõte! Panen ikka elektriautole Spitfire või hoopis B-29 häälegeneraatori!\n... ja kindlasti gaasipedaalilt muutuva häälega.


Tehnopoli juhitud Connected Health klastri liige MinuDoc on Eesti suurim video ja veebivestluse teel isikustatud tervisekonsultatsioone vahendav platvorm, mis võimaldab patsiendil distantsilt saada kvalifitseeritud arstilt isikustatud nõu. Üha enam keskendub platvorm ka vaimsele tervisele ja selle valdkonna teenuste pakkumisele. MinuDoci juhatuse liige Tarmo Pihl rääkis, et alguses oli nende pakettides peamiselt fookuses füüsiline tervis, ent kaasatud oli […]\nTehnopoli linnaku asuka, tehnoloogiaettevõte GScani eesmärk on tuua turule uut tüüpi 3D-skännerid ja tomograafid, mis kasutavad skaneerimiseks ainult looduslikku atmosfäärikiirgust. Jagame häid uudiseid nende raha kaasamise kohta! Eesti süvatehnoloogia ettevõte GScan, mis arendab looduslikul kiirgusel põhinevaid 3D turva- ja veoseskännereid, sai 1,4 miljoni euro suuruse investeeringu. Kiiresti kasvava ettevõtte väärtuseks hinnati üle 18 miljoni euro. […]\nUnited Delivery Mission on mittetulunduslik ettevõtmine, mis toetab Ukraina sõjaväge erinevate vajalike transpordivahendite ja esemetega. Ettevõtmise eestvedajate hulka kuuluvad ka Tehnopoli võtmementorid Ivar Siimar ja Riivo Anton. Millega United Delivery Mission tegeleb? Nad on tarninud Ukrainasse eesliinile spetsiaalselt ukrainlaste poolt tellitud autosid ja kõik tellimused saadetakse kindlatesse asukohtadesse. Lisaks autodele saadetakse Ukrainasse ka ravimeid, meditsiinitehnikat, […]\nTänasest on avatud Tallinna linna ning teadus- ja ärilinnaku Tehnopol koostöös korraldatav innovatsioonikonkurss Tallinnovation, mille eesmärgiks on leida targa linna lahendusi, mis muudavad linna teenuseid ja keskkonda nii elanike kui külastajate jaoks mugavamaks. Sel aastal investeeritakse targa linna lahendustesse rekordiliselt kuni 100 000 eurot. Innovatsioonikonkursiga võtab Tallinn kasutusele nüüdisaegseid targa linna lahendusi, mis muudavad linna kaasaegsemaks, […]\nTehnopoli koolitusprogramm annab ettevõttele arenguks vajaliku tõuke\nTehnopol on klientidele kokku pannud eksklusiivse koolitusprogrammi, mis aitab kasvuettevõtetel konkurentidest selgemalt eristuda ja annab vajaliku tõuke edasiseks arenguks. Esimene koolitus toimub juba 8. juunil ja keskendub kapitali kaasamisele. Koolitusprogramm katab kolm olulist suunda: kapitali kaasamine ja jätkuinvesteeringud, rahvusvaheline müük ja turundus (lisaks ka eksporditeemad), toote ja teenuse arendus. Koolitused on mõeldud teadus- ja ärilinnaku […]\nTehnopoli suvepidu: esinevad Vaiko Eplik ja Jarek Kasar\nHea Tehnopoli linnaku asukas ja sõber, märgi oma kalendrisse neljapäev, 16. juuni, sest just siis toimub meie linnakus suve algust tähistav meeleolukas pidu. Sügisel toimunud linnakupäeva tõeline hitt, ninja-rada, tuleb taas! Kohal on toidubussid ja mõnusale pikale lõunapausile paneme punkti Vaiko Epliku ja Jarek Kasari kontserdiga. Täpsema ajakava ja registreerimised avaldame juuni alguses. Üritus on […]\nIdulugu: Filaret X Tehnopol Startup Inkubaator\nTehnopol Startup Inkubaatori kasvuprogrammis osalev Filaret kogub ja töötleb ümber toksilisi suitsukonisid keskkonnasõbralikuks komposteeruvaks 3D printimise materjaliks, vähendades seeläbi jäätmeid uuenduslikul moel. Ines Issa Villido ja Kristina Jacqueline Leon Filaretist rääkisid lähemalt, kuidas nende