Elva valla põhimäärus – Riigi Teataja\nElva valla põhimäärus\nElva valla põhimäärus - sisukord\n§ 2 Valla omavalitsusorganid\n§ 3 Valla sümbolid\n§ 4 Valla vapp ja lipp\n§ 5 Valla vapi ja lipu kasutamine\n§ 6 Valla tunnustusavaldused\n2 VALLA ESINDAMISE KORD\n§ 7 Valla esindamine\n§ 8 Välissuhted\n§ 9 Volikogu\n§ 10 Volikogu esimees\n§ 11 Volikogu esimehe valimise kord\n§ 12 Volikogu aseesimehe valimise kord\n§ 14 Fraktsioon\n§ 15 Komisjoni moodustamine\n§ 17 Komisjoni esimehe pädevus\n§ 19 Asjade menetlemine komisjonis\n§ 20 Revisjonikomisjon\n§ 21 Volikogu istung\n§ 22 Volikogu istungi kokkukutsumine\n§ 23 Küsimuste arutelu volikogus\n§ 24 Volikogu liikme arupärimine\n§ 25 Õigusakti algatamise õigus\n§ 26 Õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded\n§ 28 Vallavanema volitused, pädevus ja ametitunnus\n§ 29 Vallavanema asendamine\n§ 30 Vallavanema lähetusse saatmine\n§ 31 Vallavanema puhkus\n§ 32 Valitsuse moodustamine\n§ 33 Valitsuse pädevus\n§ 35 Valitsuse komisjon\n5 VALLA ÕIGUSAKTIDE AVALIKUSTAMISE, JÕUSTUMISE JA TÄITMISE KONTROLLI KORD\n§ 36 Õigusaktide avalikustamine\n§ 37 Õigusaktide jõustumine\n§ 38 Õigusaktide kontroll\n§ 39 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldpõhimõtted\n§ 40 Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted\n§ 41 Siseauditeerimise üldine töökorraldus\n§ 42 Ametiasutused ja nende moodustamine\n§ 43 Ametiasutuse hallatavad asutused\n§ 44 Määruste kehtetuks tunnistamine\nRT IV, 03.04.2018, 23\nVastu võetud 26.03.2018 nr 21\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 8 ja § 22 lõike 1 punkti 9 alusel\nElva valla (edaspidi vald) põhimääruses sätestatakse:\n1) valla sümbolid ja nende kasutamise kord;\n2) valla esindamise kord;\n3) Elva Vallavolikogu (edaspidi volikogu) esimehe ja aseesimehe valimise kord ning nende õigused ja kohustused;\n4) volikogu liikmete õigused ja kohustused;\n5) volikogu eestseisuse koosseis ning eestseisuse pädevus ja töökord;\n6) volikogu komisjonide moodustamise kord, komisjonide ja nende liikmete õigused ja kohustused ning töökord;\n7) volikogu töökord ja õigusaktide menetlemise kord;\n8) Elva vallavanema (edaspidi vallavanem) valimise kord, pädevus, vallavanema õigused ja kohustused;\n9) Elva Vallavalitsuse kui omavalitsusüksuse täitevorgani (edaspidi valitsus) moodustamise kord, pädevus ja töökord;\n10) valitsuse komisjonide moodustamise kord;\n11) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord;\n12) valla asutuste moodustamise kord;\n13) valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldised põhimõtted;\n14) valla eelarve ja lisaeelarve koostamise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted.\n§ 2. Valla omavalitsusorganid\nValla omavalitsusorganid on Elva Vallavolikogu ja Elva Vallavalitsus.\n§ 3. Valla sümbolid\n(2) Valla sümbolitena võib kasutusele võtta valla logo ja valla tunnuslause.\n(3) Valla sümbolite kujutised ja kirjeldused kinnitab volikogu.\n(4) Vallavalitsuse hallatavate asutuste sümbolid, nende kujunduse ja kasutamise korra kinnitab vallavalitsus.\n(5) Valla sümbolite kasutamine käesolevas peatükis sätestamata juhtudel toimub vallavalitsuse loal.\n§ 4. Valla vapp ja lipp\n(1) Valla vapil on kujutatud sinisel kilbil hõbedane topelt kolmjalg. Vapi kirjeldus on käesoleva põhimääruse lisas 1.\n(2) Valla lipul on kujutatud sinisel väljal valge topelt kolmjalg. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Lipu kirjeldus on käesoleva põhimääruse lisas 2.\n§ 5. Valla vapi ja lipu kasutamine\n1) volikogu, vallavalitsuse ja ametiasutuste pitsatil ja dokumendiplankidel;\n2) ametiasutuste kodulehtedel.\n1) valla ametiasutuse, ametiasutuse hallatava asutuse ja valla piiri tähistavatel siltidel;\n2) valla ametiasutuste hallatavate asutuste dokumendiplankidel, pitsatil või sümbolites;\n3) valla meenetel, ametlikel trükistel, suveniiridel ja tunnustusavaldustel;\n4) ametiasutuse teadetel, kutsetel, kaartidel.\n(3) Valla lipp heisatakse alaliselt valla ametiasutuse hoonetel või lipumastidel.\n(4) Valla lippu võib kasutada ja heisata:\n1) alaliselt valla ametiasutuste hallatavate asutuste ja vallale kuuluvatel hoonetel;\n2) kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel;\n3) valla avalikel üritustel, valla asutuste üritustel ja muudel üritustel;\n4) valla territooriumil asuvatel elu-, äri- või büroohoonetel teise lipuna riigilipu kõrval.\n(5) Käesolevas paragrahvis loetlemata juhtudel toimub lipu ja vapi kasutamine valitsuse loal.\n§ 6. Valla tunnustusavaldused\n(1) Vald avaldab tunnustust valla aukodaniku nimetuse, teenetemärgi, tänukirja või muu tunnustuse andmisega.\n(2) Valla tunnustusavalduste andmise täpsema korra sätestab volikogu.\n2. peatükk VALLA ESINDAMISE KORD\n§ 7. Valla esindamine\n(1) Valda esindavad volikogu, volikogu esimees, valitsus ja vallavanem või nende poolt volitatud esindajad põhimääruses kehtestatud korras ja pädevuse piires.\n(2) Volikogu nimel esindab valda volikirjata volikogu esimees või tema asendaja. Volikogu liige esindab valda volikogu otsuse või volikogu esimehe käskkirja alusel.\n(3) Volikogu võib oma otsusega määrata valda esindama muu isiku.\n(4) Valitsuse nimel esindab valda volikirjata vallavanem või tema asendaja. Valitsuse liige esindab valda vallavanema käskkirja alusel.\n(5) Valitsus võib korraldusega määrata valda esindama muu isiku.\n(6) Valda, sealhulgas valla omavalitsusorganeid, esindab kohtus ja teistes vaidluste lahendamiseks ette nähtud institutsioonides vallasekretär või tema poolt volitatud isik. Vallasekretär esindab valda erivolituseta, teised isikud volikirja alusel.\n§ 8. Välissuhted\n(1) Vallal on õigus iseseisvalt osaleda rahvusvahelistes organisatsioonides või arendada nendega koostööd ning osaleda rahvusvahelistes projektides ja programmides.\n(2) Rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks astumise ja nendest lahkumise otsustab volikogu. Valda esindab nendes organisatsioonides volikogu poolt määratud esindaja.\n(3) Volikogul ja valitsusel on õigus oma pädevuse piires teha võrdväärset, vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd kõigi teiste kohaliku omavalitsuse üksustega väljaspool vabariiki ning sõlmida nendega lepinguid.\n(4) Välissuhtlemisega seotud muud küsimused otsustab valitsus.\n§ 9. Volikogu\n(1) Volikogu valitakse seaduse alusel seaduses sätestatud korras.\n(2) Volikogu otsustab:\n1) volikogu ainupädevusse kuuluvad küsimused;\n2) õigusaktiga kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse organi pädevusse antud küsimused.\n(3) Volikogu võib delegeerida käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud küsimuste otsustamise valitsusele.\n(4) Volikogu töötab täiskoguna.\n(5) Volikogul on esimees ja aseesimees.\n(6) Volikogu asjaajamist korraldab valitsus.\n§ 10. Volikogu esimees\n(1) Volikogu esindab ja tööd juhib volikogu esimees. Volikogu esimeest asendab tema äraolekul aseesimees. Kui aseesimehel ei ole võimalik volikogu esimehe ülesandeid täita, on volikogu esimehe asendajaks vanim volikogu liige.\n(2) Volikogu esimees:\n1) kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist;\n3) kirjutab alla volikogu määrustele, otsustele ja teistele volikogu dokumentidele;\n4) otsustab volikogu liikme lähetusse saatmise;\n5) otsustab vallavanema puhkusele ja lähetusse saatmise;\n6) korraldab arupärimistele ja avaldustele vastamist;\n7) kutsub kokku ja juhatab eestseisuse koosolekut;\n8) täidab muid talle seadusega, põhimäärusega ja teiste õigusaktidega pandud ülesandeid.\n(3) Volikogu esimehel on õigus puhkusele seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Volikogu esimehe puhkus vormistatakse volikogu aseesimehe käskkirjaga.\n§ 11. Volikogu esimehe valimise kord\n(1) Volikogu esimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega. Igal volikogu liikmel on üks hääl.\n(2) Volikogu esimehe kandidaadi võib üles seada volikogu liige ja fraktsioon, esitades kirjaliku esildise istungi juhatajale. Kandidaatide nimekirja kantakse nende kandidaatide nimed, kes annavad nõusoleku kandideerida. Kandidaadid nummerdatakse vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Oma kandidatuuri saab taandada kuni kandidaatide nimekirja sulgemiseni. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega. Kandidaadi soovil antakse talle sõna.\n(3) Valla valimiskomisjon viib hääletamise läbi volikogu uue koosseisu esimesel istungil või järgmistel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks. Muul ajal korraldab volikogu esimehe valimist volikogu kinnitatud vähemalt 3-liikmeline komisjon (edaspidi komisjon).\n(4) Komisjoni ei või kuuluda ülesseatud kandidaat ja volikogu liikmed. Komisjon valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe ja protokollija.\n(5) Salajaseks hääletamiseks kasutatakse elektroonilist hääletussüsteemi. Kui elektroonilist hääletussüsteemi ei ole võimalik kasutada, rakendatakse sedelhääletussüsteemi. Elektroonilise hääletussüsteemi kasutamisel peab olema tagatud hääletamise salajasus. Hääletamise üheaegne läbiviimine nii elektrooniliselt kui ka sedelitega ei ole lubatud.\n(6) Komisjon viib salajase hääletuse läbi volikogu istungi ruumis. Sedelhääletusel kasutatakse valimiskasti, mis pitseeritakse kohapeal. Hääletussedel peab olema varustatud turvaelemendiga (pitsati jäljend, vms). Esitatud kandidaatide nimed kantakse hääletussedelile. Komisjon annab igale istungil osalevale volikogu liikmele allkirja vastu hääletussedeli. Salajasuse tagamiseks võib kasutada valiku tegemiseks eraldi ruumi või salajaseks hääletamiseks kohandatud volikogu istungi ruumi. Volikogu liige märgib sedelile oma otsuse ja laseb hääletussedeli isiklikult valimiskasti. Kui hääletussedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagasiandmisel saada komisjonilt uus hääletussedel, mille kohta tehakse nimekirja vastav märge. Kui hääletussedel ei ole täidetud nõuetekohaselt, kuid sellel on arusaadavalt märgitud, kelle poolt volikogu liige hääletas, loetakse hääletussedel või kandidaadile antud hääl kehtivaks. Kahtluse korral otsustab hääletussedeli kehtivuse komisjon hääletamise teel.\n(7) Salajase hääletamise läbiviimist elektrooniliselt juhatab istungi juhataja. Esitatud kandidaatide nimed kantakse elektroonilisele hääletussedelile. Valiku tegemiseks teeb volikogu liige elektroonilisel sedelil märke, kelle poolt tema hääletab.\n(8) Komisjon loeb hääled kohe pärast hääletamise lõppemist. Hääletamistulemuste kohta koostab komisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Komisjoni liikmel on õigus kanda protokolli oma eriarvamus komisjoni töö kohta. Komisjoni protokolli loeb ette komisjoni esimees ja esitab selle istungi juhatajale. Elektroonilise hääletamise korral koostatakse protokoll elektroonilise hääletamise keskkonnas.\n(9) Volikogu liikmel on õigus esitada kirjalik motiveeritud protest hääletamise korraldamise ja hääletamistulemuse kindlakstegemise korra rikkumise kohta koheselt istungil. Protesti rahuldamise otsustab volikogu avalikul hääletamisel.\n(10) Kui ükski kandidaat ei osutu valituks, korraldatakse teine hääletusvoor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Kui teises hääletusvoorus ei osutu keegi valituks, esitatakse uued kandidaadid. Uued kandidaadid esitatakse järgmisel volikogu istungil, mille toimumise aeg otsustatakse kohe.\n§ 12. Volikogu aseesimehe valimise kord\n(2) Volikogu aseesimehe kandidaadid seatakse üles ja hääletamine viiakse läbi samas korras volikogu esimehe valimise korraga.\n(1) Volikogu moodustab volikogu töö paremaks korraldamiseks eestseisuse.\n(2) Eestseisus on volikogu esimehe juurde moodustatud nõuandev organ.\n(3) Eestseisusesse kuuluvad hääleõigusega volikogu esimees, volikogu aseesimees ja fraktsioonide esimehed. Fraktsiooni esimehe puudumisel asendab teda hääleõigusega fraktsiooni aseesimees. Volikogu esimees võib fraktsiooni mittekuuluvaid volikogu liikmeid kaasata eestseisuse töösse.\n(4) Eestseisuse töövormiks on koosolek. Eestseisuse koosoleku kutsub kokku ja koosolekut juhatab volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees.\n(5) Eestseisuse koosoleku kutse saadetakse hiljemalt 4 tööpäeva enne koosoleku toimumist eestseisusele. Eestseisuse koosolek protokollitakse ja protokoll avalikustatakse valla veebilehel 3 tööpäeva jooksul koosoleku toimumisest.\n(6) Volikogu eestseisus:\n1) jaotab volikogu komisjoni esimeeste ettepanekul volikogu liikmete vahel kohad volikogu alatistes komisjonides;\n2) vaatab läbi ettepanekud volikogu töökorralduse kohta;\n3) vaatab läbi istungite toimumise ajakava;\n4) vaatab läbi volikogu istungi päevakorra projekti;\n5) kooskõlastab volikogu esimehe välislähetuse;\n6) vaatab läbi õigusaktide eelnõud, mida ei arutata komisjonides;\n7) arutab muid volikogu tööga seotud küsimusi.\n§ 14. Fraktsioon\n(1) Volikogu fraktsiooni võivad moodustada 3 või enam volikogu liiget. Ühes nimekirjas volikogusse valitud volikogu liikmed saavad moodustada ühe fraktsiooni. Volikogu liige võib kuuluda ainult ühte fraktsiooni.