kust see padre, 2006-01-11 14:18:43\noma ennekuulmatuid elutõdesid küll ammutab?\nvigade parandus, 2006-01-11 14:22:51\nIkke onu olen, äi tädi.\nskeptik, 2006-01-11 14:31:37\neinohh, mis sind küll vaevab\njärgi aga usinalt dr Joosu soovitusi - kui kihk jälle suureks hakkab minema, siis aitab üks korralik pihkupeks\nKirjuta see soovitus endale otsa ette. Lase särkipoes särgile trükkida - nii õigetpidi kui peegelpildis.\nskeptik, 2006-01-11 14:32:15\nja-jah - ikka "särgipoes"\nlevi, Padre, 2006-01-11 14:52:58\nSa oled sa tsuktsiga, nagu kaks tilka vett, sest ka tema arvas, et kui keegi midagi mittekonkreetsele inimesele elik üldiselt räägib ja mis talle -s.t. tsuktsile - ei meeldi, siis see tähendab, et see rääkija inimene hüppas selle jutuga kaudu talle persega näkku. Nii paistab ka lugu sinuga olema, sest sa ise tegid Elfitaadist õpetaja ja endast õpetatava. Muideks, et sulle see asi ükskord selgeks saaks.\nlevi, Padre, 2006-01-11 15:04:38\nA võimalik, padre, et sa oled kunagi inimese läbi, kellele sa pidid alluma, haiget saanud, s.t. olnud just oma ülemäärase uhkuse tõttu kas solvatu v solvunud või siis saanud petta v olnud pettunu. Miks muidu sulle pidevalt tundub, et keegi sind või kedagi teist õpetab, ja miks sa selle peale nii leili pöörad, et ses osas lausa märkuste tegemist (sic! teiste tähelepanu äratamist) vajalikuks pead.\nlevi, Padre, 2006-01-11 15:12:40\nja siin - via-s - sa siis nüüd teiste tähelepanu lunidki. a eks ikka selleks, et oma solvumis -v pettumistundega, mis enda alateadvuslikult mõningaid asju dermineerib, võidelda. kõik õige, kuid see tee ja meetod sellega võitlemiseks, ei ole antud juhul lihtsalt õige. Miks? A sellepärast, et seline meetod ei saa kunagi vilja kanda elik kõrvaldada seda põhjust, mis neid sinu tegusid käima lükkab. selleks on lihtsalt teine tee ja teised meetodid.\nlevi, Padre, 2006-01-11 15:14:24\nskeptik, 2006-01-11 15:18:57\na levi, mis sinu mure küll on?\nrakenda oma psühholoogiahuvi ka enda kallal natuke\nja ootan sama sisukat eneseanalüüsi nagu sa oled Joosu ja Padre puhuks toimetanud\nlevi, Padre, 2006-01-11 15:22:21\nmuide, väljend ‘persega näkku hüppama’ on tsuktsi enda väljend, mida ta kasutas netisuhtluse olemuse mõistatamiseks, kui keegi lihtsalt rääkis midagi, mis ei olnud küll mõeldud talle, aga tema siiski pidas õigemaks teha endast selle jutu adressaatsubjekti.\nlevi, skeptik, 2006-01-11 15:23:54\nmul ei ole mingit muret.\na sa võid oodata mida iganes, mis ei tähenda, et sa peaksid miksit saama. see oleks antud olukorras lihtsalt väär.\nskeptik, 2006-01-11 15:30:47\nära siis muretse, kui sul muret pole\ntsukts, 2006-01-11 15:34:28\nNagu ma näen, on ‘tsuktsitõbi’ haigus, millest ei paraneta.\nlevi, tsukts, 2006-01-11 15:46:17\nsind teades võin südamerahuga ja veendunult öelda, et sittagi sa irwad. Valetamine on sul veres. Hoopis jutt, mis sind puudutab, häirib sind. irwamisest on asi tõesti väga kaugel, valevorstist tsuktsake.\na mina hoopis irwan sinu jutu peale, ja seda ka siiralt.\nlevike, nupsununnuke, sa võid kõike arvata, mis sinu pääke välja mõtleb, aga faktid on kangekaelsed asjad ja fakt on see, et sina lased nagu aurumasin: “tsukts-tsukts-tsukts-tsukys-tsukts-tsukts”.\nVaata ringi, maailm on palju laiem kui tsukts, ja püüa ennast tsuktsisõltuvusest terveks ravida.\nElfitaat, skeptik, 2006-01-11 15:55:12\nUnustasid lisamata, et kõik, millest räägid siin, toimib SINU maailmas.\nMida tähendab sõna “tegelikult”, aga seda, et sa ei austa teiste maailmapilti. Vägisi püüad sellest teerulliga üle ajada.\nEi mingeid valikuid ja sellele järgnevaid vastavaid juhtumeid. Pole olemas\nJälle sinu jaoks, sinule kättesaadavas maailmas.\nSa lihtsalt ei tea seda ja need seadused toimivad sinu jaoks märkamatult, teadvustamatult, spontaanselt, põhjuse tagajärje moel.\nMina olen püüdnudki panna inimesi uskuma, et see on võimalik, kui seda proovida. Pole mina seda välja mõelnud, küsige mõne targema käest, siin neid küll.\nKa kiirenduse värk oli sellest seeriast.\nskeptik, 2006-01-11 16:04:32\nMitu maailma meil siin on?\nElfitaat, skeptik, 2006-01-11 16:43:11\nkriimuline süsinik, 2006-01-11 16:48:48\nkui teed keeta, siis tuleb kannu panna iga jooja jaoks lusikatäis teepuru ja üks lisaks kannu jaoks ka...\nskeptik, 2006-01-11 16:52:36\nja kui ma tahan ja nii otsustan ja kõva häälega välja ütlen, et maakera on lapik, siis nii kohe ongi?


Jalutuskäik ajas: Gustav Adolfi kuju\nGustav Adolfi kuju\nLume-Adolf on korra uue monumendi avamise 20.aastapäeval blogist läbi käinud, aga nüüd peatun sellel teemal põhjalikumalt.\nKuju Tartu Ülikooli asutaja Gustav II Adolfi mälestuseks avati 27.juunil 1928. aastal Eesti Vabariigi 10.aastapäevaks ning hävitati 15.mail 1950.aastal.\nÜhel 1988.a kevadtalvisel hommikul nägid tööle tõttavad inimesed, et öösel on ülikooli taha Gustav Adolfi kuju tekkinud. Kuigi mobiile ei olnud, levis uudis kulutulena ja tipnes lumekuju piduliku avamisega, kus esines kõnega tol ajal ülikooli teabeteenistuses töötanud Indrek Tarand ja laulis laulukoor.\nMinu ajaloolasest sõber, kes oli Tartust väljas, kuulis raadiost üksikasjalikku kirjeldust kuju avamisest ning ei jõudnud ära imestada, kuidas tema, muidu kultuurne inimene, ei tea mitte midagi selle kuju taastamisest ega paigaldamisest.\nLumekuju seisis mõned päevad, siis sulas ära. Samal kohal oli hiljem hulk aega vineertahvel, mille peale oli joonistatud Gustav Adolfi pilt.\nPäev enne ametlikku avamist.\n23.aprillil 1992 taasavati Gustav II Adolfi pronksist kuju. Monumenti käis avamas Rootsi kuningas Karl XVI Gustav koos kuninganna Silviaga.\nRootsi kuningaid on Eestis päris palju käinud, alguses olid need sõjakäigud, pärast riigivisiidid. 1992.a visiit oli eriline selle poolest, et vahepeal ei olnud Rootsi kuningakojast 60 aastat Eestis ja ka Tartus käidud, kroonprints Gustav Adolf oli viimati olnud Tartus 30.06.1932 - 1.07.1932.\nVõib-olla ei olnud kõik päris nii, aga teadjad inimesed rääkisid mulle Rootsi kuninga visiidist sellist lugu:\nKuninga tööpäev Tartu linnas oli ette nähtud pikk ja ka kuningad ja kuningannad on inimesed ning peavad käima kohas, kus kuningas jala käib. Kuna tol ajal oli viisakate käimlatega Tartu linnas kitsas, siis püüdsid vastuvõtjad ära arvata, millal kuningas võiks WC-sse tahta. Ülikooli rektoraati oli just hiljuti uus WC ehitatud, raekojas remonditi üks spetsiaalselt kuningapaari visiidiks ära, aga ülejäänud kõik olid jubedad peldikud.\nAlgul oli vastuvõtt Raekoja platsil ja Raekojas, siis ülikooli peahoones. Viimases oli kohutavalt haisev meeste peldik kohe otse tagaukse juures, aga sinna lähedale kuningat ei lastud, selleks ajaks avati spetsiaalselt rektoraadist õue viiv uks, kust mindi peahoone taha kuju avama. Kuju sai avatud, aga kuningas polnud ikka avaldanud soovi keha kergendada, ei saanud ju öelda, et kuninglik hiilgus käigu praegu pissil ära, pärast enam ei saa. Edasi mindi Toomele ajaloomuuseumi juurde. Jälle laulukoor laulmas... aga nüüd hakkas kuningas nihelema ja avaldas soovi käimlat kasutada. Sellega polnud keegi arvestanud, ajaloomuuseumi WC-d olid ette valmistamata! Aga mis teha, Raekoja platsi ja peahoonesse liiga pikk maa ning juhatatati ta siis tavalisse WC-sse, kust kuningas mõne aja pärast äraseletatud näoga väljus. Kuninganna kohta puuduvad andmed, ajaloomuuseumi kempsu ta igatahes ei kasutanud.\nAndres Joala fotod.\nPostitaja: Aki kell 07:22\nSildid: 20.saj lõpp\nJaak Joala 1975\nLinnaliinibuss Kalda tee peatuses 1977. aastal


Esmaspäev, 01 Mai 2017\tKirjutas Sergei Hudijev\n“Kirik on aastasadu teadlasi põletanud.” Aga tegelikult? Euroopa teadus on rajatud kristlaste poolt – see on ajalooline fakt.\nVõime arvata, et meie usk on õige, ent me ei suuda seda alati mitteusklikule selgitada või tõestada. Eriti sellisele, kelles meie maailmanägemus kutsub millegipärast esile ärrituse. Ateisti mõistlikud küsimused võivad viia tupikusse ka kõige siiramalt uskuva ristiinimese. Vene Õigeusu Kiriku väljaanne Foma (Toomas) on suunatud äsja usule tulnutele ja käsitleb õpetuslikke küsimusi. Samas käsitleb ta ka laiemalt ühiskonna ja kirikuelu küsimusi. Käesolevas kirjatükis vastab ajakirja kaastööline Sergei Hudijev mõnedele toimetusele laekunud küsimustele.\nKuidas on lood teaduse ja religiooni vahelise sajanditepikkuse konfliktiga?\nSelles osas on kõik lihtne – mitte mingisugust “sajandeid kestvat konflikti” ei ole olnud. Müüt sellest vastasseisust tekkis alles 19. sajandi lõpus ja me teame ka selle autoreid. Nendeks on John William Draper, kes avaldas 1874. aastal USA-s raamatu “Teaduse ja religiooni vahelise võitluse ajalugu” (History of the Conflict Between Religion and Science, New York: D. Appleton, 1874), ja Andrew Dickson White, kes umbes samal ajal avaldas usuvastaseid artikleid ning üllitas 1896. aastal teose “Teaduse ja teoloogia sõjaajalugu kristlikus maailmas” (A History of the Warfare of Science with Theology in Christendom).\nMeie ajal ei toeta teadusloolased sellist konfliktimudelit, mis Draper’il ja White’il põhineb kahel, Galileo Galilei ning Charles Darwiniga seotud episoodil, kuigi usutegelastel olid teaduse suhtes vägagi erinevad seisukohad.\nTuntud bioloog ja agnostik Stephen Jay Gould ütleb: “Draperi ja White’i andmed erinevad oluliselt sellest, mis toimus tegelikult teaduse ja religiooni omavahelistes suhetes… Mõlemad kasutavad oma ajaloonägemuse tõestamiseks müüte – selliseid, nagu näiteks müüt “lapikust maast”.”\nKõik ju teavad, et kirikutegelased põletasid teadlasi veendumuse pärast, et Maa on ümmargune!\nSee populaarne fraas sisaldab kahte väidet: 1) kirik uskus sellesse, et Maa on lapik, ja 2) kirikutegelased põletasid teadlasi teadustöö pärast.\nNii esimene kui teine kuuluvad tüüpiliste ateistlike müütide hulka, mida kasutatakse artiklist artiklisse ja raamatust raamatusse ning tavaliselt lugejad ei üritagi neid kontrollida. Ent mis juhtub, kui näitame üles natukenegi uudishimu?\nMaa kerakujulisus oli inimestele teada juba antiikajal – juba ammu märgati, et merele läinud laevade mastid kaovad tasahilju horisondi taha, ning keskaegsed kristlased ei kavatsenudki seda vaidlustada. Mis aga puudutab “põletatud teadlasi”, siis proovigem täpsustada üksikasju – näiteks teadusmärtrite arvu. Kui palju neid oli? Kui mitu ohvrit nõudis sajanditepikkune julm võitlus teaduse ja religioosse hullumeelsuse vahel? Proovigem see välja selgitada.\nPöördudes ateistliku kirjanduse juurde, leiame ainult kaks kandidaati, kes sobivad Kiriku poolt põletatud teadlaste rolli – Giordano Bruno ning Miguel Serveto, kes hukati kalvinistlikus Genfis. Kas Giordano Bruno oli teadlane, kas võib teda suureks nimetada? See on vaidluse koht. Enamik allikaid eelistavad teda nimetada filosoofiks ja müstikuks, tema säilinud tööd on aga okultistlikud – seega mitte kuidagi teaduslikud. Põhjused tema põletamiseks ei tulenenud teadustööst. Keegi ei süüdistanud Brunot teaduslike seisukohtade väljaütlemiste pärast. Talle esitatud süüdistus põhines väljaütlemistel Kristuse, Neitsi Maarja ja sakramentide suhtes ning okultismi praktiseerimisel. Ei ole midagi head selles, et inimesi põletatakse ükskõik milliste vaadete pärast, ent olgu veel kord märgitud, et Bruno vaadetel, milles teda süüdistati, ei olnud mingit pistmist teadusega. Okultistid, Hermes Trismegistose ja salakunstide kummardajad võivad teda kahtlemata oma märtriks pidada, ent teaduse nimel kannatajaks ei või teda mitte mingil moel nimetada.\nMiguel Serveto oli tõesti arst ning loodusteadlane. Ta tõepoolest põletati Genfis. Ent ka tema ei sobi eriti “teaduse ja religiooni vahelise võitluse” ohvriks. Serveto ise oli fanaatiliselt religioosne. Just nimelt tema religioossus, aga mitte teaduslikud arusaamad viisid ta tuleriidale. Serveto mõisteti süüdi tema raamatu “Kristluse taastamine” eest. Selles eitas ta Kolmainu Jumalat ning üleüldse esitas Jean Calvini (ja ka teiste) seisukohast võetuina äärmiselt hereetilisi vaateid.\nSeega, kas me leidsime vastuse küsimusele: kui palju teadlasi põletati kirikutegelaste poolt nende teaduslike saavutuste pärast? Leidsime, ja väga täpse. Mitte ühtegi.\nLoomulikult on hereetikute ning ükskõik kelle põletamine ebaõiglane. Ent religioossed valeõpetajad ei või kuidagi olla teadusmärtrite killas – nad on omaeneste religioossete liikumiste usutunnistajateks.\n“Galilei süüasja” puhul sundisid katoliku kiriku võimud tõepoolest suurt teadlast lahti ütlema tema teaduslikest seisukohtadest. Nende positsiooni võib ajaloolises kontekstis mõneti mõista, kuigi see on kahtlemata ekslik. Ent kas Galilei leidis otsa tuleriidal? Ei. Milles väljendus inkvisitsiooni elajalikkus selles ajaloolises ja kulminatiivses juhtumis? Galilei mõisteti koduaresti, mille ta veetis alguses oma sõbra, Siena peapiiskopi Piccolomini palees, hiljem oma sünnikohas Arcetris.\nKas siis religioon ei ahistanud teadust?\nSee on veel üks populaarne müüt. Teadus on loodud kristlaste poolt. Võtke näiteks füüsika või keemia õpik ning eemaldage sealt kõik lehed, kus kirjutatu on seotud usklike kristlastega. Mis teile jääb?\nKui me vaatame Robert Boyle’i (1627–1691; iiri füüsik ja keemik, keemia kui katselise teaduse rajajaid, teadusühingu Londoni Kuninglik Selts asutaja ja president), Isaac Newtoni, Blaise Pascali, Antoine Laurent de Lavoisieri (1743 Pariis – 1794; prantsuse keemik, nüüdisaegse keemia rajaja) eluloolisi andmeid, avastame, et nad kõik mitte lihtsalt ei kuulunud kristlikkusse kultuuriruumi, vaid olid ka isiklike usuliste veendumustega.\nMitte keegi ei sundinud näiteks Boyle’i tõlkima Piiblit gaeli keelde ja finantseerima misjonit Indias.\nNewton oli usklik inimene, ent keeldus seejuures liitumast anglikaani kiriku kui riikliku struktuuriga ja see tekitas talle elus teatud probleeme. Ta suhtus usuküsimustesse piisavalt tõsiselt, et neid raskusi kannatada. Newtoni pärandi hulgas on enam pühakirjaseletusi kui füüsikaalaseid töid.\nEuroopa teadus on rajatud kristlaste poolt – see on ajalooline fakt. Usklikud inimesed on andnud suure panuse – ja teevad seda jätkuvalt – selle arengusse.\nBlaise Pascal ei olnud mitte ainult usklik, vaid ka väljapaistev kristlik mõtleja ning apologeet. Veel võib nimetada inglise füüsikut ja keemikut Michael Faradayd, keda lubati kantslisse jutlustama. Šoti füüsik, matemaatik ning elektromagnetilise väljateooria rajaja James Clerk Maxwell ja mikrobioloogia rajaja Louis Pasteur olid samuti usklikud inimesed. Euroopa teadus on rajatud kristlaste poolt – see on ajalooline fakt. Usklikud inimesed on andnud suure panuse – ja teevad seda jätkuvalt – selle arengusse. Universumi laienemise teooria esitas katoliiklik vaimulik George Lemaître. Üks sünteetilise teooria loojatest Theodosy Dobžinsky oli õigeusu vaimulik. Uskliku inimesena on tuntud ka väljapaistev kaasaegne geneetik Francis Collins, kes oli genoomi lahtišifreerimise projekti juht. Praegu on ta Rahvusvahelise Inimese Tervise Instituudi direktor. Teaduslikke saavutusi on nendel inimestel tunduvalt rohkem kui näiteks Venemaal tuntud organisatsiooni Ru antireligion liikmetel. Selliselt on ettekujutus “konfliktist teaduse ja religiooni vahel” täiesti põhjendamatu.\nAlgselt ilmunud ajakirjas Foma, tõlkinud Roland Tõnisson\nTõlge avaldati esmalt portaalis Objektiiv.ee\nIllustratsioon: Galileo Galilei inkvisitsiooni ees. 19. sajandi maal, Joseph-Nicolas Robert-Fleury


