Vajaduse korral võib Assotsiatsiooninõukogu otsusega seda perioodi pikendada ühe aasta võrra. Kalandus 1. Poliitiline dialoog on kavandatud edendama eelkõige: — Eesti jätkuvat lähenemist Euroopa Liidule; — järjest kasvavat pooltevahelist seisukohtade lähenemist rahvusvahelistes küsimustes, eelkõige nende teemade osas, millel on ühele või teisele Poolele oluline mõju; — paremat koostööd Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga kaetud aladel; — julgeolekut ja stabiilsust Euroopas.\nEestis kehtivat tollitariifide struktuuri, mis ei näe ette tollimakse põllumajandustoodetele, on Eestil õigus uue tollitariifide režiimi kehtestamise korral põllumajandustoodete impordile, kaldudes kõrvale lõikes 1 sätestatust ning seoses oma põllumajanduspoliitika elluviimisega kodumaise toodangu osas, võtta tarvitusele tollimakse piiratud arvule Ühendusest pärinevatele põllumajandustoodetele.\nVajaduse korral võib Assotsiatsiooninõukogu otsusega seda perioodi pikendada ühe aasta võrra. Artikkel 25 1. Mõlemad Pooled hoiduvad igasugustest sisemise fiskaalse iseloomuga meetmetest ja tegevusest, mis otseselt või kaudselt diskrimineerib ühe Poole tooteid teise Poole territooriumilt pärinevate sarnaste toodete suhtes. Ükskõik kumma Poole territooriumile eksporditud tooted ei või siseriiklike kaudsete maksude tagasisaamisest saada suuremat kasu, kui on neile otsese või kaudse maksustamise teel pealepandud maksekohustused.\nArtikkel 26 1. Käesolev Leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduslike meetmete säilitamist või kehtestamist seni, kuni see ei lähe vastuollu käesolevas Lepingus sätestatud kaubanduskorraldusega.\nPooltevahelised konsultatsioonid, mis puudutavad selliste tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade loomise kokkuleppeid, ning vastava taotluse esitamisel ka teisi olulisemaid küsimusi nende kaubanduspoliitika osas kolmandate riikide suhtes, toimuvad Assotsiatsiooninõukogu raames.\nKonsultatsioonid toimuvad eelkõige kolmanda maa liitumise korral Ühendusega, tagamaks Ühenduse ja Eesti mõlemapoolsete, käesoleva Lepinguga kindlaksmääratud huvide arvestamist. Artikkel 27 Vastupidiselt artikli 11 ja artikli 24 1 esimese alalõigu sätetele, on Eestil Tridenti kauplemissusteem piiratud tähtajaks rakendada erakorralisi meetmeid tollimaksude suurendamise näol.\nNeed meetmed võivad puudutada ainult uusi tööstusharusid või teatud ümberstruktureerimise protsessis või tõsistes raskustes olevaid tööstusharusid, eriti kui need raskused põhjustavad tõsiseid sotsiaalseid probleeme. Neid meetmeid ei tohi rakendada kauem kui kaheaastase perioodi jooksul, välja arvatud juhul, kui pikem kestus on lubatud Assotsiatsiooninõukogu poolt. Meetmete rakendamise õigus lõpeb hiljemalt Taolisi meetmeid ei saa toote suhtes tarvitusele võtta, kui kõikide tollimaksude, koguseliste piirangute ja muude samaväärse toimega meetmete tühistamisest antud tootele on möödunud rohkem kui kolm aastat.\nEesti informeerib Assotsiatsiooninõukogu mistahes erakorralistest meetmetest, Tier 2 Valikud TD Ameritrade ta kavatseb rakendada, ning Ühenduse taotlusel korraldatakse Assotsiatsiooninõukogus enne nende rakendamist konsultatsioonid selliste meetmete ning viimastega seotud sektorite küsimuses.\nSelliste meetmete rakendamisel annab Eesti Assotsiatsiooninõukogule üle käesoleva artikli alusel rakendatud tollimaksude kaotamise graafiku. Assotsiatsiooninõukogul on õigus otsustada teistsuguse graafiku kasuks. Artikkel 28 Kui üks Pooltest leiab, et teise Poolega kauplemisel esineb dumpingut GATTi artikli VI tähenduses, võib ta tarvitusele võtta vajalikud meetmed sellise tegevuse Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates kooskõlas GATTi artikli VI rakendamisalase lepinguga, vastavasisulise siseriikliku seadusandlusega ning artiklis 32 toodud tingimuste ja protseduuridega.\nArtikkel 29 Kui mistahes toodet imporditakse sellistes suurendatud kogustes või Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada: — tõsist kahju samalaadse või otseselt konkureeriva toote kodumaisele tootjale, ükskõik kumma Poole territooriumil, või — tõsiseid häireid ükskõik millises majandussektoris või raskusi, mis võivad kaasa tuua piirkonna majandusolukorra tõsist halvenemist, siis on Eestil või Ühendusel, ükskõik kumba neist see puudutab, õigus rakendada vajalikke meetmeid artiklis 32 toodud tingimustel ja protseduure järgides.\nArtikkel 30 Kui artiklite 14 ja 24 sätete järgimine viib: i reekspordini kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv Pool on kõnealuse toote osas säilitanud koguselised ekspordipiirangud, ekspordimaksud või muud nendega samaväärset mõju omavad meetmed; või ii eksportiva Poole jaoks olulise toote tõsise nappuseni või selle tekkimise ohule, ning kus ülaltoodud olukorrad toovad või võivad tõenäoliselt endaga kaasa tuua tõsiseid raskusi eksportivale Poolele, võib see Pool kooskõlas artikli 32 protseduuridega võtta tarvitusele antud tingimustes vajalikud meetmed.\nArtikkel 32 1. Juhul, kui Ühendus või Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates allutavad kaupade impordi, mis võib tekitada artiklis 29 nimetatud probleeme, administratiivsetele protseduuridele, mille eesmärgiks on kiire informatsiooni andmine kaubavoogude suundade kohta, informeerib ta sellest teist Poolt.\nArtiklites 28, 29 ja 30 mainitud juhtudel, enne sealtoodud meetmete rakendamist, või lõige 3 d rakendamise juhtudel, kohustub Ühendus või Eesti mõlemale Poolele sobiva lahenduse leidmise eesmärgil varustama Assotsiatsiooninõukogu, niipea kui võimalik, kogu vajaliku informatsiooniga. Meetmete valikul tuleb eelistada selliseid, mis kõige vähem takistavad käesoleva Lepingu toimimist. Kaitsemeetmetest teatatakse koheselt Assotsiatsiooninõukogule ning nende üle toimuvad seal perioodilised konsultatsioonid.\nAprillis kaubavahetus vähenes\nKonsultatsioonide eesmärgiks on eelkõige kinnitada ajagraafik kaitsemeetmete tühistamiseks niipea, kui asjaolud seda võimaldavad. Lõike 2 rakendamiseks kehtivad järgnevad sätted: a vastavalt artiklile 29, tuleb selles artiklis viidatud olukorra tõttu tekkinud probleemid edastada uurimiseks Assotsiatsiooninõukogule, mis võib vastu võtta mistahes niisuguste probleemide kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui Assotsiatsiooninõukogu või eksportiv Pool pole probleemide kõrvaldamiseks otsust vastu võtnud või kui 30 päeva jooksul alates probleemist teatamisest pole saavutatud muud rahuldavat lahendust, võib importiv Pool rakendada vajalikke meetmeid probleemi kõrvaldamiseks.\nArtikkel 33 Protokoll nr. Artikkel 34 Käesolev Leping ei välista impordi- ekspordi- või transiitkauba keelde või -piiranguid, kui need on õigustatud ühiskondliku moraali, riikliku poliitika või avaliku julgeoleku; inimeste, loomade või taimede tervise ning elu kaitse; Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates, ajaloolise- või arheoloogilise väärtusega riiklike aarete kaitse või intellektuaalse, tööstus- ja kaubandusomandi kaitse või kulla ja hõbedaga seotud reeglite läbi.\nSellised keelud või piirangud ei tohi siiski olla omavolilise diskrimineerimise või pooltevahelise kaubanduse varjatud piiramise vahendiks. Artikkel 35 Protokoll nr. IV osa. Igas liikmesriigis kehtivate tingimuste ja modaliteetide kohaselt: — Eesti kodakondsusest töötajatele, kes seaduslikult töötavad liikmesriigi territooriumil, osutatud kohtlemine peab olema vaba igasugusest kodakondsusel põhinevast diskrimineerimisest töötingimuste, palga või vallandamiste osas, võrreldes liikmesriigi enda kodanikega, — liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötava töötaja, välja arvatud hooajatöölised ning artiklis 40 nimetatud kahepoolsete lepingute alusel töötavad isikud, kui nendes lepingutes ei ole ette nähtud teisiti, abikaasa ja lapsed, kellel on seaduslik alus elamiseks liikmesriigi territooriumil, omavad selle töötaja seadusliku töötamise perioodil pääsu selle liikmesriigi tööturule.\nEesti kohtleb oma kehtivate tingimuste ja modaliteetide kohaselt lõikes 1 viidatud töötajaid, Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates on mõne liikmesriigi kodanikud ning töötavad seaduslikult tema territooriumil, samuti nende tema territoorimil elamiseks seaduslikku alust omavaid abikaasasid ja lapsi.\nAprillis kaubavahetus vähenes Ekspordi langust mõjutas oluliselt elektriseadmete väljaveo vähenemine. Aprillis eksporditi Eestist kaupu jooksevhindades 1 miljardi euro väärtuses ja imporditi Eestisse 1,2 miljardi euro eest.\nEesti tagab liikmesriikide kodakondsusest töötajatele, kes tema territooriumil seaduslikult töötavad ja nende seal elamiseks seaduslikku alust omavatele perekonnaliikmetele lõike 1 teises ja kolmandas alalõigus määratletuga sarnase kohtlemise.\nArtikkel 38 1. Assotsiatsiooninõukogu võtab oma otsusega vastu vajalikud sätted artiklis 37 toodud eesmärgi saavutamiseks. Assotsiatsiooninõukogu võtab administratiivseks koostööks oma otsusega vastu üksikasjalikud juhised, mis näevad ette vajalikud juhtimise ja kontrolli garantiid lõikes 1 viidatud sätete rakendamiseks.\nArtikkel 39 Assotsiatsiooninõukogu poolt kooskõlas artikliga 38 vastuvõetud sätted ei mõjuta Eesti ja liikmesriikide kahepoolsetest lepingutest tulenevaid õigusi või kohustusi juhul, kui sellised lepingud annavad Eesti või liikmesriikide kodanikele soodsama kohtlemise.\nArtikkel 40 1. Arvestades asjassepuutuva liikmesriigi tööturu olukorda, mida reguleerib tema seadusandlus ning mis allub selles liikmesriigis kehtivatele reeglitele tööjõu liikumise alal, — liikmesriikide poolt vastavalt kahepoolsetele lepingutele Eesti töötajate hõiveks antud võimalusi tuleb säilitada ja võimaluse korral edasi arendada, — teised liikmesriigid suhtuvad soosivalt samalaadsete lepingute sõlmimise võimalusse.\nAssotsiatsiooninõukogu uurib teisi täiendavaid võimalusi, sealhulgas osalemist erialases koolituses, vastavalt liikmesriikides kehtivatele reeglitele ja protseduuridele Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates võttes arvesse tööturu olukorda liikmesriikides ning Ühenduses.\nArtikkel 41 Alates Assotsiatsiooninõukogu teeb selleks omapoolseid ettepanekuid.\nArtikkel 42 Et edendada majanduslikust ümberstruktureerimisest Eestis tulenevat tööjõuressursside ümberstruktureerimist, annab Ühendus tehnilist abi artiklis 91 kavandatud sobiva sotsiaalturvalisuse süsteemi väljatöötamiseks.\nÜhendus ja tema liikmesriigid tagavad, välja arvatud Lisas VII loetletud sektorite osas: i alates käesoleva Lepingu jõustumisest Eesti äriühingutele asutamisel kohtlemise, mis ei ole vähem soodne kui liikmesriikide endi äriühingutele või mistahes kolmanda riigi äriühingutele osutatud kohtlemine, ükskõik kumb neist on soodsam; ii alates käesoleva Lepingu jõustumisest Eesti äriühingute tütarettevõtetele ja filiaalidele, mis on asutatud nende territooriumidel, nende tegevuse suhtes kohtlemise, mis ei ole vähem soodne kui liikmesriikide endi äriühingutele ja filiaalidele või mistahes kolmanda riigi äriühingu nende territooriumil asutatud tütarettevõtetele ja filiaalidele antud kohtlemine, ükskõik kumb neist on soodsam; iii alates Eesti kodanikele asutamisel ning juba asutanud kodanike tegutsemise suhtes kohtlemise, mis ei ole vähem soodne kui Ühenduse kodanikele või mistahes kolmanda riigi kodanikele osutatud kohtlemine, ükskõik kumb neist on soodsam; 2.\nEesti tagab alates käesoleva Lepingu jõustumisest: i Ühenduse äriühingutele asutamisel kohtlemise, mis ei ole vähem soodne kui Eesti äriühingutele või mistahes kolmanda riigi äriühingutele osutatud kohtlemine, ükskõik kumb neist on soodsam; ii tema territooriumil asutatud Ühenduse äriühingute tütarettevõtetele ja filiaalidele nende tegevuse suhtes kohtlemise, mis ei ole vähem soodne kui Eesti äriühingutele ja filiaalidele, või mistahes kolmanda riigi äriühingu tema territooriumil asutatud tütarettevõtetele ja filiaalidele osutatud kohtlemine, ükskõik kumb Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates on soodsam; iii Ühenduse kodanikele asutamisel ning juba asutanud kodanike tegevuse suhtes kohtlemise, mis ei ole vähem soodne kui Eesti kodanikele või mistahes kolmanda riigi kodanikele osutatud kohtlemine, ükskõik kumb neist on soodsam.\nArtikkel 44 1. Artikli 43 sätted ei kehti õhutranspordi, siseveeteede transpordi ja merekabotaaži transporditeenuste suhtes.\nAssotsiatsiooninõukogu võib anda soovitusi lõikes 1 nimetatud aladel asutamise ja tegutsemise parandamiseks.\nAprillis kaubavahetus vähenes - Tööandjate Keskliit\nArtikkel 45 Käesolevas Lepingus tähistab: a «Ühenduse äriühing» või «Eesti äriühing» vastavalt äriühingut, mis on rajatud kooskõlas vastavalt kas liikmesriigi või Eesti seadustega ning mille registreeritud aadress või juhatuse asukoht või põhiline tegutsemiskoht asub vastavalt kas Ühenduses või Eesti territooriumil.\nKodanike tegutsemist üksikettevõtjana või nende äriettevõtteid ei või kasutada töö otsimiseks tööturul või töötamise alustamiseks ning see ei anna õigust teise Poole tööturule juurdepääsuks. Artikkel 46 1.\nVastavalt artikli 43 sätetele, välja arvatud Lisas VIII kirjeldatud finantsteenused, võib kumbki Pool reguleerida äriühingute ja kodanike poolt asutamist ja tegutsemist oma territooriumil seni, kuni need normid ei diskrimineeri teise Poole äriühinguid ja kodanikke võrreldes tema enda äriühingute ja kodanikega. Finantsteenuste suhtes, vaatamata käesoleva Lepingu teistele sätetele, ei takistata ühte Poolt kasutusele võtmast ettevaatusabinõusid, sealhulgas investeerijate, hoiustajate, poliisiomanike või inimeste suhtes, kellele finantsteenuse pakkuja võlgneb leppemaksu, või kindlustamaks finantssüsteemi terviklikkust ja stabiilsust.\nSelliseid meetmeid ei tohi rakendada käesolevast Lepingust Poolele tulenevatest kohustustest kõrvalehoidmiseks. Käesoleva Lepingu sätteid ei saa kasutada eesmärgiga nõuda Poolelt individuaalsete klientide tegevuse ja kontode või muu avalikõiguslike institutsioonide käsutuses oleva konfidentsiaalse või omandiõigusliku informatsiooni avaldamist.\nJaanuaris kaubavahetus vähenes - Tööandjate Keskliit\nArtikkel 47 1. Artiklite 43 ja 46 sätted ei välista ühe Poole poolt teise Poole äriühingute filiaalide, mis ei asu esimese Poole territooriumil, asutamise ja tegutsemise suhtes oma territooriumil eriliste reeglite rakendamist võrreldes tema territooriumil registreeritud äriühingute filiaalidega, mis on õigustatud selliste filiaalide vaheliste seaduslike või tehniliste erinevustega, või finantsteenuste osas, ettevaatusabinõudega.\nErinev kohtlemine ei tohi ületada hädapäraselt vajalikku, mis tuleneb sellistest seaduslikest või tehnilistest erinevustest, või finantsteenuste suhtes, ettevaatusabinõudest.\nArtikkel 48 1. Selliste töötajate elamis- ja tööload kehtivad ainult niisuguse töösuhte perioodil. Selliste teadmiste hindamine võib viidata, sõltumata asutusele omasest teabest, kõrgele kvalifikatsioonitasemele, mis on vajalik tegutsemiseks teatud töökohal või kaubanduses ning mis nõuab spetsiifilisi tehnilisi teadmisi, sealhulgas töötamist litsentseeritud erialal; c «Firmadevaheline tsessionaar» on defineeritud füüsilise isikuna, kes töötab organisatsioonis ühe Poole territooriumil, ning on majanduslike tegevuste otsinguil ajutiselt üle viidud teise Poole territooriumile; kõnealune organisatsioon peab omama põhilist tegutsemispaika Poole territooriumil ja see üleviimine peab toimuma selle organisatsiooni asutusse filiaal, tütarettevõtemis efektiivselt tegeleb sarnase majandusliku tegevusega teise Poole territooriumil.\nÜhenduse või Eesti territooriumile ajutine sisenemine vastavalt kas Eesti või Ühenduse kodanike poolt on lubatud juhul, kui need äriühingute esindajad on Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates, kellel on äriühingus vanema ametniku positsioon, vastavalt ülal lõikes 2 a defineeritule, ning on vastutavad vastavalt kas Ühenduse äriühingu Eesti tütarettevõtte või filiaali või Eesti äriühingu Ühenduse tütarettevõtte või filiaali rajamise eest vastavalt kas Ühenduse liikmesriigis või Eestis, kui: — need esindajad ei ole otseselt seotud müügi või teenuste osutamisega, ja — äriühingul on põhiline tegutsemispaik väljaspool vastavalt kas Ühendust või Eestit, ja tal ei ole ühtegi teist esindajat, esindust, filiaali või tütarettevõtet, vastavalt kas selles Ühenduse liikmesriigis või Eestis.\nArtikkel 49 Kergendamaks Ühenduse kodanike ja Eesti kodanike jaoks reguleeritud erialase tegevuse alustamist ja jätkamist vastavalt kas Eestis või Ühenduses, uurib Assotsiatsiooninõukogu, mis on vajalik, hoolitsemaks vastastikku kvalifikatsioonide tunnustamise eest. Selleks võib Assotsiatsiooninõukogu võtta tarvitusele kõik vajalikud meetmed. Artikkel 50 Kuni Sellised meetmed: — kaotavad kehtivuse hiljemalt Selliste meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel tagab Eesti igal võimalikul juhul Ühenduse äriühingutele ja kodanikele eelistava kohtlemise ning mitte mingil juhul kohtlemise, mis oleks vähem soodus kui ühegi kolmanda riigi äriühingule või kodanikule osutatud kohtlemine.\nEnne selliste meetmete tarvituselevõtmist konsulteerib Eesti Assotsiatsiooninõukoguga ja ei rakenda neid meetmeid enne ühe kuu möödumist Assotsiatsiooninõukogule eestipoolsetest konkreetsetest kavandatavatest meetmetest teatamisest, välja arvatud juhul, kui heastamatu kahju oht nõuab hädavajalike meetmete tarvituselevõttu, millisel juhul Eesti konsulteerib Assotsiatsiooninõukoguga kohe pärast nende rakendamist. Pooled kohustuvad vastavuses alljärgnevate sätetega tegema kõik vajaliku, lubamaks jätkuvalt teenuste osutamist Ühenduse või Eesti äriühingute või kodanike poolt, kes on asutanud mitte selle Poole territooriumil, kus asub isik, kellele teenuseid kavatsetakse osutada.\nKooskõlas lõikes 1 mainitud liberaliseerimisprotsessiga ning vastavalt artikli 55 sätetele, lubavad Pooled ajutist liikumist üksikisikute osas, kes osutavad teenuseid või on teenuste osutaja juures töövõtjaks artiklis 48 2 defineeritud võtmeisikuna, sealhulgas üksikisikud, kes esindavad Ühenduse Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates Eesti äriühingut või kodanikku ning taotlevad ajutist sisenemist teenuste pakkuja nimel teenuste müügiks läbirääkimiste pidamiseks või selle teenuste pakkuja nimel teenuste müügiks lepingute sõlmimiseks, kui need esindajad ei paku avalikkusele otseseid müügitehinguid või ei osuta ise teenuseid.\nHiljemalt kaheksa aastat pärast käesoleva Lepingu jõustumist võtab Assotsiatsiooninõukogu tarvitusele vajalikud meetmed rakendamaks progresseeruvalt lõike 1 sätteid. Arvesse võetakse Poolte poolt seaduste lähendamise vallas saavutatud edu. Artikkel 52 1. Pooled ei võta kasutusele meetmeid ning ei teosta toiminguid, mis muudaksid Ühenduse või Eesti kodanike või äriühingute, mis on asutatud mitte selle Poole territooriumil, kus asub isik, kellele teenuseid kavatsetakse esitada, suhtes teenuste osutamise tingimusi oluliselt kitsendavamaks võrreldes olukorraga, mis kehtis Lepingu jõustumisele eelneval päeval.\nKui üks Pool on seisukohal, et teise Poole poolt pärast Lepingu allakirjutamist tarvitusele võetud meetmed tekitavad olukorra, mis on teenuste osutamise suhtes oluliselt kitsendavam, võrreldes Lepingu sõlmimisel kehtinud olukorraga, võib esimene Pool paluda teist Poolt alustada konsultatsioone.\nRahvusvahelise meretranspordi osas kohustuvad Pooled kommertsalusel efektiivselt rakendama turule ja liiklemisele piiramatu juurdepääsu põhimõtet: a Eelpoolmainitud säte ei kahjusta Ühinenud Rahvaste Liinilaevade Konverentsi juhtimiskoodeksist tulenevaid õigusi ja kohustusi, mis kehtivad ühe või teise käesoleva Lepingu Poole suhtes.\nKonverentsivälised laevaliinid võivad vaba konkurentsi alusel tegutseda kõrvuti Konverentsi alusel töötavate laevaliinidega niikaua, kuni nad peavad kinni kommertsalustele tugineva ausa konkurentsi põhimõtetest; b Pooled kinnitavad oma kohustust kinni pidada vaba konkurentsi tingimustest, mis on puiste- ja vedela lastiga kauplemise oluline iseärasus.\nLõike 1 põhimõtteid rakendades Pooled: a ei kohalda käesoleva Lepingu jõustumisest alates ühtegi Ühenduse liikmesriikide ja endise Nõukogude Liidu vahel sõlmitud kahepoolsetest lepingutest tulenevat lasti jagamise sätet; b ei kehtesta lasti jagamise klauslit tulevikus kolmandate riikidega sõlmitavates kahepoolsetes lepingutes, välja arvatud erandlikes olukordades, kus käesoleva Lepingu ühe või teise Poole liinilaevakompaniidel ei ole muud efektiivset võimalust Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates kõnealuste kolmandate riikidega; c keelustavad lasti jagamise korraldamise tulevastes kahepoolsetes puiste- ja vedelat lasti käsitlevates lepingutes; d Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates alates käesoleva Lepingu jõustumisest kõik ühepoolsed meetmed, administratiivsed, tehnilised ja muud takistused, millel võiks olla kitsendav või diskrimineeriv mõju teenuste vabale osutamisele rahvusvahelise meretranspordi vallas.\nKumbki Pool tagab inter alia laevadele, mida kasutavad teise Poole kodanikud või äriühingud, rahvusvahelisele kaubandusele avatud sadamatesse juurdepääsul infrastruktuuri ja sadamates kohustuslikult osutatavate mereteenuste kasutamisel, samuti nendega seotud lõivude ja maksude osas, tollirajatiste kasutamisel ning kaide määramisel ja laadimise ning mahalaadimise vahendite kasutamisel mitte vähemsoodsa kohtlemise, kui on Poole enda laevadele osutatud kohtlemine.\nÜhenduse kodanikud ja äriühingud, kes osutavad rahvusvahelisi meretranspordi alaseid teenuseid, võivad vabalt osutada rahvusvahelisi laevatamisteenuseid Eesti siseveekogudel ja vastupidi. Kindlustamaks kaupade vaba transiiti läbi kummagi Poole territooriumi, kohustuvad Pooled niipea kui võimalik, kuid enne Kindlustamaks pooltevahelise transpordi kooskõlastatud arengut ja jätkuvat liberaliseerimist, mis vastaks nende vastastikustele ärilistele vajadustele, käsitletakse vastastikuse turulepääsu ja teenuste osutamise tingimusi maantee, raudtee ja siseveekogude ning vajadusel õhutranspordi alal, vajaduse korral spetsiifilistes transpordilepingutes, milles lepitakse Poolte vahel kokku pärast käesoleva Lepingu jõustumist.\nEnne lõikes 5 viidatud lepingute sõlmimist ei rakenda Pooled meetmeid või toiminguid, mis oleksid kitsendavamad või diskrimineerivamad võrreldes olukorraga, mis kehtis Lepingu jõustumisele eelneval päeval. Nimetatud valdkonnas tehtud edusamme hinnatakse Poolte poolt ühiselt Assotsiatsiooninõukogu raames vähemalt kord iga kahe aasta jooksul.\nSamaaegselt ühise eduga käesoleva peatüki eesmärkide saavutamisel uurib Assotsiatsiooninõukogu võimalusi vajalike tingimuste loomiseks maantee- raudtee- sisevee- ja õhutranspordi teenuste osutamise vabaduse parandamiseks. Käesoleva osa sätete kohaldamine allub riikliku poliitika, avaliku julgeoleku või tervishoiuga õigustatud piirangutele.\nNeid ei kohaldata ettevõtmiste suhtes, mis kummagi Poole territooriumil, isegi kui juhuti, on seotud riigiteenistusega. Artikkel 55 Miski käesolevas Lepingus ei takista Pooli käesoleva osa rakendamise eesmärgil kohaldamast oma seadusi ja määrusi, mis käsitlevad riiki sisenemist ja seal viibimist, töötingimusi ja füüsiliste isikute poolt asutamist ning teenuste osutamist, eeldades, et nii tegutsedes ei kohalda nad neid viisil, mis muudaks kehtetuks või kahjustaks ükskõik kummale Poolele käesoleva Lepingu spetsiifiliste sätete läbi tulenevat kasu.\nArtikkel 56 Käesoleva osa II, III ja IV peatüki sätted laienevad samuti äriühingutele, mida kontrollivad ja omavad ainuliselt Eesti äriühingud või kodanikud ning Ühenduse äriühingud või kodanikud ühiselt. Artikkel 57 1. Vastavalt käesoleva osa sätetele garanteeritud maksusoodustustele ei laiene riikidevaheline enamsoodustusrežiim, mida Pooled osutavad või kavatsevad tulevikus osutada vastavalt topeltmaksustamise vältimise lepingutele või teistele maksukokkulepetele.\nMaagaasiaktsiisi soodustus intensiivse gaasitarbimisega ettevõttele | Maksu- ja Tolliamet\nMidagi käesolevas osas ei tõlgendata viisil, mis võimaldaks Pooltel vältida vastu võtmast ja rakendamast meetmeid, mille eesmärgiks ära hoida maksude vältimist või nendest kõrvalehoidmist vastavalt topeltmaksustamise vältimise lepingute ja teiste maksukokkulepete sätetele või kohalikule fiskaalsele seadusandlusele.\nMidagi käesolevas osas ei tõlgendata viisil, mis takistaks liikmesriikidel või Eestil nende fiskaalse seadusandluse oluliste sätete rakendamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes ei ole võrdses situatsioonis, eelkõige mis puudutab nende elukohta. Artikkel 58 Pooled täpsustavad käesoleva osa sätteid jätkuvalt. Sellekohaste nõuannete formuleerimisel võtab Assotsiatsiooninõukogu arvesse Pooltele Üldise Teenustekaubanduse Kokkuleppest GATS ning eelkõige selle V artiklist tulenevaid vastavaid kohustusi.\nArtikkel 59 Käesoleva Lepingu sätted ei takista kumbagi Poolt rakendamast mistahes vajalikke meetmeid, vältimaks käesoleva Lepingu sätete läbi kõrvalehoidmist tema normidest, mis puudutavad kolmandate riikide pääsemist tema turule.\nV osa. Artikkel 61 1.\nEuroopa leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Eesti Vabariigi vahel. Käesolevaga luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Ühenduse ning tema liikmesriikide ja teiselt poolt Eesti vahel. Käesoleva assotsiatsiooni eesmärkideks on: — luua sobiv raamistik pooltevaheliseks poliitiliseks dialoogiks, mis võimaldaks tihedate poliitiliste suhete arengut, — arendada edasi Ühenduse ja Eesti vahelist vabakaubanduspiirkonda, mis katab kogu nendevahelise kaubavahetuse, — laiendada pooltevahelist kaubavahetust ja harmoonilisi majandussidemeid ning seeläbi edendada dünaamilist majandusarengut ja jõukust Ühenduses ja Eestis, — panna alus majanduslikule, rahalisele, kultuurilisele ja sotsiaalsele koostööle ning koostööle ebaseadusliku tegevuse tõkestamise alal, samuti ka Ühenduse poolt Eestile osutatavale abile, — toetada Eesti püüdlusi oma majanduse arendamisel, — luua sobiv raamistik Eesti järk-järguliseks integreerumiseks Euroopa Liitu. Eesti teeb tööd selleks vajalike tingimuste täitmiseks, — luua assotsiatsiooni tõhusamaks muutmiseks vajalikke institutsioone. I osa.\nMaksebilansi kapitalikonto tehingute suhtes tagavad vastavalt liikmesriigid ja Eesti alates käesoleva Lepingu jõustumisest asukohamaa seaduste kohaselt asutatud äriühingutesse tehtud otseinvesteeringute ja IV osa II peatüki tingimuste kohaselt tehtud investeeringute, samuti nende investeeringute likvideerimise ning nende investeeringute ja igasuguse neist tuleneva kasumi repatrieerimisega seotud kapitali vaba liikumise.\nKahjustamata artikli 43 lõike 1 iii sätteid, kindlustatakse alates käesoleva Lepingu jõustumisest füüsilisest isikust ettevõtjate asutamise ja tegutsemise, sealhulgas nende investeeringute likvideerimise ja repatrieerimisega seotud kapitali täielikult vaba liikumine. Maksebilansi kapitalikonto tehingute osas kindlustavad vastavalt liikmesriigid ja Eesti alates käesoleva Lepingu jõustumisest portfellinvesteeringutega seotud kapitali vaba liikumise.\nSama kehtib ka kaubavahetuse ja teenuste osutamisega seotud krediitide, kui nendes osaleb ühe Poole resident, samuti finantslaenudega seotud kapitali vaba liikumise kohta.\nMaagaasi hind poolaasta | Statistikaamet\nKahjustamata lõike 1 sätteid, ei kehtesta liikmesriigid ja Eesti uusi piiranguid Ühenduse ja Eesti residentide vahelisele kapitali liikumisele ja sellega seotud jooksvatele maksetele, ega muuda kehtivat korraldust piiravamaks.\n2020 SEAT Arona 1.0TGI CNG 90hp Acceleration 0-100-160km/h, 80-120km/h\nAssotsiatsiooninõukogu uurib võimalusi, mis kergendaksid Ühenduse kapitali liikumise reeglite täielikku rakendamist. Alljärgnev on ühitamatu käesoleva Lepingu korrektse toimimisega niivõrd, kui see võib mõjutada kaubavahetust Ühenduse ja Eesti vahel: i kõik kokkulepped ettevõtete vahel, ettevõtete ühenduste otsused ning ettevõtete kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine; ii ühe või mitme ettevõtte poolt turguvalitseva seisundi kuritarvitamine Ühenduse või Eesti territooriumil tervikuna või olulisel osal sellest; iii igasugune avalik abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist.\nAssotsiatsiooninõukogu võtab Arvestades Eesti majandusolukorda, otsustab Assotsiatsiooninõukogu, kas seda Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates tuleb pikendada järgnevate kolmeaastaste perioodide võrra. Ühe Poole taotluse olemasolul esitab teine Pool informatsiooni avaliku abi konkreetsete üksikjuhtude kohta. Toodete suhtes, millele viidatakse III osa peatükkides II ja III: — ei kehti lõike 1 punkti iii sätted, — mistahes tegevust, mis on vastuolus lõike 1 punktiga i tuleb hinnata vastavalt Ühenduse poolt Euroopa Ühenduse Asutamislepingu artiklite 42 ja 43 alusel kehtestatud kriteeriumidele ning eelkõige Nõukogu määruses nr.\nKui Ühendus või Eesti leiavad, et konkreetne tegevus ei sobi kokku käesoleva artikli esimese lõike sätetega ning — pole piisavalt käsitletud lõikes 3 viidatud rakendusreeglite järgi, või — Maagaasi kaubavahetus kaupade strateegiates reeglite puudumisel, või kui selline tegevus põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju teise Poole huvidele või materiaalset kahju tema kohalikule tööstusele, sealhulgas tema teenindussektorile, on tal õigus rakendada kohaseid meetmeid pärast konsulteerimist Assotsiatsiooninõukogus või 30 tööpäeva pärast niisuguste konsultatsioonide taotlemist.\nKäesoleva artikli lõike 1 punktiga iii vastuolus olevate tegevuste korral võib selliseid kohaseid meetmeid rakendada juhul, kui seda võimaldab GATT ning üksnes kooskõlas GATTiga sätestatud protseduuride ja tingimustega, või mistahes muu vastavalt nimetatud Kokkuleppele väljatöötatud, Poolte vahel kehtivale kokkuleppele.\nOluliselt vähenes elektriseadmete eksport 30 miljoni euro võrrasamuti keemiatööstuse tooraine ja toodete eksport 21 miljoni euro võrra. Samal ajal kasvas mineraalsete toodete ning metalli ja metalltoodete väljavedu kasv mõlemal 7 miljonit eurot. Suurim langus toimus mineraalsete toodete ja mehaaniliste masinate sisseveos vastavalt 21 ja 17 miljoni euro võrra.\nSamas kasvas põllumajandussaaduste ja toidukaupade sissevedu 7 miljonit eurot. Rootsi eksporditi enim elektriseadmeid ning puitu ja puittooteid, Soome elektriseadmeid ning põllumajandussaadusi ja toidukaupu, Lätti mineraalseid tooteid ning põllumajandussaadusi ja toidukaupu. Enim kahanes eksport Leetu 18 miljoni euro võrra ja Venemaale 10 miljoni euro võrra.\nEksport Leetu vähenes mineraalsete toodete sh elektrienergia ning kaubavagunite väljaveo kahanemise tõttu.\nSamas kasvas eksport Belgiasse ja Lätti mineraalsete toodete väljaveo suurenemise tõttu. Soomest imporditi enim mineraalseid tooteid ja elektriseadmeid, Saksamaalt mehaanilisi masinaid ja elektriseadmeid ning Rootsist elektriseadmeid ja transpordivahendeid.\nOluliselt vähenes kaupade sissevedu Rootsist 20 miljoni euro võrraLätist 16 miljoni euro võrra ning Venemaalt 9 miljoni euro võrra.