\n(2) Fraktsiooni moodustamise otsuses peab olema fraktsiooni nimi, liikmete nimed, esimehe ja aseesimehe nimi, kontaktandmed. Otsus allkirjastatakse kõigi fraktsiooni liikmete poolt. Fraktsioon loetakse moodustatuks volikogu istungi juhataja poolt vastava protokollilise otsuse teatavaks tegemisest.\n(3) Fraktsiooni nimel tegutseb fraktsiooni esimees või aseesimees või volitatud liige. Fraktsiooni esimehe äraolekul asendab teda fraktsiooni aseesimees.\n(4) Muudatused fraktsiooni koosseisus vormistatakse fraktsiooni kirjaliku otsusega, mis jõustub allakirjutamisel. Otsus edastatakse volikogu esimehele. Volikogu esimees teavitab otsusest volikogu liikmeid.\n(5) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides kirjalikult fraktsiooni ja volikogu esimeest. Kui fraktsiooni liige lahkub fraktsioonist, ei ole tal õigust astuda volikogu mõne teise fraktsiooni liikmeks. Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata kõigi ülejäänud fraktsiooni liikmete ühisel ja nende poolt allkirjastatud otsusel, mis edastatakse volikogule.\n(6) Volikogu liikme volituste peatumisel peatuvad tema õigused kuuluda fraktsiooni koosseisu kuni volikogu liikme volituste taastumiseni.\n(7) Fraktsiooni õigused on sätestatud käesolevas põhimääruses või volikogu muudes õigusaktides.\n§ 15. Komisjoni moodustamine\n(1) Volikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone, kes juhinduvad oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.\n(2) Komisjoni tegevusvaldkond, liikmete arv, ülesanded, volituste ulatus ning ajutise komisjoni korral tegutsemise tähtaeg määratakse komisjoni moodustamise otsuses.\n(3) Ajutine komisjon töötab samade põhimõtete ja reeglite alusel kui alatine komisjon.\n(4) Komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast seaduses sätestatud korras ja arvestades hääletuse läbiviimisel ja hääletustulemuste kindlakstegemisel käesoleva põhimääruse paragrahvis 11 sätestatut.\n(5) Komisjonis on lisaks komisjoni esimehele ja aseesimehele vähemalt 11 liiget. Revisjonikomisjon moodustatakse seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud korras.\n(6) Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte alatisse komisjoni. Komisjoni esimehele teeb ettepanekud liikmete kinnitamiseks erakond või valimisliit vastavalt oma kohtade arvule komisjonis. Üksikkandidaadil on õigus osaleda ühes alatise komisjoni töös. Ettepaneku üksikkandidaadi komisjoni määramiseks teeb komisjoni esimehele eestseisus. Volikogu komisjoni koosseisu kujundamisel arvestatakse erakondade ja valimisliitude esindajate osakaalu volikogus.\n(7) Komisjoni koosseisu, välja arvatud revisjonikomisjoni koosseisu, kinnitab volikogu komisjoni esimehe esildisel poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel.\n(8) Komisjoni liikme koosseisust väljaarvamise otsustab volikogu komisjoni esimehe esildisel kas komisjoni liikme või teda komisjoni esitanud erakonna või valimisliidu taotluse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.\n(1) Komisjon pädevuses on:\n1) arvamuse andmine komisjoni suunatud volikogu õigusakti eelnõule;\n2) arvamuse andmine valitsuse poolt komisjoni suunatud probleemile, küsimusele või materjalile;\n3) muude komisjoni suunatud küsimuste lahendamine.\n3) teha ettepanekuid volikogu ja teiste komisjonide menetluses olevate volikogu õigusaktide eelnõude kohta;\n5) kaasata oma töösse asjatundjaid ja eksperte.\n§ 17. Komisjoni esimehe pädevus\n2) esitab volikogule ettepanekuid komisjoni funktsioonide muutmiseks;\n3) esitab volikogule esildise koosseisu muutmiseks erakonna, valimisliidu või eestseisuse ettepanekul;\n4) juhib komisjoni tööd ja komisjoni koosolekuid;\n5) koostab komisjoni tööplaani, mille esitab komisjonile kinnitamiseks;\n6) jaotab komisjoni liikmetele tööülesanded;\n7) koostab komisjoni koosoleku päevakorra projekti ja korraldab kutsete saatmise;\n8) vajadusel kutsub komisjoni koosolekule külalised;\n9) allkirjastab komisjoni protokollid;\n10) edastab volikogu esimehe kaudu volikogule ja valitsusele komisjoni otsused, seisukohad, arvamused, ettepanekud ja eelnõud komisjoni pädevusse kuuluvates küsimustes.\n(2) Komisjoni ettepanekud ja arvamused on volikogu ja valitsuse õigusaktide vastuvõtmisel soovitusliku ja/või nõuandva iseloomuga.\n(1) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees. Komisjoni koosoleku aja, päevakorra ja komisjoni kutsutavate isikute nimekirja esitab kokkukutsuja hiljemalt 4 tööpäeva enne koosoleku toimumist ning edastab teate komisjoni liikmetele, volikogu esimehele, kutsutavatele isikutele ja vallakantseleile. Komisjoni esimehe ja aseesimehe äraolekul kutsub komisjoni kokku volikogu esimees, kes juhatab koosolekut või määrab komisjoni liikmete hulgast koosoleku juhataja.\n(2) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige või valitsuse liige. Teistele isikutele sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku juhataja.\n(3) Komisjoni koosolek võib toimuda elektroonilise (virtuaalse osalemise ja osaleja identifitseerimise võimalusega) koosoleku vormis.\n(4) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid koosolekut kokku kutsumata. Komisjoni esimees saadab eelnõud ja/või vajalikud materjalid komisjoni kõikidele liikmetele elektrooniliselt. Teates on määratud tähtaeg, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama elektrooniliselt oma seisukoha. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on eelnõu poolt või vastu, loetakse, et ta ei ole koosolekust osa võtnud.\n(5) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorda, toimumise aega, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsuseid ja komisjoni liikmete eriarvamusi. Elektroonilise koosoleku toimumise või komisjoni liikmete elektroonilise osalemise kohta tehakse protokolli sellekohane märge. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.\n(6) Protokoll esitatakse kantseleisse hiljemalt viie tööpäeva jooksul arvates komisjoni koosoleku toimumisest. Protokollid avalikustatakse veebilehel hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast protokolli esitamist.\n(7) Komisjonid võivad läbi viia ühiseid koosolekuid. Sellisel juhul vormistatakse ühine protokoll, mille otsustav osa hääletatakse ja otsustatakse eraldi. Protokollile kirjutavad alla koosolekul osalenud komisjonide esimehed.\n(8) Komisjon annab oma tegevusest aru volikogule vähemalt üks kord aastas. Ülevaade komisjoni tegevusest avalikustatakse valla veebilehel. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise aastal esitab komisjoni esimees aruande hiljemalt 1. septembriks.\n§ 19. Asjade menetlemine komisjonis\n(1) Komisjonidele suunab õigusakti eelnõu või küsimuse arvamuse andmiseks volikogu esimees .\n(2) Õigusakti eelnõu esitamisel mitmesse komisjoni määrab volikogu esimees juhtivkomisjoni.\n(3) Volikogu esimees edastab volikogu liikmetele teate, millisesse komisjoni õigusakti eelnõu suunati ja teeb õigusakti eelnõu materjalid kättesaadavaks valla veebilehel.\n(4) Õigusakti eelnõud arutatakse vastavas komisjonis või juhtivkomisjonis.\n(5) Muudatusettepaneku võib esitada muu volikogu komisjon, fraktsioon, volikogu liige, vallavanem ja valitsus õigusakti eelnõud menetlevale komisjonile või juhtivkomisjonile hiljemalt komisjoni koosolekul.\n(6) Komisjon või juhtivkomisjon teeb esitatud parandusettepaneku arvestamise või mittearvestamise kohta otsuse ning saadab otsuse õigusakti eelnõu algatajale ja volikogu esimehele.\n(7) Komisjon on kohustatud tema menetlusse suunatud volikogu õigusakti eelnõu läbi vaatama vähemalt 10 kalendripäeva enne volikogu istungit.\n(8) Avalduste, märgukirjade ja muude dokumentide kohta annab komisjon oma seisukoha ning esitab selle kirjalikult volikogu esimehele ja taotluse esitajale. Komisjonile adresseeritud avaldusele või märgukirjale vastab komisjon ning vastusele kirjutab alla komisjoni esimees või aseesimees.\n(9) Avaldused ja märgukirjad vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtajal, muud dokumendid vaadatakse läbi volikogu esimehe määratud tähtajal.\n§ 20. Revisjonikomisjon\n(1) Volikogu moodustab oma volituste kehtivuse ajaks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni.\n(2) Revisjonikomisjoni esimees ja revisjonikomisjoni liikmed valitakse salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega põhimääruse paragrahvis 11 sätestatud korras.\n(3) Revisjonikomisjon esitab ja tutvustab iga-aastast tööplaani volikogule hiljemalt 31. jaanuariks. Tööplaan peab sisaldama kvartaalset ajakava eeloleva perioodi kohta ning kontrollitavate teemade täpsemat kirjeldust.\n(4) Revisjonikontrolli funktsiooni täitval revisjonikomisjoni liikmel on ülesannete täitmiseks õigus:\n1) saada kontrollitavas asutuses teavet, tutvuda kõigi vajalike dokumentidega ja saada vajadusel nende koopiaid (välja arvatud seadusega keelatud andmed) ning kirjalikke seletusi;\n2) pääseda koos kontrollitava asutuse esindajaga asutuse objektidele ja ruumidesse;\n3) kaasata oma tegevusse spetsialiste.\n(5) Kontrollimised toimuvad kirjaliku ühekordse kontrolliülesande alusel, mille valmistab ette revisjonikomisjon. Kontrolliülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrollijate nimesid ja kontrollimise aega. Kontrolliülesandele kirjutab alla revisjonikomisjoni esimees. Kontrolliülesanne tehakse teatavaks kontrollitava asutuse juhile hiljemalt 5 tööpäeva enne kontrollimise alustamise päeva.\n(6) Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust. Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga.\n(7) Kontrollija võib lisada aktile ettepanekuid kontrollitava asutuse tegevuse kohta.\n(8) Revisjonikomisjon peab enne valla eelarve täitmise aruande kinnitamist volikogule oma töö tulemustest aru andma ning esitama märkused ja ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks.\n§ 21. Volikogu istung\n(2) Volikogu istungid toimuvad vastavalt vajadusele üldjuhul üks kord kuus. Volikogu istungite ajakava kinnitab eestseisus ja teeb ajakava kättesaadavaks valla veebilehel.\n(3) Volikogu teeb oma istungist internetis ülekande. Kui tehnilistel põhjustel ei ole võimalik ülekannet teha, tehakse üksikasjalik protokoll. Istungist muude raadio- ja teleülekannete ning video- ja fonosalvestuste tegemiseks annab loa istungi juhataja.\n(4) Volikogu liige võib istungil osaleda virtuaalselt, kui volikogu istungi läbiviimiseks kasutatakse elektroonilist reaalasjas istungist osavõtu süsteemi ja tal ei ole võimalik istungist kohapeal osa võtta, välja arvatud käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel.\n(5) Hääletamisest võtavad osa ainult istungil viibivad, sealhulgas virtuaalselt volikogu istungil osalevad, volikogu liikmed.\n(6) Kui elektroonilist hääletussüsteemi ei ole võimalik kasutada, hääletatakse käetõstmisega.\n(7) Volikogu istungi protokoll peab vastama seaduses sätestatud nõuetele ja tehakse kättesaadavaks valla dokumendiregistris hiljemalt 7 tööpäeva jooksul.\n§ 22. Volikogu istungi kokkukutsumine\n(1) Istungi kutsub kokku ja juhatab volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Aseesimehe puudumise korral kutsub istungi kokku volikogu vanim liige. Vanima volikogu liikme enda taandamise korral kutsub istungi kokku ja juhatab vanuselt järgmine volikogu liige. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees seaduses ette nähtud tähtaja jooksul.\n(2) Volikogu istungi kokkukutsumist võib nõuda vähemalt 1/4 volikogu liikmetest või valitsus, esitades koos nõudega kirjaliku põhjenduse istungi kokkukutsumiseks ja istungi toimumise kuupäeva, mis ei või olla varasem kui 10 tööpäeva arvates nõude esitamisest. Nõude esitamiseks loetakse samuti umbusalduse avaldamise algatamist volikogus. Nõue esitatakse volikogu esimehele, kes määrab istungi toimumise aja.\n(3) Kutse volikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused ja istungi materjalid, tehakse volikogu liikmele teatavaks tema enda poolt nimetatud e-posti aadressile või saadetakse kokkuleppel tema elukoha aadressile vallas. Kutse ja istungi materjalid avaldatakse vähemalt neli kalendripäeva enne istungi toimumise päeva valla veebilehel.\n§ 23. Küsimuste arutelu volikogus\n(1) Volikogu arutab istungil päevakorras olevaid küsimusi kinnitatud päevakorra alusel.\n(2) Istungi avab ja seda juhatab istungi juhataja.\n(3) Küsimusi arutatakse vastavalt kinnitatud päevakorrale.\n(4) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele ja järgmise lugemise aja otsustab volikogu vastavalt eelnõu menetlemist juhtinud komisjoni või eelnõu algataja ettepanekule. Alternatiivsete eelnõude olemasolul võib teisele lugemisele saata vaid istungil poolthäälte enamuse saanud eelnõu.\n(5) Eelnõu algataja võib eelnõu tagasi võtta arutelu igas staadiumis.\n(6) Päevakorraküsimuse arutamise järjekord on järgmine: ettekanne, küsimused ettekandjale, kaasettekanded, küsimused kaasettekandjale, sõnavõtud, küsimused sõnavõtjatele, repliigid, märkused, õiendused, kommentaarid, lõppsõnad.\n(7) Ettenähtud aeg on:\n1) ettekandeks – kuni 15 minutit;\n2) kaasettekandeks – kuni 10 minutit;\n3) ettekandja lõppsõnaks – kuni 3 minutit;\n4) sõnavõtuks – kuni 5 minutit;\n5) märkuseks, õienduseks, repliigiks, kommentaariks – kuni 3 minutit;\n6) arupärimise esitamiseks – kuni 5 minutit;\n7) arupärimisele vastamiseks – kuni 7 minutit;\n8) küsimustele vastamiseks – kuni 7 minutit.