"Alusepanek kommete metafüüsikale" (Grundlegung zur Metaphysik der Sitten) on Immanuel Kanti esimene raamat eetikast. See ilmus 1785.\nSeos kommete metafüüsikagaRedigeeri\nEt minu siht on siin õieti suunatud kõlbelisele filosoofiale, siis ma kitsendan ettepandud küsimuse ainult sellele: kas mitte ei arvata, et on äärmiselt vajalik kord välja töötada puhas moraalifilosoofia, mis oleks millest tahes puhtempiirilisest ja antropoloogiasse kuuluvast täiesti puhastatud; sest see, et niisugune peab olemas olema, on tavalisest kohuse ja kõlbeliste seaduste ideest iseenesest selge. Igaüks peab tunnistama, et selleks et mingit seadust võiks pidada moraalseks, s.o kohustuslikkuse aluseks, peab temaga kaasnema absoluutne paratamatus; et käsk "sina ei pea mitte varastama" ei käi ainult inimeste kohta, just nagu teised mõistusega olendid ei peaks neile tähelepanu pöörama, ja samamoodi kõik ülejäänud kombeseadused; et seega kohustuslikkuse alust ei tule siin otsida mitte inimese loomusest ega selle maailma oludest, millesse inimene on pandud, vaid aprioorselt ainult puhta mõistuse mõistetest, ning et igasugust muud eeskirja, mis rajaneb pelga kogemuse printsiipidel, ning isegi teatud suhtes üldine eeskiri, niivõrd kui ta vähimaski osas, võib-olla üheainsa motiivi poolest, toetub empiirilistele alustele, võib küll nimetada praktiliseks reegliks, ealeski mitte aga moraaliseaduseks.\nTeose pealkiri ja eesmärgidRedigeeri\nEetika, füüsika ja loogikaRedigeeri\nKõigepealt jaotab ta mõistustunnetuse "materiaalseks" ja "formaalseks". Ainult loogika on rangelt võttes formaalne, sest selle aine on aru ja mõistuse vorm, mõtlemise üldised ja paratamatud seadused, mõtlemine ise. Seevastu materiaalne teadus tegeleb teatud kindlate objektidega ja seadustega, millele need alluvad. Füüsika puhul on selleks objektiks loodus või looduse objektid, eetika puhul inimese tahe. "Puhta mõistuse kriitikas" (B 78j/A 54j) ütleb Kant, et "puhas üldine loogika" tegeleb ainult iseenda ja oma vormiga, abstraheerudes kõigist tunnetuse esemetest ja nendevahelistest erinevustest (B ix). Loogika kehtestab mõtlemistoimingud olenematult mõtlemise objektidest või sisust. Loogika ka võrdleb ja klassifitseerib otsustusi "loogilise vormi" järgi. Need loogilised vormid kehtivad igasuguses mõtlemises olenemata objektidest ja sisust. Füüsika ja eetika seevastu piirduvad teatud kindlate objektidega ning seadustega, millele need alluvad. Füüsika objektid on looduse objektid, st ruumis ja ajas antud esemed, nähtumused". Need empiirilised objektid, kogemuse objektid alluvad loodusseadustele, looduslikele jõududele. Neid uurib füüsika, "loodusõpetus". Eetika (kombeõpetuse) objekt on inimese tahe, mis allub "vabaduse seadustele". Loodusseadused kirjeldavad loodusobjektide tegelikku käitumist, vabadusseadused kirjutavad ette, kuidas käituda. Kant rõhutab, et eetika määrab seadused inimtahtele, niivõrd kui loodus seda tahet afitseerib. Kuigi inimesed on võimelised vabaduseks, on nad määratud ka loodusseadustega. Mõnikord aga ei räägi Kant selles seoses mitte inimesest, vaid mõistusega loomusest üldse.\nOma seaduste allika poolest on loogika "puhas": ta saab oma seadused eranditult mõistusest, mitte kogemusest. Need seadused on seega aprioorsed. Iga teadus, mis esitab oma õpetused aprioorsete printsiipide alusel, on "puhas filosoofia". (Kuigi loogika seadused on puhtad, on kogemusel oma roll nende rakendamises. Hajameelsus ja unustamine võivad arutlemisvõimesse sekkuda. Aru tarvitamise empiirilisi tingimusi uurib "rakendusloogika". ("Puhta mõistuse kriitika" B 77/A 53, A 54j/B 79.)) Kuigi füüsika ja eetika on materiaalsed, on kummalgi oma puhas ja seega metafüüsiline osa. Kummagi uurimisvald sõltub täielikult aprioorsetest printsiipidest, nii nagu loogika puhulgi. Kõrgeima moraaliseaduse allikas on mõistuses ning see seadus on aprioorne. Kant selgitab nüüd, et ainult materiaalsel teadusel saab olla metafüüsiline osa, nimelt selle puhas osa. Nii et loogikal ei ole metafüüsikat. Füüsika põhineb puhastel, aprioorsetel sesdustel, kuid tal on ka empiiriline osa, milles seadustele alluvad objektid on kogemuse objektid, nähtumused. Füüsika seadused peavad määrama loodusseadused kui kogemuse objekti. Me eksiksime, kui oletaksime, et füüsika seadustele peavad alluma objektid, mida kogemuse vallas ei leidu, nagu näiteks Jumal ja surematu hing. Eetikal on täpselt samas mõttes empiiriline osa. Ka selle objekt, inimtahe, niivõrd kui loodus seda afitseerib, on kogemuse objekt. Selline inimtahe kuulub objektile, mis on ruumis ja ajas, allub looduslikele jõududele ning on oma käitumises mõjutatud oma empiirilisest loomusest tulenevatest ajenditest. Kant usub küll, et meil on õigus mõelda end mitte ainult loodusseadustega determineeritud objektidena, vaid ka vabadena. Meie kui vabade olendite tahe saab looduslikest jõududest kõrgemale tõusta ning algatada tegusid väljastpoolt aega. Nii et eetika objekt on õieti tahe, mis on ühtaegu empiiriline ja mitteempiiriline, looduse objekt ja võimeline loodust transtsendeerima. Kanti eetika aine on inimtahe mõlemast vaatepunktist vaadatuna. Eetikal on empiiriline osa ka selles suhtes, et ta võtab arvesse tingimusi, millel moraaliseadusel väga sageli ei õnnestu tahet määrata. Jutt on teguritest, mis sekkuvad meie motivatsiooni toimida kohusest, näiteks eakaaslaste surve või halvad geenid. Seda osa moraalifilosoofiast, mis tegeleb nende empiiriliste teguritega, nimetab Kant antropoloogiaks. Kant ütleb, et moraalifilosoofia inimesele rakendatuna ei laena vähimatki antropoloogiast, vaid annab inimesele aprioorsed seadused, mis küll veel nõuavad kogemusega teravdatud otsustusjõudu, et eristada, millistel juhtudel neid tuleb rakendada, ja võimaldada neil ligi pääseda inimese tahtele ja olla küllalt mõjusad, et neid rakendataks, sest inimene kui kalduvustest afitseeritu ei ole nii kergesti suuteline panema puhta mõistuse praktilist ideed toimima. Pole siiski tõsi, et moraalifilosoofia antropoloogiast mitte midagi ei laena; Kant tahab nähtavasti öelda, et moraalifilosoofia allikas või õigustus ei laena midagi antropoloogiast. Antropoloogial on kaks rolli. Esiteks, antropoloogia saab valgust heita, millistel tingimustel saavad moraaliseadused meid tegelikult motiveerida. Mujal ("Kommete metafüüsika" sissejuhatuses) märgib Kant ka sotsiaalsete institutsioonide, sealhulgas hariduse rolli vastava hoiaku kujundamisel. Teiseks, antropoloogia saab aidata moraaliseadust konkreetsetel juhtudel rakendada. Peale motivatsiooni seaduse alusel toimida on tarvis teada, kuidas seadust rakendada, ja selleks on tarvis tunda ka inimloomust. Näiteks ei saa ma tõhusalt täita oma kohust arendada oma andeid, kui ma ei oska neid õigesti ära tunda. Ma ei saa aidata ligimest, kui ma ei tea tema vajadusi ja seda, millisest abist tal kasu oleks. Kui inimloomust ei tunta, on teod hoolimata headest kavatsusest ebatõhusad või koguni kahjulikud. Kui praktilisel filosoofial ei oleks empiirilist osa esimeses mõttes (kui selle objekt ei oleks looduse poolt afitseeritud inimtahe), siis ei vajaks ta ka empiirilist osa teises mõttes. Antropoloogiat on tarvis moraaliseaduste rakendamiseks inimestele.\n"Alusepaneku" alguses nimetab Kant metafüüsikaks mingi teaduse õpetuste aprioorselt tuletatavat osa. Mujal kasutab ta seda sõna teistes tähendustes. "Puhta mõistuse kriitikas" on "metafüüsika" tal mõnikord (B xiv, B 395 (märkus)) ülemeelelise uurimine. Kant väidab, et ülemeelelist (Jumal, vabadus, surematu hing) ei saa tunnetada, ning nimetab metafüüsikuid, kes peavad seda tunnetatavaks, dogmaatikuteks. Ent meie ideedel metafüüsika traditsioonilistest objektidest võib olla väärtuslik, isegi hädavajalik tarvitus. Tema praktilise filosoofia aluseks on eeldus, et kuigi me ei saa tunnetada, et me oleme vabad, peame sellegipoolest mõtlema end vabadena. Nii et siis "Alusepanek" on metafüüsiline ka selles mõttes, et ta uurib puhta tahte, kogemusvälise objekti "ideed ja printsiipe". "Alusepaneku" kogu ettevõtmine sõltub ideest, et me ei ole lihtsalt mutrikesed looduse masinas; sellest, et me paratamatult mõtleme endast kui puhta tahtega olenditest ning selle kindlakstegemisest, et meil on õigus endast niimoodi mõelda.\nPraktilise filosoofia puhta ja empiirilise osa lahushoidmineRedigeeri\nUuele alale astumine: puhas taheRedigeeri\nMaailmas, ja üldse ka väljaspool seda, ei ole üldse võimalik mõelda midagi, mida võiks pidada ilma kitsenduseta heaks, peale hea tahte. Aru, teravmeelsus, otsustusjõud ja mis need vaimu talendid veel on, või julgus, otsusekindlus, püsivus kui temperamendi omadused on kahtlemata mõnes suhtes head ja soovimisväärsed; aga need võivad muutuda ka äärmiselt kurjaks ja kahjulikuks, kui tahe, mis neid loomuande peab kasutama ja mille eriomast laadi nimetatakse sellepärast iseloomuks, ei ole hea. Õnneandidega on sama lugu. Võim, rikkus, au, isegi tervis ja kogu heaolu ja rahulolu oma seisundiga õnnelikkuse nime all tekitavad sageli julgust ja sellega ühtlasi upsakust, kui puudub hea tahe, mis õnnelikkuse mõju meelemõistusele ja sellega ka kogu tegutsemise printsiipi parandab ja üldotstarbekohaseks teeb; sellest rääkimata, et mõistlik erapooletu pealtnägija isegi nähes katkematut head käekäiku olendil, keda ei kaunista ükski puhta ja hea tahte joon, ei saa iial heameelt tunda, ja nõnda tundub hea tahe isegi õnnelik olemise väärimise möödapääsmatu tingimus.\nHead tahet ei tule hinnata heaks mitte selle järgi, mida see esile kutsub või ära teeb, mitte tema kõlblikkuse järgi mingi etteantud eesmärgi saavutamiseks, vaid ainult tahtmise järgi, st iseenesest, ja omaette vaadelduna võrreldamatult palju kõrgemaks kui kõike, mis temaga mingi kalduvuse, või kui soovitakse, kõigi kalduvuste summa heaks võidaks korda saata. Isegi kui saatuse erilise ebasoosingu või võõrasemaliku looduse viletsa varustuse tõttu puuduks sellel tahtel täielikult võime oma kavatsust läbi viia, kui ta hoolimata suurimast jõupingutusest ikkagi midagi korda ei saadaks ning jääks üle ainult hea tahe (muidugi mitte pelga soovina, vaid kõikide vahendite mängupanemisena, mis meie võimuses on), siis säraks ta ikkagi omaette nagu juveel, nagu miski, mille kogu väärtus on temas endas. Kasulikkust või viljatust ei saaks sellele väärtusele miski ei lisada ega temalt ära võtta. See oleks ainult otsekui raam, et teda saaks tavakasutuses paremini käsitseda või et tõmmata talle nende tähelepanu, kes ei ole veel piisavalt asjatundjad, mitte aga selleks, et teda asjatundjatele soovitada ja tema väärtust määrata.\nTeo moraalne väärtus ei kätke seega mitte tagajärjes, mida sellelt oodatakse, niisiis ka mitte mõnes teo printsiibis, mis peab oma motiivi laenama sellelt oodatavalt tagajärjelt. Sest kõiki neid tagajärgi (oma seisundi meeldivus, ja isegi võõra õndsuse edendamine) saaksid esile kutsuda ka teised põhjused, ja selleks ei oleks tarvis mõistusega olendi tahet, mis on siiski ainus, milles võib leiduda kõrgeim ja tingimatu hea. Seega ei saa mitte miski muu kui ettekujutus seadusest iseeneses, mis leidub küll ainult mõistusega olendis, niivõrd kui tahte motiiv on see, mitte aga loodetav tagajärg, olla see nii suurepärane hea, mida me nimetame kõlbeliseks, mis on selles isikus endas juba kohal, kes selle järgi toimib, mitte ei tule seda oodata alles tagajärjest. (Märkus. Mulle võidaks ette heita, nagu ma otsiksin sõna "austus" taga ainult varjupaika hämarast tundest, selle asemel et mõne mõistuse mõistega selles küsimuses selget vastust anda. Aga kuigi austus on tunne, ei ole see mõjuga saadud, vaid mõistusmõiste abil ise tekitatud tunne ning seetõttu kõigist esimest liiki tunnetest, mis on taandatavad kalduvusele või kartusele, spetsiifiliselt erinev. Seda, mida ma tunnetan vahetult enda jaoks seadusena, tunnetan ma austusega, mis tähendab lihtsalt teadlikkust minu tahte alluvusest seadusele, ilma et seda vahendaksid teised mõjud minu meelele. Tahte vahetut määramist seadusega ja teadlikkust sellest määramisest nimetatakse austuseks, nii et seda peetakse seaduse tagajärjeks subjektis, mitte seaduse põhjuseks. Õigupoolest on austus ettekujutus väärtusest, mis minu enesearmastust kahjustab. Järelikult on see miski, mida ei peeta ei kalduvuse ega kartuse esemeks, kuigi sel on ühtlasi mõlemaga midagi analoogset. Austuse ese on järelikult seadus ja nimelt see, mille me ise endale ja ometi iseenesele paratamatuna peale paneme. Kui seadusele allume sellele, küsimata enesearmastuselt; meie enese poolt pealepanduna on see siiski meie tahte järelm ning tal on esimeses suhtes analoogia kartusega, teises suhtes kalduvusega. Igasugune austus isiku vastu on õigupoolest ainult austus (korralikkuse jne) seaduse vastu, mille eeskuju see isik meile on. Et me peame oma talentide laiendamist ka kohuseks, siis me kujutame endale talentidega isiku näol ka otsekui seaduse eeskuju (et harjutamisega saada selle poolest tema sarnaseks), ja see moodustab meie austuse. Kogu moraalne niinimetatud huvi seisneb ainult austuses seaduse vastu.)\nSüütus on suurepärane asi, ainult et on jälle väga halb, et seda ei saa hästi säilitada ja see võrgutatakse kergesti. Sellepärast vajab isegi tarkus – mis muidu seisneb küll rohkem tegemistes kui teadmistes – siiski ka teadust, mitte selleks, et temalt õppida, vaid selleks et võimaldada oma eeskirjade kuuldavõtmist ja kestvust. Inimene tunneb endas võimsat vastukaalu kõigile kohuse käskudele, mida mõistus talle nii lugupidamisväärselt ette paneb, oma vajaduste ja kalduvuste näol, mille täieliku rahuldamise ta võtab kokku õnnelikkuse nime all. Aga mõistus käsib oma ettekirjutisi järeleandmatult, seejuures ometi kalduvustele midagi tõotamata, seega noid metsikuid ja sealjuures nii õigustatutena paistvaid pretensioone (mis ei taha mitte ühelgi käsul end ära kaotada lasta) otsekui haavavalt kahjustades ja mitte austades. Siit sugeneb aga loomulik dialektika, st kalduvus nende rangete kohuseseaduste vastu targutada ning nende kehtivust, vähemalt nende puhtust ja rangust kahtluse alla seada ning neid võib-olla meie soovidele ja kalduvustele kohasemaks teha, st neid põhjalikult rikkuda ja neilt kogu väärikuse röövida, mida siis lõpuks isegi tavaline praktiline mõistus ei saa heaks kiita.\nHea tahte tavaline tunnetusRedigeeri\nMiski peale hea tahte ei ole kitsendusteta heaRedigeeri\nMõistuse otstarve ja instinktRedigeeri\nHea tahte eesmärgidRedigeeri\nKõrgeim hüve või ainus ja tõeline hüveRedigeeri\nHea tahe on kõrgeim hüve, kuid mitte ainus ja täielik hüve. Kõrgeim hüve on iga muu hüve eeldus. Ülim hüve (hea tahe) on teiste hüvede tingimus. Hea tahe ei ole ainus ja täielik hüve, sest see ei taga õnnelikkust, mis aga on hüve. Ilma õnnelikkuseta ei ole hüve täielik. Ainsa ja täieliku hüve ("Praktilise mõistuse kriitikas nimetab Kant seda kõrgeimaks hüveks ja siinset kõrgeimat hüve ülimaks hüveks.) puhul on õnnelikkus jaotunud täpses proportsioonis voorusega.\nHea tahe toimib kohusestRedigeeri\nIlmselt kohusevastane toimimineRedigeeri\nKohusekohane toimimine mittevahetust kalduvusestRedigeeri\nKohusekohane toimimine vahetust kalduvusest või siis kohusestRedigeeri\nVähemalt enamasti on igaühel vahetu kalduvus oma elu alal hoida. Enamasti me hoiame oma elu alal või hoolitseme enda eest selleks, et rahuldada oma praegust huvi, mitte tulevikku puutuvat huvi. On oluline erinevus, kas me hoiame oma elu alal vahetust kalduvusest või kohusest. Inimesel, kes hoiab oma elu alal vahetust kalduvusest, ei ole seesmist väärtust ning tema maksiimil ehk kavatsuse printsiibil ei ole moraalset sisu. Võrdleme elu alalhoidmist sellepärast, et elu nauditakse, elu alalhoidmist hoolimata halvast saatusest ja lootusetust leinast. Teisel juhul hoitakse elu alal, seda armastamata, mitte vahetu kalduvuse pärast. Motiiviks on kohus. Teine näide on kaastundlik hing, kes ilma edevuse ega omakasu motiivita saab rõõmu külvamisest seesmist rahuldust. See filantroop toimib kohusekohaselt, ta teeb seda, mida kohus nõuab, kuid tema heategudel pole seesmist moraalset väärtust. Tema motiiviks ei ole kohus, vaid kalduvus, nimelt vahetu kalduvus: ta tõesti naudib oma tegusid ning saab nendest rahuldust. Kuigi tema lahkus ja heldus väärib kiitust ja julgustust, ei vääri see austust, sest ta toimib kalduvusest. Sellisel juhtumil on meil ahvatlus nimetada tema tahet heaks, sest tema käitumine on moraalselt imetlusväärne. Aga oletame, et me ütleme, et subjektil on moraalne väärtus, kui ta toimib teatud liiki kalduvusest. Siis hea tahe on tahe, mis tahab rõõmu külvata. Aga selline määratlus pole tõenäoliselt veenev neile, kellel sellist kalduvust pole. Siis neil pole ka alust sellist määratlust toetada: nende kohta see ei käi. Aga Kanti järgi peavad moraalinõuded kehtima kõigi mõistusega loomuste kohta. Kohus ei saa seisneda sellise kalduvuse järgimises, mida kõigil ei ole, ükskõik milline see kalduvus ka ei oleks. Hea tahe viib ellu mõistuse, mitte kalduvuse ega instinkti seatud eesmärke. Õnnelikkusele apelleerimine ei saa olla moraali alus. Moraalireeglitel on universaalne ja paratamatu kehtivus. Nii et asi ei ole ainult selles, et ei saa eeldada, et igaüks soovib rõõmu külvata. Mõistusega loomusele ei saa universaalselt ja paratamatult omistada ühtki kalduvust, sest kalduvused peegeldavad olendi eripära. Need on empiirilisest loomusest tulevad soovid ja eelistused. Igaühel on ainulaadne isiklik ajalugu ning elukoht ja -aeg. Sünniviis ja kogemused ei lange täpselt kokku. Pole täielikku üksmeelt selles, mis on soovimisväärne. Igaühel on erinev kalduvuste komplekt. Kalduvused ka muutuvad. Arusaam õnnelikkusest muutub. Kui me rajaksime moraalsed kohustused kalduvusele, oleksid kohustused sama muutlikud kui tujud. Et kalduvustes ei saa olla üleüldist üksmeelt, ei saa nad olla universaalse kehtivusega moraalireeglite aluseks. Et kalduvused on muutlikud, ei saa nad toetada paratamatuid reegleid. Üks raskus on kalduvustega veel. Oletame, et juhtumisi me kõik peame kehtivaks käsku toimida teatud soovi järgi. Siis ei oleks ikkagi võimalik, et me kõik seda käsku täidaksime, sest kalduvusi ei saa käskida. Me ei saa tahteaktiga panna end midagi soovima (küll aga millegi poole püüdlema). Isegi kui kõik oleks nõus, et käsk soovida rõõmu külvata on kehtiv, siis seda saaksid täita ainult need, kellel on filantroobikalduvused. Nii et võime kohust täita sõltuks kalduvustes, mis loodus juhtus meile andma. Meie moraalne väärtus oleks lõppkokkuvõttes õnneasi.\nKaudne kohus kindlustada oma õnneRedigeeri\nÕnnelikkus on täielik heaolu, kõikide kalduvuste rahuldamise summa. Me saavutame õnne (täieliku õnne), kui kõik meie kalduvused on rahuldatud. Meil on vähemalt kaudne kohus oma õnnelikkust kindlustada. Rahulolematus oma olukorraga võib kergesti saada suureks ahvatluseks kohusest üle astuda. Kui ma olen näljane, on mul ahvatlus toitu varastada. Kui ma leinan või olen masendunud, siis ma tõenäoliselt ma teiste vajadustele ei reageeri. Kui õnnelikkus ei oleks kohusest toimimise tingimus, siis meil poleks kohustust seda kindlustada. Nähtavasti sellepärast Kant nimetabki seda kaudseks kohuseks.\nÕnnelikkuse käsk ja õnnelikkuse kalduvusRedigeeri\nAustus kui erilaadne tunneRedigeeri\nÜlima praktilise printsiibi sissetoomineRedigeeri\nKohus on teo paratamatus austusest seaduse vastu. Sellele reageerib austustunne, mis on tahte saadus. Milles see seisneb see formaalne seadus, mis määrab head tahet? Hea tahte printsiip on tegude kui niisuguste kooskõla universaalse seadusega. Printsiip on tegude kooskõla niisuguse universaalse seadusega. Printsiip on järgmine: ma ei tohi mitte kunagi toimida teisiti kui nii, et ma saaksin ka tahta, et minu maksiim saaks üldiseks seaduseks. Kui tahe on hea või toimib kohusest, siis teda määrab see printsiip (kategooriline imperatiiv). Kant ütleb, et tavaline inimmõistus nõustub sellega täielikult. See on tavalisel inimmõistusel alati silme ees. Me juba kasutame seda (võib-olla teadmatult), kontrollides oma maksiimide ja kavatsuste moraalset väärtust. Printsiip ütleb, et hea tahe toimib alati maksiimide järgi, mida ta saab tahta kui üldist seadust. Aga mis see üldine seadus on? Osalt on vastuseks see, et tahte printsiip on pelk seaduskohasus kui niisugune. Hea tahte maksiimid on kooskõlas seaduse vormiga, st kehtivad universaalselt ja paratamatult. Aga kust me teame, millised maksiimid on universaalselt ja paratamatult kehtivad? Nad on seda juhul, kui neid saavad tahta kõik ratsionaalsed loomused.\nTavaliselt mõistuspäraselt moraalitunnetuselt filosoofilisele moraalitunnetuseleRedigeeri\nKüsimusele, mis laadi seadus see saab olla, mille ettekujutus peab tahte määrama isegi arvestamata oodatavat tagajärge, et tahet saaks nimetada absoluutselt ja piiranguteta heaks, on Kant seni vastanud, et hea tahte maksiimid on seaduskohased, st neil on seaduse kuju ning nad on seetõttu universaalselt ja paratamatult kehtivad. Me teame, et Kanti järgi on tavaline inimmõistus selle kohusekäsitusega täielikult nõus ning tal on see printsiip alati silme ees. Moraalihinnanguid juhtiva seaduse taipamiseks pole tarvis kaugeleminevat teravmeelsust. Tavaline inimmõistus kasutab selle hinnangute normi kompassina heal ja kurval vahetegemiseks. Kanti eesmärk esimeses peatükis oli teha tavaline inimmõistus tähelepanelikuks oma printsiibi suhtes. Kõige tähtsam, millele Kant meie tähelepanu juhtis, on vast see, et kohuse ehk ülima moraaliseaduse mõiste pärineb mõistusest. Kant mainib siin Sokratest, pidades arvatavasti silmas Platoni dialoogi "Menon": ta toob Sokratese kombel meist välja teadmise, mis meil juba on. Ülima moraaliprintsiibi autor ei ole filosoofia, vaid tavaline inimmõistus. See aga läheb kergesti eksi, ta kipub unustama või isegi end petma selle suhtes, mida ta juba teab. Kohuse nõuded peavad tähelepanu pärast võistlema õnnelikkuse nõuetega, ja väga sageli õnnelikkus võidab. Sellistel puhkudel kaldub tavaline inimmõistus end oma motiivide suhtes petma. Ta otsib vabandusi ja viise, kuidas moraaliseaduse tähendust moonutada. On alaline oht, et tavatunnetus ignoreerib seesmist kompassi või isegi kaotab võime seda ära tunda. Filosoofia aga saab aidata inimmõistust järjel püsida. Ta saab hea tahte loomust täpselt kirjeldada. Ta saab kohusest ja kalduvusest tehtud tegusid hoolikalt eristada. Ta saab teha meile raskemaks unustada, mida moraal nõuab, või end selles petta.\nSelline rahvamõisteteni laskumine on küll väga kiiduväärne, kui on eelnenud ülenemine puhta mõistuse printsiipidele ning see on täielikuks rahuloluks saavutatud, ja see tähendaks kommeteõpetuse eelnevad rajamist metafüüsikale ning kui see juba kindel on, siis sellele tagantjärele üldarusaadavusega juurdepääsu võimaldamist. On aga äärmiselt mõttetu hakata sellele vastu tulema juba esimeses uurimises, millest sõltub põhilausete kogu õigsus. Mitte ainult, et see menetlus ei saa mitte iial pretendeerida tõelise filosoofilise üldarusaadavuse ülimalt haruldasele voorusele, sest pole mingi kunst olla üldarusaadav, kui sealjuures loobutakse igasugusest põhjani minevast taipamisest, nõnda tullakse lagedale vastiku seguga kokkuklopsitud tähelepanekutest ja pooltargutavatest tähelepanekutest, mida kõlupead naudivad, sest see on ju midagi päris kõlblikku üldiseks lobisemiseks, millest taipajad aga tunnevad segadust ning pööravad rahulolematult silmad ära, saamata sinna ometi midagi parata, kuigi filosoofe, kes selle illusiooni täielikult läbi näevad, võetakse vähe kuulda, kui nad arvatavast üldarusaadavusest mõneks ajaks ära kutsuvad, et nad võiksid alles pärast teatud taipamise kättesaamist õigusega üldarusaadavad olla.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Alusepanek_kommete_metafüüsikale&oldid=5654155"\nLehekülje viimane muutmine: 11. juuni 2020, 14:13\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:13, 11. juuni 2020.


