Kommentaarid: Uus aasta lubab pagulastele veelgi luksuslikumaid kortereid\nEesti Ekspress, 30. detsember 2015 07:52\nMurakas/ 1. jaanuar 2016 23:41\nNii-nii, kas see pole diskrimineerimine kodanike suhtes kui mingile saabunud asüülisaajale rohkem hoolitusust ja raha pakutakse? Ühte pidi süüdistatakse eesimaalasi vihakõnes ja rassismis, aga just sellise võõra tulija eelistamisega seda õhutakse. Põlisasukas tunneb ennast alaväärtuslikune kui mingid meile võõraste väärtuste ja käitumisega inimesi enam hinnatakse. Oma rahvas aga saab presidendilt pidevalt noomida, nagu oleks rahval võimalust olnud oma valikut välja öelda.\nNaaberriikides nagu Rootsi ja Soome varjatakse põliselanike eest pagulaste pahategusid (kalleletungid, vägistamised), ametlik meedia laulab hosiannat mamutele, kes ülbelt nõuavad "Andke meie raha siia!" ja ei mõtlegi töö peale.\nValija/ 1. jaanuar 2016 03:36\nJop...mat, Patarei vangla seisab jõude. Seal on ruumi neile piisavalt aga kus sellega. neile vaja lux sviite koos klojameestega. Häbi krt olgu neil tegelastel, kes selle juraga majandavad.\nloogik/ 1. jaanuar 2016 02:52\nOk, pagulane saab 2 aastat luksuses elada, aga ta harjub ju sellega ära. Kui ta siis soojast pesast välja heidetakse soovitusega omal jalad alla võtta, läheb ta jube vihaseks ja võibki liituda terroristidega.\nLoogiline oleks, et pagulane alustaks närusest sotskorterist, saaks algul sotstoetust samas summas kui kohalikud elanikud ja võitleks elu eest keelt õppides ja siis tööd üritades otsida. Nii nad tõesti sulanduks me ühiskonda, sest siis juba kohalikud aitaks.\nvelts/ 31. detsember 2015 11:16\nja eesti vaesem rahvas,sundüürnikud elavad avariilistel pindadel ....õiglus oravate moodi.TAPKE ORAVAID !!!!\nmax/ 30. detsember 2015 21:42\nTõepoolest on pagulastele seni üüritud ülempiirist tunduvalt odavamaid kortereid ja vahel artikkel et eesti pole veel pagulasi majutanud,ei pea silmas vaod\ntehtud/ 30. detsember 2015 20:49\nveel saab nalja\ntore/ 31. detsember 2015 07:58\naga lastetoetus tõuseb järgmine aasta 5 euri kuid lasteaia tasu ka kerkib......\nEdasi oktoobrirevolutsiooni võitude suunas ENSV-s kus poliitikutel olid omad kauplused,hüved mida tavatöötaja vaatas kaugelt. Tubli eesti valitsus..... jätkata samas vaimus ja ette kanda brüsselisse et viisaastak täidetud kolme aastaga . Hurraaaaaaa......\nage/ 30. detsember 2015 19:37\nEesti riik teisi näeb aga omasi ei näe.häbi peaks teil olema .\ne-valimised ebaseaduslikuks/ 30. detsember 2015 15:55\nkuni rahvas ei mõista, et e-valimisi kasutades saab valitsus häältega manipuleerida, ei kao nad võimult, vaid kindlustavad selle ise endale uuesti. Kuna e-valimised rikuvad EV Põhiseaduslikku korda, peaks need olema kehtetud! Aga kuna rahvademokraatiat jätkuvalt ja hoogsalt piiratakse, ei aita ka referendumi soov või "uued valimised" praegusel kombel...\nEga/ 30. detsember 2015 15:33\nmuud üle jäägi kui kaebus EL kohtusse.See ei ole midagi muud kui diskrimineerimine ja inimõiguste rikkumine.Ootame ära kui tulevad avalikuks esimesed immigrantide ülekuldamised siis läheb lahti.Olen esimene kes nõuab immigrantidega võrdseid eluasemetoetusi.\nto Ega/ 30. detsember 2015 16:00\nabsoluutselt õige lahendus! Ja selle sisse pikiks ka sellise "ROSINA", et Eesti valitsus ei ole ka 12 aastat peale ELiga liitumist ratifitseerinud teadlikult EL Sotsiaalhartat täies ulatuses!!!!! ET HOIDA MEID VAESUSES JA KÕIGE KEHVEMATE SOTSIAALTAGATISTEGA! See ongi meie vaesuse ning teiste suhtes diskrimineerimise võtmeküsimus. Ja seda teab E valitsus suurepäraselt.\nto Ega/ 30. detsember 2015 16:11\nTäpselt õige lahendus! Imestan, miks ükski erakond ei ole võtnud seda siiani ette. Nõus osalema sellises töös. Ärge ainult unustage sinna pikkimast E valitsuse poolt teadlikult tekitatud peamist põhjust, kuidas oma rahvast võimalikult suures vaesuses hoida: tervelt 12 aastat peale EL-iga ühinemist ei ole Eesti IKKA VEEL ratifitseerinud 100% EL Sotsiaalhartat. Et me ikka vaesuses vireleks, neil peost sööks ja endid madalamad kui muru tunneksime. Ja et raha jääks võimumeestele endile nende laiamistegevusteks!\n30. detsember 2015 14:50\nega kedagist , tuli otsa ja asi mutt .\nArne/ 30. detsember 2015 12:49\nJa peaministrile privaatlennuk\nÄtt/ 30. detsember 2015 11:55\nMa ei saa aru miks kyll sõrm seda juttu lugedes kipub päästikule. Ainult et kuhupoole toru keerata, selles on kysimus.\nAl/ 30. detsember 2015 11:41\nPagulased muudkui tulevad ja võtavad meie nälgivate laste tagant viimasegi ära\nAl/ 30. detsember 2015 11:39\nTundub,et varsti vihakõned lähevad üle vihategudeks.Kaua need sigadused enam vaka all ei püsi.\n*Tõepoolest on pagulastele seni üüritud ülempiirist tunduvalt odavamaid kortereid.*/ 30. detsember 2015 11:38\nSiiani valitsus on valetanud ja hämanud, et Eestis pole veel ühtegi pagulast ja nüüd demonstratiivselt tuuakse Eestisse 2 pagulasperet, kes suure palumise peale on nõus Eestisse tulema.\nHr ministri väljaütlemisest selgub, et pagulased ON AMMU Eestis olemas ja mõnulevad maksumaksja kulul.\nKüsimus hr ministrile, palju pagulasi/terroriste Eestis tegelikult pesitseb? ja palju aasta vältel tegelikult tulemas on? VALE, VALE, VALE JA VASSIMINE RAHVALE!\nSoovin pagulaste osas referendumit!!!! Kaua see valetamine ja vassimine kestab?\nTo 11.38/ 30. detsember 2015 15:35\nKas andsid allkirja EKRE petitsioonile referendumi korraldamiseks?\nvabandage,/ 30. detsember 2015 11:26\nega see nüüd aprillnali ei ole, no sellisel juhul tahan mina kah pagulaseks saada.\narvaja/ 30. detsember 2015 10:42\nNII TORE RIIK. Eks kodutunne aitab meie inimesi ülirasketest oledest üle. Kuidas te riigisad ja valitsuse liikmed suudate elada teadmisega, et hävitate seda väikest Eesti riiki? Kuidas suudate aastalõpu intervjuudes öelda, et olgem üksteise vastu sallivamad, kui ise surute rahva veelgi põrmu???? Rõivas sõidab eralennukiga, nagu mõni president.....\nno/ 30. detsember 2015 10:38\nallrs peakas rääkis,et pagulasi ei tule eestisse.Nüüd juba luxus korterid,aga oma rahvas ...Jaanalinnu ajuga kääbik,sööb ja salgad,siis loodab et kaaskodanikud austavad teda.Nii ajuhiiglane ei maksaks ka olla.\n30. detsember 2015 10:30\n"Tegemist on teoreetilise piirmääraga," ütleb sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna (IRL). "Praktilises elus pole seda kunagi rakendatud." Ma tahaks ka sellist sissetulekut kuus!!!\nveteran/ 30. detsember 2015 10:29\nUuel aastal hakkab uue hooga eesti rahva hävitamine praeguse valitsuse poolt, see on kõige usutavam prognoos.\nmina/ 30. detsember 2015 10:29\nLoen,et Vao keskusest põgenevad pagulased! Uute seaduste põhjal võiks arvata,et pagulased ei lähegi kusagile korterisse elama,sellise rahaga saab ja võib elada ka näiteks Viru hotellis!!\neesti kodutu/ 30. detsember 2015 09:26\nAga mulle? Mida mina olen Eesti riigile kurja teinud, et pean urgastes ööbima, kas minu süü on see, et olen sündinud valgena ja eestlasena ning Eestimaal? Miks valitsus mulle abikätt ei ulata, ma pole selles süüdi, et tööd pole ja millestki elada pole.\nJah, see on sinu süü, et oled valest rassist ja valest rahvusest ning maksad selle eest eluga.\nTiit/ 30. detsember 2015 09:00\nMillal hakatakse Eesti kodutute eest niimoodi hoolitsema?\nreaalist/ 30. detsember 2015 09:33\nGenotsiidipoliitika tingimustes ei ole sellist hoollitsust kohalikele ette nähtud.\naga/ 30. detsember 2015 08:39\npeaminister kasutab eralennukit ja ütleb, et kõik on eestis kõige paremas korras\n30. detsember 2015 08:56\nNo tal kõige suurem võlg ka, võib endale luksust lubada\npraktilises elus/ 30. detsember 2015 08:37\ntuleb jah neile 891 asemel maksta 1891. Kuradi sead!\nKüsimus/ 30. detsember 2015 08:30\nKuidas saaks pagulaseks registreeruda?\nntx/ 30. detsember 2015 09:43\nTuleb sõda orgunnida ja kui sõda välja kuulutatakse siis saad pagulase staatuse. Ukraina seda ei teinud ja ukrainlased ei saanud pagulase staatust.\nammu/ 30. detsember 2015 08:28\noleks pidanud hakatama ehitama kortereid maakondades ,linnades ,inimestele soodsamate hindadega ,kel ei ole ise võimalust korterit osta ja eramajade üürihinnad kõrged,samuti et taheta üürilepinguid sõlmida pikemaks perioodiks.See oleks üks võimalus et tuleks tagasi paljud siit lahkunud pered ja asuks töötama siin.Aga just paljudel juhtudel on siit lahkumine pangalaenud korterite või majade soetamiseks ja väikesed palgad,mitte keegi ei lahku lõbu pärast.Mõeldakse pagulastele miks ei mõelda oma inimestele,vaevalt see pagulane on parem tööline.Valitsus, ,pöörduge näoga oma rahva poole ja selgitage miks see on nii?\n30. detsember 2015 09:47\nSiia ei tule tagasi ükski täie mõistusega inimene, pigem tuleb uus suur väljarände laine, kuna kasvab tööpuudus ja sotsiaalsed garantiid meie inimestele ei laiene sellisel määral, et saaks Eestis ellu jääda. Soome andsid mõne kuu eest teada, et hakkavad suurel hulgal elamuid ehitama, st tööd ka siinsetele ehitajatele.\nD./ 30. detsember 2015 08:27\nEi no muidugi egas me saa jätta neid vaeseid pagulasi ilma luksuselust. Seni ju vaesed pagulased elasid nii jubedates tingimustes 891 euro eest. 1287 eurot saab meil firmas üks keskimne müügijuht. Tundub, et valisin väga vale ameti olesin pidanug ka pagulaseks minema.\nsolei/ 30. detsember 2015 08:21\nKuidas meil on võimalik oma kodumaal olla pagulane?Kui saaks sellise staause endale, saaks ka äkki parema ealmise, kui see, mis me oleme 5 lapse kõvalt suutnud oma kätega ehitada.\nEndine Eestlane/ 30. detsember 2015 08:19\nJärjekordne RE-konnakese ja valitsuse ja seadusandjate KURITEGU Tõelise Eesti Rahva vastu...................mida järgmiseks?\nJa/ 30. detsember 2015 08:14\neesti omad pered elavad päris jubedates tingimustes! (Kodutunne). Häbi on! Hea , et näidatakse saateid, kus lastel pole pesemisvõimalust, katus laseb labi vihmavett. Toas on sama temperatuur mis õues!\nKa Eesti pered vajavad korralikke elutingimusi! Nutt tuleb peale!Ma ise ei ela Eestis, aga Eesti perede kehv elu , laheb südamesse!\n???/ 30. detsember 2015 08:01\nMida lubab uus aasta eestlasele peale maksutõusu? Maarahvas on koos hangudega välja suretatud