\n(8) Samas päevakorrapunktis antakse ühele volikogu liikmele sõna kolmeks küsimuseks, üheks sõnavõtuks, üheks kommentaariks iga küsimuse kohta ja kaheks repliigiks. Istungi juhataja repliikide arv ei ole piiratud. Kirjalike küsimuste arvu ei piirata, kui need on laekunud vähemalt kolm päeva enne volikogu istungi algust. Istungi juhatajal on õigus anda ettekandjale või kaasettekandjale esinemiseks lisaaega kuni kolm minutit. Esinemise edasise pikendamise otsustab istung lihthäälteenamusega.\n(9) Pealtvaatajatele sõna andmise otsustab istungi juhataja.\n(10) Volikogu istungil on õigus esitada õigusakti eelnõu muudatusettepanekuid volikogu liikmel ja eelnõu algatajal kirjalikult, esitades selle istungi juhatajale. Volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud pannakse hääletamisele ning otsustatakse poolthäälteenamusega.\n(11) Enne õigusakti eelnõu hääletamist on fraktsioonidel õigustaotleda vaheaega. Fraktsiooni esindaja taotlust kuni 5-minutilise vaheaja kohta aktsepteeritakse hääletamisele panemata.\n(12) Hääletamine on nimeline, kui seda taotleb vähemalt üks volikogu liige ja seda ettepanekut toetab 1/3 volikogu liikmetest. Nimeline hääletamine toimub nimekirja alusel, kus iga volikogu liikme otsustus (kas ta on poolt, vastu, erapooletu või ei osale hääletamisel) fikseeritakse protokollis.\n(13) Volikogu määruste ja otsuste vastuvõtmise fikseerib istungi juhataja haamrilöögiga. „otsus/määrus vastu võetud“.\n§ 24. Volikogu liikme arupärimine\n(1) Volikogu liige võib esitada arupärimise volikogu poolt ametisse valitud, nimetatud või kinnitatud isikule.\n(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult volikogu esimehele, kantseleisse või antakse üle avalikult volikogu istungil istungi juhatajale. Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi. Arupärimisele vastatakse kas kirjalikult või kirjalikult ja suuliselt volikogu istungil.\n(3) Volikogu istungil esitatud arupärimisele tuleb vastata järgmisel volikogu istungil. Kirjalikult volikogu esimehele või kantseleisse esitatud arupärimisele või ainult kirjaliku vastuse nõudmise korral tuleb vastata esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui ühe kuu jooksul pärast arupärimise kättesaamist adressaadi poolt.\n§ 25. Õigusakti algatamise õigus\n2) volikogu fraktsioonil;\n3) volikogu liikmel;\n6) vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikest vallaelanikest seaduses sätestatud korras;\n7) valimiskomisjonil talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.\n(2) Volikogu võib oma otsusega teha valitsusele ülesandeks õigusakti eelnõu koostamise.\n§ 26. Õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded\n(1) Õigusakti eelnõu esitab volikogule eelnõu algataja. Õigusakti eelnõu algatajal on õigus kaasata õigusakti eelnõu koostamisse vallasekretäri.\n(2) Volikogu esimees või tema asendaja suunab eelnõu ühte või mitmesse volikogu komisjoni ning määrab juhtiva komisjoni. Juhtiva komisjoni seisukoha eelnõu kohta võib juhtiva komisjoni esimees esitada volikogu istungil kaasettekandena. Kui komisjon ette nähtud aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu esitajal õigus nõuda eelnõu panemist volikogu istungi päevakorda.\n(3) Eelnõus või sellele lisatud seletuskirjas esitatakse:\n2) milliste õigusaktidega on käesoleval ajal küsimus reguleeritud;\n3) milliseid valla õigusakte on vaja kehtetuks tunnistada või muuta antud õigusakti vastuvõtmisel;\n4) õigusakti vastuvõtmisest tulenevad kulutused ja nende katteallikad;\n5) valitsuse arvamus eelnõu kohta, mida ei ole esitanud vallavanem või valitsus, välja arvatud volikogu töökorraldust puudutavad eelnõud.\n(4) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos juhtiva komisjoni ja valitsuse arvamusega.\n(5) Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne.\n(6) Volikogu õigusakti eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võivad esitaja või juhtiv komisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.\n(7) Volikogu õigusakti eelnõu koostaja nimetab ettekandja volikogu istungile. Eelnõu koostaja, volikogu komisjon või volikogu esimees võivad vajadusel nimetada kaasettekandja.\n(8) Eelnõusid, mida ei arutata komisjonides, arutatakse volikogu eestseisuses.\n(9) Volikogu koosseisu volituste lõppemisega langevad menetlusest välja lõpuni menetlemata jäänud eelnõud.\n(1) Vallavanem valitakse volikogu koosseisu häälteenamusega salajase hääletamise teel.\n(2) Volikogu võib vallavanema kandidaadi leidmiseks välja kuulutada avaliku konkursi. Konkursi korraldamise tingimused sätestatakse volikogu poolt.\n(3) Vallavanema valimisteks võib kandidaadi üles seada volikogu liige ja fraktsioon, esitades kirjaliku esildise istungi juhatajale. Kandidaatide nimekirja kantakse nende kandidaatide nimed, kes annavad nõusoleku kandideerida. Oma kandidatuuri saab taandada kuni kandidaatide nimekirja sulgemiseni.\n(4) Vallavanem valitakse käesoleva põhimääruse paragrahvis 11 sätestatud korras.\n§ 28. Vallavanema volitused, pädevus ja ametitunnus\n(1) Vallavanemal on valituks osutumise päevast volitus moodustada valitsus.\n1) esitab volikogule ettepaneku valitsuse struktuuri ja liikmete arvu ning valitsuse liikmete kinnitamise kohta;\n2) juhib ja korraldab valitsuse tööd ja valitsuse istungite ettevalmistamist;\n3) esindab valda ja valitsust seaduses ja käesoleva põhimäärusega sätestatud korras. Seadustes ja teistes õigusaktides ettenähtud juhtudel võib vallavanem volitada teisi isikuid esindama valda või valitsust temale antud pädevuse piires;\n4) annab valitsuse liikmete ja muude talle vahetult alluvate isikute kohta ning valitsuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;\n5) kirjutab alla valitsuse määrustele ja korraldustele ning teistele valitsuse dokumentidele;\n6) esitab volikogule ettepaneku valitsuse täiendavate liikmete kinnitamiseks ja valitsuse liikme vabastamiseks valitsuse liikmete kohustustest ning palgaliste valitsuse liikmete ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;\n7) võtab teenistusse ja vabastab teenistusest valitsuse ametnikke ja töötajaid;\n8) esitab valitsusele kinnitamiseks hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb ettepaneku nimetatud juhi ametist vabastamise kohta, teostab tööandja õigusi ja kohustusi;\n9) esindab valda notariaalsetes toimingutes, kui õigusaktides pole sätestatud teisiti;\n10) täidab muid talle seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga või valla õigusaktidega pandud ülesandeid.\n(3) Vallavanema ametitunnus on ametiraha.\n1) Vallavanema ametirahal on kujutatud valla sümboolika, ametiraha kavandi kinnitab volikogu.\n2) Ametiraha kandmise õigus on vallavanemal tema volituste ajal.\n3) Ametiraha kantakse pidulikel ja ametlikel sündmustel, kus vallavanem esindab Elva valda.\n§ 29. Vallavanema asendamine\n(1) Vallavanemat asendab tema äraolekul tema poolt määratud valitsuse liige. Juhul kui vallavanemal ei ole võimalik määrata enda asendajat, asendab vallavanemat vanim valitsuse liige või vastavalt valitsuse liikmete vahelisele tööjaotusele, mille kinnitab vallavanem.\n(2) Vallavanemat asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele valitsuse dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad „vallavanema ülesannetes“.\n§ 30. Vallavanema lähetusse saatmine\nVallavanem võib minna lähetusse volikogu sätestatud korras.\n§ 31. Vallavanema puhkus\nVallavanemal on õigus puhkusele seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Vallavanema puhkus vormistatakse volikogu esimehe käskkirjaga.\n§ 32. Valitsuse moodustamine\n(1) Volikogu kinnitab otsusega valitsuse liikmete arvu ja struktuuri.\n(2) Pärast valitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitamist esitab vallavanem volikogule otsuse eelnõu valitsuse liikmete kinnitamise või palgaliste valitsuse liikmete ametisse nimetamise kohta. Kõigi valitsuse liikmete kandidaatide nimed esitatakse ühes otsuse eelnõus.\n(3) Valitsuse liikmete kinnitamise (ametisse nimetamise) otsus võetakse vastu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.\n(4) Valitsus saab oma volitused valitsuse ametisse kinnitamise päeval. Kui vallavanem esitab vähem valitsuse liikmete kandidaate, kui on volikogu otsusega kinnitatud valitsuse liikmete arv, saab valitsus oma volitused, kui lisaks vallavanemale on kinnitatud vähemalt pool valitsuse koosseisust.\n(5) Kui mõni valitsuse liige vabastatakse valitsuse liikme kohustustest enne volituste tähtaja lõppu, kinnitatakse või nimetatakse ametisse uus valitsuse liige vallavanema esildise alusel käesolevas paragrahvis sätestatud korras.\n§ 33. Valitsuse pädevus\nValitsus täidab ülesandeid, mis seaduse, käesoleva põhimääruse või teiste volikogu õigusaktidega on antud valitsuse pädevusse.\n(1) Valitsuse töövorm on istung. Istungite toimumise sageduse ja aja otsustab vallavanem.\n(2) Valitsuse istungit juhatab vallavanem või tema asendaja.\n(3) Valitsuse istungi võib läbi viia elektrooniliselt virtuaalse osalemise võimaluse korral.\n(4) Vallavanem on kohustatud kokku kutsuma valitsuse istungi, kui seda nõuab üle poole valitsuse liikmetest.\n(5) Valitsuse istungi päevakorra projekti koostab vallasekretär esitatud eelnõude põhjal.\n(6) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi istungi päevakorra projekt ja kinnitatakse istungi päevakord. Ettekannete ja sõnavõttude pikkuse istungil määrab istungi juhataja.\n(7) Valitsusel on õigus vastu võtta otsuseid istungit kokku kutsumata. Vallasekretär saadab vallavanema määratud eelnõud valitsuse kõikidele liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul valitsuse liikmed peavad esitama selle kohta oma seisukoha.\n(8) Valitsuse määrused ja korraldused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Valitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Valitsuse otsused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.\n(9) Valitsuse istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast istungit ja sellele kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija. Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning valitsuse liikmete või küsimuse algatajate eriarvamused.\n§ 35. Valitsuse komisjon\n(1) Valitsus võib moodustada oma pädevuses olevate küsimuste läbitöötamiseks komisjone.\n(2) Komisjon moodustatakse valitsuse korraldusega, milles sätestatakse komisjoni tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg.\n(3) Komisjoni koosseisu kinnitab valitsus.\n5. peatükk VALLA ÕIGUSAKTIDE AVALIKUSTAMISE, JÕUSTUMISE JA TÄITMISE KONTROLLI KORD\n§ 36. Õigusaktide avalikustamine\n(1) Volikogu ja valitsuse õigusaktid avalikustatakse viie tööpäeva jooksul pärast nende vastuvõtmist ning tehakse kättesaadavaks vallakantseleis, dokumendiregistri kaudu valla veebilehel arvestades seaduses ette nähtud piiranguid.\n(2) Vajadusel avaldatakse üldist tähtsust omav õigusakt ajalehes, milles vald avaldab oma ametlikke teateid. Kui määruses, otsuses, korralduses või istungi protokollis puudub märge vastuvõetud otsuste avaldamise kohta ajalehes, otsustab selle vallasekretär.\n§ 37. Õigusaktide jõustumine\n(1) Volikogu ja valitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas ja need jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.\n(2) Volikogu otsused ja valitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest kui otsuses või korralduses eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtpäeva. Otsused ja korraldused tehakse teatavaks dokumendiregistris arvestades seaduses ette nähtud piiranguid ning saadetakse adressaatidele ja asjaosalistele.\n§ 38. Õigusaktide kontroll\n(1) Volikogu ja valitsuse õigusaktide täitmise kontrolli eesmärk on tagada valla õigusaktide kohane täitmine valla kui omavalitsusüksuse enese ja tema struktuuriüksuste poolt.\n(2) Volikogu õigusaktide täitmise kontrolli teostab:\n3) volikogu liige, kes esitab sellekohase taotluse valitsusele.\n(3) Vallavanem esitab õigusaktide täitmise ülevaate volikogu istungil vähemalt üks korda aastas.\n(4) Valla õigusaktide tähtajalise täitmise kontrolli korraldab vallakantselei.\n§ 39. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldpõhimõtted\n(2) Arengukava muudetakse arengukava täitmise ülevaatamise tulemuste, muutunud arenguperspektiivide, eesmärkide ning vajaduste arvesse võtmiseks. Arengukava muutmisel lähtutakse selle koostamise põhimõtetest.\n(3) Eelarvestrateegia koostatakse valla arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist. Eelarvestrateegia koostatakse arengukava osana vähemalt neljaks eelseisvaks eelarveaastaks.\n(4) Eelarvestrateegia koostamisel ja muutmisel lähtutakse arengukava koostamise ja muutmise nõuetest, kui õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti.\n§ 40. Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted\n(1) Valla eelarve koostatakse igaks kalendriaastaks eelarvestrateegia alusel arengukavas sätestatud eesmärkide täitmiseks.