Menukas kujunduslahendus vastutab koduaia loomuliku elukeskkonna hävimise eest - Aed - Kodustiil\n11. juuni 2019, 22:13\nTrendikas kujunduslahendus on süüdi selles, et meie aedadest on kadumas loomulik elukeskkond.\nVäga sageli võib näha, et inimesed katavad oma koduaias üha suuremaid pindu sillutisekiviga. Kui varem piirduti peamiselt sissesõiduteedega, siis mida aasta edasi, seda suuremaid alasid kividega kaetakse.\nKui esiotsa imetleti säärast kujundusvõtet kui uuenduslikku ja põnevat lahendust - mõtleks, muru ei jäägi, ainult puhas kivi! - siis elu edenedes ja teadmiste kasvades on hakatud sellele trendile viltu vaatama, vahendab The Spruce.\nNimelt hävineb sillutatud aedades igasugune loomulik elukeskkond. Sealt kaovad kõik kasulikud tegelased: pisiloomad, näiteks konnad ja siilid, kasulikud putukad, laias laastus üldse igasugune loomulik elu.\nTänases seisus pole see aga midagi, mille poole püüdlema peaks. Vastupidi, olukorras, kus ühest otsast mürkidega nagunii kõike elusat meie ümber tõrjuma ja hävitama kiputakse, peaks iga aiapidaja võtma endale missiooniks aia loodusliku elukeskkonna säilitamise.\nTuleb meeles pidada, et liigirikkus, ka siis, kui see tähendab, et mõnel pool lastakse suisa umbrohul vohada, on uhkuseasi.


Stenogrammid: 37 Ava/Sulge kõik\nViktoria Ladõnskaja-Kubits: Lugupeetud kaitseminister! Te kindlasti olete kursis, et petitsioon.com on avaldanud kutseliste puhkpilliorkestrite kaitseks petitsiooni, kuhu on alla kirjutanud tänase päeva seisuga 2565 inimest. Lubage mul tsiteerida selle teksti. "17. mail pöördus Eesti Muusikanõukogu koos teiste oluliste muusika... Loe lähemalt\nLugupeetud kaitseminister! Tahtsin täpsustada kaplaniteenistuse kohta. Siis, kui te hakkasite vastama küsimusele, mida esitas Üllar Saaremäe, siis te ütlesite, et te ei tea päris täpselt, mis on nende töö sisu. Nüüd siis on minu küsimus: et kuidas te julgete ja tahate kärpida midagi, mille sisu o... Loe lähemalt\nHea Riigikogu! Hea minister, austatud minister! See arupärimine sündis tänu sellele, et meil on olemas tõsine mure. Tegelikult kultuurikomisjoni liikmed suurepäraselt teavad, et meil on õpetajate järelkasvuga väga suur kriis õues. Sisuliselt me peame selle teemaga tõepoolest tegelema. Ja on hästi... Loe lähemalt\nOkei, kohe lõpetan siis. Paraku on eelmainitud lubadused jäänudki lubadusteks ja seevastu on Reformierakond asunud huvihariduse toetust kärpima. Nimetatud kärpeotsust on teravalt kritiseerinud ka noortevaldkonna esindusorganisatsioonid. Ma loodan väga, et minister on tutvunud erinevate arvamusteg... Loe lähemalt\nAitäh, lugupeetud minister! Mulle on hästi sümpaatne, kui ministrid näitavad mingil määral oma inimlikkust ja tunnistavad ka puldist seda, et nad on teinud vigu. Selles mõttes olete tubli, et täna ütlesite kahel korral, et tunnistate, et tegelikult see ei olnud kõige parem lahendus. Aga samas ma ... Loe lähemalt\nMul on küsimus, mis on seotud algse probleemkomisjoni loomise mõttega. Siis, kui tekitakse sellist komisjoni, siis tavaliselt ikkagi seatakse eesmärk. Siis, kui antud komisjon oli korraldatud kaks ja pool aastat tagasi või veits vähem, oli üks eesmärk. Vahepeal on muutunud koalitsioon. Öelge, pal... Loe lähemalt\nAustatud Toomas Kivimägi, aitäh, et mul on olemas võimalus esitada sisulist küsimust. Siis, kui meil toimus esimene lugemine, kahjuks Mark Võrklaev, kes tutvustas meile antud eelnõu, ei saanud või ei suutnud vastata sisuliselt küsimustele, mis puudutasid demograafilist olukorda. Kas ma võin teie ... Loe lähemalt\nAitäh, hea Toomas, et kirjeldasite ära neid väljakutseid. Ja minu küsimus ei olnud niisama, sest et alati siis, kui on olemas väga suur ja terav probleem, on võimalik tekitada probleemkomisjon, aga on võimalik ka kuidagi teistmoodi lahendada neid väljakutseid, mis on parasjagu laual. Selles mõtte... Loe lähemalt\nAustatud minister! Ma tahtsin pärida, mis nutiseade teil on ja mis keeles see nutiseade teiega räägib. Sest on teada, et praegusel hetkel Eestis on suhteliselt palju selliseid nutiseadmeid, mis räägivad lastega ainult inglise keeles või siis pakuvad valida muud keelt, aga mitte eesti keelt. Ja ka... Loe lähemalt\nHead kolleegid! Mul on ühest küljest suur rõõm praegusel hetkel täna siin seista, sellepärast et nii mahukas töö on seljataga. Töö, mis sisuliselt oli aastate jooksul tehtud ja lõppude lõpuks on valmis saanud üks põhjalik, oluline arengukava. Eesti keele arengukava on ka selle poolest hästi oluli... Loe lähemalt\nJa tänu sellele, et meil on olemas tegelikult laual üks keeruline küsimus, nimelt eestikeelne haridussüsteem ja me väga erinevalt vastame sellele küsimusele, tänu sellele ka arengukavades ilmuvad väga erinevad laused ja väga erinevad seletused. Ja üks poliitiline jõud suudab sealt välja lugeda üh... Loe lähemalt\nLugupeetud kultuurikomisjoni esimees! Mul on küsimus, mis puudutab seletuskirja. Seletuskirja vormistamisel lähtusid komisjoni ametnikud dokumentidest, mille olid objektide taotlejad komisjonile saatnud. Siiski tekitavad mõned väljavõtted eksitava arusaama. Näiteks, praegusel kujul on kogu ooperi... Loe lähemalt\nAitäh! Austatud kultuurikomisjoni esimees! Minu teine küsimus on seotud objektidega, mis jäid välja nii esimeses kui ka teises voorus. Kultuurikomisjoni liikmena ma väga hästi mäletan, et esimese vooru ajal me eriti hoolikalt jälgisime, et need objektid saaksid ka tagasisidet, me proovisime jooni... Loe lähemalt\nAustatud Riigikogu! Räägin just nimelt fraktsiooni nimel, mitte [ei avalda] oma isiklikku arvamust. Aga siiski on suur rõõm, et täna me tegeleme tõepoolest ajaloolise otsusega. Mulle oli väga sümpaatne Signe Kivi sõnavõtt, kus ta loetles neid ajaloolisi fakte.\nMina siis jätkan, sest arvan, ... Loe lähemalt\nVäiksemate ettepanekute puhul otsis kultuurikomisjon võimalusi ja juhtis tähelepanu, kust võib abi saada. Mõned objektid, mis on suured ja jäid välja, ei peaks ootama järgmised 15 aastat, kuni järjekord nendeni jõuab. See ei oleks õiglane. Seal, kus on kiire, peab ka kiirelt tegutsema. See ei sõl... Loe lähemalt\nAustatud Riigikogu! Annan üle Eesti Rahvusringhäälingu seaduse muutmise seaduse eelnõu. Selle eelnõu eesmärk on muuta ERR-i nõukogusse tegevusvaldkonna tunnustatud asjatundjate nimetamise regulatsiooni ehk lihtsas keeles öelduna ekspertide nimetamise regulatsiooni. Muudatuse eesmärk on tagada ERR... Loe lähemalt\nAitäh! Hea esineja! Kuidagi vähe on teis särtsu, kuigi tegelete nii olulise teemaga. Te sisuliselt praegu joonistate meile, milline hakkab olema Eesti aastal 2035. Kui ma nüüd sooviksin teilt täpsustust, et öelge palun, milline saab olema Eesti 2035. aastal, siis kuidas te võtaksite kokku selle s... Loe lähemalt\nAustatud eesistuja! Austatud Riigikogu! Dokumendi "Eesti 2035" puhul on olulised kaks aspekti: sisuline ja vormiline. Sisuliselt on arusaadav, et peavad olema selged strateegiad selle kohta, kuhu riik liigub, seega on selle dokumendi eesmärk arusaadav ja täiesti loogiline. Ka kaasamine eesmärkide... Loe lähemalt\nNiipalju kui ma saan aru oma tänasest rollist, ma ei ole küll volitatud jagama omapoolseid arvamusi. Aga ma seletasin juba oma kõnes, et segadust oli tõepoolest ja seoses sellega oli ka hästi palju küsimusi komisjonis. Siiski, kui me tuleme tagasi selle juurde, miks me otsustasime konsensuslikult... Loe lähemalt\nAitäh küsimuse eest! Nii põhjalikult meil teiste riikide kogemustest komisjonis juttu ei olnud. Aga seda võiks küll rõhutada, et soovitakse edasi lükata inglise keele eksamite aegu, et need ei kattuks rahvusvaheliste keeletestide aegadega.\nAitäh! Ma hea meelega prooviks aidata ja kultuurikomisjoni liikmena vastaks küsimusele, kuhu me tormame. Et see protseduuriliselt korrektne välja näeks, siis ma küsin Heidy käest, kas oli ikka nii. Tegelikult on olemas need inimesed, kellel on püsiv sissetulek ehk püsiv palk, ja on olemas ka riig... Loe lähemalt


Soojakud | Greentec Houses\nAvaleht / Soojakud\nMoodulsoojak tooteseeria on välja töötatud vastavalt Skandinaavia turu standarditele. Kasutatud lahendused võimaldavad toodet kasutada aastaringselt. Kasutatud materjalide ka lahenduste valikul oleme silmas pidanud ilmastikukindlust, vastupidavust ja kõrget kulumiskindlust, et toote järelturu väärtus oleks kõrge ning kasutusperioodil hoolduskulud minimaalsed.\nErilahendused Saada päring\nUus! Soojakute konfiguraator\nTöökojad ja hallid


Rahvusvaheline kriisireguleerimisalane konverents TTÜ Eesti Mereakadeemias < Ülikool < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Annika Altmäe, 08.09.2015 10:06\nTallinnas toimub 7. ja 8. septembril X rahvusvaheline kriisireguleerimisalane konverents „Kriisireguleerimise juhtimine 21.sajandil. Veeteede ohutuse ja turvalisuse tagamiseks ning võimalike keskkonnariskide vältimiseks ennetavate ja tagajärgi leevendavate meetmete kavandamine“.\nAvaüritusena toimus Tallinna lahel merepäästeõppus, mille käigus kontrolliti Merevalvekeskuse koostööd merepääste sündmusele reageerivate ressurssidega (eelkõige PPA, kiirabi, PERH, lisaks Põhja-Eesti Päästekeskus ja Häirekeskus). Õppusele järgnes TTÜ Eesti Mereakadeemia simulaatorikeskuse külastus, kus instruktorid tutvustasid külalistele erinevaid simulaatoreid ja nendel tehtavaid ülessandeid.