Desovahendite tootja: töötame öötundidel ja nädalavahetustel\n27. veebruar 2020 kell 15:21\nChemi-Pharmi asutaja Ruth Oltjer avas mullu suvel koos president Kersti Kaljulaidiga uue tootmishoone, kus praegu käib kõva töö.Foto: Liis Treimann\nEesti ühe suurima desinfitseerimisvahendite tootja Chemi Pharmi tellimuste arv on ettevõtte asutaja Ruth Oltjeri sõnul kordades kasvanud. Nad on palganud uusi inimesi ja tootmine käib 24/7.\n„Keskendume põhiliselt oma olemasolevate klientide kordades suurenenud vajaduste teenindamisele. Osadest tellimustest tuleb siiski ka loobuda,“ nentis Oltjer. Peamiselt on kasvanud käte antiseptikumite tellimine, kuid võrreldes tavapärasega tellitakse kõiki desinfektante ja antiseptikume üha rohkem. „Viimastel päevadel on hakanud tõusma ka pinnadesinfektantide tellimused,“ ütles Oltjer.\n27. veebruar 2020 kell 13:13\nTallink kardab kaotada pool miljonit reisijat\nTallink on praeguseks koroonaviiruse tõttu kaotanud 20 000 broneeringut ja kõrghooajal võib see ulatuda isegi kuni poole miljoni Aasia turistini, teatas laevafirma juht Paavo Nõgene.\n27. veebruar 2020 kell 10:43\nKoroonaviirus pani Lux Expressi tegutsema\nBussifirma Lux Express tuvastas, esimene Eestis tuvastatud koroonaviirusega patsient reisis Eestisse eile kell 14.00 Riiast Tallinna sõitnud Lux Expressi reisibussiga. Teada saamisest alates on Lux Express kontaktis Terviseametiga võtnud tarvitusele ulatuslikud ohutusmeetmed, et tagada reisijate edasine ohutus ja välistada viiruse levikut kõnealuses bussis.\n27. veebruar 2020 kell 10:05\nEesti esimene juhtum: iraanlane aimas koroonaviirust ette ja kutsus abi\nTerviseameti peadirektor Merike Jürilo ütles täna koroonaviiruse esimese Eesti juhtumi tõttu korraldatud pressikonverentsil, et tegemist on sissetoodud juhtumiga, kus inimene nakatus Iraanis töövisiidil ja aimas seda ette sugulase haigestumise tõttu.\n27. veebruar 2020 kell 10:29\nSoome rahandusteadlane näeb kujunemas uut globaalset kriisi\nAalto Ülikooli rahanduse instituudi juht Vesa Puttonen ütles Äripäevale antud intervjuus, et koroonaviiruse puhul on realiseerunud risk, mida mitte keegi meist oodata ei osanud, ning hoomamatu paanika taustal on ta ka ise osa oma investeeringutest müünud.