\n(2) Arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud erisusi, koostatakse vallaeelarve muutmiseks vajaduse korral lisaeelarve.\n(3) Eelarve ja lisaeelarve koostamise üldised põhimõtted on järgmised:\n1) eelarve hõlmab kindla perioodi, s.o eelarveaasta tulusid ja kulusid;\n2) eelarves peavad kajastuma kõik tulud ja kulud;\n3) eelarve peab olema tasakaalus;\n4) eelarve kõik sissetulekud ja väljaminekud peavad olema esitatud selgesti ja arusaadavalt, et nende päritolu ja eesmärk oleksid üheselt mõistetavad;\n5) kõik eelarve menetluse etapid peavad olema avalikustatud määral, mis võimaldab igal kodanikul saada ülevaate kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvepoliitikast.\n(4) Eelarve ja lisaeelarve koostamise korraldab vallavalitsus volikogu kehtestatud korras.\n(5) Eelarve liigendamine, koostamine, menetlemine, vastuvõtmine, avalikustamine ja täitmine ning eelarve aruandluse täpsem kord sätestatakse eraldi volikogu määrusega.\n(6) Finantsjuhtimisel lähtutakse põhimõttest, et vallaeelarvet kasutatakse seaduste ja nende alusel antud õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmiseks ning vallaelanike õigustatud huvist lähtuvalt valla arengu tagamiseks.\n(7) Finantsjuhtimise aluseks on:\n2) eelarvestrateegiast lähtuvalt koostatud vallaeelarve ja lisaeelarve;\n3) vallaeelarve täitmine kooskõlas kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, raamatupidamise seaduse ja nende alusel antud õigusaktidega;\n4) läbipaistev ja aus aruandlus.\n(8) Lisanõuded valla finantsjuhtimisele sätestatakse eraldi volikogu määrusega.\n§ 41. Siseauditeerimise üldine töökorraldus\n(1) Siseaudiitori kutsetegevuse ülesannete täitmise tagamiseks loob volikogu vastava ametikoha vallavalitsuse struktuuri või otsustab siseaudiitori teenuse sisseostmise pädevalt audiitorbüroolt, kes täidab valla siseaudiitori ülesandeid.\n(2) Siseaudiitori valimise korraldab vallavalitsus. Teenuselepingu sõlmimine või siseaudiitori ametisse nimetamine toimub volikogu nõusolekul.\n(3) Siseaudiitori poolt auditeeritavad teemad ja auditite arvu eelarveaastal kinnitab valitsuse ettepanekul volikogu, kes kuulab ära revisjonikomisjoni seisukoha.\n(4) Siseaudiitori auditiaruanne esitatakse valitsusele ja revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab auditiaruande koos oma seisukohaga volikogule.\n(5) Auditiaruanded arutatakse läbi volikogu istungil.\n(6) Auditis tehtud soovituste täitmise üle teostab seiret siseaudiitor, kes esitab seire tulemused valitsusele ja revisjonikomisjonile.\n§ 42. Ametiasutused ja nende moodustamine\n(1) Ametiasutus on valla eelarvest finantseeritav asutus, mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine.\n(2) Ametiasutuse moodustamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu.\n(3) Ametiasutuse moodustamisel kinnitab volikogu ametiasutuse põhimääruse, milles peab olema ametiasutuse nimi, ülesanded, juhtimise korraldus ja muud ametiasutuse tegevust korraldavad sätted. Ametiasutuse struktuuriüksuse põhimääruse kinnitab valitsus.\n(4) Ametiasutuse registreerimise riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris korraldab valitsus.\n(5) Valla ametiasutus on valitsus koos struktuuriüksustega. Volikogu võib moodustada teisi ametiasutusi, arvestades käesoleva paragrahvi põhimõtteid.\n§ 43. Ametiasutuse hallatavad asutused\n(1) Volikogu võib asutada ametiasutuse hallatavaid asutusi (edaspidi hallatav asutus), mille ülesandeks on vallale vajalike teenuste osutamine.\n(2) Hallatava asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab, põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi volikogu.\n(3) Hallatava asutuse struktuuri ja koosseisu kinnitamine ja muutmine kehtestatakse hallatava asutuse põhimääruses.\n(4) Hallatava asutuse juhiga sõlmib töölepingu vallavanem või tema asendaja, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.\n(5) Hallatava asutuse juhi asendaja määrab vajadusel vallavanem või tema asendaja.\n(6) Hallatava asutuse töötajate töö tasustamise alused kinnitab vallavalitsus.\n§ 44. Määruste kehtetuks tunnistamine\n1) Rannu Vallavolikogu 24.09.2015 määrus nr 4 „Rannu valla põhimäärus“\n2) Rõngu Vallavolikogu 19.12.2012 määrus nr 24 „Rõngu valla põhimäärus“\n3) Konguta Vallavolikogu 10.03.2008 määrus nr 69 „Konguta valla põhimäärus“\n4) Puhja Vallavolikogu 27.03.2013 määrus nr 5 „Puhja valla põhimäärus“\n5) Elva Linnavolikogu 27.12.2010 määrus nr 20 „Elva linna põhimäärus“\n6) Palupera Vallavolikogu 09.05.2013 määrus nr 3 „Palupera valla põhimääruse kinnitamine“.\nLisa 1 Elva valla vapp\nLisa 2 Elva valla lipp


Tervishoiu Akadeemia OÜ: Tuulerõuged\nPealeht » Tervishoiu Akadeemia » Tuulerõuged\nTuulerõugete tekitajaks on viirus Varicella zoster. Haigus on kõrge kontagioossusega ehk siis väga nakkav. Haigus levib õhu kaudu aevastamise ja köhimise teel, samuti mõnikord tuulerõugevilli vedeliku kaudu. Kergesti nakatuvad kõik need, kes pole tuulerõugeid põdenud ning need, kes pole vaktsineeritud. Tuulerõugetesse võib nakatuda nende inimeste kaudu, kes põevad vöötohatist (neil on ühine tekitaja – Varicella zoster).\nTavaliselt kestavad tuulerõuged 5-10 päeva. Klassikaliseks tunnuseks on vesivillid (vee-taolise sisaldisega villid), mis sügelevad kõvasti ja kuivades kattuvad umbes nädalaga koorikuga. Tavaliselt tekib alul lööve näole, rinnale ja seljale, seejärel levib üle keha; lööve võib tekkida pähe, suu sisse, silmalaugudele ja genitaalpiirkonda. Enne vesivilli teket tekib samale kohale väike laiguke/täpike, seejärel väike punn, mis areneb vesivilliks, mis omakorda lõpuks kuivades kattub koorikuga. Haiguse ajal võivad nahal esineda korraga kõik villi erinevad staadiumid – täpid/laigukesed, punnid, vesivillid ja koorikud. Löövet võib olla vähe (paar villi), aga ka väga palju üle kogu keha. Haigus algab paar päeva enne villide teket kõrge palavikuga, peavaluga ja väsimusega. Tuulerõugetega haige on olnud nakkusohtlik paar päeva enne vesivillide teket ning kuni selle ajani, kui kõik vesivillid on kuivanud ja kaetud koorikutega.\nNakatumine tuulerõugetesse toimub 10 – 21 päeva enne haigestumist kokkupuutel tuulerõuge- või vöötohatise-haigega. Tavaliselt annab tuulerõugete läbipõdemine eluaegse immuunsuse, kuid siiski mitte alati (korduvat haigestumist esineb harva).\nMõned inimesed põevad tuulerõugeid raskemini ning neil on suurem risk saada tüsistusi; nendeks on imikud, noorukid ja täiskasvanud (tuulerõugete näol on tegemist laste haigusega); rasedad, nõrgema immuunsüsteemiga inimesed (HIV/AIDSiga inimesed, vähihaiged, siirdatud organitega inimesed; pika-ajaliselt kemoteraapiat, steroide või immuunsupressante saavad inimesed).\nParim viis hoiduda nakatumisest on saada vaktsineeritud. Vaktsineerimine ei välista täielikult tuulerõugetesse nakatumist, kuid vaktsineeritu haigestumine on harv. Kui vaktsineeritu siiski nakatub tuulerõugetesse, on haiguse kulg kergem, vähemate villidega, sageli ilma palavikuta; samuti hoiab vaktsineerimine ära enamiku tüsistuste tekke. Vaktsineerimine koosneb kahest doosist, mis hoiab 98% ulatuses ära tuulerõugete tekke.\nVaktsineerida soovitatakse kindlasti end naistel, kes planeerivad last saada ja pole tuulerõugeid läbi põdenud (raseduse ajal tuulerõugete põdemine kujutab tõsist ohtu arenevale lootele); samuti lapsi, kes kaheteistkümnendaks eluaastaks pole tuulerõugeid läbi põdenud, sest haiguse kulg on nooruki- ja täiskasvanueas raskem kui lapseeas; aga ka alla kaheteist aasta vanuseid, kui on tõenäoline, et tuulerõugeid põetakse raskel kujul (arst teab).\nKui vaktsineerimata inimene on puutunud kokku tuulerõugetega haigega, siis on soovitatav end lasta vaktsineerida 3-5 päeva jooksul; see väldib haigestumist või leevendab oluliselt haiguse raskusastet.\nTuulerõugete läbipõdemine võib olla meelest läinud või ka olnud väheste mitte-märgatud sümptomitega. Uuringud on näidanud, et täiskasvanu-eaks on 95%-l inimestest olemas (vereanalüüsis) tuulerõugeviiruse vastased antikehad, mis tõestavad varasemat viirusega kokkupuudet.\nSagedasemad tüsistused tuulerõugete korral on lastel naha ja pehmete kudede bakteriaalsed põletikud, täiskasvanutel kopsupõletik. Tõsisteks tuulerõugete tüsistusteks on septitseemia, toksilise šoki sündroom, nekrotiseeruv fastsiit, osteomüeliit, septiline artriit, bakteriaalne kopsupõletik jt.\nViirusevastast ravi rakendatakse neil juhtudel, kui esineb suur tõenäosus raskeks haiguse kuluks. Varicella zosteri vastaseks ravimiks on Atsükloviir.\nPalaviku alandamiseks ja valu vaigistamiseks saab anda Paratsetamooli; vältida tuleks Aspiriini, sest selle kasutamist tuulerõugetega lastel seostatakse Reye sündroomiga (raske haigus, mis kahjustab maksa ja aju ning võib põhjustada surma).\nNahainfektsiooni ärahoidmiseks tuleb küüned lühikeseks lõigata, et mitte kratsides ville katki teha. Koorikuid ei tasu maha kratsida või ära kiskuda, armid võivad järgi jääda. Villisisu mädaseks muutumine võib viidata antibakteriaalse ravi vajadusele antibiootikumidega. Sügeluse vähendamiseks ja villi kuivatamiseks sobib Calamine lotion (ei ole Eestis eriti tuntud), tsink-loksutis (arst teab) ja tsinksalv.\nÜksikud vesivillid nahal\nTuulerõugete korral esinev lööve: väikesed laigud/täpid, punnid, vesivillid ja koorikud\nhttp://www.cdc.gov/chickenpox/index.html Page last updated: November 18, 2014


Ilus maamaja „Ritter 's Hof“ Limburgi lähedal - Airbnb\nIlus maamaja „Ritter 's Hof“ Limburgi lähedal\nBiebrich, Rheinland-Pfalz, Saksamaa\nKogu elumaja, mille majutaja on Bärbel\nTipptasemel renoveeritud ja ilus: Meie talumaja Biebrichis asub fantastiliste Taunuse mägede ja metsiku Westerwaldi vahel - mis ei ole nõiutud Lahni jõest kaugel - ning pakub matkajatele, jalgratturitele ja peredele imelist ajutist kodu.\nAvar ja hästi varustatud köök meelitab sind tundmatuid hõrgutisi proovima ja veetma ööd nurgapingil vesteldes uutest ideedest, vanadest mälestustest või igapäevaelust. Loomulikult on kõik olemas, et tuua lauale parimad söögikorrad, sealhulgas kokaraamatud: kohvimasin, prantsuse press, blender, leivamasin, röster, veekeetja, pannid, potid, igas suuruses noad, hoiupurgid, nõud 10 kuni 12 inimesele ja palju muud.\nÜks köögi kõrghetki on see, et sa võid hommikuti kaerahelbed ise valmistada.\nlugemiseks, netflixi vaatamiseks või teleri vaatamiseks saad kasutada hubast elutuba teise söögilauaga. Terrass on elutoa lähedal ja sa pääsed sinna läbi terrassiuste.\nTrepist üles minnes sisened peamisse magamistuppa: Kingsize voodi (2x2m) suure garderoobiga, peegeldatud sahtlitega kirst ja palju ruumi selle ümber. Teisel korrusel on ka väiksem magamistuba prantsuse või Queensize voodiga (1,40x2m). Kahe magamistoa vahel on väike vannituba duši ja tualetiga.\nKolmas magamistuba asub pööningul: siit saad vaadata taevale otse teisest Kingsize voodist (avatud otsas, 1,80x2m). Avar tuba on varustatud täiendava diivaniga. Ja jah, mõnikord pead lihtsalt puhkusel töötama. Võid oma sülearvuti avada lisalaua juurde - ja jätta selle sinna...\nKui sul on pühade ajal spontaanselt külastajaid, saab diivani muuta teiseks voodiks.\nKaks vannituba, kus on üks tualett ja lisatualett, pakuvad sulle aega lõõgastavaks hommikuruumiks, kus keegi ei pea kiirustama. Esimesel korrusel asuvas vannitoas on tõketeta dušš ja vann. Saadaval on loomulikult kosmeetiline peegel, föön, dušigeel, šampoon ja hambapasta.\nEkskursioon läbi aia Koristusajal\non palju õunu, pirne, kirsse, ploome ja kreeka pähkleid - saad küpsetada kooke või lihtsalt puudest värskeid puuvilju süüa. Veekeetjat või potti ootavad ka piparmündid, salvei, nokkloomad ja paljud muud metsikud maitsetaimed. Loomulikult saad ka lihtsalt lõõgastuda ja nautida terrassil lahedat jooki või tassi teed, kuni grill soojeneb.\nMeie majutuskoht koosneb kahest vanast talumajast, mis ehitati 1820. aastal üheks majaks. Kui algne hoone 19. sajandil pärandis kaks venda, eraldasid nad selle keskel ja ühendasid uksed. Seejärel pikendasid nad igaüks oma pooleldi, lisades uue tiiva. Paljude põlvkondade jooksul on mõlema taluniku järeltulijad hoonet oma vajaduste järgi ümber muutnud või laiendanud. 1995. aastal otsisime oma tulevasele perele pesa ja ostsime talu Lindenstraße 18-st. 14 aastat hiljem, 2009, oli müügil ka maamaja nr 16 ja me ühendasime hooned uuesti. Number 16 on nüüd sinu jaoks saadaval alates 2019. aasta aprillist puhkemajana. Number 18 jääb meie koduks.\nWir haben viiiiiel Platz und freuen uns, wenn ihr von unserem Hof aus die wunderschöne Gegend im Dreieck vom Mittelrheintal - Koblenz und Wiesbaden erkundet. Oder einen ganzen Tag in Limburg durch die fantastische Altstadt bummelt. Oder einfach bei Wanderungen und Radtouren rund um Biebrich die Wälder und Felder genießt. Dabei lassen sich viele kleine Geheimnisse entdecken. Wir verraten euch, wo sie sind....\nWir haben viiiiiel Platz und freuen uns, wenn ihr von unserem Hof aus die wunderschöne Gegend im Dreieck vom Mittelrheintal - Koblenz und Wiesbaden erkundet. Oder einen ganzen T…\nKüsimuste korral oleme lihtsalt naabruses - ja kui see on ajutiselt eemal, on see alati saadaval WhatsAppi või telefoni teel.