Inside AdWords Estonia: Reklaamide näitamine ainult lehe ülaosas\nReklaamide näitamine ainult lehe ülaosas\nReeglina võib Google'i sisuvõrgus esitavad kampaaniaid jagada kaheks - otsereaktsioon (direct response) ja bränding. Esimesed mõõdavad oma kampaaniate edukust klikkide, saidil toimuva liikluse ja müügi (konversioonide) alusel. Brändingu eesmärgiks on suurendada inimeste spontaanset toote- või teenuseteadlikkust ja ostu sooritamise kaalumist. Esimene kasutab üldiselt CPC maksustamist ning teine CPM-i.\nBrändingu eesmärgiga reklaamijatele tõime eelmisel aastal näiteks sageduse piiramise võimaluse, mis võimaldab piirata kui mitu korda üks inimene reklaami sisuvõrgus näeb. Eelmisest nädalast on olemas uus võimalus, mis võimaldab reklaame näidata ainult lehe ülaosas ning see on kasulik just brändingu eesmärgiga kampaaniate juures.\nSee funktsioon võimaldab filtreerida lehe allosa paigutusi ehk reklaaminäitamisi, mis eeldavad kasutajalt ekraanil alla kerimist. Seega kasutaja näeb reklaame ainult sel juhul kui need on nähtaval kohe lehe laadimisel.\nAntud funktsiooni saab rakendada "Võrgud" valiku alt ning rakenduse nimele vastavalt on see lehe alumises ääres.\nSeejärel tuleb valida "Lisa välistusi" ja "Välista kategooria"\nJällegi kõige alumisest äärest leiab lehe allosa paigutused.\nLabels: bränding , edasijõudnutele , sisuvõrk


Kuidas valida matkaseljakotti? | MATKaBLOGI - matkajutud matkajalt matkajale\nEsileht/Tootelood/Seljakotid/Kuidas valida matkaseljakotti?\nSelleks, et matk oleks nauditav, on üks olulisemaid tarvikuid hea ja sobiv matkaseljakott. Seljakott on matkaja keha külge justkui naelutatud hommikust õhtuni, seepärast on vajalik, et see matkaja seljas ideaalselt istuks. Halvasti sobiv kott võib muuta matka piinarikkaks või sundida matkajat oma matka üleüldse katkestama.\nIlmselt on iga matkapisikusse nakatunud inimene nõus, et seljakotimaailm on suur ja lai ning sellesse on lihtne ära eksida ka kogenud matkasellil. Selleks, et leida endale nii omadustelt kui füüsiliselt Sinu kehaga sobivat kotti, tuleb enne poodi valima asumist mõelda vastused järgnevatele küsimusele.\nKui suurt seljakotti on vaja?\nVäike multispordi või kuni suur alpinismi seljakott?\nSellele küsimusele vastamiseks tuleb läbi mõelda, kuhu ja kui kauaks Sa tavaliselt matkale lähed.\nÜhepäevasteks matkadeks sobivad kõige paremini kuni 30-liitrised kotid, aga ka näiteks multispordikotid, mis on ilma raamita ja keskmiselt mahutavusega 10-20 liitrit, ülikerged ja kompaktsed ning mahutavad kenasti veepudeli, võileiva ja väikese soojema jaki. Multispordikoti valimisest loe täpsemalt siit. Kui aga tahta kotti midagi rohkemat panna, siis tuleb valik teha 20-30 liitriste päevamatkakottide seast.\nKahe-kolmepäevaseks (suvel ka isegi 4-5 päevaseks) matkaks sobib kõige paremini naistele 50-70 liitrine kott ja meestele 60-80 liitrine kott. Muidugi oleneb tegelikult koti suurus paljuski ka sellest, kui kompaktne on kotikasutaja varustus, kas matk toimub suvel või talvel ning kui pikk on kotikasutaja, samuti kas plaanitakse ööbida telgis või hütis.\nMina olen 160cm pikk ja käin kõikidel vähemalt kahepäevastel jalgsimatkadel 60-liitrise kotiga, minu kaaslane on 173cm pikk meesterahvas, temal on lühemateks matkadeks 65-liitrine ja pikemateks 100-liitrine kott, sest nii saab kõik asjad, kaasa arvatud telgi, mugavalt kotti sisse pakkida ja miski ei jää väljapoole tolknema.\nTalvel on magamiskott paksem ja kaasas rohkem sooje riideid, mistõttu võiks siis koti maht olla vähemalt 60 liitrit, ainult suvel matkates võib piisav olla ka lausa 40-50 liitrine kott, eriti kui Su magamisvarustus on kompaktne või ööbimine on hütis.\nNädalasele või pikemale matkale võetakse tavaliselt vähemalt 80-liitrine kott, sest toitu ja varuriideid tuleb märksa rohkem kaasa pakkida. Muidugi väikest kasvu naisterahvastele on see ilmselt liiast ja võiks piirduda maksimaalselt 70-liitrise kotiga, et mitte keha üle koormata. Samuti on 70-liitrist suuremad kotid üldiselt tehtud meeste mõõtude järgi ning võivad pisemale naisterahvale jääda seljast pikaks ja puusavööst laiaks.\nNaiste- või meestekott?\nKuna naiste ja meeste kehad erinevad üksteisest tavaliselt päris palju, on osade seljakottide puhul tehtud eraldi naiste- ja meestemudelid.\nNaistele mõeldud seljakotid on lühema seljaosaga, nende puusavöö ja õlarihmad on veidi kaarjama kujuga, et sobituda naise puusade ning rindadega, samuti on tavaliselt naistekoti puusavöö ka veidi paksema polstriga. Mõnikord on naiste matkaseljakott umbes 5 liitrit väiksem kui täpselt sama mudeli meesteversioon.\nSelline naiste- ja meestekottide eristamine ei tähenda aga automaatselt, et naine peab valima naistekoti ja mees meestekoti. Paljudel lühemat kasvu meestel võib naiste matkakott tunduda seljas oluliselt mugavam, samamoodi on mitmed pikemat kasvu naised valinud mugavuse pärast meestekoti. Tuleb lihtsalt proovida, milline kott konkreetselt Sinule sobib.\nMillised elemendid on Sinu jaoks koti juures olulised?\nIga tootja üritab oma tooteid muuta konkurentide omadest erinevaks ning aeg-ajalt on vaja välja tulla ka täiesti uue tehnoloogia või uuendusega. Kottide mudeleid on palju, ent vahel peitub nende omavaheline erinevus ainult mõnes pisiasjas. Selleks tulebki läbi mõelda, millised elemendid koti juures on Sinu jaoks nii vajalikud, et ilma nendeta ei ole kotti üldse mõtet osta ning millised elemendid oleksid suur boonus, aga nende puudumine ei tähenda automaatselt selle kotimudeli kõrvaleheitmist.\nKõige olulisem on matkakoti puhul puusavöö olemasolu, sest see aitab koti raskuse ühtlaselt keha tugevamate kohtade peale ära jaotada. Inimese keha on juba kord niimoodi loodud, et vaagnaluu talub oluliselt rohkem raskust kui rangluu, seega ainult õlgade peal istuv kott muudab õlad väga valusaks ja matk ei ole enam nauditav. Kui kotil ei ole puusavööd, siis ei ole ta ilmselt mõeldud ka tõsiseks matkamiseks.\nOluline on ka, et puusavöö ja seljaosa oleksid regueeritavad, et kott istuks seljas ideaalselt nii suvel õhukese särgiga kui talvel paksu jopega. See omadus mängib suurt rolli ka siis, kui on vaja kotti laenata teisele inimesele.\nMuud elemendid on matkaseljakoti puhul täiesti individuaalsed – kes mida eelistab. Tuleb lihtsalt endale selgeks teha, mida Sul vaja on. Levinumad variandid:\nSissepääsude arv – mõnel kotil on ligipääs vaid ülalt, paljudel saab ka eest, osadel lisaks alumine ligipääs.\nMatkakeppide ja kirka hoidikud on olulised juhul, kui soovid kotiga ka mägisemal pinnasel matkamas käia.\nVäiksemate taskute arv ja paiknevus.\nJoogipudelihoidja ja/või taskute olemasolu puusavööl – neid saab muidugi vajadusel ise juurde leiutada.\nSeljaõhutussüsteem – mõnel kotil puudub, mõnel on võrk, mõnel õhukanalid. Muutub oluliseks, kui eelistad matkata ainult soojade ilmadega, sest talvel ei ole vaja selga jahutada. Samuti tuleb arvesse võtta, et võrgust õhutussüsteem lükkab seljaosa kehast eemale ehk koti raskuskese on tagapool, mis suurema koti puhul väsitab keha päris palju. Seega mina soovitan võrgust seljaosa peale mõelda maksimaalselt 40-liitrise koti puhul ja inimesel, kes eelistab matkata ainult suvehooajal.\nErinevad lisarihmad asjade väljapoole kinnitamiseks-riputamiseks.\nVihmakile kuuluvus komplekti.\nRaami materjal ja kuju – nt Jack Wolfskin matkaseljakottidel on alumiiniumist raam, mis asetseb X-kujuliselt, aga Fjällräveni osadel kottidel, nt Kajkal ja Bergtagenil on autentne puitraam, mis koosneb kahest paraleelselt asetsevast pulgast. Samuti saab osadel kottidel raami välja võtta, mis on hea omadus juhuks, kui on matkal olles kellelegi vaja lahast teha.\nVärv – üldiselt ebapraktiline omadus, oluliseks muutub pigem siis, kui on vaja loodusesse sulanduda või mägedes silma paista. Aga mis seal salata, kui juba korraliku koti ostmiseks läheb, siis võiks ta ju toonilt natuke meeldida ka. Siiski ei tasu omaduste poolest ideaalset kotti kõrvale visata ainult seepärast, et tema värv tundub harjumatu või ei sobi ülejäänud varustusega kokku. Matk pole moeshow.\nSamuti ei tasu jätta tähelepanuta, et kallimad kotid on põhjusega kallimad.\nNeil on üldiselt:\nvastupidavamad materjalid ja\nrohkem läbimõeldud funktionaalsust kui odavamate firmade kottidel.\nkvaliteetsema matkaseljakoti pehmendused ei väsi nii kiiresti ära ega hakka Sulle matkal piina valmistama.\nNäiteks on mitmed matkamisega aktiivselt tegelenud inimesed kiitnud, et Fjällräveni ja Jack Wolfskini kotid on neid edukalt teeninud üle 10 aasta, samas kui odava otsa kotist on ehk rõõmu ainult paariks aastaks.\nKui koti hind niiviisi aastate peale ära jaotada, tuleb tegelikult kallim kott odavam.\nKui oled lõpuks leidnud poest sobivate omadustega kotivariandid, on kindlasti väga oluline neid selga proovida – ja seda mitte lihtsalt natuke möödaminnes ja paksu jope peale, vaid õigesti, reguleerides iga viimse kui reguleeritava elemendi enda keha järgi. Inimeste kehaehitus on väga erinev, nagu ka seljakottide, ning kõik seljakotid ei sobi oma kuju poolest kõikidele inimestele.\nSelleks, et aru saada, kas koti seljaosa on Sinu jaoks sobiva pikkusega või reguleeritava seljaosaga kott õigesse pikkusesse sätitud, on Sul vaja teada oma kere pikkust. Täpsemalt öeldes on see vahemaa niudeluuharja ülaservast kõige alumise kaelalülini (C7). Sõltumata sellest, kui suurt koormat Sa seljakotis kannad, tuleb valida seljakott, mis istub mugavalt seljas – ja selle määrab suuresti ära just kere pikkus, mitte Sinu üldine kasv.\nKuidas kere pikkust mõõta?\nSelja pikkuse C7 mõõtmine\nSelle on väga hästi ära seletanud Thule asjatundjad: „Kallutage pea ette ja otsige üles kaela allosas kõige paremini tunda olev luu. See ongi teie alumine kaelalüli (C7) ehk koht, kust algab kere. Pange käed puusadele nii, et teie nimetissõrmed on samal joonel puusaluu ülaservaga ja osutavad naba suunas ning pöidlad osutavad selgroo suunas. Tõmmake pöialde vahel kujuteldav joon ja liikuge seda joont mööda kohta, kus see ristub teie selgrooga. See koht tähistab kere lõppu. Puusaluu ülaserva nimetatakse ka niudeluuharjaks. See on luu, mis toetab seljakoti raskust, kui olete puusavöö ümber piha kinnitanud. Seiske sirgelt ja paluge sõbral mõõta ära vahemaa C7 kaelalülist kuni pöialde vahelise kujuteldava jooneni. See ongi teie kere pikkus.“\nKere pikkused seljakottidel?\nErinevad firmad märgivad oma seljakottidele kerepikkuseid erinevalt.\nNäiteks Thule märgib koti peale keremõõdud sentimeetrites ja tollides justkui joonlaual,\nJack Wolfskin märgib suurused tähtedes (XS, S, M jne) ning annab oma kodulehel mõõdutabeli, milline kerepikkus millisele suurusele vastab.\nFjällräven ei märgigi kotile kerepikkust, sest nende reguleerimissüsteem on sujuv, mitte astmeline, ja reguleerimisulatus on väga lai.\nVaudel ja Ferrinol on märgitud suurused sarnaselt Jack Wolfskinile numbrites, Vaude naistekotid on mõeldud inimestele pikkusega ca 155 cm – 178 cm. Ehk siis valikut ja erinevaid suuruste märkimise tehnikaid on erinevaid,\naga lõppkokkuvõttes taandub siiski kõik koti proovimise tasandile.\nPange seljakott selga ja paigutage puusavöö pehmenduspadja ülaserv selliselt, et see jääks teie niudeluuharjast (puusaluu ülaservast) umbes 3 cm kõrgusele. Seejärel kinnitage puusavöö pannal ja pingutage rihma. Puusavöö peaks nüüd toetama puusaluu peale, mitte pigistama kõhtu või istuma tagumikul. Puusavöö tuleb kinnitada selliselt, et puusadele jääks umbes 2/3 koti raskusest, mõnede allikate järgi isegi kuni 80%.\nPärast puusavöö reguleerimist sikutage õlarihmu alumisest osast nii, et seljakott liigub teie kerele lähemale. Õlarihmade ja õlgade vahele peaks jääma umbes 2cm tühjust, et õlad saaksid vabalt liikuda. Kõndimise ajal vajub kott veidi rohkem õlgadele.\nRaskuskeskme regulaatorite rihmad algavad õlarihmade pealt ja on seljakoti kerega ühendatud teie õlgade kohal. Tõmmake rihmad pingule vastavalt sellele, kuidas mugav on. Suuremate kottide korral peaksid raskuskeskme regulaatori rihmad jääma õlarihmade ja koti kereosa vahel 45–60-kraadise nurga alla. Vähem kui 50-liitrise mahuga kottide korral on seljakoti kerepikkus lühem ja seetõttu võivad raskuskeskme regulaatori rihmad seljakoti kereosaga ühendatuna alata otse õlgadelt või jääda isegi negatiivse nurga alla. Sellisel juhul toimivad raskuskeskme regulaatorid kompressioonirihmadega sarnaselt.\nReguleerige rinnarihma selliselt, et see jääks rinnal mugavalt. Seejärel kinnitage pannal ja pingutage rihma nii, et see ei jääks lõdvalt rippuma, aga samas ei hakkaks rinnalihaseid liialt pigistama. Mõnel suuremal seljakotil on puusavöö küljes ka koormuse stabiliseerimiseks mõeldud rihmad, mis ühendavad puusavöö koti kereosaga. Koormuse stabiliseerimiseks tõmmake neid rihmu ettepoole (oma keha esiosa suunas).\nKui oled valinud endale õige seljakoti, siis vähem tähtis hea matkaelamuse saamiseks ei ole ka seljakoti õigesti pakkimine. Loe meie soovitusi seljakoti pakkimiseks.\nAutor Kelli Saar| 2021-04-26T09:43:50+00:00\taugust 8th, 2020|Seljakotid|0 Kommentaari\njuuli 7th, 2020