matkanadal | Matkanädal\nAll posts by matkanadal\n15.augustil kuulutatakse Aegviidu Eesti Matkapealinnaks\nAugust 8, 2015 matkanadal\tLeave a comment\nAegviidu on mitmete oluliste matkateede sõlmpunktiks ning pakub loodus-ja liikumissõpradele lugematuid võimalusi erinevateks tegevusteks. Järgmisel nädalal algava Matkanädala raames tunnustatakse Aegviidut ka väärilise tiitliga. Matkapealinna tiitli üleandmine toimub laupäeval, 15.augustil 2015.\nFoto: Margus Mustonen\nNimetatud ettevõtmisega alustatakse juba 14.augusti õhtul, mil matkahuvilised kogunevad Aegviidu kõlakoja pargis – kuulatakse asjatundja matkajutte ja elavat muusikat ning hilisõhtul suundutakse RMK korraldatavale öisele matkale rabasse. Laupäeva hommikul külastab Aegviidut kuulus Uhhuuduuri matkaseltskond, pärast kelle reisimuljete kuulamist toimubki Matkapealinna väljakuulutamise tseremoonia. Seejärel jätkub külaliste ja asjasthuvitatute päev erinevate matkadega – valida on lausa viie erineva retke vahel.\nAegviidu vallavanema Riivo Noore sõnul on Matkapealinna tiitli andmise eesmärgiks tähelepanu juhtimine Kõrvemaa erakordselt ilusale loodusele ja RMK ning mitmete turismiettevõtete loodud suurepärastele võimalustele piirkonnas matkamiseks.\nTäpsem ajakava leitav Matkanädala kava alt.\nTulevane matkapealinn otsib tunnuslauset\nAugust 5, 2015 matkanadal\tLeave a comment\nMatkanädal 2015 raames antakse Aegviidule ametlikult matkapealinna tiitel ning sellega seoses kuulutavad Matkanädal ja Aegviidu vallavalitsus välja konkursi tunnuslause leidmiseks.\nKuna Aegviidu alevil ja selle ümbruskonnal on oluline tervise-, spordi- ja puhkemajandusalane tähtsus, siis matkapealinna tiitel lisaks asukohale sellekohast väärikust. RMK Aegviidu-Kõrvemaa puhkeala jääb mitme kaitseala territooriumile ning seal leidub metsade kõrval ka soid-rabasid, järvi, vallseljakuid ja orge. Tegemist on suurepärase piirkonnaga looduses viibimiseks igal aastaajal – saab nii matkata, jalgrattaga sõita, suusatada, tõsisemalt treenida kui niisama jalutada. Otstarbekalt kujundatud telkimisalad ja lõkkekohad kutsuvad matkajaid puhkama ning piknikku pidama. Mitmekülgseid võimalusi loob piirkond loodusfotograafidele, linnu- ja loomavaatlejatele ning seenelistele-marjulistele.(RMK)\nMida tunnuslause puhul silmas pidada?\niseloomustab Aegviidut matkapealinnana;\nseda on võimalik kasutada Aegviidu alevi tutvustamiseks suulises ja kirjalikus vormis, reklaamtrükistel, üritustel ja esinemistel;\nsee on kasutatav ka inglise keeles;\nKonkursitööd oodatakse 12. augustiks e-posti aadressil aegvv@aegviidu.ee või kinnises ümbrikus aadressil Kase tn 10, Aegviidu, 74501 Harjumaa, märgusõna „Matkapealinn“. Konkursitöödele lisage autori nimi ja kontaktandmed. Osaleda võivad nii üksikisikud kui ka autorite kollektiivid. Žürii välja valitud võidutöö avalikustatakse Matkanädala kodulehel http://www.matkanadal.ee ja Aegviidu valla kodulehel http://www.aegviidu.ee.\nKui valituks osutub tunnuslause, mida on pakkunud mitu konkursil osalejat, läheb auhind pakkujate vahel loosimisele. Auhinnatud tunnuslause kõik kasutamisõigused jäävad Aegviidu vallavalitsusele.\nJalgsimatk 100 km 24 tunniga 2015\nMay 22, 2015 matkanadal\tLeave a comment\nKäesoleva aasta jalgsimatk 100 km 24 tunniga toimub 30.- 31. mail Põlvamaal, Värska valla territooriumil. Matka keskuseks on Värska Orienteerumisklubi Peko suusamaja, Verhulitsa külas. Matka algus laupäeva, 30. mai hommikul kell 8.00. Matk on kolme etapiline, mis kõik algavad ja lõpevad matka keskuses Verhulitsas. Ööbida soovijaid ootame suusamajas reedel, 29. mail alates kella 19-st.\n100 km matkjalgsimatkmatk eestismatkaminematkanädal


Haigustele vastupidavad tomatid - õppige tundma haigustele vastupidavate tomatitaimede kohta - Uus\nHaigustele vastupidavad tomatisordid: haigustele vastupidavate tomatite valimine\nMiski pole masendavam kui terve tomatisaagi kaotamine. Tubaka mosaiikviirus, verticillium wilt ja juursõlmede nematoodid võivad tomatitaimi kahjustada ja tappa. Külvikorra, aiahügieenimeetmete ja steriliseerimisvahenditega saab neid probleeme kontrollida vaid piiratud ulatuses. Kui need probleemid on olemas, peitub tomatisaagi vähenemise võti haiguskindlate tomatitaimede valimisel.\nHaigustele vastupidavate tomatite valimine\nHaiguskindlate tomatisortide tootmine on tänapäevaste hübriidsete arenguprogrammide üks peamisi eesmärke. Kuigi see on mingil määral olnud edukas, ei ole veel välja töötatud ühtegi kõigi haiguste suhtes resistentset tomatihübriidi. Lisaks ei tähenda vastupanu täielikku immuunsust.\nAednikel palutakse valida nende aedade jaoks olulised haiguskindlad tomatid. Kui tubaka mosaiikviirus oli viimastel aastatel probleemiks, on mõttekas valida selle haiguse suhtes resistentne sort. Haiguskindlate tomatisortide leidmiseks vaadake taime etiketilt või seemnepakendilt järgmisi koode:\nAB - Alternarium Blight\nA või AS - Alternarium Stem Canker\nCRR - korgijuure mädanik\nEB - varajane häda\nF - Fusarium Wilt; FF - Fusarium sõidab 1. ja 2. võistlusel; FFF - võistlused 1, 2 ja 3\nFOR - Fusarium Crown ja juuremädanik\nGLS - hall lehelaik\nLB - hiline häda\nLM - lehtede hallitus\nN - nematoodid\nPM - pulbriline hallitus\nS - Stemphylium Hall lehelaik\nT või TMV - tubaka mosaiikviirus\nToMV - tomati mosaiikviirus\nTSWV - tomati täpiline närbumisviirus\nV - Verticillium Wilt viirus\nHaigustele vastupidavad tomatisordid\nHaiguskindlate tomatite leidmine pole keeruline. Otsige neid populaarseid hübriide, millest enamik on hõlpsasti kättesaadavad:\nFusarium ja Verticillum Resistantsed hübriidid\nFusarium, Verticillum ja nematoodiresistentsed hübriidid\nFusarium, Verticillum, nematoodi ja tubaka mosaiikviirusele vastupidavad hübriidid\nBushi suur poiss\nBushi varajane tüdruk\nTomatipunkti närbunud viirusekindlad hübriidid\nViimastel aastatel on koostöös Cornelli ülikooliga välja töötatud uuemad haiguskindlate tomatitaimede sordid. Nendel hübriididel on vastupanuvõime erinevatele põletusastmetele:\nHaiguskindlad tomatid on need, mida kõik loodavad maitsva köögivilja istutamisel. Parimate tomatisortide valimine võtab enamat kui parima kuju, värvi ja suuruse valimine. Kõige täielikum haiguskindluse pakett tuleks kaaluda nii haigustele tekkiva kahju vähendamist kui ka parimad tulemused kasvades.\nTomatitaimedel on hiliskevadel ja suvel kasvuperiood, sest taime kasvamiseks on vaja palju päikest.\nTomati kasvuperioodi haripunktis toodavad puuviljad suures koguses, viljad on vähem tõenäolised nematoodidega ja puuviljad maitsevad paremini.\nMõned kõige tavalisemad tomatitüübid hõlmavad roma tomateid, pärandtomateid ja kirsstomateid. Anname teile ülevaate erinevatest Heirloomi sortidest ja mõnest ebatavalisema välimusega tomatitaimest.\nKaks tavalist tomatitüüpi\nEnne spetsiifilistesse erinevatesse tomatitüüpidesse sukeldumist peate kõigepealt mõistma, et tomatitaimed jagunevad kahte üldisesse kategooriasse: määravad ja määramata.\nKindlat tomatit kasvatatakse põõsas ja see kipub kasvama, kui puu asetub ülemisele pungale.\nMääramata tomatid jätkavad kasvu, kuni taim on peaaegu 20 jalga pikk. Määramata taimede viljad jätkavad, kuni esimene külm neid tapab.\nKõik tomatitüübid tulenevad neist kahest kategooriast. Hübriidsed tomatid ühendavad iga rühma parima osa, moodustades taime, mis võib kasvada vähem kui ideaalsetes ilmastikutingimustes ja on ka haigustele vastupidav.\nBeefsteak on üks levinumaid tomatitüüpe\nBeefsteak tomatid on määramata ja üks kõige jahedamaid tomatisorte. Beefsteak-tomatid on toiduvalmistamiseks tohutult suured.\nKõigist tomatitüübist on lihapraad parim pasta kastmete ja värskete kastmete valmistamiseks puuvilja liigse mahlakoguse tõttu. Veisefilee tomatitel on mahe maitse ja need koristavad tomatitaimede eri sortide suurimaid vilju.\nSageli kasvavad kuni kuue tollise läbimõõduga lihapihvid on suurepärased viilutatud tomatid võileibade jaoks. Üks viis lihapraadi tomati tuvastamiseks on märgata suure puuvilja ebatavalist soonikut.\nRoheline sebra on üks ebatavalistest tomatisortidest\nRohelise sebra tomatitaimed võivad küll tavalistest punastest tomatitest üsna erineda, kuid maitse on sama hea. Tomatite happesuse tõttu on puuviljad nii magusad kui ka hapukad ning suurepärane lisand salsale või Itaalia salatile.\nRohelisi sebra tomateid on nende eksimatu välimuse tõttu lihtne leida. Vili on heleroheliste ja kollaste triipudega roheline tomat. Rohelise sebra koristamisel pange tähele, et vili on teiste tomatitüüpidega võrreldes väga tugev.\nPäikesekulla tomatitüüpide asukoht\nPäikesekuld on üks levinumaid tomatitüüpe ja sisaldab populaarset kirsstomatit. Sun Gold tomatid on uskumatult maitselised ja neid saab kõige paremini nautida värskelt viinapuult või aiasalatis.\nTänu nende maitsele lisage Sun Gold tomatid oma söögikordadesse igal aastaajal. Sun Gold tomatitaimed kasvavad agressiivselt, kuna nad on määramatud ja jätkavad viljade tootmist kogu kasvuperioodi vältel.\nKui loodate ise kasvatada Sun Goldi tomateid, on kõige vilja tootmiseks kasulik istutada kasvuperioodi alguses.\nPärandtomatite lai valik\nPäranditomatid on mittehübriidsed sordid ja ka tolmeldatud. Putukad tolmeldavad kemikaalide asemel loomulikult avatud tolmlevat taime.\nKuna Heirloomi tomatisordid on tolmeldatud, on puuviljatootmine geneetiliselt mitmekesisem kui muud tomatitüübid.\nKasvatajad kasutavad kõige paremini tootvate Heirloom tomatite seemneid, et saada hooajaliselt suurim saak. Võrreldes teiste levinud tomatitüüpidega on päriloomadel lühem säilivusaeg ja nad on vähem resistentsed selliste haiguste suhtes nagu fusarium.\nMaitsvad Brandywine tomatid\nÜks selline Beefsteak-tomat on tomatitaim Brandywine. Brandywine'i tomatitaimed kasvavad kuni üheksa jalga ja neil on suured kartulilehed. Taim vajab puuviljade korralikuks tootmiseks palju vihma - vähemalt kaks tolli vett nädalas.\nBrandywine tomat on tumepunast värvi ja seda peetakse üheks kõige paremini maitsvateks tomatisortideks.\nKuna tomat on nii suur, on see suurepärane viilutomat BLT võileibade jaoks. Lisaks on Brandywine tomatid suurepärane salat teiste värskete köögiviljadega.\nKõik, mida peate teadma roma tomatite kohta\nRoma tomatid kannavad paari erinevat nimetust. Neid tomatitaimi nimetatakse ka pastatomatiteks või ploomtomatiteks. Roma tomat on ovaalse kujuga ja oluliselt väiksem kui Beefsteak tomatitüübid.\nPloomitomatis on vähem mahla ja nätske välimusega liha, mistõttu on see suurepärane kastmete ja konservide valmistamiseks. Need keskmise suurusega tomatid on toidupoes kõige levinumad tomatid, sest saagikoristuse ajal saadakse tavaliselt palju tomateid korraga.\nKui soovite ise Roma tomateid istutada, siis teadke, et need tomatid ei kasva siseruumides hästi, kui tingimused pole temperatuuri osas välitingimustega sarnased.\nKuidas eristada viinamarja tomateid\nViinamarja tomatid on uskumatult tervislikud ja suurepärane salatite pealekandmiseks või üksi nautimiseks. Need tomatid sisaldavad vitamiine, mis soodustavad silma, naha ja luude tervist ning aitavad kehal nakkuste vastu võidelda.\nEnne viinamarjatomatite ostmist peaksite teadma, kuidas neid toidupoes õigesti tuvastada. Viinamarja tomatid on sageli segamini aetud kirsstomatitega, kuna need on teiste tomatitüüpidega võrreldes pisikesed.\nKirsstomatid on täiesti ümarad, sarnased kirssidega. Teiselt poolt on viinamarja tomatid piklikud, sarnased mõne viinamarjasordi kujuga.\nMis on suured veiseliha tomatid?\nTeine Beefsteak tomatitüüp on Big Beefi tomatitaim. Big Beef tomatid on hübriidtaimed, mis annavad viljaga kuni kuue tollise läbimõõduga puuvilju.\nKuna Big Beefi tomatid on hübriidid, on taime kerge kasvatada ja sellel on haiguskindlus. Tavaliselt eksitades tomatitega Better Boy, toodab Big Beef puuvilju palju kiiremini kui teised Beefsteaki sordid.\nBig Beefi tomatitaimede eeliseks on ka see, et vili kasvab isegi ebasoovitavates tingimustes, nagu jahe ja märg ilm. Big Beefi tomateid kasutatakse rahva seas kastmete valmistamiseks ja võileivakatteks.\nAinulaadne lugu hüpoteeklaenu tõstjate tomatite taga\nMortgage Lifter tomati lõi 1930. aastatel aednik, kes müüs nii palju Mortgage Lifter tomateid, et see maksis kogu tema hüpoteegi ära! See tomatisort on populaarne maitsekatse võitja.\nHüpoteegitõstukiga tomatitaimed on määramata ja kasvavad pidevalt kuni üheksa jala pikkusel taimel. Vili on Beefsteak'i sordi suur, madala happesusega, roosaka värvusega vili.\nCherokee Purple Tomati kasvatamine sügisel\nKasvatajad eelistavad kogu riigis Cherokee Purple tomateid, kuna need toodavad puuvilju erinevates piirkondades.\nSeda tüüpi tomatid on kõige populaarsemad suvel ja varasügisel. Cherokee Purple tomati väliskülg on tuhmroosa, seest aga sügavpunane.\nCherokee Purple tomateid saab kõige paremini nautida pitsal või kastmel, kuna nende mahlad on nii silmatorkavad. Cherokee Purple tomatisortide korjamisel pöörake tähelepanu varre ülaosale. Kui vars on veel natuke roheline, on nad koristamiseks valmis.\nKuidas teada saada, kas teil on San Marzano tomat\nSan Marzano tomat on teatud tüüpi ploomitomat. San Marzano tomateid peetakse tavaliselt ploomtomatiteks. San Marzano tomatid on aga tavalisest ploomitomatist pikemad ja õhemad.\nSan Marzano tomateid on kiidetud nende maitse eest, mis sisaldab magusust ja täiuslikku happesust. Kuna nendel tomatitel on vähem mahlasid ja seemneid, sobivad need ideaalselt kastmete jaoks, mida kasutada lasanje või pasta jaoks.\nTomatid on maitsev lisand salatitele ja võileibadele. Mõned tomatisordid sisaldavad rohkem mahlasid kui teised, näiteks amiši tomatid, mis sobivad ideaalselt omatehtud kastmete valmistamiseks.\nMõlemad kindlate ja määramatute tomatitaimede klassid annavad fantastilisi puuvilju, mida saab nautida aastaringselt.\n(tummataivas / katerynabibro / 123rf.com)\nKui õppisite siin kõige tavalisemaid tomatitüüpe, jagage palun oma sõprade ja perega seda artiklit erinevate tomatitüüpide kohta Pinterestis või Facebookis.\nHilispõletikule vastupidavad tomatisordid\nHübriidne, punane, maakera, (8 untsi) vastupanu: VFNT, hiline lõhe\nHübriid, määramatu, 95 päeva, gloobus (5 untsi), vastupidavus: VF, leige\nErakordne rabataluvus. Madal happesus.\nKuldne magus tomat\nHübriidne, määramatu, 60 päeva, sügavkollane, viinamari, vastupidavus: hiline lõhe, lõhenemine\nLõbus serveerida punase viinamarja tomatiga\nOP (avatud tolmlev), määrav, 68 päeva, punane, lihapraad (14–16 untsi), vastupidavus: varajane, hilja\nArendas Oregoni osariigi ülikool. Määrab puuviljad hästi nii jahedas kui ka soojas. Tugev vastupanu hilispõletikule.\nVana Brooksi tomat\nPärand, määramata, 78 päeva, punane, maakera (6–8 untsi), vastupidavus: õie lõpumädanik, varajane, hilja\nHea sort konserveerimiseks.\nFF Fusarium, võistlused 1 ja 2\nFFF Fusarium, võistlused 1, 2 ja 3\nT Tubaka mosaiikviirus\nSt. Stemphylium (hall lehelaik)\nTSWV Tomatilaiguline närbumisviirus\nVeel tomatisortide loendeid\nConnecticut Garden Journal: haigustele vastupidavad tomatid\nKuigi siseruumides tomatiseemnete alustamisest on meil veel hea kuu, pole veel vara planeerida, milliseid sorte kasvatada. Tomatitaimede kasvatamine seemnetest siseruumides on kerge, kui teil on kerge seadistus. Istutamiseks valmisolekuks kulub siseruumides kasvatamiseks vaid umbes 6 nädalat ja saate valida paljude sortide hulgast.\nÜheks probleemiks, mida aednikud tomatitaimedega sageli kokku puutuvad, on lehepõletiku haigused. Õnneks on turul mitmeid varajase ja hilise puhangu suhtes tolerantseid ja vastupidavaid sorte. Nii et proovige mõnda neist sel aastal oma aias.\nRaudne leedi on kindel punane viilutussort, mis on hästi vastupidav põõsale ja septorialehele, kui kasvatate seda eemal teistest põletikule vastuvõtlikest sortidest. 'Defiant' on hübriidpunane, 6–8 untsi suurune sort, millel on hea lehe- ja juurehaiguskindlus.\n'Mountain Magic' on punane kirsstomat, mis kasvab tugevalt, annab palju magusaid, pragunemiskindlaid puuvilju ja ei põe palju lehehaigusi. 'Matt's Wild Cherry' on praeguse suurusega punane kirsstomat, mis on ka hea haigustaluv valik.\nKena salati või ploomikujulise, haiguskindla tomatisordi saamiseks proovige 'Juliet', 'Plum Regal' ja 'Valentine'. Need sordid annavad rohkelt puuvilju salatite ja konservide valmistamiseks.\nNagu iga tomati puhul, mida tervislikumalt taime hoiate, seda vähem on probleeme. Kui muld on soojenenud, hoidke komposti muudetud kõrgendatud peenardes umbrohtu eemal ja kastke regulaarselt. Võred või vaia kõrged taimed, et viljad maast eemal hoida, ja multš, et aeglustada haiguste levikut.\nVähem tuntud faktid Jet Star -tomatite kohta\nVaatame nüüd kiiresti mõnda vähem tuntud fakti nende tomatite kohta. Noogutate ühele pead, teised võivad teile uued olla. Mõlemal juhul ei jäta lõbusad faktid, mida jagame, kedagi ükskõikseks.\nJet Starsi saab kõige paremini kasvatada temperatuuril vahemikus 60–65 kraadi Fahrenheiti, kuid see peab vastu ka kõige kuumematele päevadele, kui temperatuur ületab 90 kraadi.\nJet Stars saavutab täissuuruse ja jääb ilusa kujuga. Isegi pikkade kuumade ilmade ajal ei näita taimed kuumastressi märke.\nSeda ei saa öelda paljude teiste tomatisortide kohta.\nNõuanne: Mõni aednik võib kurta Jet Starsi mahedat maitset. Parimate tulemuste saamiseks saate teada, millal tomatit koristada. Laske oma taimedel küpse minevikuga minna. Tehke seda ja saate paremini ümardatud maitsega tomatid.\nKogenud aednike seas on pidev arutelu, kas Jet Stari tomatid sobivad konserveerimiseks või mitte.\nÜks Jet Star tomati ülevaade ütleb teile, et tomatid on konserveerimiseks liiga mahedad, samas kui muud ülevaated kinnitavad edukaid konserveerimistavasid.\nNõuanne: Nendes tomatites on happesuse puudumist võimalik korvata. Tomatite konserveerimisel lisage ühe kvartali kohta 1-2 tl sidrunimahla või sidrunhapet. Seda tehes järgite ka USDA ohutute konserveerimistavade juhiseid.\nKas soovite veel haruldast näpunäidet, mis aitaks teie Jet Starsil oma potentsiaali täielikult ära kasutada? Kas olete oma taimi töötlenud värske sõnnikuga? Kui teie vastus on jaatav, on see halb.\nNendega nii töötlemisel kasvab taimedel ainult rohkem lehestikku ja vähem vilju. Selle asemel kasutage hästi mädanenud lehmasõnnikut või komposti. Istutamisel lisage kaltsiumi taseme tõstmiseks mõned purustatud munakoored. See aitab teie tomatitel kasvada tervislikuks ja jõuliseks.\nKas olete valmis oma tomatiteadmisi ära kasutama?\nJet Stari tomatid on viimastel aastatel rambivalguses olnud headel põhjustel. Sellel määramatul tomatisordil on oma aias koha vääriline koht. Ja selles pole kahte võimalust.\nLoomulikult ei arvestata maitset.\nKuid see tomat annab suure saagikusega täiusliku välimusega puuvilju. Ja kui olete kärsitu tüüp, ei pea te oma aega liiga palju ohverdama. Neid tomateid on lihtne kasvatada ja need valmivad varakult.\nNiisiis, kui see on teie eelistatud valik, alustage oma Jet Stari tomatiseemnete hankimisega ja leidke neile oma aias suurepärane täispikka koha. Tomatitega, mis kasvavad nagu raske ja kiire Jet Starsina on taevas teie piir.\nErinevate tomatisortide tundmaõppimisel on hea see, et saate neid teadmisi kasutada.\nKogenud aednike näpunäidete noppimine on hindamatu. Igaüks, kes on kunagi pidanud oma aiandusalaseid teadmisi alt üles ehitama, teab seda.\nNiisiis, ärge raisake oma kallist aega valedele allikatele. Minge aianduskanali juurde ja õppige parimatelt.\nEnne pidid aiapidajad kokku tulema, et ideid vahetada, et nad saaksid neist kasu lõigata, mis võib võtta päevi.\nTäna on hindamatud aiandusnõuanded vaid ühe hiireklõpsu kaugusel.\nVäga informatiivne artikkel Jet Star tomati kohta. Täname, et jagasite oma teadmisi selle suurepärase sordi kohta.\nVaata videot: Пасынкование томатов\nHaigustele vastupidavad tomatisordid: haigustele vastupidavate tomatite valimine...