Kokku: 31| Näitan: 1 - 20\nSisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ei saa eitada üksnes õiguse kuritarvitamise keelule viidates, ilma riigisisesest õigusest tuleneva seadusliku aluseta (vt RKKKo nr 3-1-1-40-14, p 85). KarS §-s 389^2 sätestatud koosseisuline tunnus "valeandmed" on blanketne ja see tuleb süüdistuses ning kohtuotsuses sisustada viidetega maksuseaduse asjakohastele sätetele (samas, p 68). Olukorras, kus süüdistuses ei ole nõuetekohaselt kirjeldatud blanketset koosseisutunnust sisustavaid sätteid ja kohus pole isikut süüdi tunnistades sellele veale tähelepanu pööranud, on tegemist kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisega KrMS § 339 lg 2 tähenduses. See viga on aga võimalik kriminaalasja uuel arutamisel kõrvaldada, selgitades välja, kas ja kui, siis milliseid norme süüdistatav rikkus (samas, p 70).\nIsiku süüdistunnistamine KarS § 385^1 järgi ei eelda püsiva maksejõuetuse tekkimise täpse kuupäeva kindlakstegemist. Menetlusseadus ei nõua kuriteosündmuse aja äranäitamist sekundilise või minutilise täpsusega; asjaoludest lähtuvalt võib see olla määratletav ka mingi ajavahemikuna.\n3-1-1-26-13 Riigikohus 20.03.2013\nKarS § 21 lg 2 näeb kaastäideviimist määratledes ette omistamisnormi, mille kohaldamiseks tuleb teha kindlaks, et isikud tegutsevad ühiselt ja kooskõlastatult selliselt, et igaüks neist valitseb tegu ja eeldab, et süüteokoosseisu realiseerimine sõltub igast toimepanijast. See tähendab, et muu hulgas pidid süüdistatavad langetama ühise teootsuse ja tegutsema ühtse teoplaani järgi (vt nt RKKKo 3-1-1-68-12, p 8.1).\nSõna-sõna-vastu-olukorras peab kohtuotsuse põhistus olema eriti põhjalik ja veenev (vt nt RKKKo 3-1-1-48-11, p 15). Kaassüüdistatava ütluste hindamisel ei ole seaduse mõttes kitsendusi või erandeid, need on põhimõtteliselt kõigi teiste tõenditega võrdväärsed. Kuid mõistetavalt tuleb kohtul eraldi põhjendada sedagi, kui ta hindab kaassüüdistatava ütlused usaldusväärsemaks kui nt süüdistatava enda süüd eitavad ütlused (RKKKo 3-1-1-94-04, p 8 ja 3-1-1-96-11, p 7.3).\nKohtuotsuse tegemine ja selle kuulutamine on kohtuistungi osad. Kui maakohus jätab kohtuotsuse kuulutamata ja võtab sellega prokurörilt ja kaitsjalt ära võimaluse osaleda kohtuistungil kohtuotsuse kuulutamisel, rikub maakohus oluliselt kriminaalmenetlusõigust KrMS § 339 lg 1 p-de 3 ja 4 ning lg 2 tähenduses.\nKohus ei saa isikulise tõendiallika ütlustele tugineda valikuliselt, vaid peab andma hinnangu tõendiallika usaldusväärsusele tervikuna (RKKKo 3-1-1-31-12, p 9). Olukorras, kus süüdistatav on ristküsitlusel ja kohtueelsel uurimisel andnud diametraalselt erinevaid ütlusi ja ta pole suutnud erinevuse põhjust kohtule arusaadavalt selgitada, ei saa kohus tema ütlustele tugineda valikuliselt, vaid need tuleb tõendikogumist tervikuna kõrvale jätta.\nKohtuotsuse rajamine ebausaldusväärse tunnistaja ütlustele on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes (RKKKo 3-1-1-89-06, p 12).\n3-1-1-106-12 Riigikohus 22.02.2013\nKui kannatanu on esitanud tsiviilhagi konkreetse süüdistatava vastu, ei saa kohus tsiviilhagi nõuet omal algatusel teise süüdistatava vastu suunata (vt ka RKKKo 3-1-1-34-05, p-d 30 ja 33). Seda, et nõue on esitatud solidaarselt kõigi süüdistatavate vastu, saab eeldada vaid siis, kui kannatanu ei ole nõude adressaati täpsustanud ega nõuet osadeks jaganud (vt RKKKo 3-1-1-79-09, p 13).\nKannatanu tsiviilhagis peavad olema ära toodud vähemalt need hagi aluseks olevad faktilised asjaolud, millel pole süüdistatava käitumisele karistusõigusliku hinnangu andmise seisukohalt tähendust ja mis seega süüdistuse alusfaktide hulka ei kuulu, samuti tõendid, mis selliseid asjaolusid kinnitavad. Samuti peab süüdistatav olema teadlik sellest, et süüdistuses nimetatud asjaolude alusel ei otsustata mitte üksnes tema süüküsimuse, vaid ka tsiviilõiguslike kohustuste üle. (Vt ka RKKKo 3-1-1-79-09, p 15.)\nKrMS § 363 lg 5 kohaselt ei või Riigikohus faktilisi asjaolusid tuvastada. Tulenevalt KrMS § 362 p-st 2 saab Riigikohus vaid kontrollida, kas kohtud on faktiliste asjaolude tuvastamisel järginud kriminaalmenetlusõiguse norme, sh seda, kas kohtuotsuse põhjendustest tulenevalt on kohtu seisukohad selged, ammendavad ja vastuoludeta (vt nt RKKKo 3-1-1-19-09, p-d 15-16).\nPettus eesmärgiga kallutada isik tehingut tegema (TsÜS § 94) ei ole käsitatav õigusvastase teona VÕS § 1043 jj mõttes.\nTsÜS § 150 lg-s 3 nimetatud aegumistähtaega tuleb kohaldada üksnes nõude puhul, mis TsÜS § 150 lg 1 järgi veel aegunud pole. Juhul kui nõue on TsÜS § 150 lg 1 järgi aegunud, ei oma TsÜS § 150 lg-s 3 sätestatu enam tähendust. Nähes ette maksimaalse (absoluutse) aegumistähtaja, TsÜS § 150 lg 3 üksnes piirab, mitte ei pikenda TsÜS § 150 lg-s 1 ette nähtud aegumistähtaega. Teadmine kahjust TsÜS § 150 lg 1 tähenduses peab hõlmama nii teadmist kahjust kui ka teadmist teost või sündmusest, millega kahju põhjustati. Selline teadmine ei eelda täpset ülevaadet kõigist kahju ja selle tekitamise üksikasjadest: piisab kui kannatanul on küllalt infot, et koostada selline hagi, mille kohus eeldatavasti menetlusse võtaks. TsÜS § 150 lg-s 1 sätestatud aegumistähtaja kulgu ei saa lugeda alanuks ajast, mil õigustatud isik sai või pidi teada saama kahjust ja selle põhjustanud teost või sündmusest, kuid ta ei teadnud ega pidanudki teadma kahju hüvitama kohustatud isikust. Juhul kui kahju hüvitamise eest vastutab solidaarselt mitu isikut, hõlmab TsÜS § 150 lg-s 1 sätestatud aegumistähtaja kulgemine vaid nõudeid nende isikute vastu, kelle hüvitamiskohustusest on kannatanu teadlik. TsÜS § 150 lg-s 1 sätestatud aegumistähtaeg hakkab kulgema ka juhul, kui õigustatud isik kahjust või kahju hüvitama kohustatud isikust ei teadnud, kuid oleks pidanud teadma.\nAvaldusena TsÜS § 160 lg 2 p 4 mõttes on käsitatav ka kriminaalasja kohtueelses menetluses uurimisasutusele või prokuratuurile esitatud tsiviilhagi (vt RKKKo 3-1-1-58-07, p 10 jaRKTKo 3-2-1-88-12, p 12). Nõude aegumise peatumise aja seisukohalt pole aga tähtsust sellel, millal prokuratuur tsiviilhagi koos süüdistusaktiga (üldmenetluses) või koos kriminaaltoimikuga (lihtmenetlustes) kohtusse saadab. Tsiviilhagi, milles ei ole nõude adressaati nimeliselt välja toodud, esitamine TsÜS § 150 lg-s 3 sätestatud aegumistähtaja kulgemist ei peata ega välista ka TsÜS § 150 lg-s 1 ette nähtud aegumistähtaja kulgemist pärast seda, kui kannatanu on kahju hüvitamiseks kohustatud isikust teada saanud. Kui kannatanu nimetab konkreetse isiku, kelle vastu tema nõue on suunatud, peatub tsiviilhagis toodud nõude aegumine TsÜS § 160 lg 1 või lg 2 p 4 alusel hiljemalt tsiviilhagi täpsustamisest. Kannatanu tsiviilnõude aegumine peatub TsÜS § 160 lg 2 p 4 alusel ka olukorras, kui tsiviilhagis ei ole nõude adressaati nimetatud ja kannatanu pole ka oma hagi täpsustanud, kui tsiviilhagis esitatud nõude adressaat on ühemõtteliselt kindlaks määratav tsiviilhagi ja süüdistusakti koostoimes ning nõude adressaadil on nende menetlusdokumentide alusel võimalik mõistlikult aru saada, milliste asjaolude alusel milline tsiviilnõue tema vastu kriminaalmenetluses on esitatud. (Vt RKKKo 3-1-1-79-09, p 11.) Mitme süüdistatava korral tuleb juhul, kui kannatanu ei ole nõude adressaati täpsustanud ega nõuet osadeks jaganud, eeldada, et nõue on esitatud solidaarselt kõigi süüdistatavate vastu (vt RKKKo 3-1-1-79-09, p 13). Siis peatub nõude aegumine süüdistatava(te) suhtes TsÜS § 160 lg 2 p 4 alusel alates süüdistusakti koostamisest, tingimusel, et süüdistusakt ja tsiviilhagi koopia hiljem KrMS § 226 lg-tes 3 ja 7 ette nähtud korras süüdistatava(te)le edastatakse (vrd ka TsMS § 362 lg-d 1 ja 3).\nTsÜS § 130 lg 2 on käsitatav erinormina deliktiõigusliku vastutuse (VÕS § 1043 jj) suhtes.(kahju hüvitamise erikoosseisude kohta vt ka RKTKo 3-2-1-83-09, p-d 10-11). TsÜS § 130 lg 2 alusel tekkivate nõuete aegumistähtaja näeb ette TsÜS § 149 esimene lause.\nKui isikul on või oli kõrvuti rikkujalt kahju hüvitamise nõudega võimalus nõuda kolmandalt isikult tagasi rikkumise tõttu tema poolt tasutu või muul viisil üleantu, mis oli üle antud õigusliku aluseta, siis tuleb seda kahju hüvitamise nõude puhul arvestada. Kahjuna saab olla vaadeldav vaid see osa väidetavast kahjust, mille võrra hageja tagasinõudeõiguse väärtus on kahjuna nõutavast summast väiksem. Alusetust rikastumisest (või ka näiteks lepingust) tuleneva nõude väärtust tuleb kahjuhüvitise suuruse määramisel arvesse võtta selleks, et välistada kahjustatud isiku kasu saamine kahju tekitamise juhtumi tõttu (vt nt RKTKo 3-2-1-134-09, p 11 ja RKKKo 3-1-1-41-11, p 17.3).\nKahjustatud isik saab kahju tekitamise tagajärjel kasu saamist vältida sel teel, et ta loovutab alusetust rikastumisest tuleneva nõude kahju tekitajale (VÕS § 164 jj). Tulenevalt hea usu põhimõttest (VÕS § 6) peab kahju tekitamise eest vastutav isik, kes väidab, et kahjustatud isikule kuuluv alusetust rikastumisest tulenev nõue omab väärtust, nõustuma nõude loovutamisega. Kui ta sellest keeldub, tuleb eeldada, et kahjustatud isikule kuuluv alusetust rikastumisest tulenev nõue on väärtusetu (vt RKTKo 3-2-1-49-07, p 16).\nKarS §-st 63 tulenevalt loetakse sama süüteokoosseisu korduvat täitmist ühe süüteo toimepanemiseks (vt nt RKKKo 3-1-1-106-04, p 9 ja 3-1-1-80-11, p 11). Lähtudes subsidiaarsuse põhimõttest, neeldub kihutamistegu täideviimises (vt RKKKo 3-1-1-22-11, p 14). Seega hõlmab näiteks isiku süüditunnistamine KarS § 209 lg 2 p 1 järgi ka tema selliseid tegusid, mis eraldivõetuna oleksid kvalifitseeritavad kelmusele kihutamisena varem kelmuse toime pannud isiku poolt (KarS § 209 lg 2 p 1 - § 22 lg 2).\nTegutsemine isikute grupis saab tähendada üksnes kaastäideviimist (KarS § 21 lg 2) ja kuriteole kihutajad ega kaasaaitajad grupi koosseisu ei kuulu ehk teisisõnu gruppi ei moodusta (vt nt RKKKo 3-1-1-116-06, p 21 ja 3-1-1-62-07, p 15).\nTsÜS § 143 alusel ei saa kohus lugeda nõuet aegunuks omal algatusel.\nKuna erinevat liiki nõuete aegumistähtajad on erinevad, tuleb aegumise lahendamiseks nõue esmalt kvalifitseerida, s.t anda sellele õiguslik hinnang. Nõude kvalifitseerimine on kohtu ülesanne, sõltumata poolte väidetest. Asja lahendades tuleb selgeks teha, mida hageja (kriminaalmenetluses kannatanu) täpselt soovib ja millised on mingi õigusnormi järgi nende nõuete rahuldamise eeldused (vt nt RKTKo 3-2-1-171-10, p 12 ja 3-2-1-53-12, p 13). Õigusliku hinnangu andmisel on pooltest sõltumatud ka kõrgema astme kohtud. Siiski ei tohi kohtu antav õiguslik hinnang tulla pooltele üllatuslikult, st kohus peab võimaluse korral juhtima poolte tähelepanu õigussuhte võimalikule kvalifikatsioonile ja võimaldama neil avaldada selle kohta arvamust (vt nt RKTKo 3-2-1-116-10, p-d 39 ja 40). Seejuures tuleb aga arvestada, et kui õigusliku kvalifikatsiooni muutmine ei mõjuta menetlusosaliste protsessuaalset positsiooni tõendamismenetluses, ei ole tegemist üllatusliku otsusega (vt RKTKo 3-2-1-144-07, p 16).\nKui kannatanu tsiviilhagi ei sisalda kõiki süüdistusest hõlmamata faktilisi asjaolusid, mis on kannatanu nõude lahendamise seisukohalt olulised, või kui kannatanu nõue on ebaselge, ei tähenda, et kohus saaks jätta tsiviilhagi automaatselt TsMS § 423 lg 2 p 1 alusel läbi vaatamata või rahuldamata. Tsiviilhagi menetlemisel tuleb kohtul ka kriminaalmenetluses järgida TsMS § 328 lg-st 2, § 329 lg-st 3, § 351 lg-st 2 ja § 392 lg 1 p-dest 1-4 tulenevat selgitamiskohustust, sh kohustust selgitada kohtumenetluse pooltele, missuguseid asjaolusid peavad pooled nende seatud materiaalõiguslike eesmärkide saavutamiseks tõendama ja milline on nende asjaolude tõendamise koormus. (Vrd ka RKKKo 3-1-1-79-09, p 16.)\nKa kriminaalmenetluses tuleb järgida TsMS § 439, mille kohaselt ei või kohus otsuses ületada nõude piire ega teha otsust nõude kohta, mida ei ole esitatud (vt ka RKKKo 3-1-1-79-09, p 15 ja 3-1-1-3-10, p 17).\n3-1-1-68-12 Riigikohus 08.10.2012\nJuhtudel, mil isiku süüditunnistamine lõpuleviidud süüteo eest ei ole võimalik, peab kohus muu hulgas otsustama, kas süüdistatava käitumine ei ole kvalifitseeritav süüdistusaktis kirjeldatud kuriteo katsena (vt nt RKKKo 3-1-1-61-09, p 32; 3-1-1-60-10, p 17.1 ja 3-1-1-30-12, p 22).