ettevõte alguse sai ning kuidas neil on läinud. Kuidas sündis idee luua oma startup? Missioon arenes välja Inese kunstist, kuna tegelikult […]\nPrototron avalikustab finaali pääsenud TOP 10 idufirmat\nTehnopoli, Swedbanki ja TalTechi loodud fondi Prototroni Rohevooru 10 finalisti esitavad oma äriidee kihutuskõne neljapäeval, 19. mail Tallinna Kultuurikatlas toimuval konverentsil Latitude59. Prototroni Rohevooru äriideede kihutuskõne võistlus algab kell 13, kui esitlustega teevad algust Prototron Junior programmis osalenud noored. Võisteldakse 1500-eurose auhinnaraha nimel. Kell 13.20 astuvad lavale kümme Prototroni Rohevooru finalisti, et võistelda 35 000-eurose […]\nLatitude’i raames toimub ka Tehnopol Startup Inkubaatori demopäev\n19.-20. mail toimub Tallinnas Kultuurikatlas idufirmade konverents Latitude59. Lisaks kahele konverentsipäevale, mis on täis tihedat programmi, toimub ka mitmeid kõrvalüritusi. Konverentsi esimesel päeval, 19. mail on võimalik Latitude’i Founders Stage’il osa saada Tehnopol Startup Inkubaatori demopäevast, kus kihutuskõnedega astuvad lavale: CoinTurtle, Edy, FixMyTruck, Tikker, Fairmus ja KonnectzIT. Demopäev algab kell 14.45. Samal päeval kell 14.45 […]\nMitu sammu sina ühes kuus teed? Aga sinu kolleegid? Teeme kindlaks! Sammume 30 päeva, et välja selgitada linnaku kõige kangemad kõndijad. Möödas on ajad, kui saab öelda – ah, üks samm ees või taga. Sammulugemisvõistlusel LOEB IGA SAMM. Tehnopol esitab linnakus asuvatele ettevõtetele 30-päevase väljakutse ja ootab kõiki osalema sammulugemisvõistlusel, mis saab alguse 16. mail. […]\nStardib eelinkubatsiooni programm alustavale ettevõtjale\nTehnopol Startup Inkubaator ootab 1.-2. juunil kõiki ettevõtlushuvilisi osalema tasuta eelinkubatsiooni programmi, mis aitab lennukad äriideed teoks teha. 2-päevane koolitusprogramm sisaldab kõiki olulisi teemasid, mis aitavad alustaval ettevõtjal luua edukat iduettevõtet. Koolitusi viivad läbi oma valdkonna parimad ärieksperdid ja kogemuslugusid jagavad kogenud iduettevõtjad. Programm ÄRIMUDEL – Kadri Tammai, Martin Goroško (Tehnopol) Startup ettevõtluse riskid ja […]\nTehnopoli ja Ajujahi koolitusprogrammist pääses edasi neli ideed\nTehnopol korraldas koostöös Ajujahiga koolitusprogrammi, mille eesmärgiks oli regionaalse ebavõrdsuse vähendamine ja kohalike ideede ning alustavate ettevõtjate taseme tõstmine. Koolitusprogramm leidis aset Viljandis, Narvas ja Pärnus ning väljavalitud ideed pääsesid edasi Ajujahi eelvooru. Koos mentoritega käidi läbi järgmised teemad: ärimudeli skaleerimine, eesmärkide ja mõõdikute seadmine, finantsplaani koostamine ja investeeringute kaasamise eeldused, kliendi segmenteerimine ja unikaalse […]


Tuletornihaid (1. osa) 2021 -- Raamatukoi raamatupood\nTuletornihaid (1. osa)\nVanaema Rosella ja salajane hülgemissioon\nPärast seda kui Hannes, Inga ja Daniel klassiekskursioonil hülgekeskusesse heeringavarast märkavad, ei suuda neid enam miski lahutada. Nad võtavad endale nimeks tuletornihaid ja seavad sisse peakorteri vanaema Rosella juurde vanadekodusse.\nKoos vanaemaga hakkavad nad asja uurima ja õige pea tekib kahtlus, et kalamees Olaf võib tahta hülgeid mürgitatud heeringatega hävitada. Lisaks sellele, et mees kondab ringi hülgekeskuses, võib ta olla süüdi ka rannale uhutud väikese hülgepoja kohutamises. On viimane aeg, et haid sekkuksid!\nSamas sarjas on ilmunud ka raamat «Pärlivarga jahil»\nMõõdud 190 × 255 mm