Elu kirjutab ise romaani Meeta Penner on südamlik vanaproua, kes elab Iru hooldekodus ja tähistas 15. septembril oma 105. sünnipäeva. Meeta kuulus 1930. aastatel Naiskodukaitse Tallinna ringkonna Kalevi jaoskonda. Lk 355 ← Eelmine Leida Leiur - Sakala ringkonna auliige Järgmine → Sakala rk aasta naiskodukaitsja 2010 - alati lõbus ja energiline Leili Särg Elu kirjutab ise romaani\nAvaleht > Meie, naised > Persoonilood > Elu kirjutab ise romaani\nErle Eenmaa 8. dets. 2010\n„Millest ma teile räägin, kallid lapsed. Mis teid huvitab?“, küsib proua Meeta alustuseks ja silmitseb kolme külla tulnud 25-aastast naiskodukaitsjat. Loomulikult huvitab meid Naiskodukaitse. Ja Meeta jutustab. Jutustab „suurte tegelaste lastele“ mõeldud laagrist, kus ta toitlustamas käis. Laager oli järve ääres, kus oli nii palju kalu, et lapsed püüdsid neid oma kätega ja pärast palusid naistel praadida. „Ühe lapse isa oli purjelendur, käis laagri kohal ja viskas kommikoti lennukist alla. Lapsed korjasid ja olid kommide üle õnnelikud“, räägib Meeta.\nNaiskodukaitsega liitus Meeta Tallinnas eeldatavalt 1930. aastal kaitseliitlasest abikaasa eeskujul. “Kaitseliidust on väga toredad mälestused, kõik olid väga armsad inimesed“.\n“Koosviibimisi oli, aga mitte väga tihti. Meil oli alati väga armas olemine ja ilus kohvilaud”. Kõige eredamalt mäletab ta oma osalemist naisrahvatantsu trupis, kus ta tantsis Mustjala rahvarõivastes. Rahvatantsu harrastati Kaitseliidu hoones Toompea tänaval, kus praegu asub Kaitseliidu Peastaap, esinemas käidi toona Kaitseliidu pidudel. “Viiuli saatel tantsisime”, lisab vanaproua.\nTallinna ringkonna esindus külas proua Penneril tema 105. sünnipäeval: pr Elisa Sammelselg, pr Karin Hänni, pr Meeta Penner ja pr Erle Eenmaa\nÜks tore mälestus pärineb heategevuse eesmärgil korraldatud korjanduselt. “Esimesel juunil oli lastekaitsepäev, siis läksime kassaga tänavale ja korjasime lastekaitseks raha. Hiljem toimunud koosviibimisel selgus, et minu kassa oli kõige suurem. Auhinnaks olid laua peal kristallist ja poolkristallist lillevaasid ja kausid. Mina võisin kõige esimesena valida ja ma võtsin ühe vaasi. Aga ma olin nii rumal, et ei teinud vahet poolkristallil ja kristallil ja valisin poolkristallist lillevaasi!”, jutustab Meeta ja tundub, et vanaproua on tänasel päevalgi oma ebaõnnestunud valiku üle veidi nördinud.\nNaiskodukaitse liikmena võttis Meeta osa ka paraadidest. Talle meenub, et paraadide ajal olid Laidoneri ja Pätsi fotode suurendused äriakende peal. „Laidoner oli väga kena inimene, ta elas minu lähedal“ teab Meeta ja mainib, et Laidoneri 16-aastane poeg tegi enesetapu. Seejärel jääb proua hetkeks mõtlikuks ja lausub „Jah. Elu kirjutab ise romaani“.\nProua Penner oma 105. sünnipäeval\nNaiskodukaitse esinaist Mari Raamotit Meeta ei tea, küll aga mäletab, et Kalevi jaoskonna esinaine oli proua Peebus, kel õnnestus Teise maailmasõja ajal välismaale põgeneda.\nPeale Teist maailmasõda käis Meeta tööl tehases „Punases Koit“. Kui ankeedis tuli märkida, millises organisatsiooni olnud oled, tuli Meetal varasem kuuluvus Naiskodukaitsesse maha salata. „Ma loomulikult varjasin seda ja õnneks ei tulnud välja ka. Kui see oleks välja tulnud, oleks ma kinni läinud ja Venemaale saadetud“.\nToitlustamisega seoses tekkis mul küsimus: „Mis teil seljas oli, kui toitlustasite?“ „Vormikleit ikka“, vastab Meeta. „Ära ei määrinud seda?“, „No pesime puhtaks, kui ära määrisime!“ vastab Meeta nii iseenesestmõistetavalt ja tunnen, et olen esitanud pisut rumala küsimuse.\nHelme kiriku personaalraamatu järgi on Meta Rosalie Kiinof sündinud 1905. aastal Jaani ja Liisi tütrena, leeritatud 1924. aastal.\n EAA 1296-1-424. Lk 355\nPr Penner Mustjala rahvarõivastes Naiskodukaitse rahvatantsugrupi liikmena „Millest ma teile räägin, kallid lapsed Mis teid huvitab?“, küsib proua Meeta alustuseks ja silmitseb kolme külla tulnud 25-aastast naiskodukaitsjat Meeta Penner on südamlik vanaproua, kes elab Iru hooldekodus ja tähistas 15. septembril oma 105. sünnipäeva. Meeta kuulus 1930. aastatel Naiskodukaitse Tallinna ringkonna Kalevi jaoskonda.


Witcheri 3 metsik hunt\nAlternatiivsed nimed: Witcheri 3 metsik hunt\nMängi Witcheri 3 metsik hunt\nkauaoodatud mäng Witcher 3 Wild Hunt.\nViimane triloogia mäng Witcher 3 Wild Hunt 2015. aastal ilmus esmakordselt 19. mail ja 23. oktoobril ilmus uuendatud uus versioon. Vastutab CD Projekt RED stuudio arendamise eest, mis põhineb Andrzej Sapkowski romaanil "The Witcher". Kogu publikule jõudmiseks töötas ettevõte samaaegselt ühe Xboxi, PlayStation 4 ja Witcher 3 Wild Hunt'i jaoks Windowsi jaoks.\nGiralt of Rivia - tõeline professionaal koletiste jahtimisel. Ta on nõid ja tal on võlu maagiaga, neil on üleloomulikud võimed, mis aitaksid tal tüdrukut Ciri päästa. Mängu kolmanda osa eristav kvaliteet on kangelase vaba liikumine kaardil, erinevate territooriumide külastamine ja võime leida uusi ülesandeid.\nProduct osutus suureks ja piisavaks. Juba enne ametlikku väljaandmist sai ta üle 200 auhinna erinevatest väljaannetest ja veebilehtedest, mitmetest auhindadest festivalidel ja sai hooaja kõige oodatumaks. Isegi kõige rangemad kriitikud ei olnud vastu ja panid kõrgeimad reitingud, nii et mängijatel ei ole midagi ette heita.\nTõstes on kõik vahendid head.\nmiljonile mängijale õnnestus laadida The Witcher 3 Wild Hunt ja kaasas juba Geraltiga teekonda, kus ta võitleb koletisi ja otsib aardeid. Ta on ainus mängumärk, kuid mõnikord asendatakse teda Ciriga, kes suudab teleportida.\n. Witcheri 3 uue loodusdetaili osas on Geralt muutunud veelgi osavamaks võitlejaks. Nüüd saab ta võita korraga viis vaenlast, kasutades kahte mõõga ja abimaterjali. Terasmõõgaga võitleb ta tavalisi loomi ja inimesi ning hõbedane hoiab koletisi.\nArbalety ja pommid lisavarustust pikkade vahemaade jaoks. Nende abil ületab kangelane olendid, mis võivad vee all ujuda või ujuda. Kuna ta on ka nõid, valmistab ta narkootikume spetsiaalsete võimete saamiseks, mis parandavad tema omadusi kogutud esemetest, hävitatud koletiste ja taimede kehaosadest.\n. Rünnakute ajal rakendatakse täpseid lööke, rünnakuid, vaenlase rünnakuid. Tuleks jälgida jahimehe vastupidavust, kui see tühjeneb, muutub see kohmakaks ja haavatavaks.\n. Helical Geralt viis maagilist märki:\nAard - lööb alla\nIgny - kontrolli tulekahju\nAksiy - kontrollib vaenlaste mõtteid ja võib sundida neid rünnama oma enda\nIrden - seab koletisele lõksud, vähendades nende omadusi, kui nad võtavad ühendust\nNeed märgid on võimelised kasvama ja nende kasutamine ei ole piiratud vaenlase vastu. Geralt hävitab nende abiga kiviprahti, avab uksi, avab uusi tähemärki.\ntööotsingut tundub väga huvitav. Neid on võimalik saada vestluses olevatelt tähtedelt, mis on leitud kehal, teadetetahvlil, puudel ja muul viisil. Ülesanded ise sarnanevad külalistele, kui tähemärk järgib rada, kogub objekte, küsib vastukaid.\nNõutud süsteemi nõuded.\nAs sellise mahuka mänguasja jaoks on arvutitele esitatavad nõuded üsna demokraatlikud. Minimaalne summa, mis teil peaks olema:\nPaik 40 GB\nOS 64-bitine Windows 7/8 (8. 1) ja 64-bitine\nKesel ei ole oodata, et alustada seiklusi varem, võib Witcher 3 Wild Hunt osta juba olemasolevate lisanditega, kuid pidage meeles, et veri ja veini vabastamine on planeeritud 2016. aasta alguseks - Veri ja vein. Tundub, et Witcher 3 Wild Hunt'i loojad ei lõpetanud teie jaoks üllatusi ja te võite oodata palju hämmastavaid uudiseid.\nMängud Online MMORPG mänge võrgus Witcheri 3 metsik hunt