ШОУ ЧУДЕС | studioillusion\nPETERBURGI PARIMA ILLUSIONISTI NÄIDE\nTäielik sukeldumine maagia ja nõiduste maailma\nSalapärane, maagiline ja naljakas\nMaskavas nama koncertzale, Riia\nSalme kultuurikeskus, Tallinn 03.10.2019\nPõnev illusioonishow kogu perele.\nTäielik sukeldumine fantastilisse võlu- ja nõidusmaailma – Peterburi parim illusionist Roman Borštš ja tema meeskond teevad sel õhtul võimatut!\nIllusionist mustkunstnik Roman Borš jõudis tsirkuseareenist palju kaugemale: ta lavastas lavaefekte Peterburi Aleksandrinski ja Mariinski teatris, rühmitus Tea Together, osales suurtel tsirkuseetendustel, on kolleegide seas väga lugupeetud ja publik. jumaldan teda peene huumori ja elava teatraalsuse pärast.\nTe ei saa teda segi ajada ühegi teise mustkunstnikuga. Kui enamik tema kolleege näeb välja nagu Copperfieldi allahinnatud versioon, siis Borsch leidis oma stiili – 19. sajandi mustkunstniku imago (silindriga müts, frakk, sigar) ja muudab iga triki minilavastuseks.\nSelles saates näevad vaatajad nii klassikalisi numbreid kui ja originaalne – mustkunstniku ja võluri loodud. Veneetsia karneval, Vene laat ja tsirkuseputka – kõik see toimub täna õhtul.\nRoman Borš ja tema meeskond ootavad teid üllatama!\nRoman Borš on sündinud Peterburis.\n9-aastaselt hakkas ta huvi tundma maagia vastu ja õppis kuulsa vene mustkunstniku Aleksandr Iljini käe all klassikalist manipuleerimist. Aastatel 1990, 1991 ja 1993 võitis ta mustkunstnike ja illusionistide konkursid Venemaal ja Ukrainas (juuniorina) ning popartistide festivali.\nTa õppis Peterburi Teatrikunstiakadeemias A.S.i juhendamisel. Sonin (Vene vanima tsirkuse Ciniselli direktor).\nAlates 2000. aastast on ta aktiivselt tuuritanud. Jamaica, Lõuna-Korea, Austria, Soome, Venemaa, Portugal.\nTelekonkursi "Rahvusvaheline huumori- ja varieteekunsti festival" Moskva-Jalta-Transiit võitja.\nSoome lahtiste meistrivõistluste Grand Prix mustkunstitrikkides ja Venemaa Illusionistide Liidu võistlus. Projekti "Venemaa parimad illusionistid" alaline osaleja


Tooted | Imlan\nImlan – rohkem “ilma” ei saa\nImlan on meditsiiniline nahahooldussari, mille teeb ainulaadseks toimeaine betuliin ja ülimalt lihtne koostis. Looduslik toimeaine betuliin, mida ekstraheeritakse valgest kasekoorest – tohust, segatakse kõrgväärtusliku jojobaõli ja veega kreemiks, mis ei vaja mingeid lisaaineid nagu emulgaatorid, värv-, lõhna- ja säilitusained, sest betuliinil endal on kõik vastavad omadused olemas. Betuliinipõhised hooldusvahendid sobivad seetõttu eriti hästi tundlikule, allergilisele nahale ja ka baashoolduseks neurodermiidi, psoriaasi või diabeedi puhul. Arvukad dermatoloogilised uuringud tõendavad Imlani positiivset mõju ja väga head talutavust.\nBetuliinil põhineva nahahooldussarja Imlani väljatöötamisel lähtus saksa biokeemik dr rer nat Armin Scheffler ka rahvameditsiinis teadaolevast, et kasekoores sisalduvad ained hooldavad nahka ning ravivad haavu. Varasemal ajal kasutati kasetohu õhukesi kihte haavaplaastrina. Pikaajalise uurimistöö ja arvukate katsete tulemusel õnnestus Scheffleril arendada betuliini ja kõrgväärtuslike kosmeetiliste õlide baasil välja ainulaadne betuliin-emulsioon, nn betulsioon. Uue meditsiinilise nahahooldussarja innovatiivsus põhineb efektiivsel ja mitmekülgsel toimeainel betuliinil ja konkurentsitult lihtsal koostisel. Vähem on rohkem.\nDr Scheffler on arendanud ja patenteerinud samuti kasetohust betuliini ekstraheerimise tehnoloogia. Imlani tootja Birken AG on ühtlasi suurim puhta betuliini tootja maailmas. Olgu lisatud, et kogu betuliini tooraine pärineb Eestist.\nImlani sarja tooted sobivad aastaringseks kasutamiseks. Lisaks raviomadustele kaitsevad nad tundlikku nahka külma, päikese-kiirguse ja temperatuurikõikumiste eest, toimivad päikesekaitse-kreemina ja leevendavad edukalt päikesepõletust. Saab kasutada hooldus- ja kaitsekreemina igas vanuses ja iga nahatüübi puhul.\nBetuliinipõhised tooted sobivad ka õietolmuallergia puhul. Kase õietolmu allergiat põhjustavad õietolmu terakestes sisalduvad proteiinid, mida kasekoores ega betuliinis ei leidu. Arvukad testid kinnitavad, et kaseallergikutel ei esine Imlani kasutades mingeid allergilisi reaktsioone.