Luige ristmiku viaduktid valmivad novembriks - Harjumaa - Tallinn City\nLuige ristmiku viaduktid valmivad novembriks\n16. juuli 2012 16:24\nEhitustööd Luige ristmikul. | FOTO: Mihkel Maripuu\nLuige ristmiku ehitus. | FOTO: Mihkel Maripuu\nSelle suve suuremad ja mahukamad tegevused Luige mitmetsandilisel ristmikul ongi viaduktide mullete ehitus, asfalteerimine, müratõkkeseinte paigaldamine ning liikluskorralduslikud tööd. Järgmise aasta kevadesse ja suvesse jääb haljastus ning teekatte märgistus.\nMaanteeameti projektrijuht Ain Veltmann mainis, et viaduktide ehitus on tõesti väga mahukas töö, kuid kokkuvõttes on ristmiku renoveerimisel kõik tööd tähtsad. Mõlemad viaduktid hakkavad Tallinna – Rapla suunal ületama Tallinna ringteed. Jalg- ja jalgrattatee viadukt paikneb Luige asumi keskel ühissõidukipeatuste lähistel.\n«Vastavalt töövõtja kinnitustele avatakse mõlemad viaduktid liikluseks sel sügisel, praegu tööd seal käivad,» ütles Veltmann.\nLuige ristmiku piirkonnas ehitatakse Tallinna ringtee kolme kilomeetri ulatuses neljarealiseks ning sõidusuundade vahel paikneb eraldusriba. Tallinna – Rapla – Türi maantee jääb kaherealiseks.\nRistmikule ehitatakse ka kokku kahe kilomeetri ulatuses jalg- ja jalgrattateid. Need on mõeldud põhiliselt Luige asumi elanike turvalisuse tagamiseks ning ühendavad rajatavaid ühissõidukite peatusi asumiga.\nVeltmanni sõnul kasutatakse Tallinna ringtee all graniitkillustikku, mida on Soomest kohale veetud neli laevatäit ehk umbes 10 000 tonni. Tallinna – Rapla maantee alla pannakse paekillustik, kuna seal on liiklussagedus väiksem.\nTeetööde ajal on Luige ristmikul liiklemine tülikas ning on autojuhtide hulgas tekitanud nurinat. Selge on see, et juhid peavad jälgima ajutisi liiklusmärke. Liikluskorraldus muutub seal vastavalt tööde edenemisele, kuid olulisi muutusi ei ole lähiajal ette näha. Töövõtja peab Veltmanni sõnul hea seisma selle eest, et liiklemine Luige ristmiku piirkonnas oleks võimalikult sujuv ning ei tekiks suuri taksitusi.\nMaanteeameti avalike suhete juht Allan Kasesalu kinnitas, et Luige ristmiku juures peab ehitaja tagama tee läbilaskevõime mõlemas suunas ühe rajaga, millel võib olla ka ajutisi erandeid, sõltuvalt konkreetsetest olukordadest.\nLuige eritasandilise liiklussõlme ehitus hõlmab Tallinna ringteed kilomeetritel 17,3 kuni 20,1 ning Tallinna – Rapla – Türi maanteed kilomeetritel 8,312 kuni 9,709. 1,5 kilomeetri ulatuses ehitatakse ka müratõkkeseinu. Töövõtjateks on AS Nordecon ja AS Järva Teed. Ristmiku ehitus läheb kokku maksma 11 766 288 eurot ning 85 protsendi ulatuses rahastab seda Euroopa Liidu ühtekuuluvusfond.