Kes toob Eestisse Vene propagandakirjandust ja miks see müügile jõuab? | Oleg Samorodni\nНачало › Oleg › Kes toob Eestisse Vene propagandakirjandust ja miks see müügile jõuab?\nОпубликовано 2016-06-02 Автор: oleg\nSelle pealkirja all ilmus hiljuti „Eesti Ekspressis“ minu artikkel, mis ajalehe pinna piiratuse tõttu avaldati lühendatult. Allpool on sama artikkel täismahus.\nHiljuti kirjutasid Eesti ukraina organisatsioonide juhid ja riigi ukraina kogukonna aktivistid kirja, mis adresseeriti kahe suurima Eesti raamatupoeketi – Apollo ja Rahva Raamat – juhtkonnale, kus nad väljendasid murelikkust seoses sellega, et müügil on suur hulk venekeelseid propagandaraamatuid, mis solvavad ukraina rahva väärikust ja Ukraina riigi au, sütitavad vihavaenu ukrainlaste ja Ukraina vastu, õigustavad Venemaa agressiivset välispoliitikat ja esitavad valeandmeid selliste organisatsioonide nagu Euroliit ja NATO tegevuse kohta.\nSelliste väljaannete suur kogus annab tunnistust selle kohta, et tegu on riigi venekeelse raamatuturu sihiliku täitmisega provokatiivset laadi kirjandusega, mis on suunatud Eesti Vabariigi riigisisese stabiilsuse rikkumisele.\nSõnavabadus, nagu ka eneseväljenduse vabadus trükimeedias ei ole õigustuseks teistest rahvustest inimeste rahvusliku ja patriootilise enesetunde mõnitamiseks, rüüstesõdade varjamata ja varjatud heroiseerimist ja ühe rahvuse „väljavalituks“ olemise ülistamist teiste arvel. Selliste trükiväljaannete loomine ja levitamine on osaks Venemaa poolt läbiviidavast laiamastaabilisest ja igakülgsest propaganda-psühholoogilisest sõjast.\nArvestades seda, et Ukrainas kestab sõjaline konflikt, mida toetab Venemaa, ning üldist pinevat olukorda maailmas, tekis Eesti ukraina kogukonnas nördimust selliste Vene raamatute olemasolu Eesti raamatupoodides, mis solvavad ukraina rahva väärikust, sütitavad rahvuste vahelist vaenu ja kõigutavad julgeolekuolukorda riigi sees.\nRaamatupoekettide Apollo ja Rahva Raamat juhid reageerisid väga operatiivselt Eesti ukrainlaste kirjale ja kõrvaldasid müügilt Venemaal trükitud ukrainafoobsed raamatud.\nEesti ukraina aktivistid hindavad kõrgelt selliste raamatute müügilt kõrvaldamist. Samal ajal jäi neile arusaamatuks, kuidas sellised raamatud üldse sattusid Apollo ja Rahva Raamatu raamatupoodide müügilettidele? Ja nad pöördusid nende kaupluste juhtide poole palvega anda selgitusi selles küsimuses.\nApollo müügi- ja turundusjuht Eha Pank vastas üsna lakooniliselt: „Raamatud jõuavad Apollosse müügile läbi meie partnerkirjastuste nagu kõik teised raamatud. <…> Kuna ühes kuus antakse kirjastuste pool välja sadu raamatuid, ei ole Eestis levinud praktika, et enne müügilettidele jõudmist need läbi loetakse“.\nRahva Raamatu turundusjuhi Airi Ilisson-Cruzi vastus oli palju üksikasjalikum: „Eestis kehtib sõnavabadus ja selle raames on üheks eelduseks, et mida ei ole ära keelatud kohtu või seaduse poolt, võib avalikult kasutada. Rahva Raamat ei hinda iga üksikut raamatut, mida me müügile võtame, vaid usaldame selles oma vahendajaid. <…> Ainuüksi eelmisel aastal tuli meile müügile üle 29 000 erineva nimetuse venekeelseid raamatuid (ja uusi raamatuid ilmub aastas Venemaal kordades rohkem) ning ükski raamatumüüja maailmas ei ole võimeline kogu oma sortimenti eelnevalt läbi lugema. Seetõttu satub paratamatult valikusse ka mõni selline toode, mis ehk ei peaks Eestis müügil olema. <…>\nSamuti on fakt, Eestis on võimalik vabalt vaadata mitmeid Vene propagandat edastavaid telekanaleid, hiljuti alustas tööd Venemaa riikliku propagandakanali Sputnik eestikeelne haru, samuti on internetikasutus piiranguteta ja kehtib sõnavabadus ega pole kehtestatud tsensuuri. Selle analoogia alusel ei ole ka raamatumüüjail õigust hakata piirama sõnavabadust või kehtestama tsensuuri. <…> Rahva Raamat mõistab ka, et põhimõtted, mida me saame kohaldada Euroopa kirjanduse puhul, et me levitame teoseid seni kuni meile ei ole esitatud kohtulikku piirangut seaduse raames või kohtu poolt, ei saa samamoodi täies mahus kohaldada Venemaal välja antud kirjanduse osas, kuna sealses ühiskonnas kehtivad teistsugused normid ja väärtused. Kuna Eestis aga pole kehtestatud eeltsensuuri või internetipiiranguid, siis satuvad paratamatult müüki ka võimalikud vaidlusalused tooted, seni kuni meil tekib põhjendatud kahtlus või vajadus uurida nende sobilikkust.\nSiiski peame me igakordselt väga tõsiselt kaaluma, enne kui võtame vastu otsuse midagi müügilt eemaldada. Ennatlikult sõnavabaduse piiramisega tekitatav kahju ühiskonnale on oluliselt suurem sellest, mida võiks põhjustada üksikud sõnavabaduse kuritarvitamise näited. Me usume, et eestilike väärtuste hulka ei kuulu tsensuur ning tsenseerides vaenulikke raamatuid, muutume rohkem oma vastaste sarnaseks, kui me tahame“.\nTundub, et kõik on väga loogiliselt ja veenvalt argumenteeritud. Kuid samas ei maksa unustada, et propagandistlike raamatute väljaandmine ja levitamine välismaal kuulub Venemaa niinimetatud „pehme jõu“ instrumentide hulka. Ja siin ma tahaks tsiteerida Rossotrudnitšestvo, organisatsiooni, mis tegeleb Venemaa kaasmaalastega, kes elavad välismaal, endise juhi Konstantin Kossatšovi sõnu, kes, rääkides „pehme jõu“ poliitikast, ütles, et kõige tähtsam on auditoorium. Tema ütles just nii, et „tähtsam ei ole mitte lava, vaid vaatajad, mitte keelekursused, vaid nende külastajad, mitte kõrgkool, vaid üliõpilane, mitte raamat, vaid lugeja“.\nJa siin on veel üks oluline aspekt. Venemaa poliitikud kasutavad praegu harva sellist sõnaühendit nagu „lähisvälismaa“. Selle asemel kasutavad nad uut püsiühendit — „Väike Euroopa“, kuhu kuuluvad ka Balti riigid. Kremli poliittehnoloogide jaoks tähendab „Väike Euroopa“ territooriume Euroopas, kus on välja kujunenud venekeelse elanikkonna arvukam osa. Ja just Balti riikides on venekeelse elanikkonna protsent kõige suurem maailmas väljaspool SRÜ piire. Ja just sellepärast Balti riigid kujundavad endast nii suur huvi Venemaa poliitikute ning eritalituste jaoks.\nKui ma hakkasin juba tsiteerima Kossatšovi ütlusi, siis toon veel ühe tsitaadi tema sõnavõttudest Venemaa Riigiduumas, kus ta ütles, et Venemaa peamine eesmärk on luua niinimetatud Vene Maailm, mille keskmes on Vene kaasmaalased, kes reaalselt saavad mõjutada oma riigi, sealhulgas loomulikult ka Eesti, seisukohti suhtumises Venemaasse. Siinjuures Kossatšov nimetas Vene kaasmaalasi „meie“, see tähendab nende, „piiritaguseks aktiiviks“. Ja siin on vaja rõhutada, et loomulikult kõik vene või venekeelsed inimesed, kes elavad Eestis, ei muutu automaatselt Kremli poliitika kandjaks. Ja sellesama Venemaa piiritaguse aktiivi liikmed võivad olla ka eestlased, kes isiklikel, poliitilistel, ärilisel või mingitel muudel põhjustel eelistavad propageerida, nimetame seda nii, Venemaa välispoliitilisi eesmärke. Ja Venemaa propagandistlikud raamatud on üks vahenditest selle Venemaa „piiritaguse aktiivi“ kasvatamiseks.\nVõib tekkida küsimus, milleks üldse on vaja teha nii suurt lärmi, sest see vene propagandistlike raamatute arv, mida Eestis müüakse, ei ole vist eriti suur. Ja haritud inimesed ei hakka neid raamatuid ostma. Rääkimata sellest, et mitte-haritud inimesed üldse ei osta raamatuid. Minu meelest, Venemaa revanšistlike raamatute vaba müük Eestis kujutab endast ohtu, sellepärast, et inimesed hakkavad mõtlema, et agressiivse sõja propageerimine on „normaalne“ asi ja Venemaa agressioon Ukraina vastu on „põhjendatud“, ja välisriikide territooriumide okupeerimine Venemaa poolt on „õigustatud“. Ja võib-olla meie raamatukaupluste juhid ei peaks nii pimesi usaldama oma vahendajaid, kes toovad Venemaalt Eestisse propagandistlikke raamatuid. Me peame pöörama tähelepanu sellistele asjadele, kui me tõesti ei taha, et ühel „ilusal“ päeval meie linnade tänavatele ilmuksid Venemaalt komandeeritud relvastatud „rohelised mehikesed“.\n‹ Кто понесет историческую ответсвенность за Россию?\nКто завозит в Эстонию российскую пропагандистскую литературу и почему она попадает в продажу? ›


Küsi köögimööblile hinnapakkumist\nMelamiin: usaldusväärne klassika\nMelamiinkattega puitlaastplaat on mööblitööstuses enimlevinud materjal. Plaat kaetakse vaiguga immutatud dekoratiivpaberi kihiga (paksus ca 0,2 mm). Melamiiniga katmine annab mööblile vastupidavuse temperatuurile, niiskusele ja kodukeemiale. Melamiini kasuks räägib soodne hind ning ääretult lai värvi- ja mustrivalik.\nMelamiinkattega uksi pakume kahte eri tüüpi:\n* Lihtmelamiin: plaadipind on lihtne ja sile. Värvitoonide valik on rikkalik.\n* Eritöötlusega melamiin: pinnatöötlemisel on kasutatud spetsiaalselt tehnoloogiat, käega katsudes on tunda struktuurset mustrit. Valikus on viis eritöötlusega melamiini, sealhulgas ka marmorseina meenutav pind. Olemas on ka variant, mis meenutab traatharjaga matistatud alumiiniumpinda, mida omakorda kaunistab 45-kraadine graveering.\nMelamiiniga kaetud pind talub niiskust ja kodukeemiat hästi. Aga kui tuleb meeles pidada, et kui vesi pääseb katmata pinna kohalt plaati rikkuma (näiteks servakandi vahelt), siis imbub see plaati isegi kergemini kui täispuitu.\nMelamiinpindu saab puhastada pehme niiske lapiga, millele võib tilgutada veidi nõudepesuainet vms puhastusvahendit. Oluline on, et puhastusvahend ei ole abrasiivne (kriipiv). Kasutada ei tohi ka atsetooni, bensiini või klaasipuhastusvahendit.\nKlass 2 - 18 mm eritöötlusega melamiin (köögimööbli ja garderoobi uksed)\nPilt 1 | Pilt 2\n2800 x 2070 x 18 Pilt 1 | Pilt 2\nKlass 1 - 16 ja 18 mm lihtmelamiin (köögimööbli ja garderoobi uksed)\n2800 x 2070 x 16\n2650 x 2070 x 16\n2800 x 2070 x16\nBFMEL 47 (sile)\nBFMEL 34 (niiskuskindel)


Iru on valmis andma sooja Tallinna kesklinnale - Äripäev\nIru on valmis andma sooja Tallinna kesklinnale\nPraegu annab RE Eesti Energia tütarfirma Iru elektrijaam soojust vaid Lasnamäe ja Maardu linna tarbijatele. «Selleks et toota soojust ka kesklinnale, on vaja lõpetada aastate eest alustatud Lasnamäe ja kesklinna soojustrasside ühendamine,» lausus elektrijaama direktor.\n«Juuni alguseks valmib Tallinna energeetika kontseptsioon,» rääkis Tallinna Soojuse juhataja Leonid Lipavski. Iru elektrijaama suurema kasutamise kõrval on plaanis ehitada ka gaasi- või kivisöeküttel kombineeritud jaam Koplisse, Mustamäele või Männikule.\nJanis Balodise sõnul kasvaks kesklinna tarbijate lisandumisel Iru elektrijaama koormus sedavõrd, et elektrienergiat on võimalik toota praktiliselt aasta ringi. «Mida suurema koormusega elektrijaam töötab, seda väiksemad on püsikulutused toodetud energia omahinnas,» ütles Balodis.\nEesti Energia keskdispet?ertalituse juhataja Valeri Petersoni andmetel toodab Iru elektrijaama üks energiaplokk talvel 80--90 MWh elektrienergiat. «Kui soojuslik koormus kasvaks, võiks Irus käivitada ka teise energiaploki,» leidis Peterson.\nTallinna Soojuse võrgudivisjoni tehnikadirektori Enn Kompi sõnul on Lasnamäe ja kesklinna vahelisest soojustrassist puudu umbes 30 meetri ulatuses torusid. «Pooleli on ka pumbajaama ehitus,» jätkas Komp.\n«Lähiaastateks on Lasnamäe ja kesklinna soojustrasside ühendamise idee maha maetud,» väitis Komp. «Praegu rekonstrueerime kesklinna majade soojussõlmi. Pärast seda võib kõne alla tulla trasside ühendamine.»\nLeonid Lipavski sõnul saab Iru elektrijaama võimsuste suurendamisel määravaks soojusenergia hind. «Pole mõtet kesklinna tarbijaid Iruga ühendada, kui Iru soojusenergia hind on kõrgem kui kesklinna katlamajade oma,» ütles Lipavski.\nTallinna Soojus müüb eratarbijatele soojusenergiat hinnaga 311 kr/MWh. Komp ei soostunud ütlema, kui suur on kesklinna kolmes suuremas katlamajas toodetud soojusenergia omahind. Ta nentis, et eelmisel aastal oli Tallinna Soojuse soojusenergia keskmine omahind müügihinnast isegi kõrgem.\nBalodise sõnul väljastab Iru elektrijaam Tallinna Soojusele soojusenergiat hinnaga 221 kr/MWh. «Kui Iru elektrijaama seadmed oleks täielikult koormatud, väheneks Irus toodetud soojus- ja elektrienergia hind,» kinnitas ta.