\nPõhjuslik seos toimepandud teo ja saabunud tagajärje vahel on tagajärje teo toimepanijale omistamise minimaalseim eeldus.\nKarS § 21 lg 2 näeb kaastäideviimist määratledes ette omistamisnormi, mille kohaldamiseks tuleb teha kindlaks, et isikud tegutsevad ühiselt ja kooskõlastatult selliselt, et igaüks neist valitseb tegu ja eeldab, et süüteokoosseisu realiseerimine sõltub igast toimepanijast (vt nt RKKKo 3-1-1-23-01, p-d 6-7 ja 3-1-1-57-10, p 6.2). See tähendab, et muu hulgas pidid süüdistatavad langetama ühise teootsuse ja tegutsema ühtse teoplaani järgi (vt nt RKKKo 3-1-1-60-07, p 24 ja 3-1-1-23-10, p 11.2).\nLüües inimest jõuliselt küllaltki suurte ja kõvade esemetega katmata lagipähe peab lööja vähemalt võimalikuks ohvri elule ohtliku tervisekahjustuse tekitamist ja möönab seda, st tegutseb tagajärje suhtes kaudse tahtlusega KarS § 16 lg 4 tähenduses.\nNarkootilise aine suure koguse kindlaksmääramisel NPALS § 3^1 lg 3 esimese lause mõttes tuleb lähtuda puhta, mitte aga segatud narkootilise aine kogusest. Narkootilise aine segu korral saab suurest kogusest rääkida juhul, kui selles sisalduvast puhtast narkootilisest ainest piisab narkojoobe tekitamiseks vähemalt kümnele inimesele.\nKvalifitseerimaks süüdlase käitumist narkootilise aine suures koguses käitlemisena KarS § 184 lg 2^1 p 1 järgi tuleb konkreetse kriminaalasja pinnalt selgitada, millistel sisemistel ajenditel narkootilist ainet käideldi. Selleks võib olla näiteks soov teenida rahalist tulu, kasutada ainet enda tarbeks vms. Toimepanija käitumise eesmärkide tõendamisel narkootilise aine suures koguses käitlemise puhul tuleb lähtuda samadest kriteeriumitest kui süüteokoosseisu subjektiivsete tunnuste tuvastamisel üldiselt.\nKvalifitseerimaks süüdistatavate tegevust KarS § 184 lg 2^1 p 1 järgi, ei piisa üksnes narkootilise aine koguse ja selle maksumuse tõendamisest, vaid välja tuleb selgitada isikute tegevuse tegelikud eesmärgid.\nKriminaaltulu laiendatud konfiskeerimise korral kehtib ümberpööratud tõendamiskoormis, sest KarS § 83^2 lg 1 teise lause kohaselt ei kohaldata konfiskeerimist varale, mille suhtes isik tõendab, et see on omandatud õiguspäraselt saadud vahendite arvel.\nKuivõrd arutatavas asjas karistati süüdistatavat vangistusega 3 aastaks, mitte üle selle, ei olnud KarS § 83^2 lg 1 tema suhtes kohaldatav ja selle sätte alusel sularaha konfiskeerimine kujutas endast materiaalõiguse ebaõiget kohaldamist KrMS § 362 p 1 mõttes.\nÜldjuhul saab vanemaid pidada lapse jaoks lähedasteks isikuteks VÕS § 134 lg 3 tähenduses.\nVÕS § 134 lg 3 kohaldamise seisukohalt ei oma tähendust surmasaanud inimese isik kui selline.\nVÕS § 134 lg-le 3 võivad erandlike asjaolude ilmnemise korral tugineda nii noorte ja majanduslikult edukate kui ka vanemate ja finantsiliselt kehvemal järjel olevate inimeste lähedased isikud.\nKui süüdistatavad löövad kannatanut tahtlikult KarS § 16 mõttes (sõltumata sellest, kas põhjustatakse kannatanu surm ettevaatamatusest KarS § 117 tähenduses), siis tähendab see ka tahtlikkust VÕS § 104 lg 5 tähenduses. VÕS § 134 lg 3 kohaldamine ei eelda tingimata seda, et tahtlikult pekstud kannatanu surm oleks samuti põhjustatud tahtlikult. VÕS § 104 lg 1 kohaselt vastutab isik seaduses ettenähtud juhtudel oma kohustuse rikkumise eest üksnes süü olemasolu korral. Tulenevalt VÕS §-st 1043 eeldab isiku süüd ka kahju õigusvastane tekitamine. VÕS § 104 lg 2 kohaselt on süü vormideks tahtluse kõrval ka hooletus ja raske hooletus. Seega sõltumata sellest, kas põhjustatakse kannatanu surm hooletuse, raske hooletuse või tahtlusega tsiviilõiguslikult, tekitatakse kannatanule kahju tahtlikult.\nPeale tahtliku kahju tekitamise tuleb tuvastada ka lähedastel hiljem esinenud üleelamised. Küll aga ei saa öelda, et noore inimese hukkumisega kaasneb reeglina tõsine psüühikahäire hukkunule lähedasel isikul. Seetõttu võib selline häire olla vaadeldav üleelamisena otsuse nr 3-2-1-19-08 p 17 tähenduses.\nKolleegium kordab oma varasemat seisukohta, et kaastäideviimise mõistet KarS § 21 lg 2 tähenduses tuleb sisustada funktsionaalse teovalitsemisena: isikud tegutsevad ühiselt ja kooskõlastatult selliselt, et igaüks valitseb neist tegu ja igaüks eeldab, et süüteokoosseisu realiseerimine sõltub igast toimepanijast.\nKarS § 21 lg 2 kujutab endast omistamisnormi, mille alusel üks isik vastutab ka teise poolt faktiliselt tehtu eest nii, nagu ta oleks seda ise teinud.\nAsjaolu, et mõlemad süüdistatavad peksid sama kannatanut ja et peksmine toimus samas kohas, ei anna veel automaatselt alust käsitada nende tegevust kaastäideviimisena.\nKuriteo varjamisena on vaadeldav üksnes selline tegevus, mis võib raskendada kuriteo avastamist. Subjektiivsest küljest peab toimepanija pidama seejuures vähemalt võimalikuks, et tema tegu võib takistada kuriteo toimepanija väljaselgitamist.\nAbikaasadeks KarS § 306 lg 2 tähenduses saab lugeda selliseid formaalselt mitte abielus olevaid isikuid, kelle suhe on sisuliselt vormilise abieluga võrreldav. Viimane eeldab üldjuhul inimeste kooselu. Samas ei piisa pelgalt kooselu faktist, et rääkida süüd välistava asjaolu täidetusest KarS § 306 lg 2 tähenduses. Inimeste kooselamine ei tohi olla ajutise iseloomuga. Nii ei ole näiteks ühe või kahe kuu pikkust kooselu veel alust pidada vormilise abieluga võrreldavaks suhteks. Eelöeldule vaatamata on mõningatel puhkudel kooselu lühiajalisusest hoolimata võimalik tõdeda, et kooselu on siiski alalise iseloomuga. Näiteks olukorras, kus tuvastatakse, et koos elavatel inimestel on tõsine soov lähemas tulevikus abielluda.\nKarS § 118 p 1 eeldab, et süüdlase tahtlus on suunatud eluohtliku raske tervisekahjustuse tekitamisele. Selle tagajärjel kannatanu surma põhjustamise puhul võib ettevaatamatus seisneda üksnes kergemeelsuses, kuna raske tervisekahjustuse tekitamine kaudse tahtlusega KarS § 118 p 1 mõttes eeldab vältimatult, et toimepanija peab võimalikuks tagajärje eluohtlikkust. KarS §-des 117 ja 118 sätestatud kuriteokoosseisude kogum ei tule niisiis kõne alla olukorras, kus süüdlane tekitab eluohtliku tervisekahjustuse, kuid ei näe ette sellele järgneda võivat surma, kuna tagajärje suhtes hooletuse tuvastamine välistab ühtlasi võimaluse, et süüdlane pidas kaudse tahtluse tasemel võimalikuks tervisekahjustuse eluohtlikkust. Nägi seevastu toimepanija kannatanu surma saabumise võimalikkust ette ja möönis seda (nt suhtudes sellesse ükskõikselt), ja see tegelikult tema teo tagajärjel saabuski, tuleb tema käitumine kvalifitseerida kaudse tahtlusega toimepandud tapmisena, mitte aga eluohtliku tervisekahjustuse tahtliku tekitamisena, millega ettevaatamatuse tõttu põhjustati kannatanu surm /…/ Ent olukorras, kus toimepanijal puudub eluohtliku raske tervisekahjustuse tekitamise suhtes kaudne tahtlus ehk ta ei pidanud sellist tervisekahjustust võimalikuks ega möönnud seda, tuleb tema tegevust vaadelda ainuüksi surma põhjustamisena ettevaatamatusest KarS § 117 tähenduses.\nKarS § 118 p 1 eeldab, et süüdlase tahtlus on suunatud eluohtliku raske tervisekahjustuse tekitamisele. Selle tagajärjel kannatanu surma põhjustamise puhul võib ettevaatamatus seisneda üksnes kergemeelsuses, kuna raske tervisekahjustuse tekitamine kaudse tahtlusega KarS § 118 p 1 mõttes eeldab vältimatult, et toimepanija peab võimalikuks tagajärje eluohtlikkust.\nÜksnes inimese kinnipidamine piiratud territooriumil ei täida veel ebaseadusliku vabaduse võtmise (KarS § 136 lg 1) objektiivset koosseisu. Vabaduse võtmise kui koosseisupärase teo sisuks on isiku liikumisvabaduse piiramine tema tahte vastaselt. Ebaseadusliku vabaduse võtmise objektiivsed tunnused pole täidetud, kui isik, kellelt see võeti, on liikumisvabaduse piiramisega nõustunud.\nKaristusseadustiku § 15 lg-st 1 ja § 16 lg-st 1 tulenevalt eeldab ebaseadusliku vabadusevõtmise koosseis subjektiivsest küljest tahtlust vähemalt kaudse tahtluse vormis.\nToimepanija teo õiguslik hindamine KarS §-de 117 ja 118 kogumina eeldab vältimatult seda, et süüdlane pidas kannatanu tervist kahjustades kaudse tahtluse tasemel vähemalt võimalikuks, et tema tegu toob kaasa mõne § 118 p-des 1-6 sätestatud tagajärje, kuid ettevaatamatusest ei näinud ette kannatanu surma saabumise võimalikkust. Viimane võib kõne alla tulla näiteks olukorras, kus isiku tahtlus eluohtliku tervisekahjustuse tekitamise osas ei hõlma sellele vahetult järgnevat ja surmani viinud põhjuslikku ahelat.\n3-1-1-23-10 Riigikohus 16.06.2010\nRiigikohtu praktikas on alates kriminaalkolleegiumi täiskogu 18. jaanuari 2005. a otsusest kriminaalasjas nr 3-1-1-97-04 järjekindlalt sisustatud gruppi ehk kaastäideviimist lähtuvalt funktsionaalse teovalitsemise teooria seisukohtadest.\nKui narkootilise või psühhotroopse aine veoga on seotud kaks või enam isikut, tuleb nende karistamiseks KarS § 184 lg 2 p 1 järgi esiteks näidata tunnused, mis iseloomustavad nende isikute tegu veona, seejärel aga eraldi välja tuua kaastäideviimise tunnused, st näidata, et kõik isikud valitsesid tegu ja nende teopanus oli selline, ilma milleta ei oleks tegu vaadeldav narkootilise või psühhotroopse aine veona. Arvestada tuleb sedagi, et KarS § 184 lg-s 1 kirjeldatud erinevad osateod võivad konkreetsel juhul moodustada terviku, mida ei saa loogiliselt ega ka õiguslikult üksteisest eristada (vt RKKKo nr 3-1-1-4-04, p 8.2). Sellisel juhul ei saa isikut iga osateo eest eraldi karistada. See ei tähenda siiski, et juhul, kui narkootilise või psühhotroopse aine omandanud isik seda kellegagi koos ühiselt ja kooskõlastatult veab, on välistatud narkootilise või psühhotroopse aine omandaja ja temaga koos ainet vedanud isiku vastutus narkootilise või psühhotroopse aine vedamises isikute grupi poolt kaastäideviimise vormis. Sellisel juhul tuleb arvestada, et kaastäideviimine on võimalik kuni teo faktilise lõpuleviimiseni, st ka pärast teo juriidilist lõpuleviimist.\nLahendades küsimust, kas ebaseaduslikult käideldud narkootilise aine kogus on suur, tuleb kohtul esmalt võtta seisukoht, milline on konkreetse narkootilise aine kogus, millest piisab narkojoobe tekitamiseks ühele keskmisele isikule. Nimetatud asjaolu tuleneb tõsiasjast, et narkootilised ained on liigiti enda toimeomadustelt äärmiselt erinevad. Seejuures tuleb aluseks võtta puhta, mitte aga segatud aine kogus. Järgneva sammuna tuleb tuvastada, millises koguses narkootilist ainet isik käitles ning kas sellest piisab narkojoobe tekitamiseks kümnele isikule või mitte (vt nt RKKKo nr 3-1-1-68-09, p 8.1).\nKaristusseadustiku § 184 on koosseisutüübilt alternatiiv-aktiline ja formaalne kuriteokoosseis, mille koosseisuteod on esitatud lahtise loeteluna. Vedu tähendab narkootilise või psühhotroopse aine edasitoimetamist transpordivahendiga. Keelatud aine valdamine transpordivahendis ilma edasitoimetamise eesmärgita ei ole samastatav veoga. Edasitoimetamise eesmärk ei ole vedamise puhul subjektiivse koosseisu tunnus, vaid iseloomustab kõnealust tegu. See tähendab, et vedamine kui tegevus on sihipärane käitumine, st see peab olema suunatud narkootilise või psühhotroopse aine edasitoimetamisele.\nJälitustoimingu protokollist peab nähtuma selle koostamise aeg, mis ei pea aga kokku langema jälitustoimingu teostamise hetkega. Tegemist on jälitustoimingu protokolli rekvisiidiga, mille abil on võimalik kontrollida tõendi usaldusväärsust. Seadus ei kirjuta ette jälitustoimingu protokolli koostamise tähtaega, kuid kriminaalmenetluses tõendina kasutamisel peab jälitusteave olema protokollis vormistatud (vt RKKKo nr 3-1-1-15-10, p 9.3). Eelnevast nähtub, et jälitustoimingu teinud asutuse pädevuses on otsustada, millal jälitustoimingu protokoll koostatakse. Kui jälitustoimingu protokoll koostatakse mitu kuud pärast jälitustoimingu läbiviimist, nagu ka juhul, kui protokolli pinnalt tõusetub kahtlusi selles, kas jälitustoimingu käigus kasutati tehnikavahendeid või mitte, tuleb kohtul kaaluda jälitustoimingu protokolli usaldusväärsust.