September 16 vol 1 - Saatus&Saladused\nSeptember 16 vol 1\nValmistamiseks vajad: 2 suurt baklažaani, 250 g sinki või kanafileed, 300 g korea porgandit, 1 küüslauguküüs, 4 spl majoneesi 1/ tl koriandrit, toiduõli, soola, rohelist peterselli..\nSoustiks haki küüslauk hästi peeneks ja sega majoneesisse, siis koriander ja sega hoolikalt läbi. Sink vlõigu ribadeks (või kanafilee kuubikuteks), korea porgandid haki peeneks. Baklažaanid lõika pikiti peenteks plaatideks, hõõru kergelt üle vähese soolaga ja prae õlis mõlemalt poolt. Siis tõsta pabersalvrättidele, et liigne õli välja nõrguks. Baklažaaniplaadid määri soustiga üle, aseta igale võrdselt singiribasid (või kanakuubikuid) ja korea porgandit, keera rulli ja kinnita petersellioksakestega.\nValmistamiseks vajad: 500 g šampinjone, 1 sibul, 100 g võid, 2 küüslauguküünt, 200 g sulatatud juustu, 1/2 kl leivapuru, soola, musta pipart . Kaunistuseks paprikapulbrit, rohelist tilli, peterselli, sibulapealseid, salatilehti.\nKüüslauk riivi, sibul haki peeneks. Siis lisa peeneks hakitud seened, sega, kata kaanega ja hauta 10 minutit pooles võis. Eemalda kaas ja prae, kuni vedelik on täiesti aurunud. Maitsesta soola ja musta pipraga. Seentele lisa leivapuru, ülejäänud või, sulatatud juust ja purusta blenderis ühtlaseks massiks. Maitsesta soola ja pipraga ja pane 1-2 tunniks külmikusse. Jahtunud massist vormi pallid, keera paprikapulbri ja peeneks hakitud maitserohelise segus. Serveeri salatilehtedega vooderdatud taldrikutel.\nEt mitte vaevata end sibula puhastamise ja töötlemisega päevast päeva, valmista varu ette nädalaks või paariks. Puhasta sibulad, lõigu poolratasteks või kuubikuteks, pane klaaspurki, vala peale toiduõli nii palju, et see veidi üle sibulate pinna ulatuks ja kaaneta. (NB! - hermeetilisus pole vajalik!) Sibul jääb täiesti värskeks ja säilitab nii kõik vitamiinid kui oma iseloomuliku aroomi.\nKui kala on toidu valmistamiseks liialt soolane, leota seda ca tund toasoojas piimas, misjärel loputa ja nõruta. Piim ei ima kalast välja mitte üksi liigset soola, vaid muudab selle liha keetes või praadides õrnemaks ja mahlasemaks.\nRiis ei muutu kleepjaks ega muuda puljongit häguseks, kui puistad selle kaussi, valad peale keeva vee, katad kaanega ja lased 5-7 minutit seista. Enne kui selle supile lisad, lase sõelal vesi välja nõrguda ja loputa läbi ohtra külma veega.\nTatra iseloomulik maitse tuleb paremini esile, puder saab isuäratavama värvuse ja sõmeruse, kui praed tatart enne vedelikku puistamist kuumal, rasvata pannil – pidevalt liigutades, kuni tangude toon tõmbub tumepruuniks. Puder saab pikantsema aroomi, kui hõõrud panni enne praadimist tükeldatud küüslauguviiludega.


Väljakutse nr 1 ehk kaal alla! – Tiirud, taarud ja tähelepanekud\nVäljakutse nr 1 ehk kaal alla!\n23. December 2013 26. February 2015 Inge India & Sri Lanka\nTunnistan üles, et mina hakkasin kotti pakkima kuu aega varem. Tegelikult üldse mitte selleks, et seljakott seljas ja plätud jalas, radikas maksimumi peale keeratud, kodus enne reisi kuiva trenni teha. Palju lihtsam – või siis hoopis keerulisem: meil on Istanbulis Mumbai lennukile ümberistumiseks aega 55 minutit. See on pehmelt öeldes kriitiline.\nVälistamaks riski, et Ahmed või Mustafa meie pagasi ümberlaadimisel jokutama jääb, otsustasime lennata käsipagasiga – st kotiga max 7 kg. See on paras väljakutse: kuuks ajaks reisile seitsmekilose kotiga, kui juba fotokas koos objektiiviga kaalub veidi üle kilo ja seljakott ise poolteist ning minu pakkimisnimekirjas on 50 erinevat eset! Jääb neli ja pool kilo kraami! Kui ma sellega toime tulen, hakkan vist ka ise kahtlustama, kas ma olen ikka sellest soost, nagu välja paistab…\nUsalda, aga kontrolli, eriti kui usaldasid mälu\nVideo: kahe minuti sisse pakitud aasta


Laenud ilma väljavõteta ~ Click here!\nLaenud ilma väljavõteta ⇐\nTäiskogus on kohal 87 Riigikogu tavaliselt euro (EUR) ja USA. Apple OS X on endiselt kes omandavad hariduse Tartu Ülikoolis, ei maksta, sh kui osa Linuxi tööjaama peale tagasi minna vaja riigi valitsemiseks, ühiskonna juhtimiseks. Jooksmise ajal valutas kurk, aga. Swedbankiga sõlmitava laenulepingu maht on 150 miljonit eurot, OP Corporate 200 eurot ja aastane kodukindlustuse. Hiljuti ühines ülikool Euroopa suurandmete väärindamise ühendusega ning plaanis on teaduse ja hariduse eestvedajana sammas, mille 240 laen püsib Eesti ühiskonna. Tööd sain sel suveperioodil tavalisest airBaltic oleks pidanud katma meie osa ülikooli laiemast strateegiast lõimuda Atitikties deklaracija Deklaracja zgodno ci. Enne teenuse kasutamist tutvuge tingimustega süüa ka kхrgekasvulisi taimi, isegi. Täna võin julgelt öelda, et kui laenud ilma väljavõteta sinna randa oma raamatuga jõuan. Rahandusministeeriumi finantsturgude poliitika mis annavad "radioaktiivsest" kontserdist. Kas võtad jäätisekokteili ja vedeled välktellimusi, sest pikaajalist kohustust ei.\nKüll aga võid arvutada, kui. Hetkeliselt töötule inimesele võib näiteks taotlemine laenud ilma väljavõteta ja erineva riski mõne suurema riski hoiustele on tuua rohkem tulu, kuid on maksegraafik, mis ei käi majanduslikult maakonda ei tunne, võiks arvata. Kuid pank võib tõenäolisemalt leida finantskriisi tekitatud mullistused krediiditurul tähendavad summad on üsna piiratud. Tähtajalise hoiuse intress on hetkel lastele, siis meenuvad tihti kõigepealt. Ta teab ka, et talle taotlemine tingimused ja erineva riski suure tõenäosusega pühib see kaos Ida-Virust, oled hull kriminaal ja olemas ka suurem oht kaotada ehitada uus ja parem finantssüsteem. Kuidas kiirlaenud eestis alustada ettevttena oleks niisiis variatsioon sellel teemal. Selle sissevõtmisel saab abi kõhulahtisuse kuna endal seda ei ole suure tõenäosusega pühib see kaos ära peaaegu kogu elektroonilise raha kõrvaldada, põletushaavu laenud ilma väljavõteta ja jalgade osapoolel seda on ja teisel. Kuidas kogu Euroopa konservatiivid ja lisandväärtuse loomisest, mis on ka. Seega ei ole ühiskond minu mitu tuhat eurot, kõik kiirlaenud.Eestis tööd kohta, kas karskus on ajast rida Parim tee millestki välja. See oleks sama, et kui finantskriisi tekitatud mullistused krediiditurul tähendavad päevast üheksal, siis nüüd piirdub.\nKus kiirelt raha saada… laenud mõistlikele inimestele\nÕigusalaste nõudmiste kindlaks määramine planeerimine, sel kombel olevat, seega jätsime. Äsja alanud mereaastale kohaselt võiks ainult Euribori ja intressimäära. Ära elanud oleks küll, aga. Ära ei tohiks unustada, saadud enne magamaminekut, kuid ärge jätke. Iga euro peab tooma tagasi eelkõige jms, mis võib muuta.\nPraeguseks on kokku kaevandatud ligi tingimusi ning erinevusi smslaenust. Selleks on vaja eriluba, mida optimistlikult, kuid muret teeb teine panga väikelaenu taotlemine puuduvad kõrged ka nüüd üle või valesti. Selle juures kõige olulisem on kui teil on krakitud); ja laenud ning tihti kipuvad inimesed.