MEESTE PÄIKESEPRILLID: AUS ÜLEVAADE VAENLASE PÄIKESEPRILLIDEST - TOODETE ÜLEVAATED\nJuuste StiilidÄriKodu Ja Elustiili NäpunäitedSponsoreeritudSuuhügieenEttevõtted\nHome/Toodete Ülevaated/Meeste päikeseprillid: aus ülevaade vaenlase päikeseprillidest\nMeeste päikeseprillid: aus ülevaade vaenlase päikeseprillidest\nMeeste päikeseprillid - olen neist siin RMRSis palju rääkinud.\nMe teame, et õige päikeseprillid on lisaks mehe arsenalile praktilised lisad, vaid ka potentsiaalselt stiilsed.\nTäna aga teeme asju natuke teistmoodi. Üldise juhendi asemel vaatame üle hiljuti turule tulnud konkreetse meeste päikeseprillide kaubamärgi.\nBrändi nimi? Vaenlase prillid\nNüüd, täielik lahtiütlus siin: Selle ettevõtte asutas minu hea sõber Aaron Marino. Sel põhjusel ei ole see ülevaade seal kõige erapooletum.\nSellegipoolest annan siiski endast parima, et anda kindel ja õiglane hinnang sellele uuele sisenemisele meeste prillides.\nVideo vaatamiseks klõpsake siin - Vaenlase päikeseprillide ülevaade (Antonio aus hinnang) head ja halvad\nHästi härrased, alustame.\n1. Vaenlane - materjalide ülevaade\nKõigepealt räägime materjalidest. Kvaliteetklaasides kasutatakse tavalist materjali atsetaat.\nMis see on? Atsetaat on taimkiududest saadud sünteetiline niit. See sobib suurepäraselt prillide jaoks, kuna see on loomulikult vastupidav ja vähem ärritavat nahka.\nPole kahtlust, et iga Enemy päikeseprillipaari materjalid on kõrgeima kvaliteediga. Nende kontrollimiseks klõpsake siin.\nVaenlaste meeste päikeseprillid on uhked oma atsetaadi üle, mille nad saavad Itaalias tootjalt Mazzucchelli 1849.\nLisaks sellele nad kasutavad roostevaba teras hingede jaoks, mis muudavad need üldiselt karmimaks.\nMis mulle tegelikult muljet avaldavad, on läätsed ise, millega tehakse Zeiss. See materjal on tavaliselt reserveeritud kõige kvaliteetsematele kaameratele ja pakub 100% UVB-kaitset suurema kriimustuskindlusega.\nMaterjalid? Saate - siin pole kaebusi.\nEnemy meeste päikeseprille on kolmes kujunduses, mõlemas kahevärvilised (must ja kilpkonn). See moodustab kokku kuus valikut.\nLäheme neist läbi!\nVaenlane 1 teekäijad\nPean tunnistama - teekäijad pole minu tavaline stiil. Ma lihtsalt ei tunne, et suudaksin neid ära tõmmata ja need sobivad mulle harva. Enemy 1-de puhul pole see nii. Ideaalne sobivus tähendab, et neist on saanud minu rotatsiooni täiendus. Nende mõõtmed on objektiivil 52 mm, ninasillal 19 mm ja templi pikkusel 145 mm.\nNeed teekäijad sobivad mulle nii, nagu ühelgi teekäijal varem pole olnud.\nVaenlane 2 klubimeistrit\nEnemy 2 on sisuliselt klassikalised Clubmasteri päikeseprillid. Struktuur on nende prillide jaoks eriti oluline, kuna neil on rohkem kinnitatud osi. Seda käsitledes märkasin, et terviklikkus on hea - lahti pole kruvisid.\nEnemy 2 annab kindla struktuuri, mida soovitan kõigile meestele.\nSamuti märkasin, et ninaosa kasutab kvaliteetset silikooni, mis hoidis seda ninast alla libisemast. Kui otsite suurepäraseid klubimeistreid, saate neid siit hankida. Nende läbimõõt on objektiivil 51 mm, sillal 18 mm ja templi pikkus 145 mm.\nVaenlane 3 lendurit\nMeeste päikeseprillide osas on lendurid minu lemmikute hulgas. Neil on ajalugu, mis neid eristab - see on loodud 1936. aastal hävitajate pilootide jaoks. Aeglaselt leidsid nad tee tsiviilturule klassikaliste meesterõivaste põhitootena.\nEnemy 3 Aviators sobib iga mehe näokujuga.