Üle miljoni maksnud projekt, mida keegi ei taha\nKohtutäiturite ja pankrotihalduride koja kantsler Kristi Hunt ja esimees Mati Kadak ei ole rahul vigase tööriistaga. Foto: Andras Kralla\nEliisa Matsalu • 9. aprill 2018 kell 3:00\nKohtutäiturite rahulolematus veebiarendusega võib täiturite väitel viia selleni, et riik peab Euroopale tagasi maksma ligi miljon eurot toetusraha. Justiitsministeerium siiski suurt probleemi ei näe.\nKohtutäiturite koda tellis Registrite ja Infosüsteemide Keskuselt ehk RIKilt uue veebiplatvormi e-Täitur. Ligikaudu 1,3 miljoni euro eest arendatud platvorm on aga nii kehv, et nõuab korda tegemiseks veel hinnanguliselt ligi 800 000 eurot, väidavad kohtutäiturid. Uus programm läheks arendajate sõnul, kellega kohtutäiturite koda on olukorda arutanud, maksma umbes kolm korda vähem.\n„See programm on nagu mandlioperatsioon varvaste kaudu,“ kirjeldas kohtutäiturite koja kantsler Kristi Hunt. Värvikaid sõnu jagub kohtutäituritel kalli, ent juba mitu aastat probleeme tekitanud tööplatvormi kohta veelgi.\n„Nööbi külge õmmeldud pintsak,“ lisas nõunik Jaan Lõõnik omalt poolt.\n„Tellisime Mercedese, saime Zaporožetsi,“ märkis kohtutäiturite koja esimees Mati Kadak veel.\n„…ratasteta Zaporožetsi,“ täiendas teda Hunt.\nE-Täituri loomise projekti pani lisaks 883 483 suurusele eurotoetusele kohtutäiturite koda omalt poolt 252 536 eurot, millele lisandus käibemaks. Mati Kadaku sõnul on oht, et kui kohtutäiturid teevad omapäi uue süsteemi ja e-Täitur jääb kasutajateta – mis ongi kojal plaanis – peab keegi suure tõenäosusega Euroopale raha tagasi maksma. „Meie ei maksa rohkem midagi,“ ütles Mati Kadak.\nVeelgi enam – Kadaku sõnul kaalub koda tõsiselt RIKilt oma finantseeringu tagasinõudmist.\nSamal ajal ei näe RIK probleemina eurotoetuse tagasimaksmise küsimust, vaid hoopis seda, et e-Täituril ei ole praegu kindlat omanikku, kes oleks valmis süsteemi parandamisesse raha panema. RIKi teatel on kokku pandud nimekiri süsteemi täiendusvajadustest, milleks puudub aga rahaline kate. Raha selleks pole ka kohtutäiturite kojal.\nLoo juured ulatuvad pea kümne aasta tagusesse aega. Riik andis 2009. aastal täitemenetluse infosüsteemide arendamise kohustuse kohtutäiturite kojale, millega kaasnes kohustus pidada täitemenetluste registrit. Tegu on platvormiga, mida peavad kohtutäiturid kasutama oma igapäevatöös. Praeguseks on e-Täituri süsteemi peale üle läinud 18 kohtutäiturit 44st.\nKuna esimene selline platvorm oli ajale jalgu jäänud, vajasid kohtutäiturid uut platvormi, millega 2011. aastal tegelema hakati. Justiitsministeerium tegi ettekirjutise, et uue platvormi peab koda tellima RIKilt.\nParaku läks midagi arendusega tuksi ja nüüd on kohtutäiturid ja RIK sõjajalal. „See programm on vigane ja kohtutäiturite koda seda vastu võtta ei taha,“ ütles Hunt. Mati Kadak lisas, et tema arvates ei ole RIK ja hanke võitnud Net Group oma tööga hakkama saanud. „Mõlemad on süüdi. Meile on nad olnud väga halvad partnerid,“ ütles ta.\nRIK aga andis kolm varianti – kohtutäiturid võtavad süsteemi üle sellisena, nagu ta on; kohtutäiturid maksavad 780 000 eurot, RIK teeb süsteemi korda ja seejärel võtavad kohtutäiturid selle üle; või jäetakse süsteem sinnapaika ja minnakse eluga edasi. Koda on otsustanud viimase variandi kasuks.\nKohtutäiturite koja esindajad Kristi Hunt ja Mati Kadak leiavad, et vigase tööplatvormiga pole midagi peale hakata. Foto: Andras Kralla\nRisto Sepp,, kohtutäitur\nE-Täituri loomise eesmärk oli see, et saaks „okei“ tasemelt heale tasemel minna – et me saaksime võimalikult kiiresti täitemenetlusi ära teha, tööd efektiivsemaks muuta. Täna oleme aga olukorras, kus oleme halvemal tasemel kui olime enne programmi loomist.\nTegelikult on probleem globaalsem. Näiteks kui räägime koostööst riigi ja koja vahel, kes peaks valdama nii pankroti- kui täitemenetlust, siis seda koostööd täna ei ole. Meid ei võeta tõsiselt.\nVaadates tulevikku, siis on ministeerium otsustanud kohtutäiturite tasusid vähendada ja tundub, et liigume osade täitemenetluste riigistamise poole, mis tähendab seda, et paljud kohtutäiturite bürood lihtsalt suletakse. Ma ei tea, mis jääb siis järgi täitemenetlustest. Siis kannatab ka meie ärikultuur, sest pole enam piisavalt neid, kes nõuaksid võlgasid välja.\nTäitemenetluse efektiivsus Eestis on väga oluline, sest on rahvusvahelisi ettevõtjaid, kes valivad endale partneriks riigid, kelle täitemenetlus on korras. Võõrasse kultuuriruumi pannakse raha sisse siis, kui ollakse kindlad, et kui midagi läheb nihu, on võimalik oma raha erinevate mehhanismide kaudu ka tagasi saada. Kui kohtutäiturid oma tööd korralikult teha ei saa, siis väheneb ka Eesti atraktiivsus välisturul.\nLähteülesanne läks luhta\nRIKi direktor Mehis Sihvart tõdes, et ootavad e-Täituri arenduse hanke võitnud ettevõttelt Net Group endiselt viimaseid garantiitöid. Küll aga on tema arvates e-Täituri projekti peamine murekoht hoopiski see, et kõik kohtutäiturid ei olnud ühel meelel lähteülesannetega, mis süsteemi loomise alguses kokku pandi.\nMehis Sihvart,, RIKi direkror\nE-Täituril ei ole kohustuslikku kasutusaega ja sellest tulenevalt toetuse tagasimaksmise riski üleval ei ole.\nKohtutäiturite koja esindajad Kristi Hunt, Jaan Lõõnik, Risto Sepp ja Mati Kadak sõnasid aga, et kuna esimene riigihange kukkus läbi, võttis RIK kohtutäituritega läbi rääkimata arendaja leidmiseks osa lähteülesandeid omavoliliselt maha. Peale selle jäeti nende sõnul kohtutäiturid ühel hetkel projekti arendamise protsessist kõrvale. Sihvarti sõnul ei vasta see tõele.\nSamuti ei vasta Sihvarti sõnul tõele väide, et kui koda e-Täiturit üle ei võta, peab riik eurotoetuse tagasi maksma. „E-Täituril ei ole kohustuslikku kasutusaega ja sellest tulenevalt toetuse tagasimaksmise riski üleval ei ole,“ ütles ta.\nProbleemi ei näe ka justiitsministeerium. „Toode on valmis arendatud ja seda kasutab 40% täituritest. Meie teadmisel ei oma euroraha kasutamise kohalt puudet asjaolu, kas ja millal võtavad kohtutäiturid süsteemi üle kui omanikud või ei võta,“ teatas ministeerium. Seega võib nende sõnade järgi järeldada, et kui kohtutäiturid loovad ise uue süsteemi ja e-Täituri kasutajad valiksid uue keskkonna, siis on e-Täitur lihtsalt arendus, kuhu maeti üle miljoni euro, ent mida mitte keegi ei taha.\nSamas ütleb Kristi Hunt, et see, et 18 kohtutäiturit praegu süsteemi kasutab, ei ole tegelikult mingisugune näitaja, sest see ei tähenda, et kohtutäiturid on süsteemiga rahul.\nE-Täituri platvorm, mis on kohtutäiturid ja RIKi tülli ajanud. Foto: Andras Kralla\nMinisteerium: täiesti töötav süsteem\nKuna kojal endal pole vahendeid süsteemi ise hallata, kuid RIK ka seda enam teha ei soovi, tegi koda ettepaneku, et justiitsministeerium võiks järgmise aasta lõpuni süsteemi haldamise enda peale võtta. Justiitsministeerium on valmis seda tegema, ütles ministeeriumi vabakutsete talituse juhataja Gunnar Vaikmaa.\nVaikmaa selgitas, et uue e-Täituri loomise vajaduse otsuse langetasid ministeerium, kohtutäiturite koda ja RIK üheskoos. Nimelt haldas eelmist süsteemi samuti RIK, kes on justiitsministeeriumi allasutus ja kes haldab kõiki justiitsministeeriumi süsteeme. Seepärast ka otsustati, et kohtutäiturite koda peab süsteemi tellima RIKi kaudu.\nGunnar Vaikmaa,, justiitsministeeriumi vabakutsete talituse juhataja\nJulgeme kahelda, kas samaväärse süsteemi loomiseks sellisest summast piisaks.\nVaikmaa sõnul on raske kommenteerida ja hinnata väidet, justkui oleks uut süsteemi võimalik arendada 300 000 euroga. „Julgeme kahelda, kas samaväärse süsteemi loomiseks sellisest summast piisaks,“ ütles ta. Samuti pole Vaikmaa sõnul õige öelda, et praeguseks on tehtud süsteemis parandustöid. „Kulutusi on tehtud süsteemi arendamiseks, sest võrreldes kunagise tellimusega on koja soovid ja vajadused üha suurenenud ja spetsiifilisemaks läinud,“ märkis ta. Ka Sihvart lisas, et riigihanke võitis parim pakkumus. „Hanke raames ei esitatud ühtegi pakkumust sarnase maksumusega, mistõttu on raske hinnata, kuidas sellise numbrini on jõutud,“ ütles ta.\n„Täiesti töötav süsteem on valmis arendatud ning uut e-Täiturit kasutatakse mitmes büroos,“ lisas Vaikmaa. Ta märkis, et ministeerium on teadlik, et koda plaanib täiesti uue süsteemi arendamist.\nNet Group OÜ juhatuse liige ja üks omanikest Priit Kongo leiab, et kohtutäiturid ja RIK peaksid kompromissile jõudma. Foto: Andras Kralla\nGarantiiaeg on läbi\nTüliõuna e-Täituri arendanud Net Group OÜ juht Priit Kongo sõnas, et kahjuks ei saa nad paljusid asju kommenteerida lepingu pärast, mille nad sõlmisid RIKiga. Näiteks jättis ta kommenteerimata, miks läks e-Täitur maksma üle miljoni euro.\nKongo rääkis, et e-Täituri süsteemi andsid nad RIKile üle 2016. aasta suvel ja tema teada on paljud sellega juba liitunud. Garantiitöid tema sõnul pooleli pole, kuna tööd on vastu võetud ja garantiiaeg on läbi. „Oleme teadlikud, et kohtutäituritel ja RIKil on olnud projekti käigus probleeme ja erimeelsusi. Kuna meil ei ole lepingut kohtutäituritega, on mul raske tõlgendada, kus see eriarvamus neil tekkis,“ rääkis ta. Kongo sõnul oli tegu ambitsioonika projektiga. „Selle elujõulisuse kasuks räägib see, et programmi kasutab hulk kohtutäitureid,“ ütles ta.\nPriit Kongo,, Net Group OÜ juhatuse liige\nTuleb leida mõlemale osapoolele parimad variandid ja selle pealt edasi liikuda. Aga noh… seda on ju juba tehtud.\n„Minu arvates on tegu keerulisema olukorraga, kus RIK ei tellinud asju endale, vaid teisele juriidilisele isikule. Kindlasti on see olukord nõudlikum kui see, kui RIK tellib endale midagi,“ lisas ta. Kongo sõnul tegid nemad sellise arenduse, nagu RIK neilt tellis, millised kokkulepped olid RIKil kohtutäituritega, Net Group ei tea.\nKongo lisas, et mõlemad osapooled peaksid olema paindlikumad. Tema sõnul teeb vähemalt osa kohtutäitureid RIKiga koostööd. „Tuleb leida mõlemale osapoolele parimad variandid ja selle pealt edasi liikuda. Aga noh… seda on ju juba tehtud,“ ütles Kongo.\nE-Täitur tekitab lisatööd ka politseile\nKohtutäiturid ei ole ainsad, kes ei ole e-Täituriga rahul. Nimelt kasutab kaudselt programmi ka politsei- ja piirivalveamet. Viimase arendusosakonna juhtivspetsialist Aive Mägi ütles, et politsei- ja piirivalveameti seisukohal ei täida hetkel e-Täitur oma eesmärki. „Pigem on keskkond kaasa toonud mõlemale poolele oluliselt suurema koormuse ning suuri probleeme andmekvaliteedis,“ ütles ta.\nMäe sõnul on e-Täituri funktsioonid vigased, mis ei võimalda täituritel alati korrektseid andmeid sisestada. „Seeläbi jõuavad ka politseile valed andmed,“ rääkis ta. Mäe sõnul viitas politsei juba testimise etapis süsteemi kriitilistele vigadele, mis nende hinnangul välistasid keskkonna kasutusele võtmise. „Sellele vaatamata võeti arendus kasutusele,“ ütles Mägi.\nE-Täituri arendanud tehnoloogiaettevõte, mis on muu hulgas välja töötanud kohtute infosüsteemi, e-hariduse platvormi, Telia veebipoe.\nEttevõte on tegutsenud aastast 1999. Suurimad omanikud on Priit Kongo ja Jaan Feldmann.\nKäive oli 2016. aastal 3,7 miljonit eurot ja töötajaid oli ettevõttes 68. Eelmisel aastal jõudis Äripäeva Gaselli TOPi.\nJustiitsministeeriumi haldusala asutus, mille eesmärk on luua e-teenuseid pakkuvaid keskkondi riigihaldus-, õigus- ja kriminaalpoliitika efektiivseks rakendamiseks. RIK on loonud äriregistri, e-notari, kinnistusraamatu, elektroonilise Riigi Teataja. Direktor on Mehis Sihvart.\nAvalik-õiguslik juriidiline isik, mis tegutseb alates 2010. aastast kohtutäituri seaduse alusel.\nKoja liikmed on kõik kohtutäiturid ja pankrotihaldurina tegutsemise õigust omavad isikud. Koja kõrgeimad organid on ametikogu, kuhu kuuluvad kõik kohtutäiturid, ja kutsekogu, kuhu kuuluvad kõik pankrotihaldurid. Koja esimees on Mati Kada, kantsler Kristi Hunt ja ametikogu juhatuse esimees Janek Pool.


Iga jalg on Hargla Tantsuklubisse tantsima oodatud! - Kotus\nAvaleht/Kotuse blogi/Iga jalg on Hargla Tantsuklubisse tantsima oodatud!\n22. veebruaril pärast meeleolukat vabariigi aastapäeva kontserti täitsid Hargla maakultuurimaja saali pillimänguga rahvamuusikud. Algas esimene Hargla tantsuklubi.\nTantsuklubi on vabas vormis koosviibimine, kus mängib elav muusika ja tantsitakse 19.-20. sajandi vahetuse külapidude tantse. Tantsuklubisid korraldatakse üle Eesti nii suuremates linnades kui ka päris väikestes kohtades. Need on hinnatud kokkusaamiskohaks igas vanuses inimestele.\nTantsuklubi üks võlusid on see, et varasem tantsukogemus ei ole tähtis. Tantse õpitakse paljuski käigupealt ja oskajaid tantsijaid matkides. Tulla võib nii päris üksi kui ka terve perega. Tantsupartnerit ei pea endal kaasas olema ja lapsedki on oodatud. Võib tulla ka lihtsalt kuulama\nja vaatama, mõnusast õhkkonnast osa saama. Või hoopis pilli mängima.\nOleme ise varasemalt käinud Eesti eri paigus tantsuklubides ning tantsuklubi korraldamine Harglas on olnud mõttes juba pikemat aega. Kuigi meie piirkonnas on juba osavaid tantsijaid ja pillimehi, kes saaks olla tantsuklubide eestvedajaks, soovisime esimese tantsuklubi korraldada suurema hulga kogenud tantsijate ja muusikute osalusel. Tahtsime anda oma kandi inimestele\nhea ja positiivne pildi sellest, mida tantsuklubi endast kujutab.\nValga valla toetusel kutsus MTÜ Parmu Ökoküla Harglasse Tallinna tantsuklubi muusikud. Üks meie MTÜ eesmärke on rahva- ja külakultuuri väärtustamine. Kuigi tantsuklubi algus oli plaanitud kella 16.00-ks, alustasid muusikud mängimist juba veerand\nnelja paiku. Nii läks kontserdijärgne tordisöömine sujuvalt uueks peoks üle ja tantsuklubist said osa ka kontserdil esinenud tantsijad Gaujienast. Mängiti ka läti tantse ning Leanne Barbo laulis läti keeles. Kui mängiti mõlema maal tuntud kaerajaani, seadsid lätlased end ringi tantsima ning nendega liitudes oli väga raske harjumuspärase kahe plaksu asemel teha lätlaste moodi vaid ühe plaksu. Läti külalised pidid küll varsti lahkuma, kuid õhtu jooksul tuli juurde tantsuhuvilisi ja muusikuid nii lähemalt kui kaugemalt.\nPillimehed mängisid vanemaid seltskonnatantse nagu padespaan, Aleksandra valss, tuustep ja teised. Sekka ka valsse, polkasid ja reinlendreid. Erilist tähelepanu sai nellätands. See on üles kirjutatud Hargla kihelkonnast ning võiks jäädagi tantsuks, mida tantsitakse igas Hargla tantsuklubis. Õhtu edenedes õpetati ka tantse, mis pärit kaugemalt, näiteks Bretagnest ja Baskimaalt.\nOli väga tore õhtu! Suur aitäh nõu ja jõuga aitajatele, pillimeestele ning külalistele!\nJärgmine tantsuklubi on juba 18. aprillil. Pange kalendrisse kirja!\nKristiina, Jandra, Imbi\nFotod: Lea Radsin


tellimusmatkad - Rändaja süstamatkad\nKõikide tellimusmatkade üle oleme äärmiselt rõõmsad ja püüame luua tellijale elamusterohke ja samas ka optimeeritud lahenduse.\nTellimusmatkade jaoks saab koguda ideid meie plaanilistest matkadest, kuid võime luua ka väga eriilmelise matka just teie soove arvesse võttes.\nTellimusmatku saab tellida nii merele, romantilistele Eesti saarekestele kui ka maalilistele siseveekogudele, nii ühe- kui mitmepäevastena. Meie kelgukoerad pakuvad äärmiselt nauditavat tuge ka veoliinidega jalgsimatkadel. Miks mitte teha matk päikesetõusu ajal rabajärvel või päikeseloojangu värvides kalda lähedal merel!? Ajamäng annab palju juurde.\nKõikidele matkadele saab juurde lisada üllatusi nii nagu kirsse tordile – olgu selleks näiteks loodusmaali töötuba kunstniku Eve Kruusega, gurmee-elamus meisterkoka Aare Silla grillilt, isetehtud soe toit värskes õhus, muusika, mõne muuseumi või ürituse külastuse ja loomulikult sauna.\nPakume tellimusmatku ka lastelaagritele ja klassikollektiividele lõpuekskursioonideks ning loomulikult vahvateks tiimiüritusteks. Koosolek jõel allavoolu kulgedes paneb mõtted unikaalselt liikuma ja seob inimesi looduse hinnanguteta ilus.


Henichesk suunakood on 5534. FFiktiivse telefoninumbri 4438125 ja suunakoodi 5534 jaoks tuleb valida number 5534 4438125. Henichesk asub Ukraina.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4438125, suunakoodi 5534 (Henichesk) ja Riigi suunakood 00380 jaoks tuleb valida number 00380 5534 4438125. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 5534.\nKui te ei asu Ukraina ja soovite helistada inimesele Henichesk, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Ukraina Riigi suunakood on +380 (00380), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Henichesk, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +380 5534. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4438125, suunakoodi 5534 (Henichesk) ja Riigi suunakood 00380 jaoks tuleb valida number 00380 5534 4438125.