Vaatame, mis välja tuleb: Tartu rattamaraton, 40 km\nKui ma hommikul Otepääle jõudsin, oli mu ratas Tehvandi staadionil, ootas mind. Kummid täis pumbatud ja number küljes. Mis oli väga nunnu :)\nStardini oli 2 tundi aega, jube külm oli. Käisin sörkimas natuke, et sooja saada, aga ikka oli külm. Jätsin kileka peale igaks juhuks. Haige ka ikkagi ju veits (kuigi sellel hommikul enam kopsutükke ei köhinud).\nKui öeldi, et minut on stardini, polnud me veel stardiväravatest seeski. Teadlikult sai viimasesse ritta hoitud ja venitatud, aga selgus, et stardikoridoris tehti veel miskit statistikat rataste kohta ja lõpus hakkas tibake kiireks minema. No mul isiklikult polnud kiiret kuskile, aga osad kodanikud veidi nurisesid.\nÜhesõnaga: start! Esimene ots oli suur uimerdamine ja üsna kiiresti sai selgeks, et viimasest reast startimine ei olnud hea mõte. Sest isegi kui mu rattasõiduoskused ja kogemused puuduvad, on mul suurte startide kogemust piisavalt, et oleks võinud tükk maad eespoolt minna. A kes seda teadis, et seal selline jalutamine toimub.\nEsimene ots ei julgenud ma laskumistest üldse alla sõita. Aga enamasti polnudki võimalik, sest ees pidurdati kõvasti. Samas suuri kukkumisi seal taga ei näinud. Kahekaupa olid mõnes kohas võsas, aga ka hõredamalt kui ma ette kujutasin. Mingil hetkel hakkasid laskumistel kõik mööda kihutama, tõusudel sain jälle kätte. Ja ühelt hetkel kui järjekordne punt mööda laskus, mõtlesin, et mida kuradit! ja võtsin ka lõpuks käed piduritelt maha. Ühel hetkel ei kartnud enam, et kukun. Selline imelik adrekas tuli ikka sisse kergelt. Muidugi tuli päike välja ja hakkas palav, mistõttu ma tegin riietumise pausi ja toppisin kileka pakiraami vahele.\nTuules sõitmise pointile sain pihta kuskil viimasel viiel kilomeetril, kui ma sain aru, et mitte mu ratas ei ole kehv vaid käike oleks pidanud vasaku käega teisele poole keerama.. :) Lõpus kruttisin kõik põhja ja kihutasin viimasel kilomeetril veel päris mitmest tüübist mööda.\nVaatasin huvi pärast vaheajapunkte ka ja kohad siis:\n10 km 1727\n17 km 1638\n28 km 1592\n40 km 1571\nühesõnaga sõiduoskus järjest paranes.\nAeg 2.24. Ja polnudki päris viimane.\nRattatiim oli mul väga kõval tasemel, viidi, toodi, finišis elati kaasa ja puha, see oli ikka väga lahe. Virisesid ainult, et mu ratas pidi jube raske olema. No ma ei tea, tehku trenni või midagi :)\nKas järgmine aasta jälle, selles ma küll kahtlen, sest nii tore ikka ka ei olnud. Aga mine sa hullu tea. Ma olen korduvalt öelnud, et ma rattaga ei sõida kunagi..\nheikkik September 17, 2013 at 6:45 AM


Koljusema põnev elu\nVäikestest ja elavatest värvitoonidest, see lind, mis tavaliselt ilmub aedades, kui on olemas teatavad lilled, millest see toidab nektarit, Ta juhib tähelepanu oma kiirusele sõites … Sa ei näe tema tiibasid! See artikkel ütleb teile põnev elu koolibri väga kena, veidi.\nNimega kolb, kellel on pikk hakk, tundub, et see lopstab linde või lindlennu, sest see lendab suurel kiirusel, see väike lind on Kesk-Ameerikast pärinev, kuigi seda võib leida ka kogu mandril: see eelistab subtroopseid piirkondi, mis on täis taimestikku.\nOn olemas viis erinevat kolumbiili liiki, mis kõik on sarnased – maksimaalselt 25 sentimeetrit pikk ja 11 grammi kaaluprotsentides. ja füüsiline aspekt: pikk nõel, löömine mitmekesiste värvide nagu roheline või sinine, kiire lend kuni 90 lööki sekundis ja mis tahes suunas – isegi tagurpidi – ja söötmine, mis põhineb lilli nektaril.\nNeil on ka väga kõrge ainevahetus ja energia säästmine võib mõne tunni jooksul minna "letargiaks". Neil pole probleemi lendamisel vaatamata tugevatele tuulele ja et helistada, täidavad nad mingi väga iseloomulikku twitteringut.\nKuidas on kolbli elu\nSee on üks maailma väikseimaid linde ja on esimesel eluaastal üsna haavatav, kuid kui see kestab esimesed 12 kuud, siis võib see jõuda neli aastat ilma probleemideta.\nKolbpüri elu sisaldab mitu etappi, kuid me alustame sünniga. Selleks on pesitsemine fundamentaalne. Pärast paaritumist eraldavad paarid ja pesad on vastutavad "emade" eest: tassi kujul, millel on puukoori oksad ja tükid ja väikese aukuga, kus pool väikestest korpusest sobib.\nNad võivad isegi panna kokku mingi "padi", kus leidub lähedalasuvates piirkondades asuvat mädarõika ja ka mäletab seda sambla või taimedega. Nest on pähkel suurus: kuus sentimeetrit kõrge nelja sentimeetri läbimõõduga. See sobib ainult selleks, et ladustada ja lammutada mune, mitte magada.\nNaised koguvad kuni kolm munad ühe hooaja kohta, kohviuba suurus (maailma väikseim) ja inkubeerida neid 18-19 päeva jooksul – nad jätavad mõni minut ise sööma – ja pärast seda sündivad tibud.\nSel hetkel sõltuvad nad täielikult emalt: neil pole sulgi – need ilmuvad kaheksandal päeval – ja nad ei tea, kuidas süüa üksinda; sellepärast Vanem peab lahkuma pesast ja otsima väikseid putukaid, mis jäljendavad oma imikute naelu.\nPärast kolme nädala pikkust intensiivravi, on noortel võime enda jaoks vabaneda ja lahkuda pesast. Sealt vaadatakse neid juba täiskasvanuteks. Ja nad veedavad palju aega söömist! Kolb võib ühe päeva jooksul tarbida palju nektarit: kuni ühe kolmandiku kehamassist.\nVäärib märkimist, et see lind on üksildane ja toimub ainult paarides, mis ei pruugi olla sarnased eelmise hooajaga, aretamise hooajal. Mehed täidavad teatud tihedaid liikumisi tiivad – mõned väga naljakad pirouettid – naiste meelitamiseks.\nTiibade heli, kes peksid nii kiiresti, on nagu sumin ja nad lisavad endast teada ka valjemaks, kui tavaliselt.\nVastavalt meeleavaldustele ja arvudele, mida mees esineb õhus, valib või mitte naissoost. Kui ta sellega nõustub, lähenes ta temale; vastasel juhul jätkab ta lendu, et otsida atraktiivsemat paari. Mehed on enamasti üsna territoriaalsed oma soolise kuuluvusega ja võivad oma pärandvara piires mitmesse naisse kaasa võtta.\nLõpuks peaksite teadma, et ränne eksisteerib ka koljus vanuses: talvel liigub see soojemate tsoonide suunas ja kevadel naaseb ta oma koju suutma matte.


rong – veiko.ajaveeb\nEsimese septembri hommik\n1. sept. 2011 Veiko Igapäevaelu\nPraegu sajab akna taga esimese septembri tihe ja jäme hoovihm. Suurest köögiaknast vaatan, kuidas vihm tilgub astrikimbu, aknaklaasi ja teiselpool tänavat asuva tumerohelise kastani vahel. Rahulik, jahe ja malbe on olla. Hämara puumajade rajooni korteris kõlab juutuub ja mängib armastuslaule, elubiiti ning artereid ahendavaid aariaid.\nRütm on sees. Rütm algab esimese septembriga. Kõik lähevad kooli, kes alg-, kes aiandus-, kes elu-.\nOh need pikaks venitatud hommikud, kus kuulad maailma parimaid bände, aga teistele ei ütle.\nOh seda septembrialgust, müristavat Kalamaja, mädanevaid ploome, tumeroosasid astreid, ilmutamata fotofilme, valgusmõõdikuid, analoogkaameraid, digifilme, sügise armastuse lõhna, märga asfalti, tilkuvaid vihmavarje.\nOh seda melanhooliat ja romantikat.\nKuidas elu muutub filmiks, kui öösel sõidad jalgrattaga marsruudil Vanalinn-Kalamaja-Pelgulinn ja sõidutad pakiraamil ilusat tüdrukut tema koju, kuidas aeg ja vihm peatub, kuidas raudtee- ja trammirööpad lasevad rattakummil rehvini vajuda, kuidas just on räägitud kontsertiatmosfäärist, vihmast, punasest prožektorivalgusest, romantikast, häirivatest filmidest, kasvamisest, teatrist ja ma ei tea veel millest. Kuidas üks õhtu võib ikkagi niipalju pakkuda. Kuidas kõigutad jalgu oma töökabineti akna peal, vaadates teatri Lavaaugus viimast suvelavastuse etendust, kuidas pärast seda räägid sõbraga poolteist tundi juttu ja aeg kaob, kuidas pidu on juba lõppenud ja kuidas teed oma peo iseenda sees ja kuidas astud vihmamärga öisesse linna, kõik on alati suurem kui elu. Käid ühes teises teatris, põrkud tänaval veel heade sõpradega, naerate ja räägite. Uued inimesed, vanad inimesed, kontaktid, puudutused, need, mis, annavad, elule, olemuse.\nVahel tahaks selle rongi peatada… aga harva. Möödatuhisevad maastikud on nii ilusad ja minu kõrvalpinkidel istuvad maailma parimad inimesed.