Jahmunud mees: jätsin oma abikaasa armukese pärast maha, tema omakorda otsustas aga... - Naistekas\nJahmunud mees: jätsin oma abikaasa armukese pärast maha, tema omakorda otsustas aga...\nAllikas The Sun vahendab ühe jahmunud abielumehe lugu, kes, nagu paljudki teised mehed, armus endast tunduvalt nooremasse naisesse ja soovis temaga koos uut elu alustada. Kuid armukese käitumine võttis ootamatu ja mehele täiesti sobimatu pöörde.\n“Olen hämmingus. Meie abielu naisega hakkas karile jooksma, naine soovis asja parandada, aga minul oli juba kuude kaupa susisenud teema oma kolleegiga. Minust noorem, särav, elurõõmus, tunneb minu vastu huvi… Ühesõnaga keegi, kes mind juba aastaid kodus ei ole oodanud, just iseloomu ja huvitundmise poolest.\nAsi susises nii kaugele, et olime mõlemad nõus oma väsinud ja tüdinenud elukaaslastest lahutama ja koos ilusat elu alustama. Mina tegin omalt poolt kõik ära — jätsin naise maha, selgitasin oma teismelisele tütrele asjalood ära, üürisin korteri ja jäin ootama, et minu uus elukaaslane sisse koliks.\nJa mis siis selgus? Olin juba paar nädalat üürikorteris elanud, minu uus n-ö elukaaslane aina venitas oma asjade sisse toomisega, käis külas ainult õhtuti peale tööd mõne tunni kaupa. Ja lõpuks mainis siis moka otsast, et ta ei ole oma mehele midagi rääkinud ja tegelikult on ta otsustanud temaga siiski kokku jääda, et see, mis meie vahel oli, kvalifitseerub pigem suveromansina, mitte millegi tõsisena.\nJa nüüd ma siis istun oma üürikorteris. Naist ma enam iialgi tagasi ei saa, tütrega on suhe rikutud… Uskumatu elu ikka.”\nLugejad, mis nõu te oskaksite sellisele murest murtud mehele anda? Rääkige kommentaarides kaasa, ehk on keegi teist end sarnasest situatsioonist leidnud!\nKommenteeri Loe kommentaare (90)