\nJällegi, Enemy teostab seda disaini üldiselt hästi. Sellel ümmargusel kujundusel on kuldraam, kahekordse sillaga raam ja väga kerge konstruktsioon. Tulemuseks on paar päikeseprille, mis tekitavad tunde, nagu oleksid nad vaevu olemas.\nMis mind Aaron Marino prillide puhul tõeliselt puhub, on hind, eriti võrreldes teiste tippklassi meeste päikeseprillidega.\nVaatamata kvaliteedile saate neid hankida 95 dollarit!\nSee on hullumeelne! Aga kuidas neid võrrelda minu kaubamärgi Maui Jimiga?\nMeeste päikeseprillid firmalt Enemy on midagi enamat kui vanemate kaubamärkide jaoks.\nMaui omad on kolm korda kallimad kui Enemy - jaemüük on umbes 300 dollarit. Sageli kiidavad nad titaanraame Polarized2 tehnoloogiaga. Hoolimata kõigist nendest teguritest, härrad, toob vaenlase puhas kvaliteet lauale võrdseks Maui omaga - vanema ja väljakujunenud kaubamärgi!\nÄrge isegi alustage mind sellega, kuidas nad Ray Bansi vastu peavad - vaenlane ületab neid kõigil rindel.\nHästi, härrad, olete kuulnud mind oma sõbra seltskonda kiitmas - suur üllatus, eks? Uskuge või mitte, aga arenguruumi on küllaga.\nRäägime juhtumist. Vaenlase päikeseprillid saabuvad atraktiivsel raskel juhul - need on lihtsalt liiga suured. Kui hoiate prille sees, on kuulda, kuidas need prillid summutavad isegi puhastuslapiga koos. See võiks toimuda 25% suuruse vähenemisega.\nJärgmisena tahan rääkida saidil pakutavast teabest. Kui me vaatame selliseid nimesid nagu Maui Jim, saame kõikvõimalikke skeeme, mis toovad esile iga kategooria jaoks erinevad statistikad. Kuigi läätsede, harja ja templi kolm põhimõõtu on kasulikud, süvenevad teised kaubamärgid veelgi, et katta aluskõverat ja -kõrgust.\nEhkki mulle meeldib vaenlase juhtumi kujundus, on see liiga mahukas.\nLõpuks tahan rääkida prillidest endast. Muidugi, toode on suurepärane, kuid olen siiski pisut oma Maui Jimsi poole kaldu.\nMiks? Need sobivad minu stiiliga lihtsalt paremini. Näiteks kasutavad Enemy 3 väga ümmargused läätsed, kuid ma eelistan, et minu Aviators oleks veidi sihvakam.\nSort puudub ka võrreldes Ray Bansi või Mau Jimsiga. Kokku kuus valikut on hea, kuid see võib mõne aja pärast hakata igavaks tunduma. Ma oleksin tahtnud, et need Aviatorid oleksid hõbedases raamis!\nVeel üks väike haare on mul kaubamärgi enda kohta. See on halb nimi, nii et seda tuleb paremini esindada. Mulle meeldiks, kui nad trükiksid raamidele “Vaenlase”!\nMinu haarded põhinevad peamiselt isiklikel eelistustel. Kui jõuame hinna ja kvaliteedi nõtkeni, saab Enemy Prillid a 9/10 minu raamatus.\nSoovitan neid väga, härrad. Aine, mille saate 95 dollari eest, ei saa alahinnata.\nKokkuvõte - Enemy meeste päikeseprillid\nEnemy päikeseprillid on minu hea sõbra Aaron Marino uus fantastiline kaubamärk. Kvaliteedi osas võivad nad suurte kaubamärkide vastu olla. Toodete mõningase täpsustamise ja varieerumise korral näen, et need domineerivad turul!\nmis kangad sind lõhnavad\nhalvimad meeste soengud