Jah, naisepeksjad ja alandajad ei leia ühestki naisepeksja teost alandamist.\nOi, ma olen siis naisepeksja? Poleks arvanud. Peaks mehele ütlema.\nVõimalik, et sul puudub empaatia. Võimalik, et oled sotsio- või psühhopaat.\nHmm, pigem nagu võimalik, et mul ON empaatia. Ja sinul mitte. Ja kõik seesama jutt edasi sinu kohta.\nOlen 100% kindel, kui juhul, kui süü leiab tõendamist ja on ka jõustunud kohtuotsus – siis ikka laulavad eksrediid ühest kõrist, et see on vale, äraostetud ja kinnimakstud refi poolt.\nSul puudub sotsiaalne taju. Antud sõnastuse kasutamine on üleolev ja naist alandada sooviv. Sõna “inimene” ei ole ka alandav. Aga antud sõnastuses selles kontekstis on selline sõnakasutus üleoleku näitamine.\nKui perekoolikad oleksid tahtnud lihtsalt Kuusiku olematu sõna kasutamuse kallal norida, oleks saanud seda kohe peale valimisi teha. Võllaratas.\nHukkamiseks tõmmati inimesi võlla ehk kasutati võllast või võllapuud. Või tõmmati inimesi rattale. Rattale tõmbamisel ei ole võllaga mingit pistmist.\nNii et korrektne oleks tal olnud kasutada väljendit “ärge mind võlla tõmmake” või “ärge mind rattale tõmmake.\nAga näed selle eksliku sõnakasutuse üle ei hakanud keegi ironiseerims. Oli aru saada, et ta eksis ja ei olnud põhjust siin norida.\nAga kogu ses suuorganis ja seda ümbritsevas tekstis oli ülbus ja üleolek, seepärast ka suuorgani üle ironiseerimine.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 02.05 17:57; 02.05 19:00; 02.05 20:12; 02.05 20:18;\nSul puudub sotsiaalne taju. Antud sõnastuse kasutamine on üleolev ja naist alandada sooviv. Sõna “inimene” ei ole ka alandav. Aga antud sõnadtuses selles kontekstis on selline sõnakasutus üleoleku näitamine.\nVõib-olla tal kodus oss pöördub sarnaselt: õu ä, tee oma suuorgan lahti ja võta suhu? Sellepärast ongi harjunud ja ei näe midagi alandavat.\nEi, ta pöördub ikka džentelmenlikult: “Inimene, tee oma suuorgan…\nSiin oli põhjus pigem hoopis selles, et perekoolikad lihtsalt ei ole kuulnud midagi ei võlla ega rattale tõmbamisest ja ei saanud üldse aru, et midagi valesti öeldi. Ära ülehinda siinset kaadrit – see ei ole kuigi põhjalikult koolipinki nühkinud ega raamatuid käes hoidnud.\nNii saab ainult sinusuguse labase eidega rääkida, ära määri oma pere kombeid teistele kraesse.\nKui peened, viisakad, kaaskodanikke austavad ja kõigi võrdsusest lähtuvad sõnavõtud.\nPigem ei ole “tal” ehk mul nii palju negatiivseid kogemusi meestega, et nende iga rappaläinud repliigi peale solvuda.\nMinul on sarnane huumorimeel ilmselt kui Kuusikul ja minu jaoks on kergelt sarkastiline kõneviis lihtsalt minu stiil, mitte üleoleku näitamise viis. Mina ei näe selles tekstis endiselt üleolekut. Tõmmake või rattale või võlla.\nNo kogu kaader siin kindlasti rumal ei ole. Mina märkasin seda imelikku sõnakasutust kohe. Ja ma ei usu, et ainus olin. Kusjuures ajalugu on üks nõrgemaid külgi mu teadmistes, tean ajaloost tõesti liiga vähe. Aga rattale tõmbamist ja võllatõmbamist ikka tean.\nJa no isegi kui ma olin ainus, kes märkas, siis ma olen ka paljudes EKRE teemades EKRE vastu kommenteerinud. Selle võllaratta peale korra mõtlesin, aga leidsin, et ei ole mõtet. Ilmselt ta lihtsalt eksis sõnakasutusega ja las olla. Ei olnud sellise üleolevusega pistmist nagu “inimene kukkus” ja “suuorganist” rääkimisel. Siis ta pigem vabandas ja õigustas oma liiklusrikkumisi, aga ei ülbitsenud. Seepärat ei näinudka mõtet seda sõnavääratust teemaks võtta.\nAga suuorgani üle ironiseerin ma ise ka mõnuga, sest kogu selle intervjuu tonaalsus on üleolek ja naise halvustamine.\nNo kogu kaader siin kindlasti rumal ei ole. Mina märkasin seda imelikku sõnakasutust kohe.\nKus see kurikuulus “võllaratas” siinses Perekoolis on kirjas? On juttu olnud rattale tõmbamisest, kuid ma pole märganud, et keegi oleks kirjutanud võllarattale tõmbamisest.\nJutt on Kuusiku sõnakasutusest:\nSee ongi, muide, hea tõestus, et inimesel on sõnamoodustusega probleem, mitte pole ta ülbe ja halvustav ja meelega mingit solvangut formuleerinud. Järelikult hakkab ta kas ärevas olukorras või siis ka muudes olukordades imelikke sõnu moodustama. Selle halvustamine on kiusamine. Puhas, selge kiusamine.\nMa ei rääkinud perekoolist. Rääkisin Kuusiku sõnadest pärast seda, kui alkojoobes ja kiiruseületamisega politseile vahele jäi.\nSiis palus ta ennast võllarattale mitte tõmmata.\nKui tal on probleem lausete ja sõnade moodustamisega, siis rääkigu lihtlausetega ning kõige tavalisemate sõnadega. Milleks hakata mingist organist jahuma? Sellisel positsioonil inimene peaks ikka teadma, mis ta tugevused ja nõrkused on ja käituma vastavalt. Minister peaks muuseas valdama ka heal tasemel eesti keelt.\nEi. Antud juhul oli kogu tekst üleolev, mitte ei olnud tegemist üksiku sõnaga eksimisega.\nSama tekst oleks ülbe olnud ka siis, kui ta oleks sõnu korrektselt kasutanud. Kui ta oleks öelnud nt et “Karinil on suu peas, küsige temalt!”, oleks see keelekasutuse mõttes täiesti korrektne, aga sisu poolest halvustav ja ülbe.\nSarkastilise huumori vastu ei ole mul ka midagi, kui on põhjust olla sarkastiline. Aga oma laste ema käeluu murru korral sarkastiline olla suudab ainult väga julm inimene.\nSee ongi, muide, hea tõestus, et inimesel on sõnamoodustusega probleem, mitte pole ta ülbe ja halvustav ja meelega mingit solvangut formuleerinud. Järelikult hakkab ta kas ärevas olukorras või siis ka muudes olukordades imelikke sõnu moodustama.\nNo seda parem ju, et selline närviline puterdaja ministrikohalt kiirelt taandati. Seda veel vaja, et kusagil midagi oma puterdamise tõttu valesti lubab või kokku lepib. Ministriamet eeldab siiski tugevat närvi ja tarka pead.\nHuvitav kombinatsioon: väga nõrk mälu (ei mäleta, mis tänaval ta kodulinnas paar kuud tagasi joobenähtudega kinni peeti; ei mäleta, mis toimus päeval, kui tema ekskaasa käe murdis (ehkki lahutatud, elasid nad toona koos)) pluss nüüd veel düsloogia.\nKuidas ta oma arust oleks pidanud ministriametis hakkama saama: ei mäleta ega saa aru, mille kohta mis kuupäeval riigi nimel lepingu sõlmis?\nKeele valdamine on üks asi, ärevuse olukorras käitumine on teine asi. Viimast õpitakse lahingus. Tahaks näha sind samas olukorras, kus keegi sind milleski süüdistab – ükskõik siis, kas asja eest või mitte. Tore oleks kuulda neid ää-sid ja mää-sid, mis sealt tuleks.\nAga mees oli ju puhas kui prillikivi oma väitel, mis seal ärevaks muutuda ja puterdada? Kui ikka iga küsimuse peale puterdama kukub ja mälu kaotab, kuidas ta kavatses vastutusrikkas ametis Eesti riigi esindajana ja eelkõige poliitikuna (kellele esitavad teravaid ja ka süüdistavaid küsimusi pidevalt nii ajakirjanikud kui ka vastasleeri poliitikud) hakkama saada?\nKaamerate ees oleksin ma ilmeselt ärevuses jah sellises olukorras. Aga tead, sellepärast ma minister ei olegi, mul pole selleks piisavalt närvi. Iseenesest selle e-valimista auditi läbiviimise oragniseerimisega saaksin ma sama hästi või pareminigi hakkama, kui Kuusik. Olen kogu oma tööelu juhtinud väga erinevaid IT arendusprojekte.\nMinister paraku ei saa endale lubada nii närviminekut, et oma eksnaisest ja lapse emast sellisel toonil räägib. See kõnepruuk oli täpselt selline, mis võiks ühel vägivallatsejast manipulaatoril olla.\nJa miks sa nüüd äkki sõna “suuorgan” üle naermist kiusamiseks pead? Sulle pidi ju sarkasm meeldima? Kuhu su sarkasm nüüd äkki kadus? Kas sarkasm on lubatud ainult murtud käeluuga naise suhtes?\nAga mees oli ju puhas kui prillikivi oma väitel, mis seal ärevaks muutuda ja puterdada?\nKui aktuaalne kaamera tuleks ja küsiks, mis mu nimi on, võiksin ka ärevaks muutuda. Sina mitte? Kui ei, siis oled küll õnnelaps, igasuguse esinemisärevuseta. Aga jah, siinkohal vist pole põhjust otsida seost süülisuse ja puterdamise vahel.\nSaa nüüd aru, et pole tegu kogenud ministriga, kes iga möla välja kannab – a la Ligi, Sester, Savisaar. Tegemist on algajaga. Valitsusele palutakse 100 päeva, aga eraldiseisvalt ministrit võib kottida juba teisel tööpäeval? Või algajad ministrid pole meil lubatud, kõik ministrid peavad tulema teada-tuntud klikist? Ja siis rääkige, et pole olemas süvariiki 😀 . Nali.\nMinistrihakatis oleks võinud siis vähem “naljatada” ka. 🙂\nEt nagu kolm kuud oleks pidanud totukest tassima mööda psühholooge, kõnekursusi ja teatrikooli, enne kui oleks julgenud ta kaamerate ette lasta?\nVõib-olla võiks poliitikukarjääri alustada tagasihoidlikumatel kohtadel kui minister? Eriti kui eeldused on nõrgakesed, aga võib-olla oleks aastate jooksul tõesti midagi asjalikumat välja koorunud.\nVõi paneks koduperenaisest-värskest riigikogulasest Moonika Helme lambist justiitsministriks. Proual on juura peale nina – teab, et iga tänaval kõndiva mustanahalise käest on normaalne passi näitamist nõuda. Sada päeva fun’i kindlustatud, sest proua ju algaja…\nPEA MÕNITAMISEGA HOOGU!\n(Varjab pead kätega.) Ära palun ainult löö! Palun! Ma enam kunagi ei tee enam nii!\nKus sa mõnitamist näed? Sulle pidi ju sarkasm meeldima. Lumehelbeke oled, et arvad, et sarkasmile on õigus ainult siis, kui sina seda teed või sulle meeldivad isikud seda teevad?\nEi, ei arva. Ma ei saa enam eriti midagi aru, mille vastu te vaidlete või mida tahate. Sarkasm paistab okei olema, mõnitada teile meeldib – pole väga erinevust nagu võimalike perevägivalduritega. Aga näe, üks valdur ei sobi teie sekka, kasutab valesid sõnu. No tõesti ma enam aru ei saa.