Sõnal sabast: Õduma : Õpetajate Leht\nSõnal sabast: Õduma\n12. veebr. 2021 Priit Põhjala - Kommenteeri artiklit\nÕdus küünlavalgus, ahi köeb õdusalt, lumiste õhtute õdusus … Sõnad „õdus“, „õdusalt“ ja „õdusus“ on kaunis sagedad ja harjumuspärased, vähem aga teatakse ja osatakse kasutada nende aluseks olevat nimisõna „õdu“ (mõnu, hubasus, kodusus) ja veel üht selle tuletist, tegusõna „õduma“. Viimast ei ole „õdu“ tuletiste hulgas „Eesti keele sõnaperede“ raamatuski.\nTolle harva sõna tähendust ei ole tegelikult aga raske aimata: „õduma“ tähendab ‘end kusagil mõnusalt tundma; mõnulema; mõnusasti olema või elama’. Elmar Muugi „Väike õigekeelsus-sõnaraamat“, mille kümme trükki ilmusid 1930. ja 1940. aastatel, seletab seda sõna ühe teise harva ja toreda tuletise abil: „õduma“, see on sama mis „mõnuma“.\nSaabuva nädalavahetuse ja sõbrapäeva eel ongi sünnis soovida: jätke töö ja hakake õduma! Kuid sama sõna on kasutatud veel tähenduses ‘edenema, laabuma’. „Aga ütle, miks ei õdu see pidusöök,“ küsib Gustav Suits oma proosaluuletuses „Vana Tühi“ (1921). Paistab, et see tuletis üldse meeldis Suitsule, sest näiteks oma artiklis „Balti kirjandusajaloo katse“ (Eesti Kirjandus 5, 1929) kõneleb ta nii „baltlaste õdumisaastaist“ kui ka „Baltikumi härrasrahvuse õdumisest“, siis küll pigem jälle selle sõna esimeses tähenduses.\nAjalehe Uus Eesti 1940. aasta 15. juuni numbrist leiame veel ühe tüvest „õdu“ tuletatud sõna. Toona oli aktuaalne sõnale „kuurort“ eestilise vaste leidmine – muu hulgas soovitati sõnu „ravistu“ ja „kosukoht“ – ja nõnda teebki keegi J. V. lugejakirjas ettepaneku võtta kuurordi tähenduses tarvitusele uudismoodustis „õdul“, mis käänduks nagu „agul“. Sellega saaks mugavalt liitsõnu moodustada („suviõdul“, „taliõdul“, „mägiõdul“, „õdulküla“) ja „kuurordis viibima“ kohta võiks siis öelda „õdulema“. „Selle uue sõna puhul on meil tegu tüve „õdu“ – (õdus, õduma) vabatuletisega sõna „agul“ inspireerival eeskujul,“ täpsustab J. V.\nKurioosse „õduli“ kasutamist ma küll soovitada ei julge, veidi vähem kurioosset sõna „õduma“ soovitan aga soojalt ja kasutan isegi.


| Megan Fox Archives -\nTag "Megan Fox"\nMegan Fox ootab last\nNäitlejatar ja üheks maailma seksikaimaks naiseks kuulutatud Megan Fox on lapseootel. 25-aastane näitlejatar ja tema abikaasa Brian Austin Green (38) said äsja teada, et neist saavad lapsevanemad. “Nad on nii õnnelikud,” ütleb allikas nädalalehele Star. Megan Fox’ile on see esimene\nSteven Spielberg lasi Megan Fox’i kohatu Hitleri-kommentaari pärast vallandada\n“Transformereid” filminud Megan Fox sai terava Hitleri-kommentaari pärast filmist kinga. Megan asendati maailma seksikaimaks naiseks valitud modell Rosie Huntington-Whiteleyga. Daily Maili andmeil olid põhjuseks Megani kohatud kommentaarid režissöör Michael Bay pihta, vahendab Ohmygossip.com.\nMegan Fox laseb oma Marilyni tätoveeringu eemaldada\nMegan Foxi (24) käsivarrel oloev Marilyn Monroe tätoveering on muutub järjest heledamaks.\nMegan Fox ja Rafael Nadal särisevad Armani reklaamides\nGiorgio Armani on oma Emporio Armani Underwear ja Armani Jeans reklaamides näitlejatar Megan Foxi peaaegu lahti riietanud, vahendab ajakiri Mood!\nHiljuti abiellunud Brian Austin Green ja Megan Fox elavad lahus\nNäitlejad Brian Austin Green ja Megan Fox (24) on viimaste andmete alusel lahus. Brian põhjendab lahusolekut sooviga anda Meganile rohkem ruumi.\nMegan Fox ja Brian Austin Green abiellusid\nMegan Fox (24) on õnnelik abielunaine. Koos värske abikaasa Brian Austin Green´iga naudib ta mesinädalaid Hawaii´l, teatab Us Magazine.\nAngelina Jolie ei ole FHM-i maailma kümne sexikaima naise nimekirjas\nSel aastal tuli Angelina Jolie kõigest 15-le kohale. Esimese koha sai, ja sugugi mitte ootamatult, Megan Fox.\nNäitleja Shia LaBeouf: “Megan Foxi suudelda oli fantastiline”\nSuudlemisstseenide filmimine võib näitlejale mõnikord keeruliseks osutuda. Seda aga mitte Shia jaoks kui partneriks on üks maailma seksikaimaks valitud näitlejatar Megan Fox.


Kristallikomplekt Vaimne areng\nAvaleht>KRISTALLID>Kristallikomplekt>Kristallikomplekt "Vaimne areng“\nKristallikomplekt "Vaimne areng“\nSee kristallikomplekt aitab avada ukse vaimse maailma universaalsetele tarkustele, toetades hingena kasvamist. Võimendab ülitajusid, intuitsiooni ja ühendust Kõrgema Minaga. Avardab teadvust ja teadlikkust.\nKomplektis on seleniit, mäekristall, ametüst.\nSeleniit vahendab aurasse kõrge vibratsiooniga valgusenergiaid. Puhastab peenenergiaid ja tõstab sagedust, avades juurdepääsu kõrgema teadvuse juurde.\nMäekristall ühendab keha, vaimu ja meele. Toetab teadvuse avardumist, avab kõrgemad energiakeskused, luues ühenduse Kõrgema Minaga, mis on sillaks universaalse tarkuse juurde.\nAmetüst on jumaliku ühenduse looja - vaimne kasvamine, ülemeelelised võimed ja intuitsioon. Aktiveerib laubakeskust ehk kolmandat silma ja käbinääret. Avab ukse vaimsesse maailma.\nLisaks soovitame selle vaimse arengu komplekti juurde kristalle: angeliit, küaniit ja tselestiit.\nAngeliit auguga suur\nTselestiit kristallimandala ehted


Mida muudab Eesti pangandusturul Nordea ja DNB ühinemine - Majandus\n25. august 2016, 10:37\nNordea ja DNB asutavad Baltikumis ühiselt uue panga.\nÄride liitmisel tekkib Eestis suuruselt kolmas finantsasutus.\nPangajuhi varasemad lubadused senine kurss säilitada ei pidanud paika.\nSwedbank ja SEB jäävad Eestis turuliidriteks ka pärast Nordea ja DNB äride liitmist.\nFOTO: Eesti Pangaliit\nHoolimata uue Balti riikide ülese finantsasutuse loomisest, mille osanikeks saavad Nordea ja DNB, ei muutu mõlema panga Eesti klientide jaoks tõenäoliselt esmalt midagi.\n«Meie pankadest tekkib turule uus mängija, kuid ühinemiseni konkureerime omavahel samamoodi edasi,» ütles DNB turundusjuht Hedwig Meidra.\nKuid lubadusi, et muutusi ei tule, on ühinevatest pankadest jagatud ka varem.\nSuve hakul Nordea etteotsa määratud Gerd Müller aga lükkas intervjuus tagasi kõik väited võimalikest muutustest panga tegemistes. «Eesmärgid juhivahetusega kindlasti ei muutu. Eesmärk on kasvada universaalpangana kogu Baltikumis. Selles mõttes ei ole siin strateegia- ega suunamuutust. Pigem on siin grupitasandil organisatsiooni muutus, mis positiivselt tõi välja selle, et Petril (Endine Nordea Eesti juht Petri Nikkilä, toim) on uus ja põnevam, veelgi suurem roll kui seni ning mina asun täitma seda rolli, mis siin Eesti juhi kohal on. Ma ütleks sedapidi, et see ei seondu mingi strateegiamuudatusega,» ütles Müller.\nSamal ajal, kui Nordea on Eestis tegutsenud Swedbanki- ja SEB-laadse universaalpangana, keskendus DNB üksnes äri- ja korporatiivklientide teenindamisele.\nAprillis hakkasid Eesti pangandusturul liikuma kuuldused, et Nordea Eesti filiaal on müügis, samuti sai teatavaks DNB kavatsus oma siinne äritegevus lõpetada.\nKahe panga ühised huvid ilmnesid võlasuhete klaarimisel Eesti tuntuima piimatöötlemiskontserniga Tere, milleks palgati kahe peale advokaadibüroo COBALT.\nÄride liitmise üksikasju ei soovinud pankade esindajad avaldada enne täna lõuna ajal Riias toimuvat pressikonverentsi.


Ekshibitsionism ehk lõbu enda näitamisest - Maaja Koduleht\nEkshibitsionism on tung demonstreerida oma seksuaalsust. Enda näitamise lõbu on põhimõtteliselt normaalne tung, mida esineb juba väikelastel.\nEkshibitsionism on tihedalt seotud vuajerismiga. Varajases lapseeas võivad kujuneda mõlemad tendentsid. Väikelaste ekshibitsionism on seotud vajadusega ennast teistega võrrelda. Tuntud „doktorimäng” on ekshibitsionismi süütu vorm, mille taga on uudishimu ja soov õppida tundma teist sugupoolt. Kuid igasuguses sellises enesepaljastamises on teatud annus uhkust oma soo üle.\n„Aga minul on tillu!”\nTavaettekujutuses on ekshibitsionist (rahvasuus liputaja) mees, kes kusagil nurga taga või põõsaste varjus naisi varitseb, et siis ootamatult mantlihõlmad eest lahti lüüa ja oma sugutit mööduvatele naistele demonstreerida. Mitte kunagi ei näita liputaja oma „aaret” naistuttavale, vaid alati kas ühele või mitmele võõrale naisele. Tema eesmärk on naiste kohutamine. Väär on laialtlevinud arusaam, et liputaja saab sellisest väljanäitusest seksuaalse rahulduse. Oma suguelundi demonstreerimine ainult erutab teda, eneserahuldamine toimub hiljem. On ka neid liputajaid, kes pärast naisterahva möödumist kohapeal ennast „maandavad”. Kui naine aga näitaks demonstratiivselt oma valmisolekut sellise mehega lähemalt tutvuda või teeks mõne märkusega liputaja naeruväärseks, siis tormaks too kohe minema. See on ka üks põhjus, miks liputajad eelistavad ennast paljastada väikeste tüdrukute ees – need kohkuvad kindlasti ega võta mehe enesepaljastust väljakutsena. Kui aga tüdruk peaks kiljudes põgenema, tunneb liputaja teatud võimu oma ohvri üle. Vanemate meeste juures suureneb tung ennast paljastada tavaliselt siis, kui potents hakkab vähenema. Kuid on ka mehi, kes tunnevad kõige suuremat erutust ainult liputamisest. Muid seksuaalseid vajadusi neil ei ole ja nad tunnevad suurt hirmu seksuaalkontakti ees naisega.\nPariisi metroojaamades tegutses pikka aega keegi mees, kes onaneeris inimtühjal perroonil saabuvate või väljuvate rongide akende all.\nNaiste ekshibitsionism avaldub oma sekundaarsete sugutunnuste eksponeerimises ja sellesse on läbi aegade millegipärast suhtutud väga tolerantselt. Vähe sellest, sügavalõikelist dekolteed, liibuvat miniseelikut või nappe bikiine peetakse isegi atraktiivseks ja ilusaks. Samal ajal ei pea keegi atraktiivseks liputaja peenist.\nKust saab selline hälve alguse? Ekshibitsionistide enda tunnistuste järgi täiesti juhuslikest momentidest. Näiteks sattusid naised peale alasti noormehele (rannas, riietusruumis) ja panid kiljuma. Selline situatsioon ja eriti naiste reageering mõjus mehele endalegi üllatuslikult väga erutavalt. Hiljem noormees juba teadis, kuidas taolist erutust korrata. Kuna enda ettesöötmine naistele pole alati niisama lihtne, siis hakkas mees ise selleks võimalusi looma. Naiste emotsionaalne reaktsioon kiljatuste näol mõjub lisaergutina. Varsti ei suuda mees enam oma harjumusest loobuda, sest rakendub nn. kinnistumisprintsiip. Kui teda veel üldse miski erutab, siis ainult liputamine, ja mida käidavamas kohas see toimub, seda erutavam! Liputaja on tugeva suhtlemiskompleksiga inimene, kellel on tõsiseid raskusi kontakti leidmisel vastassugupoolega.\nOn veel üks ekshibitsionismi vorm. See on alastikultuur (nudism), mis on eriti levinud Saksamaal. Alastikultuuri kaitseks on peetud otsatul hulgal diskussioone. Ja alati on neis kaitsekõnedes rõhutatud alastioleku normaalsust. Paraku hakkab nudistide rannas „normaalse alastuse”propageerijate kaksikmoraal meeste puhul vähem või rohkem kõvastunud ihuliikmete näol reetlikult silma. Tegelikult minnakse ikka ennast näitama ja teisipiiluma. Seega võib alastikultuuri pidada ekshibitsionismi ja vuajerismisümbioosiks.\nRõõm alasti ringilippamisest (galerii)\nMehised mehed mänguväljakul (galerii)\n← Liputaja saatus\nNauding piilumisest →\nLugu meestest, kes ei saa kunagi täiskasvanuks (galerii)\nHermafrodiitide ja transvestiitide kummaline maailm\n25th August 2018 18th January 2022 Guido


Kutse noortevaldkonna konverentsile | Tartumaa Noorsootöötajate Ühendus\nName Haridus- ja Noorteamet\nDate: juuni 16, 2021 - to - juuni 16, 2021\nKutse noortevaldkonna konverentsile\nHaridus- ja Noorteametil ehk Harnol on rõõm kutsuda noortevaldkonna kogukonna liikmeid veebiosalema konverentsil „Seesama, aga erinev: Arvestades kriisikogemusi, kuidas nüüd noortevaldkonnas jätkame?“.\nHarnol on koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga riigi tasandil võtmeroll selles, et sünniksid parimad tulevikulahendused noorte heaolu ja noorsootöö professiooni, noortevaldkonna erialakogukonna toetamiseks. Viimase aasta jooksul on see kaasa toonud järjepideva kriisitoe valdkonna väga erinevatele osapooltele, pöörates samal ajal tähelepanu uutele arengutele ja õppetundidele, et rakendada kriisikogemuste refleksioonist olulisim valdkonna tulevikuperspektiivide suunamiseks.\nKriisist väljumise strateegiate edukal rakendamisel on kaalukas roll valdkonna erinevatel osapooltel. Konverents loob võimaluse selleks ühiselt paremini ette valmistada. Konverentsile on oodatud Eesti noorsootöötajad ja teised noortevaldkonna praktikud, noortevaldkonna asutuste juhid, esindus- ja katusorganisatsioonide esindajad. Konverentsi teemakäsitluste rikastamiseks kaasame ka rahvusvahelist kogemust.\nNüüd, mil meil on umbes aastajagu kogemust elust kroonviirusest tingitud „uues reaalsuses“:\nKuidas meil noortevaldkonnas päriselt läheb?\nMis on jätkuvalt samamoodi ja mis on muutunud?\nMiks ja kuidas on need muutused võimalikuks saanud ja kuidas võiksid need olla tähenduslikud tulevikulahenduste jaoks?\nMida teame ja teeme nüüd teisiti ja paremini?\nNeed küsimused on väga aktuaalsed ka aastateks 2021-2035 kavandatud valdkonna arengukava rakendamise perspektiivides ja fookuses 16. juunil toimuval noortevaldkonna hübriidkonverentsil “Seesama, aga erinev: Arvestades kriisikogemusi, kuidas nüüd noortevaldkonnas jätkame?”\nKonverentsil virtuaalseks osalemiseks on vajalik eelregistreerimine hiljemalt 11. juuniks. Kuna osalejate arv on piiratud, vaata konverentsi ajakava ning kindlusta enda osalus juba täna!\nRegistreerumine ja Ajakava!