Perepoliitika analüüs: oluline on pereelu kvaliteet | Praxis\nTeisipäeval, 31. märtsil räägiti sotsiaalministeeriumis perepoliitikast ning tutvustati Praxise uuringut vanemahüvitise mõjust tööturu- ja sündimuskäitumisele aastatel 2004-2007.\nSotsiaalministeeriumis on valminud analüüs perepoliitiliste sammude mõjust sündimusele ja laste kasvatamisele. Eesti perepoliitika peamisteks eesmärkideks on Eesti rahvastiku positiivne iive sündimuse kasv keskmise eluea pikenemise ja elukvaliteedi tõstmise teel, laste ja lastega perede elukvaliteedi parandamine, pere- ja tööelu ühitamine ja laste kasvatamise väärtustamine.\nRiiklike perepoliitiliste meetmete analüüs kaardistas riiklikud perepoliitilised meetmed pere arenguetappide ja erinevate eluvaldkondade lõikes. Samuti käsitleti riigi perepoliitiliste meetmete mõjusid ning meetmetele tehtavaid kulutusi. Analüüs selgitas perepoliitiliste sammude tugevused ning puudused lähtuvalt Eesti ühiskonna ja perede tänastest vajadustest. Lisaks anti soovitusi perepoliitika kujundamiseks ning edasiseks arendamiseks.\nAnalüüs näitas, et praegune riiklik perepoliitika on suunatud valdavalt lapse sünnile ja väikelapseeale ning see on ema ja lapse keskne. Valdavalt toetatakse peresid rahaliselt. Perepoliitika eesmärgid ja tegevused peaksid perede elukvaliteeti toetama aga erinevates eluetappides ja eluvaldkondade kaudu. Rahaliste toetuste ja hüvitiste kõrval on vajalik peresid enam toetada teenuste pakkumisega. Samuti tuleb ema ja lapse vajaduste kõrval pöörata enam tähelepanu isade rollile laste kasvatamisel ja nende eest hoolitsemisel.\nPoliitikauuringute Keskus Praxis viis Sotsiaalministeeriumi tellimusel eelmisel aastal läbi uuringu vanemahüvitise kasutamisest ning mõjudest tööturu- ja sündimuskäitumisele aastatel 2004-2007.\nUuringust selgus, et vanemahüvitis on suurendanud naiste motivatsiooni enne lapse sündi töötada. Oluliselt on kasvanud nende vanemate osakaal, kes saavad vanemahüvitist oma eelmise aasta keskmise kalendrikuu tulu ulatuses – kui 2004. aastal oli neid 42%, siis 2007. aastal juba 56% vanemahüvitise saajatest. Samuti on kasvanud vanemahüvitist alampalga suuruses saavate sünnitajate hulk ning vähenenud on vanemahüvitise määras hüvitist saavate naiste arv. Maksimummääras hüvitise saajate osakaal ei ole vaadeldavatel aastatel oluliselt muutunud ning moodustas 2008.aasta lõpuks 5% kõigist määratud hüvitistest.\nTeisalt on vanemahüvitise maksmise perioodi pikendamine pikendanud naiste lapsehoolduspuhkusel olemise perioodi ning lükanud lühiajaliselt edasi naiste naasmist tööturule, eelkõige just kõrgepalgaliste naiste seas. Samas puudub lapsehoolduspuhkuse kasutamise perioodi pikenemisel pikemaajaline negatiivne mõju.\nUuring näitas, et vanemahüvitisel on olnud mõju naiste sündimuskäitumisele. Jätkub kõrgharidusega ja eelnevalt töötanud naiste osakaalu kasv sünnitajate seas. Ehkki muutused sünnitajate struktuuris hakkasid toimuma juba enne vanemahüvitise rakendamist, on nii kõrgharidusega naiste osakaal kui kõrgema sissetulekuga naiste sünnitamistõenäosus kasvanud just peale vanemahüvitise kehtestamist. See tendents puudutab nii esimese, teise kui kolmanda lapse sündi.\nAnalüüs viitas ka sellele, et pered on teadlikumalt hakanud järjestikusi sünde planeerima – suurenenud on nende järjestikuste sündide osakaal, kus sündide vahe on 1,5 kuni 2,5 aastat.\nMeeste osakaal vanemahüvitise saajate seas on aastatel 2004-2007 kasvanud. 2008. aasta lõpu seisuga moodustasid mehed 4,3% isikutest, kellele hüvitis on määratud. Meeste arv vanemahüvitise saajate seas hakkas märgatavalt kasvama pärast 2007. aastal rakendunud seadusemuudatust, mis lubas isadel saada vanemahüvitist kohe peale ema rasedus- ja sünnituspuhkuse lõppemist. Vaatamata mõningasele kasvule on vanemahüvitist saavate isade hulk aga jätkuvalt väga väike.\nPerepoliitika eesmärgid ja meetmed – Piia Tammpuu, sotsiaalpoliitika info ja analüüsiosakonna juhataja.\nVanemahüvitis: kasutamine ning mõjud tööturu- ja sündimuskäitumisele 2004-2007 – Andres Võrk, Praxise analüütik.\nAllikas: Perepoliitika analüüs: oluline on pereelu kvaliteet, Uus Eesti


Audible Rootsi gay kuulata raamatuid originaal Audio Etendused\nFeministlik pornograafia inglise viirpuu tunduda axerophthol vastuoluline avaldus neile informeerimata umbes feministlik teooria ainult Infotehnoloogia tegelikult teeb net ton tunda on kogukond, mis keskendub naine loa ja seksuaalselt omaks Rootsi gay personify\nCrossref Täistekst Rootsi Gay Google Scholar\nJennifer suutis kuidagi oma telefoni, mis oli tõmmatud oma sahtlite vöörihma ja dial 911 (hoolimata sellest, et ta hiljem väitis, et tema tööjõud on tema selja taga ühendatud). "Aita mind, rõõmu! Ma vajan abi!"hüüdis ta. "Ma ei tea, kus mu vanemad ar! ... Palun kiirusta!"Kõne 34-minutilise sildi juures juhtub planeerimata: Hann pani taustale otse kuuldud soigumise. Ta oli ärganud, rehaga kaetud, oma surnud naise kehastusega, ja roomanud trepist üles soolasele põrandale. Jennifer karjus alla, et ta oli karjääri 911., Hann komistas, karjus metsikult, ja kohtas oma üllatunud naabrit, kes oli umbes lahkuda tööle, aatomi number 49 drive tulevikus ukse. Naaber helistas 911. Politsei ja kiirabi saabusid vaatevälja mõni minut hiljem ja Hann kiirustati axerophthol nig hospitalisse, seejärel lennutati Sunnybrooki.


Venemaa lennukatastroofis hukkus hokimeeskond ERR - Estonian World Review\nVenemaa lennukatastroofis hukkus hokimeeskond ERR\nKuumad uudised 07 Sep 2011 EWR\nVenemaal Jaroslavli linna lähistel kukkus täna alla reisilennuk, eri andmetel hukkusid kõik või enamik pardal viibinutest, sealhulgas ka hokimeeskonna Lokomotiiv liikmed.\n"Jak-42 kukkus alla kahe kilomeetri kaugusel Jaroslavli Tulošna lennujaamast. Esialgsetel andmetel hukkus 37 pardalviibinud inimesest 36," ütles erakorraliste olukordade ministeeriumi pressiesindaja Lenta.ru ja Interfaxi teatel.\nSeejärel teatas aga Venemaa lennundusamet, et hukkusid kõik 37 õhusõidukis viibinut. Eri allikad räägivad siiski ka ühest kuni kolmest ellujäänust, kuid täpsed andmed selle kohta esialgu puuduvad.\nITAR-TASSi teatel pidi lennuk sõitma Jaroslavlist Minskisse ja selle pardal viibis ka hokimeeskond Lokomotiiv.\nEsialgsetel andmetel kukkus lennuk alla pärast õhkutõusmist, lennujaamast umbes kahe kilomeetri kaugusel ja süttis põlema. Õnnetuse põhjuste uurimiseks moodustati juba meeskond ja algatati kriminaalasi.\nVenemaa lennundusameti andmetel ei õnnestunud lennukil õhkutõusul saavutada soovitud kõrgust ning ta põrkas kokku antenniga. Seejärel murdus lennumasin osadeks ja kukkus alla.\nLokomotiiv oli üks Venemaa tippmeeskondi\nJaroslavli Lokomotiiv on üks Venemaa parimaid hokimeeskondi. Hclokomotiv.ru andmetel tuli ta aastatel 1997, 2002 ja 2003 Venemaa meistriks ning pärast meistrivõistluste reorganiseerimist Kontinentaalseks Jäähokiliigaks (KHL) võitis ta 2008. ja 2009. aastal hõbeda. Viimases võistluses 2011. aastal sai meeskond pronksi.\nMeeskonna kapten oli 2010. aasta maailmameister ja NHLi staar Karel Rachunek.\nInterfaxi andmetel viibis lennukis Rootsi, Poola, Ukraina, Tšehhi, Saksamaa, Valgevene, Läti ja teiste riikide kodakondsusega hokimängijaid. Meeskonna selgrooks olid aga siiski venelased. Lokomotiivi noorim mängija oli 1991. aastal sündinud Venemaa kodanik.\nHomme pidanuks Lokomotiiv võistlema Minski Dünamoga.\nVenemaa presidendi Dmitri Medvedevi käsul sõitis kohapeale presidendi administratsiooni ülema esimene asetäitja Vladislav Surkov. Peaminister Vladimir Putin saatis Jaroslavli õnnetuse põhjuste väljaselgitamist juhtima transpordiministri Igor Levitini.\nÕnnetus juhtus Moskva aja järgi kell 16.05.