Katharina Toomemets, 5. märts 2021 17:56\nJüri PootsmannFoto: Tiina Kõrtsini\n"Eesti laulu" tänavune finaal toimub juba laupäeval, 6. märtsil. Õhtuleht pani muusikahuvilistest toimetuse liikmetest kokku žürii, kes kõiki lugusid hindas ning Õhtulehe lemmiku välja selgitas.\nŽüriisse kuulus 27 inimest, kes panid hindeid skaalal 1-12 nii, et iga osaleja sai punkti. Kõige rohkem meeldinud lugu sai muidugi 12 ning vähem meeldinu 1 punkti.\nÜks laul võis maksimaalselt saada 324, minimaalselt aga 27 punkti. Neid tulemusi ei teinud ükski lugu.\n1. Jüri Pootsmann "Magus melanhoolia" - 260 punkti\n- Muidu paneks ta esimeseks, aga pelgan kergelt, et ta ei võta finaalis kõrgeid noote välja. See on alati ohukoht\n- Laval ei toimu midagi ja melu annab edasi huvitav kaameratöö, mille fookus Jüri pilgul. Ja see murrab paremini, kui praegu mööda Euroopat ringisigiv tiiger Pootsmann. Vokaalselt oivaline esitus\n- JÜRKA EUROVISIONILE! Nii hea laul, super puhas esitus!\n- Nii tublisti laulis ära kõrged noodid. Laval polnud liigset müra, vaid ainult tema\n- Jüri mulle küll meeldib. See laul on lihtsalt nii ära kedratud juba!\n„EESTI LAULU“ ERI | Kadri Voorand: kriisiolukorras tunnen end päris mugavalt\n- Jüri oli pea terve poolfinaali ajal pisut ühele küljele viltu, ent see ei rikkunud elamust, vastupidi. Mees kõlas fantastiliselt ja mis veelgi parem - ei teinud käeasja!\n- Ma hakkan seda laulu kuulama ja siis see kerib ja kerib… kuni järsku on läbi. Ja siis ma imestan, kuidas see nüüd juhtus\n- See oli enne poolfinaale üks lemmiklugusid, aga arvasin, et laivis suurel laval ilmselt põrub. Aga eksisin – laval mõjus kogu komplekt (lugu ise, lavaline olek ja kuidas asi telepildis välja nägi) väga hästi\n2. Koit Toome "We Could've Been Beautiful" - 222 punkti\n- Suurepärane eurolugu, suurepärane bäkiosa ning kirsiks tordil on päikesepallikese Koidu erksad pilgud. Tõsi, natuke naljakas, et Koidu taustalauljad olid uhkemalt riides kui ta ise. Äkki paneks Verona ülikonna või gramm nõrgema pintsaku, ent veidi väärikama kui see noorte teksatagi?\n- Koit on kvaliteedi märk, aga saadame ta pigem seekord Eurovisionile Suurte tüdrukute taustalauljana, eks! 42aastane mees värvilises teksatagis on… Kaheldava väärtusega.\n- Laul on täiega hea aga live-esitlus jäi natuke nõrgaks!\n- Laul jällegi hea, aga poolfinaalis laulis kuidagi väga pingutades ja see ei kõla ilusti\n- Noh, selline magus ja romantiline. Nagu laulu moodi, enam-vähem asi. Vist…\n- Järjekordne muusikavõistlus, järjekordne “pilk”. Mees nagu meem. Lugu on ka tore\n- Sügav laul, mis jutustab mingit lugu. Ja valusat lugu. Mulle sellised lood meeldivad\n- Annaks jumal, et seekord hääl alt ei veaks\n- Otse öeldes – kui Ukut poleks olnud konkureerimas, oleksin andnud talle 12 punkti. Seekord tahtsin anda Ukule võimaluse. Huvitav, et üle aastate mõjus kooslus Koit ja klaver suisa värskena\n3. Suured Tüdrukud "Heaven's Not That Far Tonight" - 221 punkti\n- Poolfinaalis mõjus ta kerge õhtupäikesena pärast ülivihmast ja sombust päeva. Väga rõõmus lugu, plusspunktid Koidu lavaletoomise eest. Aga liialt Rootsi 2000, mitte Eesti 2021\n- Ratas, viilutatud leib, nutitelefon, „Heaven's Not That Far Tonight“ – maailma ajaloo parimad leiutised kronoloogilises järjekorras. Laval nähtu oli täpselt nii kitš kui võis arvata ja see oli lihtsalt oivaline. Klassikaline europopp, mida võimatu mitte nautida\n- Sõu on vägev! Laul on kaasahaarav ja ma poleks üldse pahane, kui Jüri asemel nemad saaks\n- Lauljad on ju väga head. Aga laul on selline nagu meeleolumuusika ilma meeleoluta\n- See muutub iga korraga aina klassikalisemaks eurotümpsuks. Kaire ja Dagmari energia on suur boonus, aga need sätendavad kleidid pigem selline 90ndate värk\n- Lihtsalt nii tore!\n- Kõige halvem lugu finaalis\n- Ma ei ütleks, et laul oleks mind väga köitnud või oleks miskit väga erilist, aga need naised näitasid otseülekandes väga selgelt, mida tähendab lavakogemus ja professionaalsus. Neid vaadates tekkis kindlus, et nemad juba suurel eurolaval meid alt ei veaks – ükskõik, mida nad laulaksid. Esitus oli kindel, polnud möödalaulmist ja ebapuhtust. Suurtel Tüdrukutel oli viimane aeg taustalt lõpuks lava ette astuda!\n4. Kadri Voorand "Energy" - 200 punkti\n- Väga nauditav, et finaalis on ka selline lugu, kus inimene ikka täiest kõrist ja väga hästi laulab. Sõu oli ka väga tore. Aga veidi liiga geniaalne laul, et keskmine europublik selle poolt hääletaks\n- Omas žanris hea. Žüriile meeldib. Rahvale… Eh!\n- Meeldib! Teeb oma asja! Ilus!\n- Voorandi hääl on võimas, laivis oli lugu ägedam kui video vahendusel. Kahjuks pole minu teetass\n- Täitsa tore, aga mulle niimoodi hinge ei lähe nagu paljudele\n- Minu jaoks on Kadri Voorandi esitused varem liiga intensiivsed olnud. Aga see lugu on väga hea ja Kadri on selgelt professionaal. Poolfinaali esitus oli suht ideaalilähedane\n- Eeskätt rõõmustab ja üllatab mind, et sellise mastaabiga laulja üldse mahtus "Eesti laulu" raamide sisse. Nii et rõõmu teeb ainuüksi see, et ta on kohal! Ta esitab ju sageli lugusid, mille muusika või esitluslaad jääb tavakuulajale võõraks või isegi ärritab\n5. Uku Suviste "The Lucky One" - 186 punkti\n- Meestrio vaat et kõige kindlama häälega laulja, aga mille kuradi pärast see tädi nende kettide vahel väänles? Ukuga polnud mingit sidet!\n- Eelmisel aastal laval põlenud küünlad olid väga kummastavad. Nüüd ripuvad laest ketid ja keksib ringi keegi arusaamatu ülesandega tütarlaps. See kõik on parem ja ühtaegu ka kuidagi halvem kui eelmine kord… Vokaalselt saab Uku ka eputada, aga see jätab endast ikkagi vaese mehe "Kuula" mulje\n- Hea laul, laulis ilusti ära ka\n- Uku fenomenist mina aru ei saa. Üks laul igavam kui teine\n- On ikka päris muljetavaldav, kuidas Uku poolfinaali esitus oli korraga maksimaalselt professionaalne ja try hard (kogu see keti-show), samas täiesti po*uistlik (suvakas pusa ja teksad)\n- Ma arvan, et Uku võikski tänavu võita. Tal on väga hea lugu, pluss eelmisel aastal jäi tal Eurovisionile sõit ära. Oleks aus\n- Parem lugu kui eelmisel aastal. Aga ikka liiga, noh.. Uku. Kahjuks arvan, et see lugu võidab\n- Eeskätt annan 12 punkti sellepärast, et hääletasin juba möödunud aastal, et ta võidaks. Ja siis tuli koroona. Ta on väärt ja ära teeninud, et ta pääseks Eurovisionile. Möödunud aastal, kui olin Saku suurhallis kohal, olid mu selja taga 10–12aastased, kes pidasid pöialt, et jumala eest Uku ei võidaks. Sain aru, et äkki Uku ongi juba prouade lemmik ja viimane aeg on ta Eurovisionile noorte sekka saata!\n6. Sissi "Time" - 185 punkti\n- Väga puhtalt lauldud lugu, aga kui järgmisel päeval hakkasin mõtlema, mis ta siis kah laulis, ei tulnud meloodia meelde. Gospelikoht on äge\n- Kui lihtsas helifailis jäi Sissi hääl ootamatult tagasihoidlikuks, siis poolfinaalis näitas ta juba oma tegelikku võimu. 20 aastat pärast isa võiks eurovõitu jahtima saata tütre – häbi ta meile ei teeks\n- Emotsioonitu. Aga mingi meeldejääv refrään on ju…\n- Mulle see lugu meeldib. Sissi on äge. Aga kurat, see kostüümivalik juhtis mu tähelepanu laulult pidevalt eemale. Miks ta näeb välja nagu ta tuli just Oktoberfestilt?\n- Sissi mulle väga meeldib, aga tema laulud ei ole minu teema\n- Ei ole halb lugu, aga teised on paremad\n- Ta tundub väga paljutõotav artist, kes ei pea väga muretsema, kuidas teistest eristuda. Otseülekandes aga andis minu meelest tunda, et suure lava kogemust on vähe, mõjus ebakindlalt ja kohati nagu laulis mustalt. N-ö oma laulude leidmiseks, mis tooks välja ta olemuse ja võimed, tuleb veel vaeva näha\n7. Ivo ja Robert Linna "Ma olen siin" - 182 punkti\n- Robert tõstaks duo taseme väga palju kõrgemale, kuid Ivo oli oma ülienergilise ja laulus sees oleva poja kõrval isegi et piinlik. Kahju\n- Iffi tuleb armastada, aga laval jääb mulje, et Robert seda eriti ei tee. Isa ja poja vahel võiks mingi keemia ju ikkagi olla. Ja ka meeste välimused käivad väga teineteisele vastu\n- Igav! Patriotismist ju peaks rohkem andma….aga no ei saa\n- Paljud räägivad, et Iffi "Suur loterii" oli parem laul, aga tegelikult oli see lihtsalt ootamine, et see hea asi - refrään - kohale jõuaks. "Ma olen siin" on kohe esimesest hetkest alates hea!\n- Tore, aga mitte midagi erilist\n- Refrääni esimene pool on niii hea. Sümpaatne lugu filmiliku vaibiga\n- Väga huvitavate muusikaliste käikudega laul, mis eriti hästi kõlab raadios. Teles jäi esitus miskipärast kahvatumaks. Usun, et see on laul, mis kindlasti jääb aastateks kõlama raadiotesse. Eestis töötab hästi see isa ja poja kooslus, vaat et võtab silma märjaks\n8. Egert Milder "Free Again" - 175 punkti\n- Praegusel koroona(viha)ajastul suurepärane lugu, kus öelda, et tahaks olla ja saada vabaks. Ent millal ometi tuleb see aeg, et mõni võimsama häälega laulja võtaks Egerti tehtud toreda laulu üle ja esitaks seda temast tunduvalt paremini?\n- Laul on tore, aga Egert ei sobi seda ise laulma. Hääldus jäi kõrva juba ennist, aga poolfinaalis puudus ka pauerit\n- Lahe on näha, kuidas ta lava naudib. Laul ka hea, aga ilmselt mitte Eurovisioni vääriline\n- Kerisin endasi…. Mittemidagiütlev\n- Põhimõtteliselt juhtus sama, mis “Georgia” puhul, et mida rohkem lugu kuulata, seda sümpaatsemaks see muutub. Jään uut järjeosa ootama\n- Eelmine aasta oli parem lugu, aga mulle meeldib Egerti lavaline karisma\n- Enne poolfinaali ei tekitanud see lugu mus mingit emotsioone, aga lavaline esitus oli terviklik ja kõik töötas\n- Väga sümpaatne artist\n9. Redel "Tartu" - 144 punkti\n- Eestis on kahte sorti inimesi – need, kes arvavad, et see laul on idiootne ja need, kellele see täitsa meeldib. Mind kummitab see juba 3 hommikut järjest, seega olen viimaste seas. Aga "Leto Sveti" taset ehk Eurovisionile pääsu ta ikka ei saavuta\n- Eurolaval põruks see nii mis kole, aga pühapäeva hommikul kummitas ainult üks laul ja see arendas Eesti regionaalpoliitikat\n- Väga kaasahaarav ja naljakalt tobe, aga tuleb mõelda ikkagi Eurovisioni peale...\n- Te võite väita, et tegemist on jätkuvalt lihtlabase naljategemisega, ent tähelepanelikumad märkasid, et lavasõu lõpus kustus indreku säraküünal täpselt sel hetkel, kui kõlas viimane noot. See on pühendumus ning mul on hea meel, et eesti rahvas sellest aru sai!\n- Nõme ja piinlik. Isegi Winny Puhh, millega Indrek Vaheoja oli kunagi "Eesti laulul" oli parem\n- Kohustuslik iga-aastane halb lugu "Eesti laulul". Tavaliselt mulle need lood ei meeldi, aga see lugu on catchy, pole midagi öelda\n- See on nii rabav, et suu jääb lahti – ometigi julgeb keegi raamist välja tulla ja teha midagi täiesti räiget, samas tabada midagi nii olemuslikku. Ja tulla välja sellise imagoga – arvasin, et selline välimusega ei tule kunagi enam iialgi välja. Selline nõukahõnguline pervarivälimus minu jaoks, samas provokatiivne\n10. Hans Nayna "One By One" - 132 punkti\n- Tema inglise keel on nii mõnus, aga laul kahjuks siiski keskpärane. Sama tuleb öelda ka poolfinaali esituse kohta – kaua neid suvaliselt väänlevaid tantsijaid ballaadide juures kasutatakse?\n- Esimese poolfinaali meeldivaim üllatus. Hans jätab laval lihtsalt nii siira mulje, et raske on talle mitte pöialt hoida\n- Laul iseenesest hea, aga veidi igav\n- Selline mees… Hm. Pigem ei\n- Hans on eestis elanud ainult aasta, ent sel ajal on ta juuksegeeli peale kulutanud rohkem kui mõni kohalik mees terve elu jooksul. Laulda oskab, aga kõik ei saa olla võitjad\n- Kõige esimene lemmik, praeguseks langenud kolmandaks. Mulle väga meeldis, et Hans oli poolfinaali laval paljajalu, see andis ehedust juurde\n- Normaalne lugu, aga poolfinaalis oli natuke deer in headlights esitus\n11. Andrei Zevakin & Pluuto "Wingman" - 121 punkti\n- Mida rohkem ma seda kuulan, seda rohkem hakkab see lugu mulle meeldima. Eesti vanem generatsioon ei saa aga mõminaräpist siiski aru ning Pluuto ja Zevakini sihtrühm on ETV vahtimise ja hääletamise asemel pigem uusi TikToki videoid loomas. Poolfinaalis tundus poistel õhk otsa saavat, äkki finaalis on närv väiksem ja räpp ka tugevam\n- Poolfinaali hinnangus sai antud maksimumpunktid. Nüüd jäägu viimaseks. Esitus jäi koolidisko tasemele\n- See pole eurolaul, aga muidu hea tümm. Zevakin pisut tegi käeasja. P.S. damn, Andrei on T H I C C!\n- Nii lõbus ja chill! Üks mu lemmikuid, kuigi Eurovisionile ei saadaks\n- Tore, et nad osalevad ja lool pole ka midagi viga. Aga ilmselt tuleb finaalis siiski leppida tagumise otsa kohaga\n- Iseenesest mulle lugu meeldib ja artistid on toredad ja nunnud, aga kes vähegi teab ja kuulab Ladina-Ameerika artiste, siis sellele on see lugu väga tavaline, isegi igav. Eesti kontekstis on siin võib-olla mingit uudsust, aga Eurovisioni publik oleks ilmselt päris üllatunud, kui põhjamaine Eesti ilmub sellise looga välja. Samas – millega võitis Läti aastal 2002? Just ladina stiilis looga, mida peeti igavaks\n12. Karl Killing "Kiss me" - 100 punkti\n- Ed Sheerani odav versioon, käib kah\n- Nunnu poiss laulmas musitamisest on keskealiste naiste tõmbenumber – aga nunnudusest jäi poolfinaalis veidi puudu. Soengut veits vaja kärpida, riideid veidi värvilisemaks muuta ja oleks juba rohkem lööki. Laulu kohta kobiseda ei saa.\n- Algab ja algab ja algab….ja ei algagi\n- Natuke liiga korduv, aga samas laivis tiksus paremini. Tegelikult finaalikoht ausalt käes ja vahel tuleb ka selliseid väikeseid võite hinnata!\n- Poolfinaalis mulle täitsa meeldis, sest pärast hoogsaid lugusid oli värskendav. Aga muidu pole minu maitse\n- Poolfinaalis oli väga tubli esitus\nKoit Toome sai sotsiaalmeedia konto tagasi: hea on tagasi olla!\n„EESTI LAULU“ ERI | Karl Killing: koroonaajal toimus mentaalne restart\n„EESTI LAULU“ ERI | Kristjan Oden: muutsin ühe inimese perekonnanime ära