Kas aktsiaoptsioonid on head Erinevus aktsia ja optsiooni vahel\nTuleb märkida, et see pole enam krüptovaluutasse investeeriv hbscny kaupade kuidas investeerida krüptoraha ico teenuste ost, vaid tohutu sularahavood Tegelikult stimuleerite väärtpaberitesse, valuutadesse või väärismetallidesse investeerides majanduse arengut. Juhendaja investeerida bitcoini peaks investor pöörama tähelepanu finantsinstrumentide volatiilsusele ja maksumusele. Vahemikus valiku ostmisel peab kaupleja ennustama, kas alusvara hind jääb kindlaksmääratud vahemikku aegumisele "In" või "Out" välja. Oletame, et soovite investeerida oma raha mõnda riiki ja otsustada osta valuutat või väärismetalle. Ostuperioodi jooksul paneb osaleja oma prognoosid vara väärtuse muutuse kohta teatud ajahetkel.\nAktsiaoptsioonid ja tuletisinstrumendid. Kuidas te kauplemise võimalusi? Ma soovitan Kas aktsiaoptsioonid on head kas tasub investeerida bitcoini? Kuidas kasutati lambaid kaubanduseks või raha teenimiseks? Saate lambaid müüa kas aretusloomana või lihana. Võite ka selle nihkuda, et saada villa. Kuidas teenida raha kõne valikuid? Mida peaksin teadma enne binaarsete valikuvõimaluste alustamist?\nMis on kahepoolne kauplemine Kas aktsiaoptsioonid on head kauplemisel? Kuidas oli oder kaubanduseks või raha teenimiseks? Kas teete kauplemist siidist teelt? Mis on Forex binaarvalik? Mis on võimaluse kauplemine? Mis on binaarvalikutega peamine peanaha kauplemine? Kuidas saab teada saada futuuride kui suur on binaarsete optsioonide puhul usa-s investeeringutulude protsent optsioonide kauplemisest?\nKas binaarsed võimalused on seaduslikud? Kas saate Kasutage ettevotte aktsiaoptsioone ara raha kauplemise Forex? Mis on CGR-ide binaarvalikute blogi? Mis on binaarvalikute kiired viisid raha teenimiseks nagu bitcoin Kas aktsiaoptsioonid on head teil binaarvalikuid kaubelda?\nKuidas ja kus binaarkortereid kaubelda? Mis binaarfunktsioonide kauplemisel aset leiab? Mis on optsioonide kauplemine? Kas päevasisene kauplemine saab raha teenida?\nKas binaarvõimalused on petuskeemid? Kui teete makseid autoga ja võlgnete rohkem raha, et auto Oppimisvoimalused kauplemise raamatud seda väärt, kuidas populaarseimad binaarsed optsioonid päevas välja pääseb ja kas see on võimalus?\nKuidas teete mastaabikaubandust kaubaartiklite binaarsetele valikutele? Mis on kauplemise võimalused? Millised binaarsed kauplemise võimalused on Forexi automatiseeritud kauplemisel? Kas binaarsed valikud on reaalsed? Kuidas saab kasu optsiooni kauplemisest? Kuidas teeb raha kauplemist? Mis on valikuvõimalused?\nKuidas ennustada kaupade liikumist binaarsete võimaluste kauplemisel? Kas väikese kaubanduse binaarsed võimalused?\nVaata seda: marketsgear. Lemmik Postitused. Kraken Toob Bikiini Ülekande Kanada. Varem kulus sellise asjaga alustamiseks palju raha, samuti staatus ja Kas aktsiaoptsioonid on head ühendused.\nFinantsturul antakse teile võimalus osta väärtpaber või muu instrument ning teenida olenevalt hinnamuutustest kasumit. Tuleb välja, krüptoinvesteeringute põhitõed ostate toote, mille hind võib Kas aktsiaoptsioonid on head tõusta, ja müüte selle kohe maha. Samal ajal pole vaja oodata ostja või müüja ilmumist, kõik toimub silmapilkselt. Peate lihtsalt välja mõtlema, kuidas on paigutatud kui suur on binaarsete optsioonide puhul usa-s investeeringutulude protsent, väärismetallide või muude finantsinstrumentide graafikud.\nTop krüpto forexi maakler eesti on Internet arenenud ainult teabekandjana. Saite teavet ja edastasite seda ning see on ka kõik. Kuid aja jooksul hakkasid ilmnema sotsiaalsed võrgustikudühendused. Võrgus oli üha rohkem kasutajaid.\nFinantsturud, kuhu varem pääses ainult börsihoonest, hakkasid tegutsema Internetis. Tuleb märkida, et see pole enam krüptovaluutasse investeeriv hbscny kaupade kuidas investeerida krüptoraha ico teenuste ost, vaid tohutu sularahavood Tegelikult stimuleerite väärtpaberitesse, valuutadesse või Kas aktsiaoptsioonid on head investeerides majanduse arengut. Seetõttu pole veebiinvesteering mingi tegelikust maailmast eraldatud tegevus, vaid sellega seotud paljutõotav suund.\nKõiki investeerimisvõimalusi kaalume üksikasjalikumalt järgmises jaotises ja nüüd väike näide Nõus ühel või teisel viisil, et investeeringu eesmärk on saada mõnevõrra passiivset tulu.\nSiin on üks võimalustest. Oletame, et soovite investeerida oma raha mõnda riiki ja otsustada osta valuutat või väärismetalle. Selleks peate avama päeval kauplemine krüptoraha alustamist internetis binaarsete optsioonide vahendajaga valuuta jaoks või Forexi turul. Oma raha paigutamiseks on väga erinevaid võimalusi; investeeringu eesmärk on saada passiivset tulu; minu soovitus on valida binaarsed valikud, kuna neid on kõige lihtsam kasutada ja need pakuvad igal turul rohkem võimalusi; on võimalus usaldada oma raha haldamises suurte kogemustega spetsialistile, kui te pole isiklikult huvitatud finantsturgudel Kas aktsiaoptsioonid on head õppimisest; teie raha saab hallata spetsiaalselt loodud robotiga, millel puuduvad inimlikud vead ja mis on tehingute tegemisel stabiilsem.


Simson ja Tõniste rõõmustavad majanduskasvu üle - ärileht.ee\nNii majandusminister Kadri Simson kui rahandusminister Toomas Tõniste on 5,7-protsendilise majanduskasvuga rahul. Kui Simson toob välja novembris ametisse astunud valitsuse väidetavat rolli kasvu loojana, siis Tõniste kiidab rohkem ettevõtjaid.\nMajandus- ja taristuminister Kadri Simson sõnas täna avaldatud II kvartali majandusnäitajaid kommenteerides, et möödunud aasta lõpul ametisse asunud valitsuse üheks esmaseks ülesandeks oli Eesti majanduse taaskäivitamine. Üha kiirenev majanduskasv näitab tema sõnul, et antud lubadusest on kinni peetud.\n„II kvartalis saavutatud 5,7 protsendi suurune majanduskasv on selge märk sellest, et Eesti majandust aastaid vaevanud paigalseis on viimaks murtud. Kasvutrend annab põhjust optimismiks ning kindlustunde, et valitsuse majanduspoliitika on õigel rajal. Läbi muutunud maksupoliitika on lootus, et majanduskasvu viljad jõuavad ka tavainimesteni,“ rääkis Simson.\nSimson rõõmustas ka selle üle, et kasvanud on ettevõtete investeeringud ja paranenud Ida-Viru energeetikasektor.\nTõniste: ettevõtted on head tööd teinud\n„Kiirem majanduskasv näitab seda, et meie ettevõtted ja inimesed on head tööd teinud.\nÜheks kasvu allikaks on väikese ja avatud majandusega Eesti puhul on see, et meie naaberriikide majandus on kasvanud kiiremini, kui varem ootasime. See loob meie ettevõtetele uusi ekspordivõimalusi, mis omakorda kasvatab võimalusi tootmist laiendada ja uusi paremaid töökohti luua," kommenteeris Tõniste.\nTõniste märkis aga, et riik ei tohi nüüd kulutamisega hoogu minna. "Siiski olen seisukohal, et riik ei tohi hakata kiirema majanduskasvu tõttu kulusid kasvatama. Põhilised riigieelarvet puudutavad otsused tehti sel aastal juba kevadel. Kas ja kuidas me neid korrigeerime, otsustame pärast rahandusministeeriumi uue majandusprognoosi valmimist lähinädalatel," märkis rahandusminister.\nMinister Simson kutsub tööandjaid üles miinimumpalka tõstma


Suunakood 06861 / +496861 / 00496861 / 011496861, Saksamaa\nSuunakood 06861 (+496861 / 00496861 / 011496861)\nSuunakood: 06861 (+496861)\nEesliide 06861 on Merzig suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 4443949 ja suunakoodi 06861 jaoks tuleb valida number 06861 4443949. Merzig asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4443949, suunakoodi 06861 (Merzig) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 6861 4443949. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 06861.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 06861 (Merzig).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Merzig, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Merzig, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 6861. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4443949, suunakoodi 06861 (Merzig) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 6861 4443949.