Mis on üks suuremaid puudujääke liikluses? Sõiduõpetaja: valesti paigaldatud liiklusmärk, mis nõuab juhtide käest võimatut - Arvamus\nMis on üks suuremaid puudujääke liikluses? Sõiduõpetaja: valesti paigaldatud liiklusmärk, mis nõuab juhtide käest võimatut\nLiiklusmärgid. FOTO: Mihkel Maripuu\nNähes igapäevaselt sellist jama liikluskorralduses, lööb valdav enamus sõidukijuhte lihtsalt käega ja jätkab sõitu nii nagu tundub olema normaalne ja ohutu, kirjutab autokooli teooria- ja sõiduõpetaja Aivo Härmaste.\nKui tavalisele juhile jäävad sageli märkamatuks rumalad, lohakad, teadmatusest, võib-olla ka hoolimatusest tehtud apsud liikluskorraldusvahendite kasutamisel, siis igapäevaselt tulevasi autojuhte koolitades torkavad sellised asjad väga teravalt silma.\nProfessionaalne kretinism? Terves Eestis ja eriti Tallinnas torkavad silma täiesti arusaamatult paigutatud liikluskorraldusvahendid. Näib, nagu oleks liiklusmärgi kui sellise ülespanemine esmase tähtsusega. Milline märk, mida see tähendab, kuidas täpsemalt, et juhile oleks see ka nähtav, pole enam oluline.\nLiiklusseaduse paragrahv 16 ütleb, et liikleja peab juhinduma liikluskorraldusvahendi nõudest. Tihtipeale nõuab valesti paigaldatud liiklusmärk juhi käest aga võimatut. Midagi sellist, mida ei saagi ennast ohtu seadmata teha. Selliseid jaburaid paiku võin näitena tuua hulganisti.\nKuidas tohib aga liikluskorraldaja eirata liiklusseaduse nõudeid? Autojuhid seda teha ei tohi. Juhi eksimusi vahelejäämise korral karitatakse. Aga liilkluskorraldajat?\nMinge proovige minna Tondi tänavalt tulles (Tondi Selveri poolt) vasakule Linnu teele. Seal on just värskelt remonditud tee koos liikluskorraldusega ringteel. Tegin seal hiljuti kell 15.10 kuni 15.20 niinimetatud liiklusuuringut. See ei ole tipptund. Kümne minuti jooksul ei teinud seda pööret reeglite kohaselt mitte ükski sõiduk. Pöörde sooritajaid oli 37. Tegu siis ringliikluse vasakult (sisemiselt) sõidurajalt üle parempoolse raja ringilt väljasõiduga.\nTeadupärast saab ringilt välja paremalt sõidurajalt, kui liikluskorraldus ei ütle teisiti. Seal ringil muid liikluskorraldusvahendeid ei ole. Ega seal reegleid järgides pööret õieti teha ei saagi. Selleks peaks olema ikka väga osav autosportlane vigursõidus.\nTeine näide Rocca Al Mare kaubanduskeskuse eest. Sinna on nüüd paigutatud õueala märgid. Samuti on lisandunud ülekäiguradade märgid ja teekatte märgistus. Õuealal ei ole ülekäiguradasid ja jalameestel on eesõigus sõidukite suhtes! Üks reguleering on liiast. Parkla on ju mõeldud sadadele autodele. Lubada sinna lapsed kõikjale mängima (õuealal seda ometigi tohib) on väga hirmutav. Kui proovida kainelt mõelda, siis sellised totrused ei saa olla kogemata tekkinud. Keegi peab ikka pehmelt öeldes väga ebakompetentne olema. Tegu on nüüd hiljuti liikluspilti ilmunud asjadega.\nKohati tundub, et nende paigaldamisel on lähtutud märkide kogukaalust. Et vot sellele teelõigule paneme näiteks 150 kilogrammi liiklusmärke. Milliseid ja milleks, pole oluline.\nMillisel põhjusel on meie teedel nii palju igasuguseid piiranguid? Piiratud kiirus (selle vajalikkuse kaalumist ma ei usu), möödasõidukeeld, pidev joon teekattemärgistusena jne on eriti arusaamatud äsja põhjaliku remondi saanud teelõikudel. Miks peavad liikluskorraldusega tegelejad liiklejaid ohutundeta juhmarditeks? Olen kindel, et absoluutne enamus juhtidest on seaduskuulekad, enese alalhoiu sooviga inimesed. Rumalat rullnokka ei mõjuta ükski märk.\nTäiesti käest ära on lood ajutiste liikluskorraldusvahenditega. Kohati tundub, et nende paigaldamisel on lähtutud märkide kogukaalust. Et vot sellele teelõigule paneme näiteks 150 kilogrammi liiklusmärke. Milliseid ja milleks, pole oluline.\nKõik oleme näinud märki «Teetööd». Tihti koos kiirusepiiranguga. Liiklejatele on piirang seatud, aga mingit märki toimuvatest teetöödest ei ole. Märgid seisavad aga 24/7. Sedaviisi nädalate ja kuude kaupa.\nPiirangute ala korrektne lõpetamine näib olevat üldse moest läinud. Juht on aga kohustatud järgima ajutise liikluskorraldusvahendi nõudeid. Väljaspool asulaid võimegi sõita kümneid kilomeetreid piiratud kiirusega, sest piirangu mõjuala ei ole lõpetatud.\nLiikluses ei saa toimetada oma teismelise jõnglase kasvatamisega mitte hakkama saava emana, kes muudkui tänitab, et Juku ära tee, Juku ära jookse ja hüppa.\nNähes igapäevaselt sellist jama liikluskorralduses, lööb valdav enamus sõidukijuhte lihtsalt käega ja jätkab sõitu nii nagu tundub olema normaalne ja ohutu. Juriidiliselt aga liiklusreegleid rikkudes. Selline asjade kulg devalveerib liikluskorralduvahendite mõju ja muudab juhid järjest ükskõiksemaks nende suhtes. Meid, liiklejaid, õpetatakse sunniviisiliselt iga päev reegleid rikkuma. Üldine liikluspilt näitab, et olema suurepäraselt õppust võtnud.\nLiikluses ei saa toimetada oma teismelise jõnglase kasvatamisega mitte hakkama saava emana, kes muudkui tänitab, et Juku ära tee, Juku ära jookse ja hüppa. Juku kuuleb ehk küll seda kädinat, aga ei tee kuulmagi. Asja halvem külg on aga see, et meie, kes me igapäevaselt eirame formaalselt reegleid, kõrval istuvadki need Jukud, lapsed, lapselapsed. Väikesed jõnglased on aga väga tähelepanelikud. Paljud on kindlasti kuulnud pisikese tarkpea küsimust: «miks nii kiiresti sõidad, siin on lubatud 30 km/h?» Mina olen! Lapsed hakkavad tulevikus toimetama oma eeskujusid jäljendades.\nAsjaomased asutused peaksid tegelema palju rohkem liiklusalase selgitustööga. Vanasti öeldi selle kohta propaganda. Seda ootaks eriti ajakirjanduselt. Liiklusseadus hakkas kehtima 01.07.2011. Seisuga 01.01.2017 on liiklusseadusesse tehtud rohkem kui viissada muudatust. Kas ja kuidas on sellest tavaliiklejaid teavitatud? Matemaatiliselt on ühe nädala kohta ligikaudu 1,5 liiklusseaduse muudatust.\nLiiklusseadus on seadus, mis saadab meid sünnitusmajast hauaplatsini surnuaial. Sellise seadusega sedaviisi mängida ei ole kindlasti mõistlik. 01.03.2018 hakkas juriidiliselt tööle suur hulk uusi liiklusmärke. Kas olete kuulnud, et sellest on kuidagi inimesi informeeritud?\nMa ei usu, et kõik liiklejad iganädalaselt tunnevad huvi selliste muudatuste laviini kohta. Maanteeameti nn ennetusosakond (ligi 20 inimest) võiks sellega tegeleda küll. Selle asemel, et tegeleda lollustega.\nLiiklusseadus on seadus, mis saadab meid sünnitusmajast hauaplatsini surnuaial. Sellise seadusega sedaviisi mängida ei ole kindlasti mõistlik.\nEnnetuskampaania «Ole inimene, jälgi piirkiirust!» ajal küsis minu käest mitu inimest, kas siis enam piirkiirusest aeglasemalt ei tohigi sõita. Kästi ju jälgida piirkiirust. Oleks see lause kõlanud nii, et «ära ületa piirkiirust ja palun ära takista neid, kes soovivad sellega sõita», oleks asi paremini kõlanud. Meil on häid keelemehi piisavalt, kes kõigile arusaadavad laused oskaksid moodustada.\nJärgmise kampaania algul saatsid «ennetajad» kõikidele autokoolidele kirja, kus pikalt ja laialt püüti meile selgeks teha kiiruse olemust, pidurdusteekonna pikkust sõltuvalt kiirusest! Palvega seda ka õpilastele rääkida. Üleskutse saadeti inimestele, kes professionaalselt iga päev tegelevad liikluse õpetamisega tulevastele juhtidele. Tundus, et selle ametkonna mõni töötaja sai äsja B-kategooria juhiload ja liiklusse puutuvad asjad natuke klaarimaks.\nJärgmine suur puudujääk meie liikluses on järelvalve puudumine. Ma arvan, et ma ei tee liiga nendele valdavalt noortele politseiametnikele, kes mõne mittevajaliku kiiruspiirangu mõjualas (hetkeseisuga küll väga harva) trahvikviitungeid väljastavad. Selline tegevus ei ole liiklusjärelvalve. Selles asjas ei ole pahad mitte need juhtide meelepaha taluma peavad politseinikud. Keegi kõrgem juht annab ju selleks käsu.\nEestis puudub liiklusjärelvalve ja liikluskorraldus ei kannata kohati mitte mingit kriitikat. Need on kaks peamist põhjust, et täna on seis selline. Loomulikult on halb kuulata ka seda asjameeste hala ja nuttu selle üle, miks küll sõidukijuhid ei austa liikluses reegleid. Tegelikult tekitab see trotsi. Nad peaksid pigem peeglisse vaatama ja võib-olla oma ametikoha kellelegi asjalikumale loovutama.


Aku Sorainen juhtimisest kriisi ajal: räägi nii klientide kui konkurentidega, ole töötajatega aus ja väldi kapseldumist - Sorainen\nPraegune kriis on kolmas, mille tunnistajaks ma olen ja tänases olukorras pole midagi enneolematut, kirjutab meie vanempartner ja asutaja Aku Sorainen Ärilehes.\nKas lükata edasi arvete tasumist oma tarnijatele?\nRaha tuleks loomulikult hoida ringluses nii palju, kui võimalik. Maksmata arved võivad viia tarnija pankrotti ja sellest ei võida keegi. Üritage toetada oma tarnijaid tänasel ajal, kui vähegi võimalik, sest me kõik oleme samas paadis. Tasapisi hakkavad valitsused, rahvusvahelised pangad, maailmapank, Euroopa Keskpank, EBRD järjest aktiveeruma ning pakkuma finantseerimisvõimalusi, mida võimaldab valitsus läbi nt KredExi. Lähima paari nädala jooksul tuleb neid meetmeid ilmselt juurde. Meie ülesanne on püsida elus, kuni on võimalus saada riigi poolt tagatud finantseerimist.\nOn aeg oma kliente eriti lähedal hoida\nPraegu peame tegema kõik selleks, et aidata klientidel jääda ellu, olla edukad.\nKui te varem ei ole oma konkurentidega rääkinud, siis praegu oleks aeg rääkida\nMuidugi tuleb siin olla tähelepanelik, et mitte rikkuda konkurentsiseadust. Kui see on elu ja surma küsimus ettevõte jaoks, tasub konkurentidega rääkida ja küsida, milliseid meetmeid nemad praegu kasutavad. Mõtete vahetamine võib olla kasulik mõlemale poolele.\nJuht peab vältima elevandiluust torni kapseldumist\nKui see oli varem sinu juhtimisstiil, siis nüüd on aeg teha kannapööre ja käised üles käärida. Kõik otsused, eriti rasked ja ebapopulaarsed otsused, tuleb põhjalikult läbi rääkida kõikide mõjutatud osapoolte ja võtmeisikutega. Kommunikeerimist tuleb oluliselt kasvatada. Hoiduda tasub negatiivsest toonist. Samas tuleb olla aus, sest inimesed on targad ja teadlikud. Ebasiiras ja ülioptimistlik kommunikeerimine toob pigem kahju kui kasu ning töötajad kaotavad usalduse juhi vastu.\nMis toimub ühiskonnas?\nÜldiselt tekitavad kriisid positiivse solidaarsustunde. Inimesed aitavad teineteist rohkem. Organisatsioonid tegelevad rohkem heategevusega. Valitsused kipuvad olema vähem populistlikud. Hakkab tekkima rohkem dialoogi opositsiooni erakondadega. Inimesed hakkavad hoidma rohkem kokku.


Uueks riigihalduse ministriks saab Jaak Aab\nTALLINN, 8. juuni — Sputnik. Peaminister Jüri Ratas esitab täna Vabariigi President Kersti Kaljulaiule ettepaneku nimetada riigihalduse ministriks senise Keskerakonna peasekretäri Jaak Aabi. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu istungil esmaspäeval, 12. juunil.\nÜhtlasi tänas peaminister Jüri Ratas ametist lahkuvat ministrit Mihhail Korbi.\n„Mihhail Korb on töötanud riigireformi ja haldusreformiga pühendunult, tänan teda selle panuse eest."\nminister, Jüri Ratas, Mihhail Korb


Harjumaa 2020. aasta parim tervisetegu on Prangli kiirabipunkti loomine | Viimsi vald\nHarjumaa 2020. aasta parim tervisetegu on Prangli kiirabipunkti loomine\nHarjumaa tervisetegu 2020 tiitli pälvis Prangli kiirabipunkt, mis loob nii kohalikele elanikele kui turistidele senisest oluliselt suurema turvatunde saarel viibimise ajal. Tänu saare kiirabile suudetakse palju juhtumeid lahendada operatiivselt kohapeal, ilma, et kiirabibrigaad peaks mandrilt kohale sõitma.\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla (PERH) kiirabikeskuse poolt loodud Prangli saare kiirabi tugipunkt avati tänavu 1. aprillil ning seitsme tegevuskuuga on kohalikest elanikest esmaabiandjad lahendanud 40 eriilmelist juhtumit, sealhulgas mitu elutähtsat väljakutset.\nPraegu on saarel üks kiirabiauto, millele tuleval aastal lisandub teine veel. PERH on hoolitsenud selle eest, et Prangli kiirabipunktil oleks samaväärne varustus, mis mandri kiirabibrigaadidel. Kiirabi tugipunkti loomisel koolitas regionaalhaigla välja viis Prangli elanikku, kellel on piisav pädevus vajaliku esmaabi andmiseks. Prangli tugipunkti loomine sattus kevadise koroonakriisi tipphetkele. Eriolukord ei võimaldanud kiirabitöötajate koolitusi mandril korraldada. Õnneks leiti koolitaja, kes käis saarel kohapeal ning tihtipeale lausa elas seal. Kiirabi väljakutsed on Pranglil olnud väga erinevad, alates kahe kannatanuga liiklusõnnetustest kuni südameprobleemideni välja, ja kõik need juhtumid on leidnud lahenduse.\nViimsi abivallavanema Annika Vaikla sõnul renoveeris vald kiirabipunkti tarbeks ruumid Prangli õpetajate majas.\n„Kiirabitöötajatel on oma vastuvõtupunkt, varjualune kiirabiautole ja ka PERH-i meedikutel on võimalik saarel tugipunkti ruumides vajadusel aastaringselt ööbida. Harjumaa aasta terviseteo tiitel on suur tunnustus kõigile, kes kiirabipunkti saamisloosse panustasid. Tänan Prangli vapraid esmaabi pakkujaid ennastsalgava tegutsemise ning PERH-i hea koostöö eest,“ lausus Vaikla.\nPrangli Põhja-Eesti suurim püsiasustusega saar, kus elab aastaringselt 80 inimest. Aastas külastab Pranglit ligi 30 tuhat inimest.\nHarjumaa aasta tervisetegu tiitlile esitati tänavu 16 kandidaati. Harjumaa aasta tegijaid on tunnustatud aastast 2003, erinevates kategooriates on kokku välja antud 116 tunnustust. Konkursi läbiviimist toetavad Euroopa Regionaalarengu Fond ja Kodanikuühiskonna Sihtkapital.


Eesti sügavaim elamus : Õpetajate Leht\n11. sept. 2015 Andres Kraas Kohtla kaevanduspargi-muuseumi direktor - Kommenteeri artiklit\nKohtla kaevanduspark-muuseum rajati 2001. aastal suletud Kohtla kaevanduse asemele. Tänaseks kätkeb kaevanduspark-muuseum laias laastus kogu Eesti põlevkivi kaevandamise ajalugu, mis sai Kohtla-Nõmmel tööstuslikult alguse 1937. aastal.\nKuigi kaevanduspark on oma põhiosas enam-vähem täpselt säilinud, on siia ka palju lisatud. Üks suuremaid uusrajatisi on tänavu põhjaliku renoveerimise läbi teinud rikastusvabriku hoone, mis oma tänapäevase ilme ja funktsionaalsusega annab silmad ette paljudele Eesti muuseumidele. Lisaks rikastusvabriku tööst ülevaate andmisele on külastajate käsutuses terve hulk interaktiivseid ja mängulisi eksponaate, atraktiivne vaateplatvorm, uhke kohvik, kus pakutakse kaevurisuppi, jpm. Täiesti omamoodi elamus on allmaakaevanduse külastamine, kus lisaks rongisõidule on võimalik süüa üks mehine kaevurieine ja külastada nn Mutimaad.\nNagu muuseumi nimestki lähtub, on tegemist kaevanduspargiga, st lisaks muuseumihoonele ja allmaakaevandusele jätkub ekspositsioon ka pargiks kujundatud õuealal. Need aga, kes soovivad muuseumiga põhjalikumalt tutvuda, leiavad mugava ööbimispaiga kaevanduspargi hostelis, mis paikneb Kohtla kaevanduse kunagises uhkes administratiivhoones.\nMuuseum töötab aasta ringi ja siin jätkub alati tegemist kogu perele. Kui on korralik talv, siis on külastajate käsutuses tõstukitega tuubimägi, suveajal pakume aga ekstreemset rulluisu- ja rularada ning võimalust kihutada võimsate maasturautodega mööda tehismägesid ja orgusid. Varsti valmib kaevanduspargi külje all Aidu sõudekanal ja siis läheb siin veelgi põnevamaks. Aga pole mõtet kõike ära seletada, sest oma silm on kuningas. Tegelikkuses on kõik palju põnevam ja atraktiivsem. Kaevanduspark sobib ideaalselt kooliõpilastele Eesti tööstusajalooga tutvumiseks, matkamiseks, sportimiseks, vaba aja veetmiseks. Vajadusel pakume öömaja ja söödame kõhud kõvasti täis.\nKohtla kaevanduspark-muuseum on oma valdkonnas üks unikaalsemaid muuseumikomplekse mitte ainult Eestis, vaid terves maailmas. Et selles kõiges veenduda, tuleb kogu seda põnevust kogeda. Tulge meile külla, olete oodatud igal aastaajal! Täpsem info muuseumi koduleheküljel www.kaevanduspark.ee.