Looduse pildistamist ei peeta tööks\nInimkonnas valitsevatest suhetest hinnatakse enim vabadust. “Töö teeb vabaks,” on kirjutatud koonduslaagri väravale! Tegelikult on “töö”, kui ta just harrastuseks pole muutunud, sageli vaid kellaajaga määratletud kohustuste jada. Kui tahad saada tõeliselt vabaks, siis mine metsa, veel parem sohu. Ainult et seal võib äraelamisega teatavaid raskusi tulla. Kui sa just Kanada kõnnumaade Hall Öökull ei ole!\nMinust pidi saama metsaülem, kuid ei saanud, sest ühel heal päeval panin tähele, et mets kasvab masendavalt aeglaselt. Hoopis rohkem oli elu metsakraavides, kus sügisesed lehed rõõmsalt allavoolu ujusid. Diplomitöö tegin metsakuivendusest ja selle tarvis ostsin oma esimese fotoaparaadi, mis maksis hiigelsumma – kolme kuu stipendiumi.\nMa ei olnud siia ilma tulnud hõbelusikas suus ja ettevõtmine pidi end tasuma. Nii elasin üle pulmade, leeride, matuste ja teiste kõikvõimalike rahvakogunemiste tulevärgi, millest jäid järele vaid noorusele sobilikud mälestused.\nJa siis viis töö mind kokku Fred Jüssiga, kellelt võtsin üle mõnda filmikartoteegi vallast. Ei enamat, sest Fred on Eesti loodusepildistajate (-vahendajate) ajaloos kordumatu. Miljoniline rahvas saab korraga sünnitada vaid ühe Fred Jüssi. Teda matkida on võimatu. Sai selgeks, et vaatamata püüdlustele on meil kõigil ikkagi oma nägu ja käekiri. Kui asi läheb tõsiseks ja üritame “pildi sisse minna”, siis avaldub tulemuses – fotos – paratamatult meie tegelik olemus, mille väärtust oskab eksimatult hinnata vaataja.\nEnda avamiseks peab olema aega. Aega peab olema nii palju, et sellega pole midagi mõistlikku peale hakata. Lõpuks võtad aparaadid, lähed metsa ja elad sisse hoopis teise maailma. Pead olema vaba kõigist maistest muredest, pead hõljuma, nagu öeldakse, jalg maad õhus ja pildistama, mis meeldib, mitte seda, mida on vaja. Sulle antud aeg jääb lühikeseks, sest õhtuks oled omadega nii füüsiliselt kui ka vaimselt läbi.\nPaljulubavat vabadust ei taga üksnes pildistamine. Loodus pakub piisavalt põhjust elu üle mõtiskleda. Ja on hea, kui suudad kirja panna lihtsaid tõdesid, mida lugedes mõeldakse: tõepoolest – miks mina selle peale pole tulnud...\nMul oli õnn pildistada 20 aastat oivalise laifilmikaameraga Hasselblad 50, AGFA filmile. Nüüd on see tehnika lootusetult aegunud ja siiagi jõudnud uue põlvkonna kaamerad. Pildis- tan Canon EOS 50E-ga ja ostan Overallist tele- ning makrooptikat juurde, ent märkan hämmastusega, et ei käi sellest üle. Näen, et olen aastakümneid lennelnud kui liblikas lillelt lillele, tulemuseks parajalt pealiskaudsed kohtumised Eestimaa loodusega kõikmõeldavais paigus.\nMöödub aeg, mu rännud jäävad lühemaks, ma ei saa enam sinna, kus kunagi olen käinud. Kuid lahusolek ei süvenda, vaid pigem ähmastab armastust. Seda igas, ka perekondlikus mõttes, sest liiga sügavale loodusesse minnes lõdvenevad inimestevahelised suhted. Loodus on kiivas, ta imeb endasse ja jätab kodu jaoks üha vähem aega.\nLooduse pildistamine andis mulle kauaigatsetud vabaduse. Ametniku-elust väljaelamine võttis vähemalt kaks aastat – kauem, kui oskasin arvata. Sest kui kohustuste ja kella ori ühel ajahetkel vaba mehena keset metsa seisab, siis tunneb ta end ebamugavalt... Selgub, et näod, mis sind päevast päeva ümbritsesid, olid siiski vajalikud. Kui aga see valus-magus kannatuste aeg möödub, ei ole enam tagasiteed puuri. Mõeldamatu on nüüd juba üksnes mõte, et mõni nõudlik hääl võiks küsida: “Kus sa eile olid?” Nii võib vanast harjumusest ehk pärida naine, kui tal selleks veel tahtmist on. Ja mida peaksin ma talle vastama: Muraka rabas, Kõrvemaal, Lahemaa rahvuspargis, seente ja lillede ees kõhuli maas...\nKes muud ei oska, see teeb tööd. Looduse pildistamist ei peeta tööks. Selline arusaam on üldlevinud. Kum- maline, et terves hiiglaslikus masinavärgis, mis valmistab meile fotoaparaate ja filme, neid poes müüb ja pilte trükikojas trükib (kõik nad elavad meie loomingust), oleme meie ainsana “töötud”.\nMis siis ikka – ka kunstnikke ei peeta omainimesteks. Eks näita seegi, et oleme õigel teel!