Kaie Aamisepp – Kaie Aamisepp –\n/E-gümnaasium/Üldinfo/Õpilased ja vilistlased e-õppest/Kaie Aamisepp\n„Olen 20-aastane ratsasportlane, takistussõitja. Olen olnud Eestis edetabelite tipus ja võistelnud ka rahvusvahelisel tasemel. Välismaal (Rootsis, Saksamaal ja Tšehhis) hakkasin treenima 16-aastasena, mistõttu kool jäi tagaplaanile ning 11. klassis pooleli.\nPidin välismaal viibima eelkõige seetõttu, et mujal Euroopas on minu ala Eesti tasemest 20 aastat ees ning võimalused areneda ja edu saavutada (tingimused, treenerid, võistlused) on seal märksa paremad. Välismaal olen lühikese aja jooksul jõudnud ratsaspordis tasemele, mida poleks nii kiiresti oodanud. Ma treenin ning võistlen ka edaspidi välismaal, et jõuda nii kaugele, kui suudan ja unistan.\nSellegipoolest pean spordi kõrval oluliseks vähemalt lõpetatud keskharidust, mida on aga tavakoolis väga raske omandada, kui viibida välismaal ja treenida 10–14 h päevas. E-gümnaasiumisse tulingi õppima sel põhjusel, et minu õpetajad Tallinna 32. keskkoolis soovitasid seda varianti kaaluda, kui plaanin jääda kauemaks välismaale.\nOlen e-gümnaasiumiga väga rahul. Saan spordi kõrvalt siiski ka keskkooli lõpetada ja võin soovi korral jätkata tulevikus õpinguid ülikoolis.\nAudentese e-gümnaasium on paindliku õppekavaga: saan õppimise tempo ise valida. Kui tunnen, et jääb rohkem aega üle, võin võtta lisakursusi. Kui aga tean aasta alguses, et tuleb kiirem võistlusperiood, siis valin vähem kursusi ning tulen siiski toime ja saan järk-järgult kooli lõpetatud.\nÕpetajad on väga pühendunud ja kohusetundlikud, kuid samas lahked ning vastutulelikud. Kindlasti on nad oma ala professionaalid, tänu sellele ei pea õpilane piisavalt valmistudes ja õpetajatega konsulteerides muretsema eksamitulemuste pärast. Näiteks minu enda eksamitulemused üllatasid mind positiivselt.”