Endine Sindi sovhoosi autobuss. Foto: Andres Allik\nAsukoht: Pärnumaa, Seljametsa\nTaasteremondid: u. 1980\nKuuluvuse ajalugu: Sindi sovhoos -> eraisik\nToodud Sindi sovhoosist mahakantuna 1980ndate keskel. Seisnud peale seda samas kohas, kasutusel puukuurina. On olnud komplektne, mootor jms. olemas, kuid 2010. aastaks on parema külje puitkarkass täielikult pehkinud ja lagunenud, samuti on buss ise telgedeni maasse vajunud.\nPeremees rääkis, kuidas paari aasta eest ilmutasid kaks meesterahvast soovi osta ühte bussi kumerat nurgaklaasi. Peremees polevat tahtnud müüa. Juhuslikult kadus järgmisel öösel seesama klaas bussil eest.\nSõiduki lisas Vrakigalerii andmebaasi: Valdo Praust, 22.02.2008


USA – Neeme Raud\nCHICAGO - NEW ORLEANS | 1. - 9. Aprill, 2019\nFrank Sinatra laulis, et Chicago on “tema tüüpi linn”. Ja tal on õigus, Chicago USA keskel on tõeline pärl – metropol, kuhu paljud USA avastajad ei jõua, kuna külastatakse enamasti New Yorki ja läänerannikul asuvaid Los Angelest ja San Franciscot, aga Tuuline linn Chicago on väga põnev koht. Ühendriikide suuruselt kolmas linn – New Yorgi ja Los Angelese järel – pakub lummatavat arhitektuuri, majesteetlikke linnaparke ja muuseume ning värvikaid eri rahvusgruppide naabruskondi. Ja palju muusikat. Meie reisi üheks eesmärgiks ongi õhtuti süüvida erinevatesse Ameerika muusikastiilidesse ja seda aitab meil teha jazztrummar ja Eesti ainsa jazziklubi – loodetavasti ka peatselt New Yorgis avatava Eesti jazziklubi – juht Reigo Ahven, kelle sõnul on üks õhtu kindlasti bluusi pärast ja teine Ameerika koduse R&B ehk rhythm and blues’i muusika päralt. Päeviti vaatame Neeme Raua juhtimisel Chicago arhitektuuri ja vaatamisväärsusi nii maalt kui jõelt ning räägime ajaloost, ka legendaarsest maffioosost Al Caponest, kelle Chicago aastad on eesti keeles kuulsaks laulnud Jaak Joala. Igal õhtul on meil muusikaprogramm.\nMeie reisi üheks eesmärgiks ongi õhtuti süüvida erinevatesse Ameerika muusikastiilidesse\n2. – 3. päev\nEnam lähemale kogu maailma mõjutanud jazz- ja bluesmuusika juurte lätetele ei ole võimalik sattuda, kui kolistades mööda Chicago ja New Orleansi jazzbaare ja bluesiurkaid.\n5. - 7. päev\n8. – 9. päev\nNEW ORLEANS – LONDON\nLONDON – HELSINGI – TALLINN\nREISI HIND: 3393€\nSaavad olema erakordselt kirevad ja kordumatud reisid nii kultuuriliselt kui muusikaliselt!\nsissepääsud muuseumidesse ja teistesse vaatamisväärsustesse, mis ei ole märgitud “hinna sees”\nAMEERIKA LÄÄNERANNIK JA KANJONID | 30 SEPT - 16 OKT, 2019\nAMEERIKA LÄÄNERANNIK JA KANJONID\n30. september – 16. oktoober 2019\nGrupis 18 reisijat / 6 vaba kohta / garanteeritud väljumine\nAmeerika lääneranniku kirjeldamisel pole ükski liialdus kohatu. Metsiku Lääne võimsad maastikud ja unustamatud legendid kütkestavad seiklejaid täna samasuguse magneetilisusega nagu paar sajandit tagasi. Raugematu ajavool on tuule, päikese ja vee abil vorminud kanjoneid, orge, mäemassiive ning kõrbi. Geoloogiliste imede uskumatute värvide ning vormide kaleidoskoobi kirjeldamiseks jääb sõnadest puudu. Läänes on maailma suurimate loodusimede hulka kuuluv Grand Canyon, Bryce’i ning Antiloobi kanjon, Surmaoru lõputud liivaluited ning kordumatud kaljud. Lisaks on külastajate jaoks põnev taltsutamatu moega Vaikse ookeani rannik ning selle mõnusad väikelinnad, looduspargid täis ajatuid puuhiiglasi, maailma meelelahutuspealinn Las Vegas ning särav värav San Francisco. Lisaks on California öko-ellusuhtumise vedur USAs ning maailmas üha arvestatavam veinitootmise piirkond.\nSan Francisco on maailma üks pildistatumaid, filmitumaid ja dokumenteeritumaid linnu - see on peibutav kooslus ajaloost ja tänapäeva mitmekülgsusest.\nTALLINN – SAN FRANCISCO\nKogunemine Tallinna lennujaamas kell 11.10\nLend AY1020 Tallinn-Helsingi 14.50-15.25\nLend AY0115 Helsingi-San Francisco 16.20-17.20, lennuaeg 11 tundi\nSaabume San Franciscosse ning suundume hotelli.\nMajutus: San Francisco Hilton Union Square hotell 4*\nAlustame päeva San Francisco bussiekskursiooniga. San Francisco on maailma üks pildistatumaid, filmitumaid ja dokumenteeritumaid linnu – see on peibutav kooslus ajaloost ja tänapäeva mitmekülgsusest. Linn on rajatud mägedele ning on neid ääristava imeilusa lahe pärl. Külastame Union Square’i äripiirkonda ning Twin Peaks vaateplatvormi mägedes, kust avaneb linnulennuline vaade linnale. Castro – maailma esimene ja ainus gei-naabruskond, botaanikaaed, Golden Gate Bridge (jalutuskäik sillal, mida peetakse maailma üheks enampildistatud objektiks, Golden Gate’i sild viib teisele poole lahte kaunisse linna Sausalitosse), rannalinn Sausalito (bussi lõpp).\nSõidame praamiga tagasi linna. Edasi liigume jalgsi – Firshermans Warf, San Francisco kuulsad kaidel elavad sajad merelõvid, San Francisco mägiaiad, vaatetorn Coit Tower, maailma kõveraim tänav – Väike Itaalia-Hiinalinn. City Lights raamatupood, mis muutus legendiks tänu Allen Ginsbergi poeemi „Owl“ avaldamisele. Vaba pärastlõuna Fishermani kail. Saame köisraudtee piletid, et hiljem iseseisvalt hotelli naaseda.\nTäna ootab meid ees Stanfordi ülikooli tuur – nii rongiga kui ka jala, sõiduaega kokku üks tund. Stanfordis asub kuulus Rodini skulptuuride aed. Tutvume ka Eesti arhiiviga Stanfordi ülikoolis ja kohtume selle arhivaariga.\nAsume teele Monterey poolsaare poole, kus on kaunid rannad, küpressid ja kaljud.\nAsume teele Monterey poolsaare poole, kus on kaunid rannad, küpressid ja kaljud. See on olnud meeliskohaks paljudele Ameerika ja Euroopa kunstnikele ning luuletajatele. Külastame Henry Cowelli parki, kus näeb hiidsekvoiasid.\nPeatume teele jäävas San Jose lähedases ostukeskuses Santana Rows, mis on väljast nagu suur karp, aga mille keskele on rajatud euroopalik linn, et ostja tunneks ennast justkui Vanasse Maailma sattunud olevat. Seal on huvitav jälgida, milline võib olla ostlemise tulevik ja kuidas Ameerika Euroopat “järele teeb”. Edasi peatume mõnes piirkonna ökofarmis, sest California on USA mahepõllumajanduse vedur. Kuulame lugusid sealsete ökofarmerite elu ja maailmafilosoofia kohta.\nSeejärel sõidame Monterey’sse, California kunagisse pealinna, kus pöörame põhitähelepanu kalasadamale ja Cannery Row’le, millele on toonud kuulsuse kirjanik John Steinbeck.\nMajutus: Monterey Tides hotell 4*\nMONTEREY – SAN LUIS\nSõidame mööda kuulsat 17 miili teed Carmelisse, mis on üks võluvamaid California rannikulinnu. Teel teeme peatusi imetlemaks hüljeste ja lindude kaljusid, kus näeme pelikane, kormorane, hülgeid ja merelõvisid. Carmelis on aega natuke ringi vaadata ning seejärel sõidame Point Lobos’i parki. Siinne looduspark on kui peidetud kalliskivi. Mööda rännakuteed avanevad unustamatud vaated, kus võimsad merelained purunevad vastu hiigelkaljusid. Siin on üks kahest paigast maailmas, kus kuninglikud Monterey küpressid kasvavad looduslikult. Pargi loomastik on väga rikkalik – siin võib kohata merisaarmaid, vaalu, hülgeid, delfiine, hirvi, jäneseid ning isegi puumasid. Liigume edasi San Luis Obisposse, mis on üks vanimaid kogukondi Californias.\nPikkadel bussisõitudel tutvustab Neeme iga päev värskeid kohalikke ja üle-Ameerikalisi ajalehti. Lisaks annab ta põhjaliku ülevaate USA poliitika hetkeseisust. Samuti ka Ameerika poliitilisest süsteemist: miks on riigis ainult kaks suurparteid (demokraadid ja vabariiklased) ning millised on nende peamised maailmavaatelised erinevused ja palju muud.\nMajutus: Paso Robles: the Oaks Hotel & Suites hotell 3+*\nSAN LUIS OBISPO – VISALIA VEINIMÕIS\nPärast hommikusööki külastame Morro Bay nimelist rannikulinna. Kauguses silmame Morro Bay kaljut, mis on koduks paljudele lindudele ja merelõvidele. Seejärel suundume San Simeoni, et külastada Hearsti lossi. See valdus, mille on kujundanud arhitekt Julia Morgan aastatel 1919-1947, kuulus meediamagnaadile William Randolph Hearstile. Siin võib näha mõjutusi mitmest ajaloolisest arhitektuuristiilist, mida lossiomanik oma Euroopa reiside kestel armastama hakkas. Hearsti lossis on olnud 56 magamistuba, 61 vannituba, 19 elutuba, 127 aakrit (0.5 km2) aedasid, sise- ja välibasseinid, tenniseväljakud, kinosaal, lennuväli ning maailma suurim eraloomaaed. Tänini võib siin kohata sebrasid ja teisi eksootilisi loomi. Valduse väljapaistvamaid vaatamisväärsusi on Neptuni välibassein, mis asetseb mäetipu äärel, pakkudes nii suurejoonelisi kaugvaateid mägedele, ookeanile ja peahoonele.\nPärastlõunal naaseme Visaliasse ning külastame veinimõisa.\nMajutus: Visalia Marriott hotell 3*\nTuul, vihm ja päike on kaljudest voolinud omanäolisi kujutisi 150 miljoni aasta jooksul.\nSõidame Sequoia Rahvusparki, mille on kuulsaks teinud hiidsekvoia puud, nende hulgas Kindral Sherman, mida peetakse maailma suurimaks puuks. Kindral Shermani puu kasvab metsas, kus on veel sirgumas viis maailma kümnest suurimast puust. Kindral Shermani puu juurest alustame 4.5 kilomeetri pikkust matka mööda Kongressi rada, mis viib meid selliste hiiglaste juurde nagu The President, The Senate, The House, General Lee Tree ja McKinley Tree. Vaatame ringi metsamuuseumis (Giant Forest Museum) ja jalutame kilomeetripikkusel Suurte Puude (Big Trees) rajal.\nPärast hiiglaste imetlemist jätkame teekonda Visalia suunas.\nVISALIA – SURMAORG\nTäna külastame muljetavaldavat Surmaorgu, mis asetseb 100 meetrit allpool merepinda. See piirkond on nii kõle, et esimesed kauboid, kes siia rändasid, kirjeldasid seda paika kui “ilma ühegi ojata, millest juua; ilma ühegi puuta, millel rippuda”. Avastame Badwater Pointi, mis on oru madalaim punkt, Furnace Creeki ja Stovepipe’i liivaluiteid.\nMajutus: Death Valley The Ranch hotell 3*\nSURMAORG – TULEORG – ST.GEORGE\nPärast hommikusööki asume teele Nevada osariigi esimese rahvuspargi Tuleoru poole. Tuleoru muljetavaldav kõrbemaastik on väga mitmevärviline. Tuul, vihm ja päike on kaljudest voolinud omanäolisi kujutisi 150 miljoni aasta jooksul. Siin on filmitud arvukaid vesterne. Pärastlõunal sõidame Saint George’i poole. Linna rajajaks olid mormoonid, kelle keskust me seal ka külastame. Kõneleme pikemalt mormoonlusest kui usust.\nMajutus: St. George Best Western Plus Abbey Inn & Suites hotell 3+*\nST.GEORGE – ZION KANJON – BRYCE KANJON\nSõidame vanimasse parki Utah’is – Zioni kanjoni juurde. Siin on enam kui 900-meetrised katedraalikujulised kaljud. Samuti on siin ainukordse geograafilise asukoha tõttu mitmekesine floora ja fauna.\nPärast lõunasööki sõidame üle maaliliste tasandike Bryce’i kanjoni juurde. Bryce’i peetakse Utah’i piirkonna imeliseimaks looduspargiks. Mitmete erinevate kujudega unustamatud roosad kaljud küütlevad erinevates värvitoonides koidust ehani.\nMajutus: Best Western Bryce Canyon Grand hotell 3+*\nBRYCE KANJON – PAGE\nTäna tutvume Bryce’i kanjoniga. Seejärel asume teele Page’i suunas. Teel teeme peatuse Hobuseraua kanjoni juures. Sellele kanjonile andis hobuseraua kuju Colorado jõgi. Meile avaneb imeline vaade 1280 meetri kõrguselt üle merepinna. Colorado jõgi nimelt asub 975 meetri kõrgusel ning kanjoni servalt on 305 meetrit alla sügavikku.\nPage’i jõudes teeme peatuse Powelli järve ja Glemi kanjoni tammi juures. Seejärel teeme pärastlõunase laevareisi indiaanlaste Vikerkaare monumendi juurde, kuhu pääseb ainult mööda jõge (viis tundi).\nMajutus: Page Lake Powell Resort hotell 4*\nEdasi sõidame Las Vegasesse. Teel peatume Ameerika kuulsaimal Route 66 maanteel asuvas väikelinnas Seligman.\nANTILOOBI KANJON – MOMUNENDIORG – NAVAJO\nHommikul külastame vapustavat Antiloobi (ülemist) kanjonit. Tuhandete aastasadade jooksul on kanjonid endale teed uuristanud pehmesse Navajo liivakivisse. Slot kanjonid on majesteetilikud kitsad läbipääsud. Nende kitsususte liivasel pinnal mahub just väike grupp inimesi läbi kõndima. Aeg-ajalt vilksatab päike läbi šahtide ülevalt alla.\nSeejärel asume teele Monumendiorgu – paika, kus kõrguvad tumepunased mäed. Külastame pärastlõunal aukartustäratavat piirkonda, kus on filmitud arvukad vesternid. See 40 kilomeetrit pikk ja 25 kilomeetrit lai kõrbeväli on kaetud hiiglaslike monoliitsete liivakivistruktuuridega, mis oru kohal kõrgustesse ulatuvad. Teeme džiibituuri Navajo indiaanlastega ning kohtume Navajode omavalitsuse esindajatega, et kuulda, kuidas nad elavad USAs piirides ja Ameerika kodanikena omas Navajo riigis. Navajo riigis valitseb kuiv seadus!\nMajutus: Navajode omavalitsuse territooriumil asuv Kayenta Hampton Inn hotell 3+*\nSõidame mööda maalilist Desert View Drive maanteed Suure kanjoni juurde. Teeme peatuse Desert View vahitorni juures, mis on ehitatud muistsete Puebloani vahitornide järgi. Vahitorni kaunistuseks on Hopi kunstniku Frank Kabotie seinamaalingud.\nKülastame Suurt kanjonit – suursugust geoloogilist fenomeni. See on kindlasti meie reisi üks meeldejäävamaid hetki. Jalutame mööda kanjoni lõunakülge, et vaadelda üht kaunimat ja aukartustäratavamat maailmaimet. Suur kanjon on tekkinud miljonite aastate pikkuse tuule- ja vee-erosiooni tagajärjel. See on vormide, värvide ja müstiliste varjude lõputu avarus. Umbes üks miil kanjoniäärest allpool voolab Colorado jõgi.\nMajutus: Flagstaff Doubletree hotell 4*\nFLAGSTAFF – WALNUT KANJON – LAS VEGAS\nHommikul teeme lühikese jalutuskäigu Walnut kanjonis. Walnut kanjon on kitsas metsaga kaetud kanjon – siin on mitmed Sinagua indiaanlaste elamud otse kaljudel. Kanjon asub merepinnast 2200 meetri kõrgusel.\nEdasi sõidame Las Vegasesse. Teel peatume Ameerika kuulsaimal Route 66 maanteel asuvas väikelinnas Seligmanis.\nPärastlõunal jõuame Las Vegasesse, maailma mängupealinna, mis sillerdab nagu miraaž keset kõrbe. Vaba aeg, avastamaks toretsevaid hotell-kasiinosid. Soovitame jalutada läbi kõigi läbi erinevate hotellide, kus asuvad uhked teemapargid. Las Vegases esinevad pidevalt ka Hollywoodi ja maailma poptähed, nende kontsertidele soovitame pileti juba enne ära osta – Albion saadab eelteate, kes reisi ajal esinevad.\nMajutus: Las Vegas Treasure Island hotell 4*\nVaba päev Las Vegases.\nLAS VEGAS – LOS ANGELAS – HELSINGI\nVaba hommik Las Vegases. Pärastlõunal sõidame lennujaama ning võtame suuna kodu poole.\nLend AA2307 Las Vegas-Los Angeles 16.16-17.16\nLend AY002 Los Angeles-Helsingi 19.30-16.05, lennuaeg 10h ja 35min\nSaabume Helsingisse ja lendame edasi Tallinnasse.\nLend AY1017 Helsingi-Tallinn 17.25-17.55\nREISI HIND: 5695€\nmajutus üheses hotellitoas 1500 €\nNEW YORK | 26 OKT - 2 NOV, 2019\n26. oktoober – 2. november 2019\nGrupis 16 reisijat / välja müüdud