Kärla koolis tähistati mitut tähtpäeva - Saarte Hääl\nKärla koolis tähistati mitut tähtpäeva\n– 05/03/2015Rubriik: Saaremaa Teataja\nTÄHTIS SÜNDMUS: Aktust alustati riigilipu saalitoomisega. Foto: Laidi Lindau\nVeebruari viimane nädal oli Kärla põhikooli jaoks täis erilisi sündmusi. Tähistati vabariigi aastapäeva ja kooli sünnipäeva ning toimus klaverifondi kauaoodatud tänukontsert.\nEsmaspäev, 23.veebruar oli väga pidulik päev. Nimelt tähistati vabariigi 97. aastapäeva piduliku vastuvõtuga. Vastuvõtul olid kooli õpilased, õpetajad ja külalised, kellel oli au kätelda õpilasomavalitsuse presidendi ja kooli direktoriga. Pärast vastuvõttu pidasid kõne direktor Jaan Lember, õpilasomavalitsuse president Sander Õispuu, Lääne-Saare vallavanem Andres Tinno ja vallavolikogu esimees Urmas Lehtsalu. Igaüks pidas oma kõne eri vaatenurgast: direktor rääkis valla muutumisest, õpilasomavalitsuse president kooli elust ja sellega kaasnevatest probleemidest, vallavanem ja volikogu esimees maailmas toimuvast. Kõnede vahele esitati laule ja luuletusi. Pärast aktust paluti kõik saalis viibijad torti ja suupisteid maitsma.\n27. veebruaril sai Kärla kool 105-aastaseks. Pärast koolipäeva toimus kooli aulas kontsertaktus. Aktus algas koolipapa Jaan Lembri tervituskõnega. Seejärel tutvustas 6. klass oma uurimust Kärla kooli direktoritest läbi aegade. Saime teada nii mõnegi huvitava fakti direktorite valimise korrast. Pärast esitlust said sõna külalised, kes õnnitlesid meie kooli.\nSiis algas kontsert, mida olime põnevusega oodanud, sest meie koolil on nüüd uus klaver. See instrument ei ole odav ning selleks tuli raha koguda pikka aega. Esimese annetuse klaverifondi tegi neli aastat tagasi meie kooli vilistlane Alver Sagur. Raha kogumiseks korraldati edaspidi mitmeid tulusaid oksjoneid ja tänu Kärla valla toetusele osteti eelmise aasta jõuludeks klaver. Oleme kõigile toetajaile väga tänulikud, sest kooli aulat ehib nüüd ilus (digi)tiibklaver.\nKontserdil esinesid enda koostatud kavaga Tallinna muusikakeskkooli 9. klassi õpilased Eva Aarnis (viiul), Arko Narits (klaver), Marta Marleen Tamm (klarnet) ja Filip Varik (klaver). Kava valikul mõtlesid noored muusikud meie uue klaveri peale, sest esitusele tulid paljud kuulsad teosed, nende hulgas F. Liszti “Ungari rapsoodia”. Klaveri proovikiviks sai W. A. Mozarti “Väike öömuusika”. Orkestri asemel esitati see neljal käel klaveril, lisaks viiul ja klarnet. Ja meie uus klaver pidas sellele energiatulvale vastu! Kontserti kuulati huviga ja aplausid olid kauakestvad.\nSander Õispuu, Paul-Mark Pihl ja Külli Luup\nSander Õispuu kõne vabariigi aastapäeva aktusel\nTähistades täna meie kalli Eesti sünnipäeva, soovin teiega jagada rõõme ja ka muresid meie kooli õpilaste vaatenurgast.\nSügisel vapustas eestimaalasi traagiline sündmus Viljandi Paalalinna koolis. Ma ei peatu sellel pikalt, kuid arvan, et ka meie koolis puudutas see juhtum kõiki – nii õpilasi kui ka õpetajaid. Seepärast soovin siiralt: HOIAME ÜKSTEIST!\nÕpilastel on koolis põhikohaga töökoht. Samuti õpetajatel. Kumbki ei ole lihtne amet. Iga päev on palju uut informatsiooni ja nii mõnigi õppeaine tundub ületamatult keeruline. Et meie igapäevane töö oleks huvitavam ja tekitaks uudishimu, et teada saada uusi asju, oleks hea, kui õpetajad oleksid mõistvamad, paindlikumad ja et tundides oleks ka nalja ja huumorit. See teeks tuju heaks ja kõigil oleks mõnusam.\nKiusamine! Kuidas seda mõista või mõõta? Rohkemal või vähemal määral tunneme seda koolielu kaudu peaaegu kõik. Ja see on tegelikult kurb tõsiasi. Kas kiusaja tunneb end hästi pärast koolikaaslasele antud hoopi või halvasti öeldud sõna? Ma ei tea seda. Aga teen siin praegu ettepaneku elada nii, et õhtul möödunud päevale mõeldes oleks südames hea tunne. Meie koolis on ka tore abikäsi sotsiaalpedagoog Erki näol. Olgem julged seda abi kasutama ning ehk on siis ka õhtused mõtted mõnusamad.\nEnesearendamiseks ja ülearuse energia kulutamiseks on meil erinevaid huviringe, muusikakool, laulmine, tantsimine. Ka sportimiseks on kõik võimalused olemas – jalgpalliväljak, terviserada, spordisaal. Sel aastal napib meil lund ja suusarõõmud jäävad ära, kuid kasutame alternatiive. Näiteks kergliiklusteel saab peagi rulluiskudel sõita, kui jää on sealt kadunud.\nKui need võimalused kellelegi aga ei sobi, siis tuleb kodus kokkamisega tegeleda, mis on ülemaailmselt vägagi populaarne. Meie kooli tublid õpilased osalesid Saarte koostöökogu juhtimisel rahvusvahelises projektis “Sirguvad söögisellid”. Meil kõigil on teie üle hea meel. Siit saab teha vaid ühe järelduse – meile on loodud väga palju võimalusi õppimise kõrval ka muudeks tegevusteks. Seda selleks, et meist kasvaksid tublid ja väärikad kodanikud.\nViimane tore uudis on see, et Kärlal on nüüd täiesti oma noorsootöötaja Deisi, kes istub ka täna siin saalis. Soovime talle kõik head soovid ja innukat pealehakkamist selles vajalikus töös ning lubame, et aitame teda ja oleme ka ise aktiivsed.\nLõpetuseks on mul veel üks ettepanek: kallid sõbrad, hoiame kokku!!!


CIA agent: kuri jõud tappis eksortsistist preestri - Kirev elu - Elu24\n13. jaanuar 2017, 13:18\nCIA agent: kuri jõud tappis eksortsistist preestri\nEndine katoliku preester ja kirjanik Malachi Martin\nMartin tegeles pikka aega kurjade vaimude väljaajamisega, kuid ta lähedaste sõnul langes ise kurjuse ohvriks, edastab Daily Mail.\nFilmile «The Exorcist» inspiratsiooni andnud Martini elust valmis uus dokumentaalfilm «Hostage to the Devil: The True Story of Malachi Martin» (Saatana võrgus: Malachi Martini tegelik lugu), milles Marrow paljastab, mis preestriga juhtuda võis.\nMarrow ja Martin olid pikaajalised sõbrad ning agendi sõnul oli ta mitmel korral tunnistajaks kummalistele ja seletamatutele olukordadele, mis leidsid aset eksortsistlikel seanssidel.\nMalachi Martin suri 1999. aastal 78-aastasena, kukkudes ja saades raske peatrauma, kuid enne surma oli ta öelnud sõpradele, kaasa arvatud Marrowle, et tema ümber on kuri jõud, kes tahab ta tappa.\nMartin tegutses pikka aega eksortsistina nii Iirimaal kui USAs, kuid ta eakuse tõttu transportis Marrow hiljem teda abivajajate juurde.\nEndine CIA agent teatas, et tema jaoks oli kõige kummalisemaks juhtumiks see, milles Malachi üritas väikesest tüdrukust kurja vaimu välja ajada ja laps muutus selle ajal lausa deemonlikuks ning talle ei mõjunud mitte ükski eksortsismivõte.\nPreester Martini juhtumist tehtud dokumentaalfilmi näidatakse alates sellest pühapäevast Netflixis.\nPreester Malachi Martin, kes oli mõne aja Vatikanis kõrgel kohal, pettus katoliku kirikus ja 1964. aastal ütles osadest jesuiidivannetest lahti ning migreerus Iirimaalt USAsse, kus ta sai kodakondsuse.\nTemast sai seal eksortsist ja kirjanik, ta kritiseeris oma raamatutes nii katoliku kirikut kui Vatikani üldiselt, kirjutades kokku 17 raamatut. Lisaks kirjutas ta satanismi ohust, deemonitest ja eksortsismist.\nVandenõuteoreetikute arvates tahtis Vatikan usutaganejast vabaneda ja kasutas tema vastu ise mingit deemonlikku jõudu.


Canon EF 100mm F2.8 USM Macro - 35mm\nFOTO>Objektiiv>Canonile>Canon EF 100mm F2.8 USM Macro\nPaljud EOS kaamerate kasutajad teavad, et sellel objektiivil on kaks suurepärast funktsiooni ühes. EF 100mm f/2.8 USM on suure ava ja kiire fookusega portreeobjektiiv, ning suurepärane makroobjektiiv, mis suurendab ilma lisavarustuseta kuni elusuuruseni 1:1 (1x suurendus).\nObjektiivil on unikaalne sisemine fokuseerimissüsteem, ning "hõljuv" optika, mis tagab teravuse kogu laia fookuse kauguses, ning võimaldab elusuuruses makrovõtteid teha 149mm kauguselt. 8-lamelliga diafragma tagab meeldiva tausta udustamise ka siis, kui ava vähendada kahe stopi võrra.\nVaatenurk (hor / vert / diag) 20°/14°/24°\nObjektiivi ehitus 12 elementi 8s grupis\nMinimaalne teravustamiskaugus 0,31m\nMaksimaalne suurendus 1,00x\nSuurendus koos vaherõngaga EF12 1,19-0,12\nSuurendus koos vaherõngaga EF25 1,39-0,26\nMõõtmed (diameeter x pikkus) 79 x 119 mm


500 g seaküljeliha\n200 g kaalikaid\n1 liiter kartuli kuubikuid\n2 kl lihaleent või puljongit\nSealiha kartuli, porgandi ja kaalikaga. Lisandiks sobivad munalõigud, maitseroheline ja hapukoor.\nLiha tükeldada ja kuumutada keedunõu põhjas.\nSaadud rasvas koos lihaga pruunistada sibul, lisada porgandi ja kaalika kuubikud ning maitseained.\nSegada läbi, lisada puljong, keeta 5-10 min.\nSiis lisada kartulid, katta kaanega ning hautada pehmeks.


Os guachinches de Tenerife (mida süüa ja kus süüa) | Alma de Viajante\nEuroopa » Hispaania » Kanaari saared » Tenerife » Os guachinches de Tenerife (mida süüa ja kus süüa)\nOs guachinches de Tenerife (mida süüa ja kus süüa)\nPor Filipe Morato Gomes | Uuendatud 21 mai 2019 | gastronoomia | Kanaari saared Hispaania Euroopa Tenerife 1 Kommentaar\nPedro maja tuba madala liikumisajaga\nOs guachinches on Tenerife institutsioon. Neile, kes soovivad süüa hästi ja odavalt ning nautida lihtsat elu elus, guachinches on parimad restoranid kus süüa Tenerifes ja maitske kohalikku gastronoomiat. Isegi sellepärast, et see on osa tunnustatud reisija hea tava väikeste kohalike ja perekondlike majandustega, kahjustades suuri rahvusvahelisi ahelaid. Omalt poolt hindan ma mitteformaalsust, perekeskkonda ja selle puudumist guachinches!\nAlgselt guachinches olid veinitootjate loodud väikesed baarid veinitootmise äravooluks. Järk-järgult lisati menüüsse suupisteid - nii sündisid ka praegused guachinches Tenerifest.\nSel põhjusel on valdav enamus maapiirkondades väljaspool asulaid, peaaegu alati äärelinnas. Mõned, nagu näiteks Los Gomez, on sõna otseses mõttes viinamarjaistanduste keskel. Tule ja kohtuge mõnega parimast guachinches Tenerifest.\nMärkus: Mul ei ole fotosid, sest ma pean (ja vältima maksimaalselt) toidu pildistamise rituaali.\nKus süüa Tenerifes (5 guachinches e bodegóns)\nEnne ja minu ajal reisi Tenerife koostas nimekirja ettepanekutest, mille on nüüd andnud Tenerife - Tenerife elanikud - või sõprade sõbrad, kes tunnevad saart väga hästi. See nimekiri sisaldas nimesid nagu Casa Pedro, Casa Tomás, Guachinche El Cubano, Guachinche Los Caballos, Julio El Mocani maja, Guachinche El Limonero, Guachinche Los Gomez, Guachinche Casa Mi Suegra.\nHoolimata suurest pühendumusest selle enesele pandud ülesande täitmisele, ei olnud mul loomulikult võimalust seda teha guachinches mis on mulle välja pakutud. Igatahes, kõigi nende seas, kus ma siin lõunat või õhtusööki pidin parim guachinches Tenerifest (kõik on põhjarannikul).\nMa käisin Casa Pedro õhtusöögil ja see oli ilmselt parim toit Tenerifes. Ma sõin gofio plahvatus (jahu tüüp) ja. \_ t kanaria hautatud (mingi portugali hautik, mis on Tenerife maapiirkondadele väga tüüpiline), mõlemad on täiesti maitsvad. Kaks kohustuslikku toitu Tenerifel proovida. Mis puudutab hinda, märkis konto kahele inimesele 15 €. Hea ja odav, nii!\nTõsi tuleb aga öelda, et Casa Pedro ei ole nii vanamoodne guachinche, kes on nende seas keset viinamarjaistandusi nagu Los Gomez. See on veel üks eluviis!\nEl Limonero on üks nendest uskumatult lihtsatest ja tagasihoidlikest kohtadest. Sellel on pere atmosfäär ja ilmselt tundusid kliendid üksteist tundvat. El Limonerol on omaenda vein, ja nagu ma peaksin, maitsin valget ja punast (valge tundus mulle palju parem). Söögil oli mul porter ja suur annus tükeldamist. Sellest hoolimata oli see odav õhtusöök!\nKoos El Limoneroga oli Los Gomez Tenerifes kõige maalilisem guachinche. See on sõna otseses mõttes viinamarjaistanduste keskel ja on tõeliselt traditsiooniline guachinche ja täiesti soovitatav. Los Gomezis, olen hoolimata sellest, et meie ees ees on suur grillimisvõimalus, sõin ma vanad riided e munad poomi. Magustoidu jaoks kutsus maja eripära esile üks neist piinamise hetkedest: jumalikust guaja mousse.\nCasa Mi Suegra on rohkem eluviis kui guachinche. Seal oli minu esimene õhtusöök Tenerifes. See ei viinud mind nagu ülejäänud, aga ta tegi seda fabada ja esimene kaheksajalg keedetud kortsus kartul reisist. Odav, nagu kõik selles nimekirjas olevad restoranid.\nSelles nimekirjas asuva restorani lähim asukoht on kuulus, kuna tal on parim ribid kartuliga Tenerifest (sealiha tükeldatud kartulitega). Ma sõin ka grillitud juust e vanad riided.\nMida süüa (vajalikke roogasid)\n- Scald (Casa Pedro)\n- Murtud munad ou munad poomi\n- Murendatud kartulid koos mojoga\n- Röstitud juust mojo'ga\n- Ribid kartuliga (Casa Tomasis)\nMeile guachinches Traditsioonilist õlut ja karastusjooke ei müüda. Põhimõtteliselt on vesi või vein.\nKaart: parim guachinches Tenerifest\nSinine guachinches loetletud pärast ja mida ma tegelikult proovisin; kollane, muu guachinches mida ma viitasin, kuid mida ma ei teadnud.\nKuidas jõuda Tenerifeni\nPraegu on vähemalt kolm lennuettevõtjat, kellel on otselennud Portugali ja Tenerife vahel. Need on Ryanair, lendudega Portost Tenerife South Airport (TFS); ja Vueling ja TAP, lennud Lissabonist Tenerife Norte lennujaama (TFN). Vaata kuidas osta odavaid lende ja otsige parimaid hindu, kasutades link allpool.\nOtsi lennud Tenerife\nKirjutasin teksti, mis aitab teil valida parima piirkonna kus peatuda Tenerifes, milles soovitan erilist rõhku panna neile, kes soovivad matkata, saare põhjaosas viibida. Ma soovitan teil seda hoolikalt lugeda; või kui soovite, otsige hotelli Tenerifes, kasutades link allpool.\nOtsige hotelle Tenerife linnas\nLisateave: gastronoomia | Kanaari saared Hispaania Euroopa Tenerife\n«Ilus PR-TF 8-i traal - Taganana - Afur (Anaga maapiirkondade park)\nMida teha Teide rahvuspargis (2i päevareis) »\n12 2019 1is: 21\nOtsi parimad lennud Tenerife\nBroneeri hotell Tenerife ja kasutage ära sooduspakkumisi