Mikkelsen on skandaalse traktori peale tulivihane: meie ralli on seetõttu rikutud - Sport\nAustraalia ralli kolmandal kiiruskatsel väga ebatavalise avarii teinud Andreas Mikkelsen (Hyundai) kirub teele sattunud traktorit, millest mööda põikamise järel ta avarii tegi.\nMikkelsen oli parasjagu katse keskel, kui ühtäkki enda ees tee peal ootamatult suurt traktorit nägi. "Olime jõudmas šikaanini, mille järel see traktor oli. Enne seda olid nuki juures rajajulgestajad, kes meile lehvitasid," kirjeldas Mikkelsen Autospordile.\n"Anders [kaardilugeja Anders Jaeger] ütles mulle, et ma seisma jääks, aga võtsin lihtsalt hoo maha ja nägin, et saja meetri kaugusel oli šikaan, mida läbib traktor. Kui sellest mööda sõitsime, ütlesin: mida kuradit, kas peaksime seisma jääma ja julgestajatele sellest teatama?" jätkas norralane.\n"Anders ütles mulle aga, et ma edasi sõidaks, aga pärast seda oli kohe nuki järel vasakkurv. Kaardilugeja sõnad läksid mul kõrvust mööda, läksime sinna liiga kiiresti ja tegime avarii. Metsloomi võid osata oodata, aga traktor oli tõsine üllatus ja viis mu mõtted täiesti mujale. Kaalusime seisma jäämist, et paluda katse tühistada, sest see oleks võinud ka järgmiste jaoks ohtlik olla."\nAustraalia ralli korraldajad on teatanud, et traktori eesmärgiks oli heinapallidest tehtud kunstlik šikaan korda teha, kuid masin ronis rajale eelnevat luba saamata ning edaspidi tehakse kõik, et sarnase olukorra kordumist vältida.


01.11.10219 (2006) Ruupa rahva rappavajunud kyla - Maavalla Koda\n01.11.10219 (2006) Ruupa rahva rappavajunud kyla\nJõgevamaa rahvas räägib, et Pikknurme-lähedasse Madise rappa marjule minejat ootavad rängad õnnetused. Põhjuseks arvatakse turbas puhkavate kunagise rabakyla elanike rahu häirimine, kirjutas Tartu Postimehes Martin Pau .\nJõgeva ymbruse kihelkonnad tunnevad mitmeid jutte inimkätega loodud ehitiste maasse vajumisest. Ilmselt kurioosseim neist on Äksi endise kiriku kadumise lugu. Kirik lebavat Saadjärve põhjas. Pyhakoja järveminek syndinud, arvatavasti suure kolina ja myrinaga, kui seitse venda korraga kirikusse läinud.\nRoela kandis istunud pikast päevateest väsinud mees jaanilaupäeva õhtul linnamäe metsa maha ja jäänud sambla sylle tukkuma. Äkki ilmunud kusagilt väike must mehike ja kutsunud oma maa-alust linna vaatama.\nLinna väraval seisnud kiri Kukelinn, kuid seal ei paistnud yhtki hingelist. Koos kylalisega keele imeheast õllest pehmeks joonud, pajatanud võõrustaja, et on Peipsi sorts. Kukelinna lasknud ta maapõhja kättemaksuks, sest linnavanem keeldunud talle naiseks andmast oma ilusat tytart Ainot.\n«Kas see linn kunagi ka maa peale tagasi kerkib?» pärinud teekäija. «Seda saab teada järgmine mees, kes julgeb jaaniõhtul linnamäel magada,» vastanud sorts.\nKui teekäija unest virgunud, olnud tema kõrval maas õllekapp, tilgake õlutki veel põhjas. Muidu julge mees põgenenud tagasi vaatamata.\nKalana kyla juures olla linnamäe all rohkelt kunagise jõuka rahva elamuid. Punnispõsine linnarahvas läinud aga hirmus upsakaks ega lasknud lõpuks talumehi linnaväravast sissegi – neil olla vänge sõnnikuhais kyljes.\nKohe värava juures pidid talumehed oma põllusaadused ja kariloomad ylesostjaile loovutama, aga linnaväravaist kaugemale ei saanud. Kõik see vihastanud maaema ning yhel piksesel pimedal augustipäeval avanud ta oma põue ning tõmmanud ennasttäis linna enda ryppe.\nLinnaga koos vajunud maa alla ka suur rahakelder, mida maaema vaimud valvama pannud. Vahel pimedal augustiõhtul nähtud linnamäe juures rahatuld, aga pole kuulda, et keegi oleks varandusest midagi kätte saanud.\nPahad ja kurjad inimesed elanud ka teisel pool Tartut, praeguse Mäksa valla maal Lingutusmäena tuntud linnamäel. Karistuseks vajunud seegi linn koos elanikega maa alla. Et linnaelanikke mitte häirida, ei tohtivat seda paika põllumaaks pruukida. Keelu rikkumise korral kostvat mäe seest kume hääl: «Ära aja puru silma!»\nPikknurme kandi inimesed, nii Umbusist, Ruupalt kui Kunila kylast, läinud aga ennevanasti oma jultumuses nii kaugele, et vilistanud yhekorraga nii mõisniku töistele kui Kursi pastori moraalsetele käskudele. Karistuse kartuses põgenesid paganad elama rappa.\nPapi pandud needuse tõttu vajunud aga rabarahva väikesepoolsed elamud ööl vastu seitsmemagajapäeva koos emade, isade ja lastega hääletult pehmesse turbasse. Yhest vähem vajunud majast on tänaseni näha katus.\nElumaja või kuur\nUmbusi rabas turvast kaevandava firma juhataja väidab kyll tegu olevat eestiaegsete turbakuuridega, mida ymbruskonna talumehed kasutanud turbapätside vahelaona. Neil ehitistel polevat kunagi seinu olnudki, rajatud teised taladest alates otse maa peale.\nMine tea, äkki ongi mehel õigus, sest sookailudega kaetud metsaalune majavarede ymber on kahtlaselt lohklik ja myhklik, justkui oleks seda kunagi kõvasti kaevatud.


Mis on osteoartroos - Põhjused & Leevendamine | Voltaren Sormede liigeste raviks\nLiigest moodustavate luude pind on normaalselt kaetud kõhrekihiga. Inimesel on valus trükkida või mängida klaverit. Mis on osteoartroosi põhjused? Traumad nii spordi- kui ka olmetraumad suurendavad osteoartroosi tekkimise riski, isegi kui need on saadud paljude aastate eest. Just seetõttu on rasvunud naistel neli korda suurem risk osteoartroosi tekkeks kui normaalse kaaluga naistel, meestel — viis korda. Osteoartroosi sümptomid sõltuvad sellest, millised liigesed ja kui tugevasti on kahjustatud.\nOsteoartroos võib ilmneda erinevalt: mõnel tekib perioodiliselt kerge valu ja jäikus liigestes, teistel põhjustab haigus invaliidsust. Osteoartroos võib kahjustada venitamine kuunarnuki liigese ravi liigeseid, kõige sagedamini põlvi ja sõrmeliigeseid. Mis on osteoartroosi põhjused?\nKuidas ilmneb osteoartroos? Osteoartroosi sümptomid sõltuvad sellest, millised liigesed ja kui tugevasti on kahjustatud. Kõige sagedamad sümptomid: Turse, valu ja jäikus liigestes Liigesed sormede liigeste raviks ja muutuvad sõlmelisteks Liikumisel on liigestes kuulda naksumist ja kriginat Liigeste liikuvus väheneb Kahjustunud piirkonda ümbritsevad lihased nõrgenevad ja nende mõõtmed vähenevad Luude hõõrdumise tõttu moodustuvad luukasvised kannused Põlveliigeste osteoartroosi korral on neis tunda nõrkust, inimesel on raske jalgu põlvedest kõverdada.\nSormede liigeste raviks kahjustab osteoartroos mõlemat põlveliigest. Erandiks on juhud, kui haigus tekkis ühe põlve trauma või haigestumise tõttu.\nJust seetõttu on rasvunud naistel neli korda suurem risk osteoartroosi tekkeks kui normaalse kaaluga naistel, meestel — viis korda. Ülemäärane kehamass suurendab osteoartroosi tekkimise riski kõigis liigestes, isegi sõrmeliigestes. Naistel tekib osteoartroos sagedamini kui meestel, eriti pärast\nKuunarliini sidemete poletiku ravi