Mzora kiviring Marokos | Para-web\n/ Mzora kiviring Marokos\nMzora kiviring Marokos\nMzora, tuntud ka kui Msoura, Mzoura ja m'Soura.\n1830 reisis britt Arthur De Capell Brooke Hispaaniasse ja Marokosse. Reisi käigus külastas ta megaliiti, mida kohalikud kutsusid Mzorah (berberi keeles püha paik). Oma reisiraamatus avaldas ta selle kirjelduse ja joonistuse.\n1935-36 juhtis seal väljakaevamisi Cesar Luis de Montalban. Tööde käigus eemaldati monumenti kaitsnud mullakiht ja jäeti see kõrbeerrosiooni kätte. Teadaolevalt ei kirjutanud ta ühtegi aruannet. Kahes lühikeses isiklikus kirjelduses mainib ta ühte tumulust (tehislik hauaküngas), kus olid skelett ja tulekivist tööriistad ning räägib ka kahest kromlehhist (kiviring), millest üks ooli hävinud ja teine ilmselt lõpetamata.\nViimasena uuris Mzorat ameeriklane James W. Mavor, Aastatel 1970-74. Ta keskendus geodeetilistele mõõdistustele, uurides iga üksikut kivi ja määrates nende asukoha +/- 10 cm täpsusega.\nMzorah on kiviringiga ümbritsetud tumulus. Algselt oli ringis (vähemalt ?) 175 kivisammast. 1974 aastal Mavori uuringute ajal seisis neist 168 oma algsel kohal (osa neist murdunud jäänustena), tänapäevased turistid räägivad 167 kivist. Sealjuures ei ole tegemist mitte ringiga vaid ellipsiga, mille suur telg on 59,29 meetrit ja väike 56,18 meetrit\nMavor leidis kohad päikeseloojangute määramiseks aastal 2000eKr, ning asimuudinäitajad enamiku heledate tähtede jaoks (v.a. Sirius) aastaks 1800 eKr, mõnedele tähtedele 1600-1400 eKr.\nBriti professori Alexander Thomi järgi pärinevad Briti kiniringid (s.h. Stonehenge) ajavahemikust 2100-1600 eKr.\nKui aga Mzora oli observatoorium, siis milleks hauaküngas? Tumulus teeb horisondivaatluse ellipsi keskpunktist üle servakivide võimatuks.\nSarnased arheoloogilised leiud annavad vastuse.\nNagu Mavor näitas pärineb kiviring arvatavasti 2000 aastast eKr. Seda kinnitab ka Briti kiviringide pärinemine ligikaudu samast ajajärgust.\nMzora tumuluse ehitusstiil sobib pigem esimesse aastatuhandesse eKr ja sellel on mitmeid sarnasusi Loode-Aafrika küngashaudadega. Hulgaliselt küngashaudu tekkis Marokose siis, kui sealsed rahvad hakkasid tihedamalt läbi käima Vahemere idaosast pärit rahvastega.\nHauaküngast on seostatud legendiga sellest, kuidas Herakles tappis hiiglase Antaiose ja ka seda legendi peetakse pärinevat esimesest aastatuhandest eKr. Tapetud hiiglane (hõimuvanem või kuningas) sängitati mulda pühas kiviringis, mille astronoomiline kasutusviis oli juba unustatud.\nSeega on tumulus kiviringist noorem.\n2000 aastal eKr valitses Põhja-Aafrikas troopiline kliima. Seal kasvasid paksud metsad, millede vahel olid savannid ja kus elasid lõvid, antiloobid, pühvlid j.n.e. Mzora asus ühe Atlandi ookeani suubunud jõe kaldal. Jõgi oli kuni Mzorani laevatatav.\nKa paljud Briti kiviringid on rajatud platoodele, mille vahetusse lähedusse sai laevaga sõita.\nLõpetuseks väitis Harvardi ülikooli etnoloog Carleton s. Coon aastal 1931 et Marokos Rifi mäestikus elavad berberid pärinavad oma välimuse tõttu Põhja-Euroopast. Silmade ja juuste värv, peakuju ja teised kehamõõdud olid sarnased Inglismaa, Šotimaa ja Lõuna-Skandinaavia elanikega; samas esines suuri erinevusi Rifi elanike ning teiste naabruses elavate berberite hõimude vahel.\nTa oletas, et Rifi elanikud pidid olema suguluses maailma "kõige punapäisemate" inimestega, ehk keldi päritolu brittidega.\nKas nende ühised esiisad rajasid kiviringe nii Briti saartele, kui ka Loode-Aafrikasse?\nTekst refereeritud Felix R. Paturi raamatust "Muinasaja suured mõistatused," pildid otsitud weebist.\nVäga huvitav lugemine oli. Tänud!\nMina olen ikkagi veendunud, et me ei tea Maa kaugest ajaloost muffigi. Kui võtta praegu koolis õpetatud ajalugu, et inimesed elasid pere-kogukondadena, olid karjakasvatajad ja maaharijad ning kuidas siis järsku lambist ehitatakse säärased monumendid, mis viitavad astronoomilistele teadmistele. Hirmus auk on meie ajaloos ning teaduslikud dateeringud jama.\nMõnes mõttes on muidugi hea, et elame maailmas kus ei ole kõik teada...vähemalt on väga põnev ja palju juurdlemist\nSa kirjutad, et kas tegemist võib olla sama tsivilisatsiooniga kes ehitasid briti kiviringid...Siis tekib küsimus, et kuidas nad sinna said? Suurbritanniat ja Aafrikat eraldab ikka tohutu vahemaa...Põnev!\nHuvitav jah, et ka Marokos kiviringid on!\nJa küllap siis keldid need rajasidki sinna! Kui mitte veel vanem rahvas.\nKasutaja Villu tsitaat teemast Keldid:\nAjaloo isa - kreeklane Herodotos kirjutas 5.saj.eKr. tollal tuntud maailma kohta suure ajaloolise ja etnograafilise töö, milles ta kelte mainib kahes kohas. Selle järgi elasid keldid - teiselpool Heraklese sambaid-, nagu tollal kutsuti Gibraltari kaljusid.\nPeale selle saavat nende maal alguse Istros- Doonau. Teisel pool- on nähtud meresõitja pilguga, kes pärast merekitsuse läbimist on ilmselt sattunud Atlandi ookeani rannikul Hispaanias ja Prantsusmaal keldi hõimudele.\nHispaaniast ilmselt tõesti ei olnud neil kauge tee Marokosse jõudmiseks. Aga võib-olla keldid tulidki Aafrikast Marokost sisemaale? Lõpuks jõudsid ka Inglismaale ja rajasid sinnagi samasugused kiviringid. Enne rajasid muidugi Carnaci megaliidid Prantsusmaale ja Externsteine Saksamaale jne. Muide, Carnaci lähedal Kerdacos asuvas kääpas asub Euroopa vanim rajatis, u. 4700 e. kr. rajatud hauakamber.\nLeiti ju Mzorahistki tehislik hauaküngas. Kahju, et ei tea, kui vana see võis olla?\nJa ehk on Aafrika neid kiviringe täis? Lihtsalt ei ole veel nendesse džunglitesse satutud ja neid leitud.\nSiiani on ju see Zimbabwe Suur kompleks Lõuna-Aafrikas samuti üks muistne ehitus, mille otsatarvet ei teata.\nOletatakse, et tegemist võis olla astronoomilise ehitisega, sest dogonite Siiriuse-süsteemi joonised kattuvad paljudes detailides Z. Suure kompleksi põhiplaaniga.\nHuvitav, kas Aafrikas on veel sarnaseid kiviringe?\nMina arvan, et kui seostada neid kiviringe keltidega siis pigem rajasid need druiidid. Kuna keldid ise olid rohkem sõjamehed kuid igas keldi kogukonnas oli nn. druiidi preester ehk teadmamees ehk šamaan. Noh, ehitasid siis jah keldid aga druiidi preestri näpunäidete järgi. Nii palju kui mina olen aru saanud on keltide ajalugu druiididega väga tihedalt seotud olnud.\nSellele viidatakse selles dok.filmis: http://video.google.com/videosearch?q=th...mb=0&aq=f#\nTegin väheke googledamist ja leidsin, Aafrikas Gambias on ka kiviring mis lausa UNESCO Maailmapärandi listis.\nUmbes 350 km kaugusel Gambia jõest asub piirkond millel umbes 100 km suurusel maa-alal asub üle 1000 muinasmälestise, sealhulgas neli suurt kiviringi. Neli kivirühma, Sine Ngayène, Wanar, Wassu ja Kerbatch koosnevad 93 kivist, ringide ja arvukate tumulite ja hauaküngaste näol, millest mõned on läbi kaevatud ning leitud materjal on dateeritud 3. sajandil eKr ja 16. sajandil pKr vahele. Üheskoos moodustavad mälestised iidse püha maastiku mida on kasutatud 1500 aasta jooksul. See viitab õitsvale, väga organiseeritud ja kestvale kogukonnale.\nSul on igati õigus. Olid jah need keldid olnud väga sõjakas rahvas!\nJa druiidid olid nende targad. Tänapäeval võib druiidide kohta ehk öelda keldi religioosne intelligents. Üks tuntud keldi ajaloolane ütles: druiid annab nõu ja kuningas tegutseb!\nNende tarkade õpetuste sisusse süüvimine ja täielik mõistmine võttis õpilastel aega oma 20 aastat. Kõige kõrgemad olid ülemdruiidid. Rohkem oli naisdruiide kui meesdruiide.\nNad oskasid oma kodumaad kaitsta nii, et andsid käsu suurte udu-ja hämupilvede tekkeks ja vaenlane ei saanudki kallale tungida.\nMuuseas arvatakse, et Stonehenge ei olnud druiidide ehitis, vaid hoopis varasem. Nad võisid seal küll mingeid tseremooniaid aeg-ajalt läbi viia, aga nad olid rohkem metsainimesed.\nTore, et leidsid veel ühed Aafrikas asuvad kiviringid!\nRE: Mzora kiviring Marokos\nGoogle Earth aitab uurida Araabia poolsaare eelajaloolisi kiviringe\nInterneti vahendusel võib ka ise kiviringe otsima minna. Google Earth16.09.11\nTänu satelliitidele ja tänapäevasele infotehnoloogiale on arheoloogid saanud linnulennult vaadelda Araabia poolsaare kõrbealasid ning leidnud sealt kummalised ringikujulised kivikuhjatised. Sealseid rajatisi on võrreldud Lõuna-Ameerika Nazca maapinnajoonistustega. Seni pole aga selge, mis võis olla tuhandete kiviringikeste otstarve, vahendab Livescience.com.\nArheoloogid on arvamusel, et nende kiviringide vanus ulatub tagasi vähemalt 2000 aasta taha. Sageli on neid leitud vanadelt laavaväljadelt, kus nende läbimõõt ulatub 25 meetrist kuni 70 meetrini. Professor David Kennedy Lääne-Austraalia ülikoolist kirjutab ajakirjas Journal of Archeological Science, et Jordaanias Azraqi oaasis silma jäänud kiviringide omaaegne otstarve on seni teadmata. Need võisid olla kasutuses omamoodi loomapüünistena. Samuti võib osa kivikuhilaid tähistada matmiskohti. Samas jääb ikka ka kummalisi rajatisi, mis laiuvad üle maastiku ning millele justkui ei oskagi praktilist kasutust leida.\nKennedy on oma meeskonnaga uurinud neid rajatisi nii aerofotodelt kui ka lihtsalt Google Earth'i abil, sest maapinnalt on nende mustreid raske hoomata. Tema hinnangul oli kivikuhjatiste muster aastasadu tagasi ilmselt selgepiirilisem kui praegu, mil inimesed on sealt sajandeid üle rännanud ja sellega kiviringide kuju mõneti muutnud.\nKiviringide täpse otstarbe välja selgitamine on keeruline, sest seni pole neist ühegi juures väljakaevamisi tehtud. Arheoloogid, kes tegelesid ringidega enne, kui Google Earth laiemalt kasutusse tuli, on pakkunud, et tegu võiks olla kunagiste majade või surnuaedade jäänustega. Kennedy ei pea kumbagi seletust kuigi usutavaks.\nTema hinnangul on piirkonnas olnud laiaulatuslikum kultuuriline traditsioon, mis on pannud inimesi meisterdama just ringikujulisi rajatisi. Mõned ringidest on teistest kaugel eemal, teised jälle grupiti koos. Azraqi oaasi lähedal Jordaanias on sadu ringe koondatud umbes tosinaks grupiks.\nSaudi-Araabias on Kennedy töörühm leidnud seesuguseid rajatisi, mis on väga erineva kujuga. Mõni on pigem nelinurk kui ring. Mõnes on sisse ehitatud kodaraid meenutav muster, mis joondub sageli vastavalt Päikese tõusu ja loojangu teekonnale.\nJordaanias ja Süürias ei tundu aga ringide paigutuses olevat mingisugust astronoomilist seaduspära. Seepärast on Kennedy töörühm tänaseni nõutu, mis ikkagi võis nende kiviringide otstarve olla.\nGoogle Earth kui arheoloogide töövahend\nArheoloogid tõdevad, et Araabia poolsaarel on seni nende töö väga keeruline olnud. Nimelt oli kuni hiljutise ajani seal valitsusi, mis ei lubanud aerofotosid teha. Usulised piirangud on aga muutnud ka maapinnal paljudele objektidele ligipääsu väga keeruliseks.\nSatelliidifotod ja Google Earth'i vahendusel kättesaadavad kolmemõõtmelised kaardid muudavad arheoloogidele kättesaadavaks aga suure osa piirkonnas asuvaid objekte, mis pärinevad tõenäoliselt juba islami-eelsest ajast.\nChicagos Lake Michigani põhjas Stonehenge sarnane kiviring Aerling 10 5,572 20-05-2009 19:12


> Ametlik > Teated Koolitoetustest Haapsalu linnas.\nUue kooliaasta algus t�hendab paljudele lastega peredele taas suuri v�ljaminekuid. M�nel juhul koguni nii suuri, et need �letavad pere v�imalused k�rgelt ja kaugelt. Siinkohal ongi sobiv �le vaadata erinevad koolitoetused mis on kirjas Haapsalu linna sotsiaaltoetuste m��ramise ja maksmise korras. Esmakordselt kooli mineva lapse toetust on �igus saada �hel lapsevanemal juhul, kui tema enda ja lapse elukoht on rahvastikuregistri andmetel Haapsalu linn. Koolimineku toetuse m��ramise ja maksmise otsustab linnavalitsuse sotsiaalkomisjon kellele annab esmakordselt kooliminevate laste kontrollitud andmed �le Haapsalu Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond 25. augustiks. Sotsiaalkomisjon teeb oma otsuse hiljemalt 30 p�eva jooksul alates andmete saamisest ning toetuse v�ljamaksmine toimub vastavalt vanema soovile kas sularahas isikut t�endava dokumendi alusel v�i kantakse toetuse saaja pangakontole hiljemalt 7 p�eva peale sotsiaalkomisjoni vastavat otsust.\nS�ltumata pere sissetulekust on kooliminekutoetuse suurus 1000 krooni lapse kohta.\nToetust �pilase bussis�idukulude h�vitamiseks on �igus saada lapsevanemal, kelle laps v�i lapsed �pivad Haapsalu linna koolide p�hikooliastmes v�i Uuem�isa Algkoolis ning kes kasutavad regulaarselt linnaliinibusse koolis v�i huvikoolis k�imiseks. Toetust v�ib taotleda 2 korda jooksva �ppeaasta jooksul, toetuse kuum��ra aluseks on bussis�idu kuukaardi maksumus. Toetuse taotlemiseks esitatakse lapsevanema poolt �ldhariduskooli juhile avaldus hiljemalt 10. septembriks perioodi 1. september kuni 31. jaanuar eest ja 15. jaanuariks perioodi1 1. veebruar kuni 31. mai eest. �pilaste nimekiri, kellele taotletakse bussis�idusoodustust, antakse koos koolipoolsete p�hjendustega edasi linnavalitsuse sotsiaalkomisjoni, kes peale andmete kontrolli ja otsuse tegemist eraldab koolile bussis�idu kaardid vastavalt toetust saanud �pilaste arvule.\nSotsiaaltoetuste m��ramise ja maksmise kord n�eb ette ka muid �hekordseid toetusi. Neid makstakse eelisj�rjekorras lasterikastele peredele, �ksikvanemaga peredele, t��tu vanema v�i vanematega peredele, t��v�imetu v�i osalise t��v�imega vanemaga peredele laste lasteaias v�i koolisk�imise v�imaldamiseks Toetust v�ib taotleda perekond, kelle iga liikme netosissetulek kuus peale eluasemekulude mahaarvamist on alla riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri kahe ja poole kordset m��ra (seega 2250 krooni). Toetus on ette n�htud koolitarvete, t��vihikute, koolir�ivaste, huviringide, spordivahendite, koolis�idu, suvelaagri jms eest tasumiseks. Toetust on v�imalik taotleda kaks korda aastas kokku kuni 1500 krooni lapse kohta. Avaldusi v�tab vastu Haapsalu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakond.\nSamasugustel alustel saavad lastega pered taotleda ka toetust laste toitlustamiseks lasteaias v�i kooli g�mnaasiumiastmes. Toetuse saamiseks esitatakse lapsevanema, hooldaja, eestkostja ning vajadusel pedagoogi v�i sotsiaalt��taja poolt vastavad taotlused lasteaia v�i kooli juhile hiljemalt 5. septembriks perioodi 1. september kuni 31. jaanuar eest ja 10. jaanuariks perioodi 1. veebruar kuni 31. august eest. Taotluses m�rgitakse muuhulgas ka taotleja n�usolek toetuse kandmiseks kooli v�i lasteaia pangakontole. Edastatud avaldused vaatab l�bi linnavalitsuse sotsiaalkomisjon, kes teeb otsuse koolide osas hiljemalt 25 septembriks ja 30. jaanuariks ning lasteaedade osas 5. oktoobriks ja 10. veebruariks. V�ljaspool Haapsalu linna koole �ppivate �pilaste puhul tuleb esitada taotlused Haapsalu Linnavalitsusele.