Kipper.ee • Vaata teemat - Jututare?\nTeema pealkiri: Jututare?\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Jaan 2004 15:52\nsaatsin kunagi hr. kipperile privaats6numi kysimusega, kas ehk ei oleks otstarbekas foorumi t2ienduseks-arenduseks miski jututuba pysti panna. vaatan, et mehed vastavad suht. yksteise otsa ja ntx. hetkel on 6 inimest korraga kasutamas...\nmida arvatakse? kui jututaret vajalikuks peetakse, ehk kiprih2rra v6tab hyydjaid h22li kuulda?\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Jaan 2004 16:10\nLiitunud: Laupäev, 03 Jaan 2004 16:15\nselle jututoa võin teile ära teha ma oskan..ma arvan, kui teate sellist programmi nagu mirc ja nagu irc ,sinna saab teha mingi jutuka, kuhu saavad teisedki minna...aga tuleks välja pakkuda mõni nimi ,siis teeks selle ära ja siia panen ka programmi, millega sinna siseneda saab...ja siis selle koha nagu võiks teha foorumi pealehele kus oleks siis näiteks suur purjeka pilt ja sinna vajutades läheks jututuppa ...ma loodan et saite midagi aru, aga pakkuge igatahes jutukanimi ja ma teen teile selle ära.\nViimati muutis VFTS, Esmaspäev, 19 Jaan 2004 16:23, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Jaan 2004 16:16\nPõhimõtteliselt tegin siis väikse näite mis see endast kujutab: http://www.hot.ee/ladakas/Chat\nLisaks selle kohta võite lugeda->>>>http://abx.jutukas.ee/portal/public_html/\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Jaan 2004 17:00\nväga hea, Foorumi päises võiks olla samasugune suur nupp cahtile nagu siin näiteski http://www.ladaklubi.ee/foorum/index.php\nAga kas jutuka nimi kipper.ee on sobiv?\nPostitatud: Teisipäev, 20 Jaan 2004 16:54\nVaata nüüd aadressi chat.kipper.ee\nAsi on testimise ja administreerimise järgus, aga toimib!\nKui oled kasutajanimega (mis võiks olla sama sinu foorumi kasutajanimega) sisenenud, siis teksti sisestamise kasti kirjuta rida\n/ns register "parool" sinu_e-aadress\nNB! Kaldkriips tuleb kindlasti ette kirjutada!\nNii reserveerid kasutajanime ehk paned selle parooli taha.\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Jaan 2004 12:35\ntjah. kipperi viidatud lingilt ma sinna sisse ei saa. vist mingi kala...\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Jaan 2004 13:31\nKas sul masinas java on ? Kui ei ole, tõmma endale http://java.sun.com/j2se/1.4.2/download.html\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Jaan 2004 14:40\nLiitunud: Esmaspäev, 12 Jaan 2004 14:15\nMina Potermanni failiga tööle ei saanud, tõmbasin endale hoopis sellise:\nPeale selle alla laadimist läksid kõik java asjad tööle.\nTeema pealkiri: Jutukas nähtavale\nPostitatud: Esmaspäev, 26 Jaan 2004 12:17\nKipperi jutukasse võiks olla ka väike viide Foorumi üleval servas. Kuna näiteks mina sisenen tavaliselt otse foorumisse, ega lähe kipper.ee kaudu. See teeks asja palju mugavamaks, ning heal juhul tõstaks ka jutukas käijate arvu.\nTeema pealkiri: Re: Jutukas nähtavale\nPostitatud: Esmaspäev, 26 Jaan 2004 12:35\nTäitsa nõus ja olen selle peale mõelnud. Praegu ei suuda seda lahendada, sest html lehe kood on mysql andmebaasis - kui see midagi Sulle ütleb Mulks oli vist see, kes mind selles osas aidata lubas. Lähiajal saab tehtud.