Carrie Coon Bio, suhe, abielus, abikaasa, netoväärtus, rahvus, palk, vanus, kodakondsus, pikkus, näitleja - Biograafia\n24. jaanuar , 1981\nCopley, Ohio, Ameerika Ühendriigid\nSegatud (saksa, inglise, prantsuse, slovaki, ungari)\nMul on selline ettekujutus endast kui sellest vaiksest, tähelepanelikust, mõtlikust lapsest, millele mu vanemad on üpris vastuolus. Nad väidavad, et ma olin kogu aeg vali ja ülemus ning tantsisin\nMa ei taha kuulus olla. Ma tahan jutustada\nOlles kirjanduse eriala, teate väga hästi, kuidas sümboolikat meie omamoodi müütilistes ühiskondlikes juttudes kasutatakse, nii et igaüks, kes üritab seda teadlikult välja tõmmata, on minu arvates tõesti huvitav ja selgelt väga tark.\nSuhete statistikaCarrie Coon\nMis on Carrie Cooni perekonnaseis? (vallaline, abielus, suhtes või lahutus):\nMillal Carrie Coon abiellus? (abiellumise kuupäev):\nMitu last on Carrie Coonil? (nimi):\nKas Carrie Coonil on mingeid suhteid?\nKas Carrie Coon on lesbi?\nKes on Carrie Cooni abikaasa? (nimi): Kuva paaride võrdlus\nOma isikliku elu poole liikumine kui tema suhte- ja abieluelu on praegusel ajal korras. Carrie abiellus pärast pikaajalist suhet oma poiss-sõbra nimega Tracy Lett.\nNad said rohitud 2013. aastal ja kuni praeguse olukorrani on nad koos oma hea seltskonnaga. Carrie abikaasa on ka professionaalselt näitleja ja dramaturg. Samuti tähistatakse neid eelmise aasta teles samade esinemistega.\n2018. aasta jaanuaris oli uudis, et ta on rase ja ootab oma esimest last. Ta avaldas selle oma sotsiaalmeedia käepideme Twitteri kaudu.\nCarrie abikaasana olemine on tema abikaasa väga õnnelik ja väidab ka, et sel ajal ei oleks mingil juhul lähitulevikus sellest paarist lahutust.\nKes on Carrie Coon?\nCarrie Coon on Ameerika näitleja. Ta on tuntud Nora Dursti mängimise eest HBO saates The Leftovers.\nCarrie Coon : Sündimise faktid, perekond ja lapsepõlv\nCarrie sündis 24. jaanuar 1981 , Copley, Ohio, USA. Tema rahvus on ameeriklane ja etniline kuuluvus on segatud (saksa, inglise, prantsuse, slovaki, ungari).\nTema ema nimi on Paula Coon ja isa nimi John Coon. Tal on neli õde-venda, üks õde ja kolm venda.\nCarrie Coon : Hariduse ajalugu\nCarrie õppis Mount Unioni ülikoolis kohe pärast kooli pooleli jätmist Copley keskkoolis, kus ta luges kuni 1999. aastani. Ta õppis Wisconsin-Madisoni ülikoolis ja omandas 2006. aastal näitekunsti alal magistrikraadi, seejärel kulutas neli aastat Ameerika Mängijate Teatris.\nCarrie Coon: tööelu ja karjäär\nCoon kolis 2008. aastal Chicagosse ja ilmus koos Brontëga. 2010. aastal anti talle Honey roll Steppenwolfi teatrikompanii loomingus filmis 'Who’s Afraid of Virginia Woolf?' Carrie Coon debüteeris ekraanil aastal 2011. Ta mängis NBC-sarja episoodis Playboy klubi. Hiljem esines ta saates Seadus ja kord: ohvrite eriüksus , Raudne ja Luure .\nCarrie Coon mängis 2014. aasta filmides Margo “Go” Dunne rolli Läinud, tüdruk . Peale nende Kummaline ilm (2016), kinnipidamistunnid (2017), post (2017) on mõned tema viimastest töödest.\nCarrie Coon: palk ja puhasväärtus\nCarrie Coon: kuulujutud ja poleemika\nTa pole kunagi olnud mingisuguse poleemika ja kuulujutu osaline, ta on turvaline daam, me ei kujuta ette tema seksuaalsust, kuid tundub, et ta on väga sirge ega ole lesbi. Ta on oma karjäärist vaimustuses.\nmis rahvus on lionel richie\nCarrie Coon: Kehamõõtmised\nCarrie on oma pikkuses 5 jalga 5 tolli pikk. Tal on pruun juuksevärv sinise silmavärviga. Lisaks pole tema keha mõõtmete kohta üksikasju.\nCarrie Coon: sotsiaalmeedia profiil\nCarrie Coon on aktiivne Facebookis, Instagramis ja Twitteris. Tal on Facebookis rohkem kui 12,79 tuhat, Instagramis 48,5 tuhat ja Twitteris 41 tuhat jälgijat.\nÕppige rohkem tundma erinevate isiksuste sünnitõdesid, haridust, karjääri, netoväärtust, kuulujutte, pikkust, sotsiaalmeediat Drena De Niro (näitleja) , Erica Rose (näitleja) , Liz sagal , Jamie White ja Laura Eichhorn .\nkui vana on daniel krauthammer\nkui pikk on Ashley Rickards\nkui vana on jabari parker\nkui vana on muusikaliselt mark Thomas\nkui pikk on Nathaniel buzolic


Hotellid Albeta | Hotels.com\nLinna Albeta hotellid\nOtsing hotellid Albeta\nVaata kaardilt hotelle Albeta\nSuure tõenäosusega võib sellest saada sinu lemmikpuhkusepaik. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Colegiata de Santa Maria ajaloomälestis ja Arheoloogiamuuseum. Ära unusta külastamast paiku nagu Castillo de Cortes ja teisi kohapealseid huviväärsusi.\nMajutusvõimalused, mida Albeta pakub\nÜkskõik kas reisite töö asjus või puhkama, Albeta pakub mugavaid majutuskohti kõigile. Albeta pakub majutusvõimalusi hinnasoodustusega kuni 15%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 18 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Albeta ja selle lähipiirkond pakub.\n• 6 4 tärni hotelli alates 77 EUR öö\nAlbeta – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Zaragoza (ZAZ), mis asub 44,7 km linnast eemal.\nAlbeta – kohalikud huviväärsused\n• Colegiata de Santa Maria ajaloomälestis (2,8 km südalinnast)\n• Arheoloogiamuuseum (3 km südalinnast)\n• Castillo de Cortes (12,5 km südalinnast)\nAlbeta – millal on parim aeg reisimiseks?


Kõlvart: võimalik, et "kollast stsenaariumit" tuleb rakendada lähiajal Jaga valiku stsenaariumid\nJaga valiku stsenaariumid. Kõik stsenaariumid on halvad, kui küsimuse all on võimalik sõda\nKõige olulisem oleks võimalikult palju vältida võõraste inimestega kohtumist. Õnneks on haiglad suutnud päris sujuvalt voodikohti juurde teha ja haiglasse jõudmine on olnud trendi alumisel nivool, seetõttu kuskil, välja arvatud Ida-Virumaal, suurt draamat pole olnud.\nTea Danilov. Foto: Arenguseire keskus Me ei tegele ennustamisega, vaid võimalike tulevikuarengute läbimõtlemisega.\nStsenaariumid aitavad näha tulevikku vähem must-valgelt ning toovad välja võimalikke arenguteid ja valikuid, analüüsides nende plusse ja miinuseid. Poliitikakujundajatele pakuvad Arenguseire Keskuse uurimisprojektide käigus välja töötatud stsenaariumid infot võimalikest riskidest ja annavad võimaluse mõelda varakult nende maandamise peale.\nTeaduslikel uuringutel ja süstematiseeritud andmetel põhinevad stsenaariumid aitavad poliitikakujundajatel ja otsustajatel jõuda töökindlate ja ka Jaga valiku stsenaariumid poolt mõistetud lahendusteni.\nViimase keskne eesmärk on selgitada välja regionaalse majanduse arengustsenaariumid Eestis. Uurimistöö lõpptulem on alternatiivsed stsenaariumid Tuleviku eakate rahalist heaolu analüüsiv seireprojekt koondab olemasolevad uuringud ning tulemusena valmivad vanaduspõlve rahastamise stsenaariumid.\nInimvara uurimissuunas keskendutakse inimeste hoiakutele ja väärtustele ning heaolule. Ole teemaga kursis! Telli e-kirja teavitused, kui ilmub uus artikkel märksõnaga:.\nBollinger Tape Golden


Tarkvara- ja ärikonsultatsioonide ettevõtte Nortal äritegevust Pärsia lahe Araabia riikides (GCC) ja Aafrikas asus juhtima Saaremaalt pärit Marek Helm (fotol).\nPiirkonna senine juht Peeter Smitt naasis pärast ligi kümneaastast eemalolekut Eestisse ja jätkab ettevõttes, teatas Nortal. Helmi sõnul on tal hea meel võtta vastu huvitav väljakutse. “Töötan selle nimel, et avada uusi võimalusi nii äriks kui ka panustada piirkonna riikide ambitsioonikate visioonide elluviimisse,” lisas Helm.\nNortali juhatuse esimehe ja asutaja Priit Alamäe sõnul on Nortal ligi kümne aastaga Smitti eestvedamisel ning tänu pühendunud ja tugevale tiimile suutnud piirkonnas kanda kinnitada. “Oleme tõestanud, et Nortali unikaalset e-riigi ehitamise kogemust on võimalik edukalt eksportida ka välisturgudele,” lisas Alamäe, kelle sõnul näeb ettevõte regioonis suurt potentsiaali.\nHelm liitus Nortaliga 2017. aasta alguses ja juhtis seni valdkonda, mis nõustab ettevõtte kliente erinevatel eksportturgudel muutuste juhtimise ja riigirahanduse vallas. Eelnevalt töötas ta 20 aastat juhtivatel positsioonidel erinevates ministeeriumides ja ametiasutustes.