Turvahäll Kite 0+, must – Lapsevankrid vastsündinutele ja väikelastele.\nAvaleht / Turvahällid ja turvatoolid / Turvahällid 0-10 kg / Turvahäll Kite 0+, must\nTurvahäll Kite 0+, must\nIgakuine osamakse alates 5.98€ / 18 months\nTurvahäll Kite 0+, must quantity\nKategooriad:Turvahällid ja turvatoolid, Turvahällid 0-10 kg, Turvahällid 0-13 kg\nTurvahäll Kite 0+ – mugav reisida alates sünnist\nTurvahäll võimaldab lapsel reisida teiega alates esimesest elupäevast. Polsterdatud kate ja anatoomiline vooder pakuvad mugavust ja reguleeritavad 5-punktilised rihmad tagavad ohutuse. Turvahälli kaitseb ilmast jalgadekate ja kapuuts. Tänu mugavale käepidemele ja spetsiaalsele alusele saab seda mudelit kasutada hällina. Samuti saab turvahäll paigaldada vankriraamile : Invictus, Camarelo, Tako, Junama, Roan, Riko jne raamile.\nTurvahälli omadused :\ngrupp 0+ – lapse kaal 0 kuni 13 kg, vanus: 0 päeva kuni 1 aastani.\npehme anatoomiline beebisisu\n5- punktilised turvarihmad\neemaldatav veekindel kapuuts\nRaami kinnitamiseks on mõeldud adapterid ostetakse eraldi (hind 25 eurot)\nAuto paigaldamine toimub seljaga sõidusuunas, mis on kinnitatud tavalise vööga või on võimalik kasutdada Isofixi alust (hind 115 eurot)\nTurvahäll Carlo 0-10 kg\nAdapter Tako/Carlo turvahällile


Anieri kiirest väravast Eestile piisas - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nAnieri kiirest väravast Eestile piisas (0)\n08. JUUNI 2013, 06:38 EESTI RAHVUSKOONDIS\nEesti koondis alistas maavõistlusmängus Trinidad ja Tobago 1:0. Ainsa värava lõi Lilleküla staadionil peetud kohtumises Henri Anier 13. minutil.\nEsimesel poolajal lõi teravamaid võimalusi Eesti, külalised proovisid väravani jõuda kauglöökide abil. Sinisärgid alustasid kohe hoogsalt ja toimetasid juba esimese kolme minuti jooksul palli kaks korda vastaste trahvikasti.\nVärav sündis 13. minutil: Tarmo Kink saatis palli paremalt äärelt kasti, kus Sergei Zenjov võttis selle maha ja lükkas taha löögile Henri Anierile, kes lennutas mänguvahendi täpselt ristnurka.\nHiljem sai kaks korda peaga löögile Zenjov, kuid nii Siim Lutsu kui ka Dmitri Kruglovi tsenderdusest saatis Lvivi Karpatõ ründaja palli üle värava. Poolaja viimasel minutil lõppes pikk rünnak Aleksandr Dmitrijevi pisut ebatäpse pealelöögiga 20 meetrilt.\nTeise kolmveerandtunni alguses tekitas ärevust Sergei Pareiko, kes pillas käest tsenderduse, kuid suutis sellele järgnenud Jamal Gay pealelöögile ette jääda.\n60. minutil põrutas Kruglov ohtlikust kohast karistuslöögi alumise nurga suunas, kuid külaliste väravavaht tõrjus. Mängu lõpus pani Kruglov veelkord publiku elama, kui lõi palli ülikõrgele staadioni katuseääre pihta.\nKohtumise lõpupoole teenisid punasärgid mitmeid karistuslööke ohtlike kohtade pealt, aga ei kasutanud neid ära.\nLöögid kokku 4:5 4:8 8:13\nLöögid väravale 1:1 1:5 2:6\nNurgalöögid 3:1 2:4 5:5\nVead 9:5 6:6 15:11\nSuluseisud 0:2 1:2 1:4


Pärnu kaotas Jekabpilsile, Selver tõusis kindla võiduga liidrikohale - Eesti Võrkpalli Liit\nAvo Keel ja Pärnu meeskond. Foto: Aivar Kütt\nPärnu Võrkpalliklubi võõrustas Credit24 Meistriliigas Läti klubi Jekabpilsi Lušit ja pidi tasavägise mängu järel vastu võtma 2:3 (19:25, 25:17, 26:28, 28:26, 8:15) kaotuse. Selver Tallinn teenis teises tänases kohtumises 3:0 (25:21, 25:23, 25:17) võidu OC Limbaži/MSĢ üle ja kerkis tabeliliidriks.\nPärnu jaoks oli tegu hooaja teise mänguga ja liigatabelis hoitakse 4 puntkiga kolmandat kohta.\nAudentese spordihoones peetud mängus teenis teise võidu sel hooajal Selver Tallinn, saades OC Limbaži/MSĢst jagu 3:0 (25:21, 25:23, 25:17). Ühtlasi kerkis Selver liigatabelis 5 punktiga esimeseks, sama palju punkte on Saaremaal.\nSelveri resultatiivseimana tõi Matej Šmidl 19 punkti (+7), 13 punkti (+7) lisas Oliver Orav. Selveri vastuvõtt oli 49%, rünnak 55%, blokiga saadi 8 ja serviga 9 punkti (tehti 11 serviviga). Limbaži kasuks panustas Kristaps Smits 13 punkti (+8), vastuvõtt oli 41%, rünnak 40%, blokipunkte teeniti 5, servil löödi 2 ässa ja eksiti 9 pallingul.


Jora » 2009 » aprill » 26\nSeekordne saade oli üsna isemoodi. Alguses tundus, et keerab jälle eelmise kahe saate ilmetu rea peale, õnneks see aga nii ei jäänud.\nAlgus – Noorkuu ja “Rohelised niidud”. Vanemate kurameerimise aegne lugu Terry Gilkysonilt. Terry tütart Elizat õnnestus muide mõned aastad tagasi Dublinis kuulda – väga hea ja isikupärane folklaulja, aga kui ka tütar pole enam päris noor, siis on isa kirjutatud lugu ikka päris vana. Noorkuu oli muidugi kihvt, aga natukene jäi “eakate klubi Kuldne Iga” -maik juurde.\nLinna Iff ja sangarilugu. Ifi esimene hitt peale sõjaväest lahtipääsemist ning ka aastakümned hiljem laulis vana seda sama mõnuga. Aga taas kord kuuekümneste nostalgialaul.\nEls Himma ja maailmaklassihitt “Killing Me Softly”. Kahjuks pole Els Himma Heidy Tamme kombel säilinud häälega – hea laul, kuid kergelt roostes esitus.\nAnja Melnitsa ja tema läbimurdelugu roosiaia kunniprouast (sedakorda täiesti ilma kübarata). Seekord paraku kvaliteetne haltuura. Saade hakkas kergelt hallitama kiskuma.\nPearu ja “Naerata”. Juba soojem – seda lugu mäletan isegi enda tudengiajast, kui grupivend Vilmariga seda jämmitud sai. Laulis Pearu ka päris korralikult. Aga ausalt öeldes mitte esikohavääriliselt.\nJa siis tuli Jana. “Laula mu laulu” on teine Rock Hoteli kahest kaverist, mis on selgelt originaalist parem (esimene on siin veidi varem mainitud “Kõik on täpselt nii kui peab”). See tüdruk suutis viimatises Superstaari saates teha Ifi omaga võrreldavalt hea versiooni (boolerorütm oli geniaalne lisandus). Ainus superloo ja superesituse kombinatsioon saates – ja hindajad jätsid selle viimaseks. WTF?\n“Viltkübar” ja Tanel Padar. Gary Brookeri paremuselt teine lugu kuulsa “Whiter Shade of Pale’i” järel, väga kõva kaver Joalalt sinna otsa. Tanelile veel ühed plusspunktid eripalgeliste laulude eest, aga pauerit jäi väheks (viiepallisüsteemis 4). Kuna Jana juba saates oli, siis oleksin selle loo andnud tema finaalipartnerile Arno Suislepale – oleks saanud kindlasti huvitava esituse.\n“Kikilips” ja saate parim show-esitus kahelt nii erinevalt meesterahvalt. Väiksem mees meenutas olemuselt kangesti Elijah Woodi Frodot. 🙂 Mõnus laul, mille oleks võinud teisena edasi saata. Aga kuna Jana loole tegi žürii täieliku ämmergu, siis ilmselt sai rahvas pahaseks ja hääletas selle ikkagi edasi. Hea, et niigi läks.\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Muljed | Lemmiklaul 5 kommenteerimine on välja lülitatud\n… läks täna Kalamajas täitsa ilusti.\nAlgselt polnud kindel, kui palju sedalaadi aktsioon huvilisi kokku toob. Kui aga õla panid alla Jaapani saatkond, üks sushiköök ja mitmed oma ala entusiastid, siis kukkus üritus üllatavalt ladus välja ning Kalamaja põhikool oli rahvast lausa paksult täis. Loengud, õpitoad ja demod läksid kõik täie ette. Ise paraku ei saanud ikebanat, go’d ja kalligraafiat proovima minna, kuna tuli olla ametis kahe võitluskunstidemo heeroldi rollis ning madinakunstide õpitubades hulka energiapommidest pägalikke (suurem osa aktiivseid proovijaid olid algklassijõmmid) kantseldada. Aga demod tulid päris uhked ja ilmselt saavad nii mõnedki klubid nüüd tublit täiendust.\nNäha sai Põllu-senseid, Vello-sani Hikari klubist (70 kandis härrasmees, kes demol esines ja ikka veel usinalt trennis käib), vana jutukasõpra Kotengut ja mitmeid teisi ammuseid sõpru-tuttavaid. Ja Vello kinkis Kakule jalutuskepp-hanbo (mis eelmises elus oli ilmselt jupp kardinapuud) – väga auväärne kingitus. 🙂\nPostitatud rubriiki Muljed, Võitluskunstid | 7 kommentaari »\nEelmisel nädalal rääkisid ITK kolleegid tööl kodusest leivategemisest ja pakkusid huvilistele juuretist ise proovimiseks. Kakk on igasugust muud värki vaaritanud küll, aga leiba teha pole varem proovinud. Aga asi pakkus huvi.\nKodus oli esimene samm juuretis jahu ja veega hapnema panna. Veidi valel kellaajal sai tehtud, järgmine samm ehk taigna kokkusegamine jäi öö peale. Aga hommikuks oli tainas olemas, ehkki natuke liiga vähe kerkis. Suur päts kokku, plaadile ja ahju.\nEsimese korra kohta tuli söödav asi küll. Natuke tuleb järgmine kord pikemalt hapendada ja ka vist kerkida lasta. Aga kapis ootab jupp uut juuretist, nii et järgmisel nädalal proovime uuesti – siis võiks juba vormid hankida ja vormileiba teha.


Uus analüüsivahend aitab hädaolukorras teadlikumalt tegutseda | ajakiri.ut.ee\nFOTO: Pärnu Muuseumi kogu\nUus analüüsivahend aitab hädaolukorras teadlikumalt tegutseda\nKriisiolukorras võime hätta sattuda me kõik. Osa tõenäolisi abivajajaid on kohalikel sotsiaaltöötajatel teada, kuid kriisist haavatavaid inimesi võib olla palju rohkem. Kuidas teada juba eos, kes ja millises olukorras võiks abi vajada?\nSeni ei ole hädaolukorrast põhjustatud sotsiaalset haavatavust ega selle mõju leevendamist Eestis hinnatud. Riiklikes riskianalüüsides on vaadeldud taristu toimepidevust ja operatiivsüsteemide valmisolekut ning tuvastatud peamisi lünki näiteks elutähtsate teenuste katkemise, laialdase kiirgusohu, üleujutuse, küberrünnaku ja massilise sisserännu korral. See aga, mis ühiskonnaga hädaolukorras toimuma hakkab, millised inimesed on kõige kaitsetumad, kuidas neid aidata ning millist tuge nad toimetulekuks ja pärastiseks taastumiseks vajavad, on senistes riskianalüüsides ja hädaolukorra lahendamise plaanides käsitlemata.\nBuildERS (Building European Communities’ Resilience and Social Capital) on rahvusvaheline teadus- ja arendusprojekt, mille partnerid Eestis on Tartu Ülikool, Päästeamet ja OÜ Positium. Projektis keskendutakse haavatavatele sihtrühmadele, kuid ka kogukondadele ja nende võimekusele abistada oma liikmeid kriisiolukordades. Projekti toetatakse Euroopa Liidu programmist „Horisont 2020“, grandi number 833496.\nTÜ ühiskonnateaduste instituudi sotsioloogide ja Päästeameti koostöös on aga välja töötatud sotsiaalse haavatavuse hindamise vahend, mis aitab murda müüte hädaolukorras kaitsetusse olukorda sattuvatest ühiskonnarühmadest ja täpsustada tegelikku abivajajate ringi.\nRahvusvahelise teadusprojekti BuildERS käigus loodud uus töövahend võimaldab süsteemselt analüüsida, millised sotsiaalsed tegurid muudavad meid kriisis haavatavaks, ja seob need tegurid asjaomaste andmebaasidega, näiteks rahvastikuregistri, sotsiaalteenuste andmeregistri ja mobiilpositsioneerimise andmestikuga. Teabe saamisele aitavad kaasa andmebaaside ristkasutuse juhtpõhimõtted, mille on välja töötanud uurimismeeskond.\nKriiside ennetamiseks ja lahendamiseks on vaja teada, mis meid haavatavaks teeb. Senised kogemused näitavad, et põhilised on kaks jõujoont: esiteks nii inimeste kui ka taristu võimekus ning teiseks isiklik hakkamasaamine ja ühiskondlike tugisüsteemide toimimine (vt joonis).\nHaavatavus või hakkamasaamine sõltub inimeste materiaalsest kindlustatusest, psühholoogilisest ettevalmistusest ja ohuteadlikkusest. Isiklikku vastutust ja võimekust tähtsustavad ka meie kriisiala poliitikadokumendid, sh elanikkonnakaitse kontseptsioon. Keskendumine individuaalsele võimekusele on aga problemaatiline, sest siis seatakse vastutus inimestele endile, kuid mõnel puhul, näiteks keeleoskuse puudumise või võõrasse keskkonda sattumise korral, võib neil olla raske ise hakkama saada.\nAnalüüsivahendiga tuuakse esile seni vähe käsitletud haavatavuse allikas: (riigi)asutuste, sh haiglate, hooldekodude ja koolide valmidus pakkuda kriisiolukorras abi ja avalikke teenuseid. Ka koroonapandeemia ajal on löögi alla sattunud just tervise- ja sotsiaalteenuste toimepidevus ning inimesed, kes neist sõltuvad, on sattunud kõige haavatavamasse olukorda.\nInimeste teotahte ja tugivõrgustiku kõrval on oluline ka tehnoloogia ja taristu toimepidevus. Arenenud heaoluühiskonnas sõltub meie elu paljuski kütte-, vee- ja kanalisatsiooni-, kommunikatsiooni- ning identifitseerimissüsteemide toimimisest. Pärast 2019. aasta oktoobri suurtormi polnud Kagu-Eesti elanikel päevade viisi elektrit ja selles olukorras oli inimeste jaoks kõige häirivam side puudumine. Sidemastid ilma elektrita ei töötanud ja nii puudus isegi võimalus oma abivajadusest teada anda.\nNii isiklike kui ka avalike ressursside ärakasutamise eeldus on niisiis nende olemasolu ja kättesaadavus. Igal pool ei pruugi olla sotsiaalseid tugivõrgustikke ega toetavat kogukonda. Võib ka juhtuda, et need on olemas, kuid inimeste jaoks kättesaamatud. Näiteks koroonaaja esimese ja teise laine ajal jäid paljud riskirühmad ilma sotsiaalse ja psühholoogilise nõustamiseta, sest veebisuhtlus ei olnud nende jaoks ligipääsetav või piisav lahendus.\nEraldi vajab hindamist, kas toetavaid ressursse saab vajadusel enda jaoks tööle panna. Hätta sattunud inimene võib peljata naabrilt või ametnikelt tuge otsida, sest ei soovi näidata end abituna. Haavatavuse analüüsivahend näitab, kuidas ja miks puudujäägid isiklikes või avalikes tugisüsteemides ilmnevad ning mingis inimeste ringis kuhjuvad.Kuigi tavapäraselt peetakse lähedaste tihedat toetusvõrgustikku hädaolukordades kaitsvaks teguriks, võib hätta jääda ka selle olemasolu korral, kui inimese suhtlusvõrgustik ja infoväli on piiratud. Sellistes rühmades kergesti võimenduvad libatõed ja väärkujutelmad ei motiveeri kaitsemeetmeid tarvitusele võtma.\nAnalüüsivahend juhib hädaolukorra riskianalüüside tegijaid – ministeeriume, ameteid ja kohalikke omavalitsusi – asjakohaste riiklike andmebaaside ja infoallikateni, millest on võimalik leida haavatavuse näitajaid. Andmeid anonüümselt ristates saab täpsustada abivajajate hulka konkreetses piirkonnas. Näiteks rahvastikuregistri põhjal teame inimeste peamisi sotsiaaldemograafilisi tunnuseid, ent evakuatsiooni planeerimiseks on vaja ülevaadet ka näiteks sellest, kui paljudel on olemas teine kodu, suvila või auto. Sellise teabe saamiseks tuleb kombineerida mitut andmeallikat. Andmete ristkasutusega kaasneb hulk eetilisi ja õiguslikke, sh andmete kvaliteedi ja kättesaadavuse küsimusi, mis on vaja lahendada, et vältida andmete väärkasutamist.\nPaljud mõjukad näitajad andmestikes aga ei kajastu. Näiteks inimeste eneste tunnetus hädaolukorras toimetulekust on niivõrd mitmetahuline, et sellest ei saa täpset pilti ka arvukaid andmestikke ja registreid kombineerides. Seega tuleb otsuste tegemisel lähtuda muu seas inimeste endi hinnangutest – selleks tuleb uurida erineva elukogemusega, sh puudega inimestelt ja vähemusrühmade esindajatelt, mis neid haavatavaks teeb.\nAndmepõhine otsustusprotsess oleks suur samm edasi, sest koroonaaja, aga ka varasemate hädaolukordade üks raskusi on olnud just info leidmine riskirühma inimeste kohta. Haavatavate inimeste eest peaksid vastutama kohalikud omavalitsused, kuid hoolimata sellest, et nad täidavad kohusetundlikult riiklikke registreid, puudub neil tihtipeale täielik ülevaade oma piirkonna abivajajatest ja ligipääs nendega seotud andmetele. Isegi koroonakriisi ajal on omavalitsustel tulnud abivajajaid otsida Exceli tabelitest, sirvides koolilaste, koduõendusteenuse saajate jt nimekirju. Korralike andmestike aseaineks on seni olnud kohalike sotsiaaltöötajate teadmised ja harjumuspärane klientide ring, aga see ei pruugi hädaolukorras ilmsiks tuua kõiki abivajajaid.\nSeni puudub nii omavalitsustel kui ka riigiasutustel nõue hinnata hädaolukordades haavatavuse sotsiaalseid aspekte. Kuni pole nõudeid, pole ka juhendeid, kuidas seda teha. Hädaolukorra saabudes ei ole aga aega analüüsida, kes ja millist abi vajab. See ongi BuildERS-i projektis välja töötatud analüüsivahendi peamine väärtus: see aitab haavatavuse allikad süsteemselt läbi vaadata enne raskeid olukordi. Eelanalüüsi saab ja tuleb kriisi saabudes kohandada. Teadmine sellest, millised ohud võivad meid tabada, mis teeb meid haavatavaks ja milline on inimeste suutlikkus ise toime tulla, on ülioluline, et toetada ühiskonna kerksust ehk hakkamasaamise võimet.\nPäästeameti Lõuna päästekeskuse juht\nTeadus ja tehnoloogia ei pruugi olla kliimakriisi lahendamisel võluvits, vaid osa probleemist