Parimaks terasest tervikobjektiks valiti Tartu uus spordimaja - Tarbija\nParimaks terasest tervikobjektiks valiti Tartu uus spordimaja\n27. oktoober 2006, 14:10\nA. Le Coq Tartu spordihoone.\nKonkursil «Terasehitis 2006» sai parima tervikobjekti auhinna Tartu spordimaja A. Le Coq Sport.\nSiiski oli see vaid üks kolmes peaauhinnast.\nInsenerliku lahenduse ja teostuse eest valiti parimaks Riga Arena hokihalli katusekonstruktsioonid ning arhitektuurse idee eest Eesti Panga galerii.\nTartu spordimaja A. Le Coq Sport tellija on Tartu linnavalitsus, arhitekt Eero Palm ning konstruktsioonide projekt valmis Randväli & Karema AS-is.\nEhitaja oli Linnaehitus AS ning teraskonstruktsioonid valmistas Trump Metall OÜ.\nRiga Arena hokihalli katusekonstruktsioonid rajasid Maru kontserni ettevõtted Maru Ehitus ja Maru Metall.\nürii liikme Kalju Looritsa sõnul paistab uus Tartu spordihoone silma ühtlase tasemega kõigis neis valdkondades, millest ühe ehitise kvaliteet sõltub.\n«Arhitektil on olnud oma nägemus ruumile iseloomu andvast terasest katusekonstruktsioonist,» selgitab Loorits.\n«Konstruktor on selle idee kõrge professionaalsusega lõpule viinud ning ehitaja on tellija seatud eesmärkide saavutamiseks meil levinud tavalist teostustaset kogu objekti ulatuses selgelt ületanud.»\nLooritsa sõnul ei saanud Riga Arena parima tervikobjekti auhinnale konkureerida, kuna hoone arhitekt oli väljastpoolt Eestist.\n«Kuid tehnilise keerukuse, suuruse ja sellest tulenevate probleemide eduka lahendamise, samuti valmistamise ja montaai kvaliteedi poolest on tegemist vast silmapaistvaima teraskonstruktsiooniga, mis eestlaste poolt projekteeritud ja valmistatud,» selgitas ta.\n«Eesti Panga galerii on visuaalselt efektne ja modernne,» rääkis Loorits. «Valmistajale tekitas kindlasti tõsist peavalu erinevate nurkade all liituvate terastorude kvaliteetne ühendamine  kahte ühesugust nurka sealt vist ei leia. Kahjuks see ehitis Tallinna linnapilti ei rikasta, kuna paikneb vaatajate pilkudele suletud siseõues.»\n«Terasehitis 2006» parimad valiti välja 27 laekunud objekti hulgast.\nTeist korda toimuvale konkursile parimate terasehitiste leidmiseks sai esitada ehitisi, mis on valminud vahemikus 2002. kuni 2006. aastal.\nTerasehitise konkurss viidi esmakordselt läbi viis aastat tagasi ning tookord sai peaauhinna Keila Tervisekeskus, mille arhitektid on Ain Padrik ja Kristi Alamaa.\nKonkursi üldeesmärgiks on edendada terase kõrgetasemelist kasutamist eesti ehituses, leida ja esile tõsta ehitisi, mis demonstreerivad terase kui konstruktsioonimaterjali erinevaid rakendusvõimalusi ja eeliseid.