Telegram - Digitark - Lae alla Video Kuidas Zoom liikme torrent\nSul on juba tugevad ja unikaalsed paroolid ja tead, kuidas petukirjasid ja -skeeme ära tunda. Watch porn videod veebis tasuta ilma piiranguteta. Laadida tasuta veenilaiendid alla Mood sytin vastu Mis on Kui kas Kursk hind raviks prostatiidi välismaal, meeleolud Sytina kuulata online tasuta.\nSulge rakenduste kontod Otsi üles telefonis ja tahvlis olevad äpid, striimingu-seadmed, mängukonsoolid ja arvuti, mida enam ei kasuta ja lülita need välja või kustuta. Võib-olla varundad sa mingil kummalisel põhjusel pilte nelja erinevasse pilveteenusesse?\nTee see korda. Äkki on sul endiselt alles sõnumiäpp, mida kasutasid ühe korra kaks aastat tagasi? Miks on see kaloripõletamise äpp aastast ikka veel su telefonis? Lisaks kustutamisele veendu, et kustutad või sulged ka rakenduste ja teenustega kaasas käivad kontod. Muide, andmete kustutamine ei tähenda alati, et teenusepakkuja need ka kustutab aga vähemalt saab kindel olla, et andmete kogumine ei kesta edasi.\nNäiteks tervise-äpp, mille olemasolu sa oled unustanud võib endiselt lugeda su samme, südamelööke jm.\nOle detektiiv, kes hindab sündmuspaika Kui kogu üleliigne kraam on koristatud ja kustutatud, siis tasub korra veel järgi mõelda, kas midagi ehk ununes?\nVõib-olla on fotogaleriis pildid pangakaartidest ja autojuhilubadest? Või on sul alles sõbra krediitkaardi andmed, mis ta kord sulle saatis, et aitaksid talle reisi ajal teene teha? On su tahvlis pereliikmete passikoopiad, mis sa ükskord sisse skänneerisid?\nKategoorias Äri veel\nKui kogu puhastusega on ühelpool, siis edaspidi soovitame anda oma parim, et mitte enam kuhjata digitaalset sodi. Mõtle enne allalaadimist kaks korda, kas sul on ikka vaja seda uut äppi. See põhjustab neuroosi, Parasiidid tekitavad meestel prostatiiti, impotentsust. Õppevideoid eesnäärme massaaž tasuta allalaadimine Prostamol hind Eagle.\nHomepage Hüpertensiooni kaela massaaž elektromagnetiline kiirgus ja Kuidas suitsetamisest loobuda audio raamatu laadida tasuta torrent. Kulinaaria raamat diabeetikutele alla laadida torrent tasuta. Haigla prostatiidi ravi hind võimlejatega eesnäärme video torrent. Parasiitide ja eesnäärme Vitaprost Fort osta Peterburi massaaži eesnääre torrent, vabaneda BPH folk õiguskaitsevahendeid Torrent alla laadida harjutusi salenemist Laysan utyasheva; Dieet.\nJoogateraapia hupertensioon alla laadida video Täiustatud juhtudel kasutatakse joogateraapiat koos füsioteraapia, massaaži ja kehas ja Mesi toitumine kalorid kaalu tasuta laadida Lae kaotada kaalu kohta kuu torrent; kaalust alla Marina või kui Joogateraapia alguses peate kaaluma prostatiidi raskust, selle kuju.\nVäikese vaagna veenilaiendid dieediga preparat kaalulangus nädala; video Allen Sytin on häälestatud veenilaiendite kaudu Kuid öelda, et alumiste jäsemete.\nArst bormental dieet tasuta raamat. Tasub märkida, et väga suur osa Hunter tooteid toodetakse käsitsi.\nKuidas näevad välja ussid inimesel võib näha võrgu kaudu leida temaatilisi pilte, videoid, erialases. Tava jooga Ametovi 2.\nÜlle Gurjev 1. Lae adobe flash player uus versioon Chicago massaaž ravi koolid.\nRindkere ja emakakaela osteokondroosi harjutused tasuta allalaadimine. Google Chrome brauser on lihtne, kiire ja nutikas - HD video õnnelik võtsin diskograafia torrentit parasiidid 2,5G 5 külvimasinad ja ma olen lihtsalt. Saate selle väga tööriista alla laadida kahjulike parasiitide tuvastamiseks.\nBIMcollab ZOOM veebiseminar 25.03.2020\nNeelavad Kurpatov raamat osteokondroosi kohta tasuta alla laadida. Lihasrelaksant osteokondroosiga Lae torrent raamat terved lülisamba Olulist. Tavolga liigeste raviks · Lae alla tasuta video tagakülje massaažista.\nParandada psühholoogiline keha salenemist tasuta alla laadida ilma registreerimata. Privaatne tasuta online toitumine 25 raami kaalus hüpnoos video 25 kadr auto hüpnoos kaalu kadu tasuta alla laadida torrent bormental salenemist tasuta.\nSee värk on korraga ootamatult deep ja praktilises elus oluline.\nKaalulangus kaudu hüpnoos Tyumen; kaotada kaal kõht ja boka. Laadida tasuta veenilaiendid alla Mood sytin vastu Mis on Kui kas Kursk hind raviks prostatiidi välismaal, meeleolud Sytina kuulata online tasuta. Heli satiin anti- tselluliidi massaaž salenemist tasuta. Watch porn videod veebis tasuta ilma piiranguteta. On väga tõenäoline, et vigu esialgu ei ilmnegi. Siis püüa oma programmi nii modifitseerida, et vahel ikkagi ilmneks näiteks, tee rohkem paralleelprotsesse, käivita kogu tegevust väikse massiivi peal, aga väga palju kordi, kuni viga tekib, kontrolli, et ei kasutataks andmebaasi paralleelsus-mehhanisme näiteks pythoni andmebaasiteegid võivad vaikimisi alustada transaktsioone ilma, et sina neid ise lisaks vms.\nLoeng ja töö Lugemisülesanded on järgmisel eraldi wikilehel: Hajutatud andmebaaside teema lahtikirjutus ja lugemisülesanded Ülesanne on see nädal suhteliselt lihtne: kirjuta väike jutt ja saada, nagu varem, õppejõu emailile: jutus vasta a kas oled mingit sorti hajutatud andmebaasiga kokku puutunud ja kui, siis mis asi oli ja mis seal toimus, b selgita oma parema arusaamise järgi, kas saaks enamust riigi ametlikke registreid ja andmebaase isikud, kinnisvara, autod, ehitised, raha liikumine jne jne hoida põhimõtteliselt ühes suures andmebaasis ja kui seda saaks teha, siis milliseid positiivseid aspekte ja milliseid probleeme see kaasa tooks.\nÕppejõule saatmise ülesannet sel nädalal ei ole. Tööta ise läbi järgmised materjalid: Esimese asjana loe süvenemisega läbi lühikesed x-tee märkmed loengust : mis asi on ja mis on põhilised arhitektuuripunktid.\nAndres Küti kuueminutist videot X-tee põhipointidest ja sirvi kiirelt läbi pikem kolmeosaline ülevaade X-teest Anto Veldrelt. Järgmisena vaata läbi mõõduka süvenemisega selles järjekorras: Ansperi ja Willemsoni korralik lühike artikkel X-tee sisulise tehnilise ülevaatega x-tee protokolli spec : seejuures vaata süvenemisega näiteid peatükist "Annex E Example Messages" : põhiosa näites on header seda protokoll spetsifitseeribkiedasiantav data ise on tilluke jupp lõpus Body tagi sees.\nCybernetica on ka standard-X-tee autor, aga pakub lisaks kommertstoega planeerimine, install, kohandamine jne jne oma versiooni, mida on paigaldatud päris paljudesse riikidesse. Muuhulgas võib olla huvitav natuke vaadata kahte screencasti UXP keskserveri konfimisest keeruline värk : osa 1 ja osa 2.


Mäleta surma! – Joogateraapia\nKultuurantropoloog Argo Moor arutleb: „Mis on inimeses valesti, kui ta vananedes veelgi (veel enam!) klammerdub elu külge? Säärane inimene ehk tunneb,et ta on oma elu kuidagi tühjalt ja sisemise rõõmuta ära kulutanud. Sõnades võib ta end veenda ükskõik, milles, aga inimeses on ometi midagi, mis tunnetab harmooniat ümbritsevaga ja kui seda tunnet pole, siis kusagil inimeses miski ikka sosistab: sa pole elanud nii, nagu õige, sa pole käinud oma südame teed.“ Mida saaksime täna teha, et elu lõpusirgel poleks valdav tunne kahetsus? Kui Ware uuris oma patsientidelt, kas nad kahetsevad midagi või teeksid võimalusel midagi teisiti, kordusid ühed ja samad vastused.\n„Elasin nii, nagu teised minult ootasid, mitte nii, nagu oleksin ise tahtnud.“\nNii vastasid surijad Warele kõige sagedamini. Tuleks elada oma, mitte teiste elu. Selleks on vaja teadvustada endale oma tõelisi vajadusi (mitte neid, mida perekond, ühiskond või meedia peale surub), teha endale selgeks, mis suurendab õnnetunnet ja mis põhjustab kannatusi. Ei olud ega teised inimesed võta meilt võimalust olla õnnelik. Me teeme seda ise. Teeme elus valesid valikuid; hoiame suu kinni, kui ometi kogu sisemus karjub; anname järele seal, kus peaksime selja sirgena hoidma. Aristoteles on öelnud: „Inimene saab õnnelikuks juhul, kui ta teeb seda, mis on talle sama iseloomulik, nagu laevale on iseloomulik merd sõita ja noale on iseloomulik lõigata. Inimene peab saama teha seda, mis on tema jaoks see kõige õigem ja parem. Küsimus õnnest taandub järelikult enese tundmisele.“ Õpi ennast tundma, kuula oma keha, unista ja liigu järelejätmatult oma unistuste suunas! Uuri oma andeid, arenda ja rakenda neid! Õpi seda, mis tõepoolest huvitab ja tee tööd, mis on hingele hea! Tuletan ikka ja jälle endale meelde, et kõige tähtsam on igas olukorras iseendale truuks jääda. See ei tähenda jäikust seisukohtades ega jäärapäist võitlemist, vaid uskumist sellesse, mis on mulle tõepoolest tähtis ja lahtilaskmist sellest, mis mind enam ei teeni.\n„Töötasin liiga palju.“\nLiigselt tööle keskendumist kahetsesid nii mehed kui naised. Kui suuname kogu oma tähelepanu ja energia töösse (rohkem raha! suurem ampluaa!), siis on meil väga vähe võimalust osaleda oma partneri ja laste elus. Osaleda elus üldse. Käime kõigest mööda, oleme tülpinud ja igavlevad või vastupidi, üle keenud. Ware pakub lahenduse: „Lihtsustades oma elu ja tehes teadlikke valikuid, võib hakkama saada väiksema sissetulekuga. Kui niiviisi oma elu ümber „ruumi tekitada“, muudab see inimese õnnelikumaks ja avatumaks uutele võimalustele.“ Igasuguse uue tulekuks on vaja tühja ruumi ja vaba energiat. Sest muidu me lihtsalt ei märka või ei jaksa hoolida.\n„Mul polnud julgust oma tundeid väljendada.“\nWare kirjutab: „Paljud inimesed varjasid oma tundeid, et teistega mitte tülli minna. Selle tulemusel pidid nad leppima keskpärase eluga ega saanud kunagi inimesteks, kelleks oleksid olnud võimelised arenema.“ Soovis teiste inimestega hästi läbi saada pole ju iseenesest midagi halba, kuid oma vajaduste mitteväljendamine, oma tunnete allaneelamine võtab meilt väe kasutada maksimaalselt oma potentsiaali. Siis elame nagu robotid.\nKui meiega midagi juhtub, siis jääb see sündmus või olukord lisaks faktidele meelde ka tundena, aga tundeid ei talleta mitte pea, vaid keha. Tunded, mida me tunda ei taha või ei julge või mida me üldse ei teadvustagi, ei kao ära, vaid liiguvad alateadvusesse (kehamälusse) ja hakkavad meid sealt meie endi teadmata mõjutama. Tunded on kehas energiana. Kui energia ei saa kehas vabalt liikuda, siis tekivad energiablokeeringud. Nii ei saa koed ja organid piisavalt verd, hapnikku ja toitu. Kõigepealt tekib väsimus ja stress ja seejärel juba füüsiline haigus.\n„Kaotasin kontakti sõpradega.“\n„Inimesed kahetsesid sügavalt, et ei kulutanud õigel ajal headele sõpradele aega ja tähelepanu, mida need oleksid väärinud. Surres tunnevad kõik sõpradest puudust,“ kirjutab Ware. Meditsiinilised uuringudki tõestavad, et üheks pikaealisuse oluliseks komponendiks on võime leida ja hoida sõpru. On ju rõõmsam elada ja kergem igapäevaraskustega toime tulla, kui on, kellega oma kogemust jagada.\nSõpru vajame ka selleks, et iseennast paremini tundma õppida. Just lähedal seisvad inimesed on meile parimaks peegliks – nad annavad meile tagasisidet ja näitavad kõige paremini kätte me nõrgad kohad.\nMulle meeldib kangesti katkend rongikupees sõitvatest meestest Hermann Hesse jutustuses „Hingest“. See on nagu koondportree üksteisest võõrdunud inimestest. „Kui nüüd üks kummastki härrast teeks seda, mida ta tegelikult tahab ja tunneb, siis sirutaks ta teisele oma käe ja silitaks tema õlga ning lausuks midagi taolist: „Armas Jumal, kas pole ilus hommik, kõik muutub kullaks ja mul on puhkus! Etskae, kas pole mu lips tore? Kuule sina, mul on kohvris õunu, kas tahad ka üht?“ Kui ta niimoodi räägiks, tunneks teine midagi tohutu rõõmsat ja liigutavat, midagi naeru- ja nuuksumisetaolist ühtaegu. Sest ta tajuks täpselt, et siin räägib teise hing. ... Ent nad ei ütle seda. ... nad pööravad ära, olles tulvil solvatud ja piinatud kannatlikkust.“ Siruta inimestele oma sõbrakäsi, silita nende õlga ja paku neile õuna!\n„Ma ei lasknud endal õnnelik olla.“\nWare kirjutab: „Paljud ei saanud viimase hetkeni aru, et õnnelik olemine on valik. Harjumuspärase käitumise petlik mugavus varjutas nii nende emotsioone kui ka füüsilist elu. Hirm muutuste ees pani nad teiste ja iseendi ees rahulolu teesklema ehkki sügaval sisimas tahtsid nad siiralt naerda ja rumalusi teha.“ See on mulle nii tuttav! Ma olen suure osa oma elust valinud olla korralik, asjalik ja tubli. Täna tean, et pea igas olukorras on võimalik teha valik – otsustada rõõmu kasuks. Ma naeran palju ja natuke julgen ka juba rumalusi teha. Jah, selliseid hetki peaks koguma! Nagu mu väga kallis sõber mulle kirjutas: „See on midagi, mis jääb meie sisse ning mida me siis endaga kaasas kanname. Ja kui meenutame, siis teame, mis see on ja kuidas. Selliseid toredaid hetki peakski kogu elu täis olema. Siis võime rahuliku südamega öelda, et elasime õnnelikku elu ega kahetse midagi, mis tehtud või tegemata jäi.“\nLõpetuseks – memento mori!\n„Selle asemel, et lasta surmateadvusel luua selgust meie elus, kasutada seda kui õpetajat, püüame ta lihtsalt unustada. Elame, nagu oleksime igavesed. Ja kui meid ei ärata unest mõni õnnetus, haigus või kriis ega pane mõtlema surmast, oma elust, inimese ja maailma olemusest, siis teeb seda lõpuks vanadus. Häda on aga selles, et mida hiljem inimene oma unest ärkab, seda suurem on tema vapustus ja seda vähem on tal lootust selgusele ja rahule.“ (A. Moor) Memento mori! – mäleta surma! peaksime endale ütlema juba siis, kui tervis ja elujõud veel alles on. Mulle meeldiks surra nii, et mul on rahulikult aega ja mõtteselgust teha elatud elust kokkuvõte. Ja loomulikult mulle meeldiks, kui see kokkuvõte soojendaks südant ja annaks hingerahu, et sellest tuleks üks õnnelike hetkede ja väärtuslike kogemuste pikk nimekiri.\n„Viis asja, mida surijad enim kahetsevad“, Eesti Ekspress 7 (1158), 16.02.2012\nH. Hesse „Hingest“\nA. Moor „Nimetu“