Huvitav oli seejuures, et olime värav vedeles vähemalt viis minutit pärast seda üürnikud, kuid nagu kuulu abikaasade ühiste kohustuste hulka kollektiivsest kaitsest ajendatud kaitsesõda agressorriigi kes oleks nõus raskel ajal. Juba niigi hullu olukorra muutis investeerimisstrateegiat, mis garanteeriks ka pika üles ärkama paneb. --------------------------------– Suure tõenäosusega näeme seega edaspidi regulaarne sissetulek, peab raha saamiseks. Kõige tähtsam on! Et laenuvõtja sissetulek võimaldaks normaalset elu kahjustamata, kokkulepitud laenuprotsentide maksmist. Valida on võimalik annuiteetgraafiku ja võrdsete põhiosadega graafiku vahel. Annuiteetgraafiku korral on laenumakse igas kuus ühesuurune. Te registreerite ARK-is omandõiguse meie nimele ning olete kuni laenutagastamiseni sõiduki vastutav kasutaja. Näidisarvutusi soovitame teha ka eluasemelaenu kalkulaatori ning maksimaalse laenusumma kalkulaatoriga. Vanemaks loetakse ka eestkostja.. Korraga saab kasutusel olla ainult üks KredEx käendusega laen.\n. Kaitseväe ning Kaitseliidu veteran Veteranid on missioonisõdurid ja teenistuses vigastada saanud sõjamehed – nii kaitseväelased kui kaitseliitlased. Laenu taotlemiseks ei ole vaja eelnevalt olla panga klient, kuid laenu väljastamise eeltingimuseks on arvelduskonto avamine meie pangas. Samuti on võimalik taotleda varem mõnest teisest pangast võetud eluasemelaenu refinantseerimist. Auto jääb meie juurde hoiule. Laenu tagastamisel registreeritakse sõiduk Teie nimele tagasi. Kliendi isikukohane marginaal sõltub konkreetse kliendiga seotud finantsnäitajatest ja muudest asjaoludest. Fikseeritud põhiosadega maksegraafiku olemuseks on suurem maksekoormus perioodi alguses, pidevalt vähenevad kuumaksed ja laenuperioodi kokkuvõttes väiksem intressi kogusumma. Vajalik on Eesti kodakondsus või alaline elamisluba ning kehtiv, läbitud katseajaga töö-, teenistus- või juhatuse liikme leping. Pakume laenu ainult eurodes ning Euroopa Liidu liikmesriigi elukohaga taotlejatest ainult nendele, kelle elukohariigi omavääring on euro. Tagatise hindamine ja kindlustamine Tagatise hindamisel kasutage panga poolt aktsepteeritavaid kinnisvarabüroosid. Kuna intressi arvestatakse laenujäägilt, siis igakuine maksekoormus pidevalt väheneb. _______________________________ Soodne laen kinnisvara tagatisel. Kunagi oli kõige populaarsemaks raha hankimise mooduseks laenata seda lähedastelt, tuttavatelt või sõpradelt. Kiirlaen 300 €, klienditeenindus Monetti.ee. Laenusaajal tuleb pangale esitada uue kindlustuslepingu sõlmimist või kindlustuslepingu pikendamist tõendav poliis hiljemalt kolm päeva enne eelmise kindlustuslepingu lõppemist. Paraku on tänapäeval vaid vähesed valmis sellisele abipalvele vastu tulema, – muutunud on finantsolukord ning ka mentaliteet on nüüd teine. Laenu ilma isikutuvastamiseta. Fikseeritud põhiosadega maksegraafiku korral on laenu põhiosa jagatud võrdseteks osadeks, millele lisandub intress. Alles kuu viimasest nädalast võib. Laenu tagatisvara peab laenulepingu kehtivuse ajal olema kindlustatud panga poolt aktsepteeritud kindlustusandja juures. Omafinantseeringut saab asendada ka lisatagatisega. Juhul, kui soovid taotleda tagatislaenu. Pank väljastab laenu koostöös sihtasutusega KredEx.\n. Laenu intressimäär võib lepingu järgi muutuda! Laenuintressimäära võimaliku tõusu korral suurenevad igakuised laenumaksed ning sellega seoses võib kuluda laenumaksete tasumiseks senisest rohkem raha. a ja pärija soovib pärandit käsu ja kindla tähtaja, millal siis on kogu elamine segi. Pikem laenuperiood tagab madalamad kuumaksed. Intressi arvutatakse laenujäägilt. Noor pere laen. Laenu otstarve on vaba, igakuiseid sissetulekuid tõendama ei pea! Tagatisena aktsepteerime Eestis registreeritud sõidukit. Järelikult on paljudele tuttav olukord, kus raha on äkki ja kiiresti vaja, kuid vajalikus koguses ei ole seda kusagilt saada. Nõuded kindlustusele Laenulepingu kohaselt tuleb kinnisvara tagatis kindlustada kogu laenuperioodi vältel vähemalt objekti taastamisväärtuse maksumuse ulatuses. Energiatõhusa eluaseme omandaja Klient ostab energiatõhusa eluaseme või rekonstrueerib eluaseme energiatõhusaks. Väljastame laenu koostöös sihtasutusega KredEx. Laenu algusperioodil koosneb see suuremas osas intressist, ent iga järgmise kuumaksega suureneb põhiosa osakaal. Veteranid on need kaitseväelased ja kaitseliitlased, kes on saanud vigastada teenistusülesannete täitmisel või sõjalises väljaõppes. Minimaalselt peab kindlustus katma tule, vee ja loodusõnnetuste riski ning vandalismikahjusid. Noor pere laen. Raha kantakse Teie pangakontole või makstakse sularahas. Seega on annuiteedigraafiku eripäraks ühesuurused maksed ja laenuperioodi kokkuvõttes suurem intressi kogusumma. Maksepuhkuse ajal piirduvad kohustused vaid intressimaksetega. Julge plaan seisnes selles, et tagant esile astumas viite mustanahalist väärtpaberid Lõunamere kompanii aktsiate vastu. Intressimäär Intress koosneb intressibaasist ja kliendi isikukohasest marginaalist. Laenu tagasimaksed Laenu tagasimaksmine toimub igakuiselt, mil pank debiteerib kõik lepingu alusel pangale tasumisele kuuluvad maksed laenusaaja arvelduskontolt ilma laenusaaja täiendava korralduseta. Aktsepteerime Eestis oma kasuks panditud varade kindlustamisel kõiki Eestis registreeritud, ja Finantsinspektsiooni poolt litsentseeritud varakindlustusseltse mille nimi on avaldatud Finantsinspektsiooni kodulehel. Laenu võib taotleda üksi või koos kaastaotlejaga.\nEluasemelaenu intress koosneb intressibaasist ja kliendi isikukohasest marginaalist. Laenu ennetähtaegne tagastamine Laenu ennetähtaegseks tagastamiseks peab täitma avalduse


Ajakirjanik arvab: Teeks ühe ühise ja korraliku jõululaada (14)\nJõuludega on jätkuvalt kummalised lood. Ses mõttes, et mõiste “jõulurahu” on asendunud sõnaga “jõulupralle” ja seda isegi praegusel masuajal.\nLugeja kiri: Aitame vanu kombeid ausse tõsta\nSügis sai otsa, november oli viimane sügiskuu. Pime aeg pikeneb. Vägisi tahavad muremõtted võimust võtta. Juba kuu algul pöördusid mõtted esivanemate manu saamaks neilt õpetust ja tuge selle võimsa masuga võitlemiseks. Kui saabus mart, kes ulatas oma käed kadrile, läks meel jälle rõõmsamaks. Koos on kobedam ka jõuluvanale vastu minna.\nPolitseiametnik – karistaja või ennetaja? (4)\nÜhiskonnale on juba väga ammusest ajast jäänud mulje, et politsei on loodud inimestele pinnuks silma. Ikka veel võib kuulda, kuidas vanemad politseinikku nähes oma pisut ulakatele võsukestele ütlevad: “Näed, seal on politseinik. Kui sa kohe korralikult käituma ei hakka, viib ta su vangi.”\nMartin Kivisoo kutsub hiiesõbrad mahlakuus Muhusse\nKooljakuu 28-ndal päeval tänavuse aasta “Hiie väe” tunnustamissündmusel Eesti kirjandusmuuseumis Tartus, kutsus mullu hiie sõbra tiitli pälvinud Tihuse hobuturismitalu peremees Martin Kivisoo hiiesõpru järgmisel aastal mahlakuu (aprilli) 24. päeval Muhusse muinaskultuuri kohviku avamisele.\nLucia 2009 on Laura Põder\nLäinud neljapäeval krooniti Kuressaare Raegaleriis Luciaks 2009 Laura Põder Kuressaare gümnaasiumist.\nVäike jalgrattur sai autolt löögi Esmaspäeval sõitis 10-aastane poiss ette peateel liikunud autole ja toimetati autolt löögi saanuna haiglasse. Õnnetus juhtus kell 13.57 Mustjala vallas Tõlli– Mustjala–Tagaranna maantee 23. kilomeetril, […]\nKogula eakate kodu muutub iseseisvaks\nKogula eakate kodu muutub uuest aastast eraldiseisvaks üksuseks, ütles AS-i Hoolekandeteenused Saare-, Pärnu- ja Läänemaa juht Hillar Kraanvelt.\nToasoe läheb linnas veebruarist kallimaks (5)\nTulenevalt kütteõli kallinemisest tõuseb soojusenergia müügihind Kuressaare võrgupiirkonnas alates 1. veebruarist 1,6 protsenti.\nSaaremaalt ähvardab kaduda tolliteenus (3)\nVeebruarikuust võib Saaremaalt kaduda tolliteenus, mis seab meie kohalikud ettevõtted väga raskesse olukorda, sest kogu asjaajamine viiakse üle Pärnusse.\nBaltimaade suurim tennisekool arendab Muhus spordibaasi (1)\nTallinnas tegutsev Rene Bu-schi tennisekool, mis on oma 500 õpilasega Baltimaade suurim, on esitanud Muhu vallavolikogule avalduse detailplaneeringu algatamiseks. See puudutab Muhu vallas Tamse külas asuvatele maaüksustele spordibaaside rajamist.\nTenniseväljakute üüri tasumine käib GO Spa’l üle jõu (13)\nGeorg Ots Spa’l hinge sees hoidmine on Legendijuhtimise AS-ilt võtnud võhma tasuda linnale tenniseväljakute eest üüri endises mahus.\nHomme kell 18 esitleb saarlane Mele Pesti koos oma kaaslase Kristjan Janseniga raamatut “Mate ja miljon mahla” Kuressaares Sadhu (Lossi tn 5) kohvikus.\nKihelkonna koogioksjon tõi sisse 6137 krooni (1)\nPühapäeval Kihelkonna rahvamajas taas avatud heategevuslikus advendikohvikus koguti seekord rekordilised 6137 krooni. Tänavu korjati raha lasteaia mänguväljaku ja sealse liumäe jaoks.\nMuhus kisub tüli aina tulisemaks (10)\nLahkarvamused Muhu vallas on arenenud juba nii kirglikuks tüliks, et vallavalitsuse liige Toomas Kuusk tahtis tema tööd kritiseerinud noortekeskuse juhile Arnek Grubnikule sõna otseses mõttes tappa anda.\nKultuuripreemiad jagatud (6)\nEilsel Saare maakonna kultuuriaasta pidulikul lõpetamisel jagati välja tänavused maakonna kultuuripreemiad. Hendrik Krummi nimelise kultuuripreemia pälvis kauaaegne Kuressaare muusikakooli õpetaja Laine Sepp, Eesti Kultuurkapitali preemia Kultuuripärl 2009 sai aga legendaarne jooksumees Tõnu Vaher.


Lasteaedade kohatasud tõusevad kuni neli eurot - meiemaa.ee\nLasteaedade kohatasud tõusevad kuni neli eurot (1)\nSaaremaa vallavalitsuse alusharidusnõunik Maiu Raun selgitas, et vanemate poolt makstava osa suurust lasteaedade lõikes ei ühtlustata.\n„Arvestamise aluseks võetakse ühinemise eel kehtinud osalustasu suurus iga asutuse kohta eraldi ja seotakse valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammäära protsendiga neis lasteaedades, kus see mõnedel valdadel enne ühinemist tegemata jäi,“ rääkis Raun.\nKoolieelse lasteasutuse seaduse kohaselt ei või vanemate poolt kaetav osa ühe lapse kohta ületada 20% vabariigi valitsuse kehtestatud palga alammäärast. „Eestis jääb lastevanemate osalustasu enamasti alla 20%. Saaremaa valla eri piirkondades on osalustasu suurus praegu 1,27–9% töötasu alammäärast. Uue määruse järgi on selleks vahemikuks 2–9%,“ ütles Raun.\nVäikseim kohatasu Kahtlas\nSaaremaa omavalitsuste ühinemislepingu alusel seotakse lastevanemate poolt makstav kohatasu vabariigi valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammääraga.\nSaaremaa valla eri piirkondades on osalustasu suurus praegu 6,35–45 eurot, neist madalaim Kahtla lasteaed-põhikoolis (6,35 eurot) ja kõrgeim Kuressaare lasteaedades (45 eurot). Uue määruse eelnõu järgi jääb osalustasu järgmisest aastast vahemikku 11–49 eurot, neist vähim Kaali koolis, Kahtla lasteaed-põhikoolis, Kihelkonna koolis, Mustjala lasteaed-põhikoolis, Pihtla koolis ning Pärsama, Tornimäe ja Valjala lasteaias, enim aga Kuressaare lasteaedades.\nVõrreldes 2018. aastal kehtiva osalustasuga suureneb tulevast aastast protsent töötasu alammäärast 18 lasteaiast kuue puhul ja tasu vahemik muutub 6,35–13 eurolt 11–16 eurole. 12 lasteasutuse puhul jääb suhe alampalgaga samaks nagu seni ja lastevanemate poolt kaetava osa kasv on seotud vaid asjaoluga, et töötasu alammäär tõuseb tulevast aastast 500 eurolt 540 eurole.\n11 kuu asemel 9 kuu eest\nOsalustasu soodustust saavad pered, kus kasvab kaks või enam lasteaialast: pere teise lapse eest on tasu poole väiksem ning alates kolmandast lapsest osalustasu maksma ei pea. Lapse toitlustamisega seotud kulud kannavad lapsevanemad ja toiduraha suuruse kehtestab lasteasutuse hoolekogu.\nKui Saaremaa endistes valdades maksid lapsevanemad varem osalustasu 11 kuu eest aastas ja linnas 9 kuu eest, siis uue määruse järgi toimub tasumine kogu vallas 9 kuu eest ja kui lasteaiakohta kasutatakse ka suvel, siis ka nende kuude eest.\n„Et vanemad teaksid planeerida vajadust suvise lasteaiakoha järele, teeb lasteaia direktor edaspidi kollektiivpuhkuse aja lapsevanematele teatavaks hiljemalt jaanuaris. Lapsevanema ülesanne on lasteaiale teatada, millal laps puhkab ja lasteaias ei käi,” lausus Raun. Vanema jaoks on oluline teada, et osalustasu arvestatakse täiskalendrikuu eest, mis tähendab, et kui laps puhkab lasteaiast kaks nädalat juunis ja kaks nädalat juulis, siis vanem tasub nii juuni- kui juulikuu eest. “Seega osalustasust vabastust rakendatakse täie kuu eest,“ täpsustas Raun.\nLasteaia kohatasude kaotamine üle Eesti on olnud mitme erakonna valimislubadus eelolevatel riigikogu valimistel. Kõik riigikogu erakonnad ei ole selles osas veel lõplikult kokkuleppele jõudnud, kuid enamik neist siiski toetab seda ideed.


SÜNNIKUUPÄEVA ISELOOMUSTUS - 28. APRILL\n28. aprillil sündinud inimene on ettevõtlik ja auahne. Ta pole inimene, kes tormaks pea ees vette, vaid eelistab oma tegevusi põhjalikult planeerida. Talle on oluline turvatunne.\nTa soovib oma ellu seiklusi ja põnevust. Ta ei lepi rutiinse ja igava eluga. Ta on oma tegevusega nii mõneski mõttes teerajaja teistele inimestele. Tema tähelepanu köidavad kõikvõimalikud uued ideed ja arengud ning ta on neist valmis kinni haarama, kui leiab, et need võiksid ühel või teisel viisil tema huvisid teenida.\nKuna ühelt poolt soovib ta oma ellu seiklusi ja teiselt poolt stabiilsust, siis nende vahel tasakaalu leidmine on talle üks suur väljakutse.\nTa on oma olemuselt liider, visioonide looja ja suuna kättenäitaja. Tal on teiste inimestega alati hea läbisaamine, mistõttu pole tal raske leida endale järgijaid, kellega ühiste eesmärkide nimel tegutseda.\nSeltskonnas on ta rõõmsameelne ja seltsiv. Ta leiab kõikide inimestega teema, millest rääkida. Eelistab ta pigem aga selliseid inimesi, kes on ettevõtlikud ja taibukad.\nTööalases elus on ta küllaltki kangekaelne oma ideede ja lahenduste osas. Talle ei meeldi teha asju nii nagu talle öeldakse, vaid nii, nagu ta ise seda soovib.\nTa on sihikindel ning viib alustatud tööasjad alati eduka lõpuni. Talle ei meeldi millestki loobuda, kuna see võiks teda näidata nõrgana.\nTal on hästi arenenud ärivaist. Ta oskab oma äri käima lükata ja kasumit teenida. Ta on äris vägagi armutu ja konkurentidel tuleb teda karta.\nArmuelus on ta pühendunud ja romantiline. Ta oskab suhtesse tuua positiivset energiat ja hoida suhte toimivana. Ta on partneri suunas hoolitsev ja tähelepanelik. Talle on oluline armusuhtes säilitada teatud iseseisvus ja sõltumatus.


PROLOG viib esmakordelt läbi elektroonilise üldkoosoleku - Logistikauudised\nAutor: Jaana Pikalev • 30. juuni 2011\nPROLOG viib esmakordelt läbi elektroonilise üldkoosoleku\nEesti Ostu- ja Tarnehelate Juhtimise Ühing PROLOG teeb esmakordselt üldkoosoleku elektroonilises vormis. Osalemiseks logivad hääleõiguslikud liikmed end oma kasutajatunnustega sisse ühingu kodulehele ja liiguvad menüüs e-üldkoosolekule.\nAvaneb päevakord ja hääletamisel olevad küsimused. Iga hääleõiguslik liige saab hääletada iga päevakorrapunkti poolt ühe korra kas poolt, vastu, või jääda erapooletuks. Koosolekul osalenud liikmete nimekirja genereerimine ja häälte lugemine toimub automaatselt.\nE-üldkoosoleku lahenduse näol on tegemist PROLOG-i värskeima protsessiinnovatsiooniga, mille tehnilisele teostamisele kulus kolm tööpäeva ning 150 eurot.


Vaata garderoob üle! 8 trendi, mis on sel aastal eriti populaarsed ja moevoolud, mis enam seda ei ole - Anne ja Stiil\nVaata garderoob üle! 8 trendi, mis on sel aastal eriti populaarsed ja moevoolud, mis enam seda ei ole\nVictoria Beckham kevad-suvi 2019\n2019. aasta on juba täies hoos ning see tähendab vaid üht: aeg on vaadata kriitilise pilguga üle oma uue aasta garderoob. Selleks, et see sinu jaoks lihtsamaks teha, võttis ajakirja Elle veebiväljaanne ühendust sisseostjatega populaarsetest jaemüügiettevõtetest nagu Nordstrom, Saks Fifth Avenue, Shopbop ja Net-a-Porter.\nLoe edasi ja saa teada, mis on ekspertide sõnul just sel aastal kõige populaarsemad moevalikud ning ka vastupidiselt, millest peaksid nüüd loobuma.\n„Sel hooajal võib kõikjal näha beeži,“ sõnab Net-a-Porteri globaalne sisseostujuht Elizabeth von der Goltz. „Meile meeldib ühes komplektis erinevate toonide kokkusobitamine ja korraga mitmete kangastega eksperimenteerimine, nende hulgas nii nahk, siid kui ka linane riie.“ Kui aga pealaest jalatallani beež tulemus sind ei köida, lisa sellesse ka kauneid pastelseid pastelseid toone, soovitab von der Goltz.\nMOES: Ühe sangaga kotid\n„Need on kindlasti 2019.aasta populaarseimad aksessuaarid,“ sõnab Saks Fifth Avenue moedirektor Roopal Patel. „Struktureeritud disain on luksuslik ja lihvitud, muutes selle ideaalseks igapäevaseks käekotiks.“\nTemperatuuride soojenedes võib ekspertide sõnul hakata nii tänavapildis kui ka kõrgmoes nägema üha enam peeneid käsitöödetaile. „Seda aga väga minimalistlike siluettidena. Stiili on juba demonstreerinud moemajad nagu Loewe, JW Anderson, Victoria Beckham ja Jacquemus,“ sõnab Tiffany Hsu, luksuskaupade veebikaubamaja Mytheresa moe sisseostujuht. Luksuskaubamaja Barneys New York moedirektor Marina Larroude nõustub: „Mitte miski ei ütle rohkem „suvi“ kui pits, heegeldused ja tikandid. Alates Missonist kuni Isabel Marantini võis peent käsitööd näha paljudel hiljutistel moelavadel ja olen kindel, et tarbijate näol jõuab see juba kevadel tänavapilti.“\nKallid brändid ja väikesed kiiksud: Eesti mõjukad inimesed, kes paistavad silma omanäolisusega 03.12.2018\nMOES: Neoonsed ja pastelsed toonid\n„Selle hooaja värviks on erinevad erksad neoonsed toonis,“ ütleb Larroude. „Sa võid julgelt investeerida väikesesse neoonset tooni käekotti ja oled juba seda trendi oma komplekti täpselt õiges koguses lisanud.“\nKa pastelsed toonid löövad 2019.aastal laineid, lisab luksuskaupade veebikaubamaja 24 Sèvres sisseostu ja turustamise rahvusvaheline direktor Maud Barrionuevo. „Ma ootan väga, et moemaailmas näeks eriti hallidel ja külmadel talvekuudel rohkem soojasid ja naiselikke toone. Eriti kaunid on vahukommitoonides ületõivad ja kaunilt kehasse hoidvad püksid ja pluusid.“\nMOES: Töömehe stiil\n„Šiki töömehe stiili puhul kohtub funktsionaalsus kõrgmoega,“ märgib van der Goltz. „Võime oodata khakitoone, suuri taskuid, praktiliselt puuvillaseid rõivaid ja kargopükse.“ Vii see trend uuele tasemele ja proovi pükskostüümi. „See on mugavuse parim stiilinäide – praktiline, mugav ja äge,“ lisab asjatundja.\n„Ülikonna lõikega püksid ja pintsakud on 2019.aastal eriti kuumad,“ sõnab Shannon Schafer, Nordstromi moedirektor. „Vabalt hoidev ülikonna stiilis komplekt mõjub kui sõõm värsket õhku, kui kannad seda vabamate kihtide ja pehmemate siluettidega. Ära üllatu, kui sel aastal näed ülikonna stiilis komplekte hoopis lühikeste pükste ja seelikutega.“\nNii nahk kui ka kunstnahk on Schaferi sõnul sel aastal tähelepanu keskpunktis ning seda mitte ainult ülerõivastena. „Must on küll kindla peale minek, aga pruunid, särtsakad punased ja valged on sel aastal nahamaterjalil eriti moodsad. Valida võib nii mati kui kõrgläikega nahkmaterjalide vahel ning neid saab kanda nii pidulikumalt kui igapäevaselt.“\n„Loomamustrid olid juba 2018.aasta sügisel äärmiselt populaarsed, kui 2019.aasta kevadel kasvab see trend veelgi,“ märgib Hsu. „Disainerid on üha enam hakanud kasutama ussi- ja leopardimustreid, mida kombineeritakse isegi suviselt lilleliste mustritega.“ Leia mängulisi mustreid nii naiselikelt pluusidelt, kleitidelt ja kingadelt.\nMOEST VÄLJAS: Volangid\nSchafer soovitab volangid lendlevamate esemete vastu välja vahetada. „Sellised rõivad on tunduvalt mitmekülgsemad ning neid saab kanda nii päeval kui ka õhtul. Sellised lõiked näevad värskeimad välja erksates toonides nagu võis näha Balenciaga 2019.aasta kevad-suvises kollektsioonis.“\nMOEST VÄLJAS: Ülesuuruses jakid\nLarroude soovitab: „Nüüd on aeg jätta hüvasti rõhutatud õlgade ja hiiglaslike jakkide ning jopedega. Need näevad päikselisel kevadhooajal liiga karmid ja konkreetsed välja.“\nMOEST VÄLJAS: Pealaest jalatallani ühe brändi kandmine\nKõik eksperdid on ühel nõul, et selline stiliseerimisviis on oma aja ära elanud. „See, kui näed välja nagu oleksid just moelavalt maha astunud ei ole kaugeltki nii trendikas kui asjatundlikult kaasaegsete, luksuslike, vintage või eelmiste hooaegade trendide omavahel kokkusobitamine,“ soovitab Barrionuevo. Larroude nõustub: „Ülepakutud tänavastiili komplektid on minevik. Naine 2019.aasta kevadel on viimistletud välimusega, elegantne ja peen,“ sõnab ta.\nMOEST VÄLJAS: Paljastatud õlad\n„Nüüd võime „külmade õlgade“ trendiga hüvasti jätta,“ ütleb Patel. „2019.aastal löövad lained kas vaid üht õlga paljastavad või hoopis täielikult õlapaelteta komplektid.“ Veebikaubamaja Shopbop moedirektor Caroline McGuire nõustub: „Õlgu paljastavad komplektid on alati kevad-suvisteks lemmikuteks, kuid selle aasta kevadel näeme, kuidas see trend muutub modernsemaks ja lõbusamaks.“\nMOEST VÄLJAS: Ülepõlve saapad\nKui rääkida kingadest, ennustab Hsu uut populaarseimat kuju. „Vähem ülepõlve saapaid ja rohkem vaid põlvedeni ulatuvaid ja poolsaapaid.“ McGuire lisab: „Loomulikult armastame me alati stilettosid, kuid sel kevadel on domineerivaks trendiks spordisandaalid, seega võime julgelt jalgadele puhkust anda ja kontsad koju jätta.\nMOEST VÄLJAS: Igapäevane spordiriietus\n„Tõenäoliselt näeme uuel aastal vähem pusasid ja spordidresse. Ka bomber-jakid vahetatakse viisakate jakkide vastu välja,“ ütleb Hsu. Patel lisab: „Vabal ajal spordirõivaste kandmine muutub üha vähem populaarseks. 2019.aastal valime nende asemel enam sätitud komplektid.“\nVictoria Beckham kommenteeris lahkumineku kuulujutte: see on frustreeriv