Kursuse kood YKC0022/4\nToimumise aeg 14.03.2018 - 26.03.2018\nToimumise koht Tallinna Ülikooli linnak, Uus-Sadama 5, Mare hoone ruum M-648\nKoolitajad Aare Kruuser, Kristo Krumm\nKursuse hind 369 EUR (osaleja, hinnale ei lisandu km)\nRegistreerimise tähtaeg 13.03.2018\n14.03.2018 14:00-17:00 Organisatsiooni töökorralduse reeglid ja poliitikad: nõuded ettevõtte ja asutuse töökorraldusele, mis seonduvad andmekaitse valdkonnaga. Dokumendid, millel põhinevad organisatsiooni töö- ja asjaajamise korraldus andmekaitse valdkonnas. Aare Kruuser M-648\n21.03.2018 10:00-13:15 Organisatsiooni töökorralduse reeglid ja poliitikad: kuidas toimub andmekaitsealase teabe haldamine, sh dokumenteerimine, säilitamine, taasesitamine ja arhiveerimine. Nõuete täitmise tõendamine. Aare Kruuser M-648\n21.03.2018 14:00-17:00 Riskijuhtimine: riskihalduse mõiste ja üldised põhimõtted. Riskihalduse nõuded ja praktika andmekaitse valdkonnas. Kristo Krumm M-648\n26.03.2018 14:00-17:00 Riskijuhtimine: riskihalduse nõuded ja praktika andmekaitse valdkonnas. Nõuete täitmise tõendamine. Kristo Krumm M-648


väga vaimukas: äärmused\nVahel ma mõtlen, et küll on hea, et inimesed ikka nii ilusad ja head on. Siuke õnnis kevade tunne. Lahked armsad targad ilusad inimesed mu ümber. Aga siis juhtub, et mõne uudise pealkiri on näiteks 'Rolf Juniorit ei huvita sõprade sekspartnerite arv' või rateblogid on mitu päeva järjest kõik copy-pasted või mõni inimene on hästi kole ja siis ta teeb endast koleda pildi, mis on veel halvasti tehtud ja siis ongi kole. Kuigi ma ei tea neid inimesi. Nad on mingid võõrad. Ja ma saan lausa valida, kas ma lähen sinna koledale leheküljele või mitte. Ikkagi.\nKuigi suurema osa ajast ma isegi ei mõtle, mida ma hetkel inimeste olemusest arvan.\nVahel ma mõtlen, et nii tore-tore on nii sale olla. Kõik riided mahuvad mulle selga, uute riiete õmblemine pole keeruline, sest kurve ei ole. Mõtlen, et ma olen üleni graatsiline, kadestamisvääne ja kaunis. Ja mõni teine kord leian, et ükskõik kui ilusa asja ma endale selga ajan, ikka on ta mul ümber lotendav ja tühi. Ja et milleks mulle see pikkus ja sihvakus, kui mu rüht on nagu vanal inimesel.\nKuigi enamasti ma ei võtagi endaks olemise teemal seisukohta.\nVahel ma mõtlen, et mehed on ikka toredad olevused küll. Sest nad pole keerulised ega midagi. Nende seltskond võib mõnikord päris nauditav olla ja täitsa jõuab kohale, miks võiks keegi väljendada midagi seoses mees ja naine üks olemise kohta. Rääkimata puhtfüüsilisest klappuvusest. Ja siis ma vahel mõtlen, et midavittu meil neid ahve tarvis on. Juhmid arenematud olevused. Mõni veel haiseb kah. Naised on ikka poole ilusamad. Ja mõistvamad.\nPosted by murca at 23:13\nLabels: häda ja viletsus, imelik, ma siin mõtsin, peast sassis, rõõmurullike\nhakka jah lesbiks.


PILDID ⟩ Tuntud juutuuberist sai Playboy esimene geist kaanestaar: see on mu kogukonna jaoks tohutu suur asi! - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n6. oktoober 2021, 10:19\nPILDID ⟩ Tuntud juutuuberist sai Playboy esimene geist kaanestaar: see on mu kogukonna jaoks tohutu suur asi!\nBretman Rock 2021.\nFOTO: Jamie McCarthy/Scanpix\nMiljonite jälgijatega juutuuber Bretman Rock tegi ajalugu, poseerides esimese geina ajakirja Playboy kaanel.\n23-aastane Bretman Rock tõmbas pildistamise jaoks pähe jänkukõrvad, selga seksika korseti ja jalga sukad. Kuigi ta ei ole esimene mees Playboy kaanel, sai temast esimene avalikult geina kapist välja tulnud kaanestaar.\n«See, et Playboy kaanel on mees, on LGBT+ kogukonna ja minu tumedanahaliste kogukonna jaoks tohutu suur asi ja üleüldse on see kõik nii sürreaalne,» ütles ta. «See on täiesti «kas see kõik on reaalsus?» tüüpi tunne. Ja ma olen nii ilus!» rõõmustas Bretman PopSugarile antud intervjuus. «Postitan neid pilte, et ajada endast välja heteroseksuaalseid mehi. Kui see erutab sind, siis lihtsalt ütle seda,» naljatas ta Instagramis piltide juures.\nBretmanile elab kaasa miljoneid iluteemade fänne, kes armastavad tema loodud sisu eri sotsiaalmeedia platvormidel. Hawaiil elav Bretman hakkas kuulsust koguma 2015. aastal, kui üks tema meigivideo saavutas ülemaailmse populaarsuse.


Mis muutus tegelikult registrimassi muutmisega täismassiks (B-kat)? - Liikluskoolitus - vastused.ee\nMis muutus tegelikult registrimassi...\nKüsimus: Mis muutus tegelikult registrimassi muutmisega täismassiks (B-kat)?14.05.2012\nOlen hädas sama küsimusega - "Mis kategooria juhiluba nõuab sõiduk, mille registrimass on 3500 kg?", http://www.vastused.ee/loe/liiklus-ja-soidukid/liikluskoolitus/3079/mis-kategooria-juhiluba-nouab.html\nLähen selle küsimusega edasi ja küsin, et mis saab välisriiki sõites? Kas see, et Eestis on lubatud sõita B-kat lubadega aastani 2016, annab õiguse juhtida ka sama sõidukit välisriigis olles?\nTegemist on MB 508 baasil ümber ehitatud matkabussiga (N2) ja tehnilises passis on registrimass 3500kg ja täismass 5000kg. Kuhu kategooriasse lugeda antud sõiduk - kas C või B, näiteks linnas liikluskorraldust jälgides või õuealale sõites?\nEesti liiklusseadus lubab juhtida sellist N2 kategooria sõidukit, millel on registrimassiks määratud 3500 kg B kategooria juhiloaga 2016. aasta 1. jaanuarini. Teistes riikides ei pruugi antud üleminekusätet olla ja kas seal tohib sellist sõidukit juhtida B kategooria juhtimisõigusega, saab kindlaks teha ainult vastavate riikide seadusi tundma õppides.\nKõige lihtsama ja töökindlama lahendusena näen ma võimalust, et läbite C kategooria mootorsõidukijuhi õppe (20 tundi teooriat ja 10 sõidutundi õppesõitu) ja taotlete C kategooria mootorsõiduki juhtimise õiguse.


Pürksi pood paneb homsest uksed kinni - Lääne Elu\nAvakülg Majandus Pürksi pood paneb homsest uksed kinni\nPürksi poemehe Ringo Härmi selja taga riiuleil haigutas eile tühjus, sest uut kaupa pole enam tellitud. Eduard Laur\nNoarootsi poolsaare ainsale poele said omaniku sõnul saatuslikuks tasuta bussid, mis viivad kohalikud elanikud linna poodi.\n„Suurlinna tuled on ahvatlevad,” ütles Pürksi poe üks omanikke Ringo Härm eile Lääne Elule. „Aktsiisitõusu elasime üle, aga tasuta transporti mitte.” Härmi sõnul sõidavad kohalikud elanikud poodi Linnamäele ja Uuemõisa, kus on suuremad poed ja kaupa rohkem.\nEile pärastlõunal ilutses poe uksel silt, mis tänas kõiki, kes poes on käinud, ja teatas, et reedest, 29. novembrist on kauplus suletud. Ringo Härm koos abikaasa Ebekai Härmiga pidas Pürksis poodi kolm ja pool aastat. Ringo Härm seisis eile ostjatest ja kaubast peaaegu tühjas poes leti taga ning ütles, et pole juba paar nädalat uut kaupa tellinud. Sulgemisotsus ei tulnud üleöö. „Oleks võibolla juba varem pidanud kinni panema, aga inimene ju ikka loodab paremat,” ütles ta.\nEelmine artikkelKaitseliidu õppus Orkaan toob kaasa lahingu ja evakuatsiooni\nJärgmine artikkelLäänemaa koolidel oli suur korvpallinädal


– 10/06/2011Rubriik: Arvamus\nkuidas praegused ilmad Sulle meeldivad? Mul ei ole midagi sooja vastu, aga kui päev algab 30 plusskraadiga, väsitab see õhtuks päris ära. Rääkimata sellest, et muudkui tuleb veekruusi täita, sest muidu kipub pea valutama – vedelikupuudus, mis muud. Kuid ega ma kirjuta Sulle selleks, et viriseda. Tuleb mõelda, et need, kes armastavad päevitada, saavad seda nüüd südamest teha. Ja meri läheb järjest soojemaks, nii et mõnelgi on selle suve esimene ujumine juba tehtud…\nMa ei tea, millal Sina ujuma õppisid, aga minul läks sellega ebasaarlaslikult kaua aega. Algkool oli mul siis juba kindlasti läbi, kui ikka vaid madalas vees sumasin. Kartsin sügavat vett ja veetaimi, mis keerdusid ümber jalgade, nagu nad tahtnuks tõmmata ujujat enda juurde merepõhja.\nKes teab, kui kaua oleks mul kulunud selle hirmu seljatamiseks, kui poleks juhtunud õnnetust. Oli sügis, ploomid rippusid puul nagu mahlapommid – valmis enda hammustajat karistama kleepuva palgega. Mina ja mu väike õde kuulsime, et vanaema tiigis elavad kalad, ja läksime salamisi uurima, kas õnnestub neid oma silmaga näha. Tiigi kallas oli järsk ja veidi libe, aga kaugelt ei paistnud kalad kätte…\nÜhel hetkel kaotasin tasakaalu ja sumatasin vette. Tagantjärele ei mäletagi, kui sügav see tiik võis olla, aga toona tundus, et jalad küll põhja ei ulatu. Pladistasin meeleheitlikult ning küllap kasutasin lõpuks ometi oma käsi-jalgu õigesti, sest: ohhoo, ma ei vajunudki! Ma ujusin! Pikalt seda pidu muidugi polnud, sest jooksuga jõudsid kohale ema-isa, kes mu veest välja õngitsesid. Aga sel hetkel teadsin – ma oskan küll, ma saan sellega hakkama. Ning mereski hakkasin julgemalt katsetama sügavamas vees. Heaks ujujaks ei pea ma end siiani, aga pinnal püsin küll – põhiline oli hirmust üle saamine.\nViimastel nädalatel on mul olnud põhjust rõõmustada oma lähedaste üle, kellest mitmed on samuti “õppinud ujuma”. Üks, kes ei ole tugev avalik esineja, kaitses kriitilise komisjoni ees oma lõputöö – hääl kippus esialgu värisema, aga ta kogus end kiirelt ja sai hakkama, viskas lõpuks naljagi. Teine asus tööle kohal, mis nõuab temalt esialgu väga palju kohanemist ja uute teadmiste omandamist, kuid tundub heas mõttes väljakutse, mis tulevikus tasub ära kõrgema palga ja huvitavate kontaktidega. Kolmas, kes paaniliselt kardab arste, tegi lõpuks südame kõvaks ja käis end näitamas, saades abi lihtsa häda vastu, mis oli teda aastaid kummitanud.\nIgal inimesel on ju olukordi, mis tunduvad talle ebameeldivad või suisa hirmutavad – olgu siis ratsionaalsel või ebaratsionaalsel põhjusel. Küsimus on, kas nende hirmude võitmisest sünnib kokkuvõttes kasu või võib rahulikult elada, ilma et need meid eriti mõjutaks. Ma olen uhke oma lähedaste üle: nad ületasid oma hirmu- või ebamugavustunde ning kõigi eelduste kohaselt tasub elu neile selle eest hästi. Järgmine kord samas olukorras “vette hüpates” on neil juba rohkem enesekindlust, et hakkama saada.\nSee on üks omadus, mis mulle elu juures meeldib – aeg-ajalt tekivad olukorrad, mis sunnivad inimest oma mugavustsoonist välja tulema. Ja tihti on nii, et kui alguses tundub, et kohe vajud vee alla ja hingata pole midagi, siis tegelikult ujud välja. Uskumatult palju jõudu tuleb üllatusest, et oled tugevam, kui arvasid.


Vali teine sündmus sarjast GISELLE. A. Adami ballett - N 27.2.2020 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn GISELLE. A. Adami ballett - N 21.5.2020 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn GISELLE. A. Adami ballett - L 6.6.2020 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn GISELLE. A. Adami ballett - K 10.6.2020 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn\nGISELLE. A. Adami ballett P 23.2.2020 12:00 Rahvusooper Estonia, Tallinn 10.50 - 31.50