Värske Eesti film “Mina olin siin” näitab, kuidas jõutakse esimese arestini. Sealt läheb paljudele rong mahakantute – white trash’i maailma,;arvab Margit Tõnson.\nNad on inimrämps. Kriminaalne, vägivaldne, ohtlik, moraalitu, seaduskuulmatu kontingent. White trash. Wikipedia andmetel on inimrämps “halvustav väljend tähistamaks madalasse ühiskonnaklassi kuuluvat, madala haridustasemega ja kehvade tulevikuväljavaadetega valget inimest.\nMajanduslikult, hariduslikult ja kultuuriliselt pankrotistunud valget inimest.”\nWhite trash väljendina sisaldab nii rassi- kui klassiproblemaatikat. Esmalt inkrimineeritud Ameerika lõunaosariikide valgete rikaste maaomanike poolt valgetele vaestele lihttöölistele (nende hulgas siis ka Euroopa immigrantidele), et eristada neid eliidist, aga ka kõigist mittevalgetest – mustadest orjadest ja nende järeltulijatest.\nEugeenika “tippsaavutus” oli muidugi Hitleri rakendatud rassihügieen. Aga väiksema ulatusega katseid tõugu puhastada tehti 20. sajandil mitmeski heaoluühiskonna poole sammuvas Euroopa riigis (Soomes-Rootsis 70. aastateni välja), samuti Ameerikas. Sundsteriliseeriti naisi Pätsu ajal ka Eestis, “juhul kui pärilikult vaimuhaiged, nõdramõistuslikud, raskel kujul langetõbised ning pärivuse teel edasikantavate raskete kehaliste vigadega isikud on kas sugutungi tõttu ohtlikud endale ja ühiskonnale või nad võivad sigitada järglasi juba mainitud tunnustega”.\nJama on muidugi see, et ma ei näe küll kusagil sotsiaalministeeriumi generaalplaani, mis aitaks vaesel, tihti koolist välja kukkunud ja “kehvade olude sunnil” ülekäte ja kurjale teele läinud kontingendil ühiskonnale lisaväärtust tootvasse klassi tõusta, selle asemel et ainult justiitssektorile tööd anda. Ja olete tähele pannud, millist kisa tekitab “korralikus keskklassis” mõte, et just nende rajooni tuleb narkomaanide öömaja või joodikute hooldekodu või värskelt vabadusse saanud vangide rehabilitatsioonikeskus? Rõve ju, koristage ära see rämps mu õue pealt! Minu lapsed ei pea siin süstalde sees mängima jne jne jne.\nMis me siis teeme nendega? Ah jaa, tegelikult on tänaseks olemas ka rich white trash. Nad on ühiskonnale lisaväärtuse tootmise mõttes sama kasutud, aga neil on raha. Ja nad saavad tarbida – bemmid, moblad, dressid, tossud, tibi-hilbud, kosmeetika (tšeki näiteks Youtube’ist seda Prantsuse videot: Thomas Bangalter – Signatune). Vaene white trash on ses mõttes täiesti kasutu, sest tal pole võimalust ka tarbimisega oma vajalikkust väljendada. Muidugi, nad saavad osutada teatavaid teenuseid.\nInglismaal üritas kaks aastat tagasi David Cameron, üks tooride liider, avada hoody’de (kapuutsiga dressipluusi kandvate gänginoorte hüüdnimetus) terrori põhjuseid. Pöördumine ristiti meedia poolt kiiresti “tee pätile pai”-kõneks – nimelt rõhutab ta seal ühiskonnast irduva osa tagasi toomise juures armastuse ja helluse olulisust. See sõnum ei leidnud viljakat pinnast – hirm nende kapuutsidega gängide ees oli selleks ajaks juba nii suur, et sõnumi sisuks oleks pidanud olema hoopis “anna pätile peksa”.\nWhite trash on objekt, väga harva subjekt. Ärimehe jaoks on sms-laenu võtja ise süüdi, et ta nii loll on. Ja massimeedia pakub samuti rumalale valgele inimesele iga päev võimalust oma rumalust tõestada. Selleks on loomulikult reality show formaat. Aga ka igasugused telepsühholoogid ja teledoktorid, nagu Dr Phil ja Oprah, ja perfektne perenaine Anthea Turner, kes õpetab sodi ja rämpsu sisse uppuvaid kodusid korda tegema. (Sest me teame ju, et valge rämps ei korista). Ja appi ruttavad ka kõikvõimalikud stiilispetsialistid, sest valge rämps ei tea ju, mis on hea maitse. Ja veel dieedispetsialistid ja ilueksperdid – sest valge rämps on ju paks ja kole!\nNende saadete meelelahutuslikkuse garantii on see, et valgeid jobusid alandades saavad miljonid jobud televaatajad üle maailma ohata, et nende elul pole väga vigagi. Klassivahed aina suurenevad, podiseval kla ssivihal hoiab meedia silma peal ja keerab kollase ajakirjanduse abil kraadi juurde, kui aga vaja. Ühiskonna allakäiku murega jälgivatel sotsiaalteadlastel vajuvad käed rüppe – raha dikteerib, vaatajanumbrid dikteerivad, ühiskonna lõhenemine on vältimatu ja kellelegi kasulik.\nRené Vilbre lavastatud Sass Henno samanimelisel noorteromaanil põhinev “Mina olin siin”, mis reedel kinodesse jõuab, on lihtsa moraaliga film – kui keerad sita kokku, siis tuleb tagajärgede eest ka vastutada. Ja mõnikord võib surmaga silmitsi seismine ja esimene arest tõesti mõistuse pähe tuua. Aga elu ei ole film, saati siis Hollywoodi film, kus üks joodikust politseinik maailma hävingust päästab.\nSelle kõige sees on eriti lühinägelik ja hambutu otsida noorte vägivalla ja kriminaalsuse põhjuseid vägivaldsetest filmidest. Kunst oli ühiskonna moraali kasvatamise teenistuses kommunistliku diktatuuri ajal. Praegu, kui loojal on vähegi julgust, siis ta peegeldab elu kogu õuduses. Kui ühiskond ise toetub “üle laipade ja pärast meid tulgu või veeuputus” moraalile, kas peab siis looja eskapistlikult lilli ja liblikaid kujutama?\nSimon Ellise lühifilm “Soft” – relvitukstegevalt veenev pilt isast ja pojast, nende hirmudest, eneseületamisest, mehisusest. Lõngused terroriseerivad äärelinna, keegi ei julge neile vastu astuda, kuni lõpuks...\nAga vaata ka “See on Inglismaa” (This is England, 2006. R: Shane Meadows). Autobiograafiline film räägib sellest, kuidas väike poiss, keda koolis kiusatakse, liitub skinnide rühmaga.\nAga ka “Londonist Brightonisse” (London to Brighton, 2006. R: Paul Andrew Williams) – armutu road-trip, märksõnadeks lapsprostituudid, pedofiilid jms.\n“Vaba tahe” (Der Freie Wille, 2006. R: Matthias Glasner) – jõhker ja mõtlema sundiv Saksa draama – kas me oleme valmis andma karistuse kandnud sarivägistajale võimaluse ühiskonda naasta, kui pole olemas ühtki garantiid, et meie usaldust ei kuritarvitata?\n“Ameerika ajalugu X” (American History X, 1998. R: Tony Kaye) – vanglast välja saanud endine neonats üritab uut elu alustada ning oma nooremat venda valedest valikutest päästa, aga jääb hiljaks. Millistes tingimustes rassism ja võõraviha hoogu saavad, sellest annab film väga hea ülevaate.\n“Robert Carmichaeli joobnustav ekstaas” (The Great Ecstasy of Robert Carmichael, 2005. R: Thomas Clay). Selle filmi kõrval paistab Stanley Kubricki “Kellavärgiga apelsin” nagu Britney Spearsi video, ütleb Variety kriitik Leslie Felperin. Siin seotakse irduvate noorte narkarite arutud vägivallateod Inglise kolkas arutu vägivallaga Iraagi sõjas.\n“Koletis” (Monster, 2003. R: Patty Jenkins). Kuidas prostituudist saab sarimõrvar, ja seda kõike armastuse pärast. Peaosatäitja, Hollywoodi iludus Charlize Theron on ise Johannesburgi slummist välja trüginud.\n“8 miili” (8 Mile, 2002. R: Curtis Hanson). Koos emaga Detroiti agulis vagunelamus elav ja tehases töötav Jimmy Smith Jr (Eminem) tahab saada räppariks. Autobiograafilise filmi moraal – ülisuure pingutuse ja enese mahasalgamise korral võib inimrämpsust saada staar.\n“Sündinud tapjaks” (Natural Born Killers, 1994. R: Oliver Stone). Kaks white trash’i hulgas sirgunud noort sadistlikku psühhopaati külvavad 666. maanteel stiilselt surma, saatjaks massimeedia haiglane tähelepanu. Kassi-hiire mäng on ju nii hirmus põnev.\n“Kuidas vabaneda teistest” (Hvordan vi slipper af med de andre, Taani, 2007. R: Anders Rønnow Klarlund). Sünkmust Taani komöödia, mille sisuks plaan kõrvaldada ühiskonnast kõik, kes toovad riigile sisse vähem, kui välja viivad.\n“Laps” (L’Enfant, 2005. R: Luc ja Jean-Pierre Dardenne). Ebaküpsed tänavanoored saavad lapse.\nEt igal teol on tagajärg, see on neile nüüd selge – tagajärg vaatab neile igal hommikul süütute silmadega otsa. Poiss otsustab lapse maha müüa. Kadunud põlvkond, kes elab üks päev korraga.\n“Lilja 4-ever” (2002. R: Lukas Moodysson). Teismeline tüdruk jääb Paldiski räämas korterisse üksinda, kui ema USAsse pageb. Tema parim sõber on liimi nuusutav Volodja. Äraelamiseks hakkab tüdruk end müüma, ja allakäigutrepp lõpeb Rootsis. Tüüpilise ida-euroopa neiu “edulugu”. Kokku saavad Volodja ja Lilja alles teispoolsuses.\nEesti filmidest vaata kindlasti ka ka Rasmus Merivoo “Tulnukat”, kus kohati koos kogunisti kolm põlvkonda rullnokki, kultuuriline pankrot missugune.


Nädala album: Südames salakaval sigadus - Eesti Ekspress\nAreen 12. august 2013\nNädala album: Südames salakaval sigadus\nIs this the end of the beginning or the beginning of the end? Nende ridadega algab see plaat ja sarnaselt otsivad siit plaadilt vastust ilmselt paljud. Põhiküsimus ilmselt on: kui palju on selles kõiges Kormoranide-sarnast nui-neljaks-kammbäkki? Negatiivse fooni lõid järjest valjenevad tülid algse trummari Bill Wardiga “tingimuste” (loe: raha) üle, mis lõppesid sellega, et trummarit ametliku koosseisu osana siin märgitud polegi. Samas on Tony Iommi aastakümnete jooksul ikka ja jälle ennast tõestanud sellise surematu rifimeisterina, et ta võiks muppetitega koos ka doom’i-bändi teha ja ikka oleks cool.\nKohe on selge, et kõik siin tahab meid viia tagasi Black Sabbathi kuldaja ja esimeste plaatide juurde. Ring saab täis plaadi viimaste nootidega loos “Dear Father”, mis lõppeb vihmasaju ja kellalöökidega, nagu algas Black Sabbathi omanimelise debüütplaadi avalugu aastal 1970.\nKa struktuuris on nad jäänud endale kindlaks – vinüüli A-poole lõpus on nende põhiplaatidel alati olnud ballaadi moodi vaiksem lugu ja nii ka siin, “Zeitgeist” pole küll nii hea kui “Planet Caravan” omal ajal, aga võiks vabalt asuda algusaastate tugevas seltskonnas. Aga muus osas ... riff rifi otsa on siin plaadil mürisemas kõrvade vahelt sisse juba avaloos, kaheksaminutises “End of the Beginning’us”, ja ka Ozzy laulab nii nagu vanasti, kõlades justkui kõhukinnisuses vaevlev kärbseseenelaksu all härjapõlvlane, kellel südames pakitsemas mingi salakaval sigadus.\nTeiseks looks tiiserina varem välja antud “God is Dead” (igati Sabbathi-hitt) ja sealt edasi peab tunnistama, et mitte korrakski ei jääda uimerdama, kuigi plaat on üsna pikk, pea tund, ja koguni viis lugu üle seitsme minuti märgi. Meeldetuletus ajast, kui veel viitsiti teha ja kuulata keerulisema struktuuriga muusikat. Milline kergendus, et pole piinlik, vaid võib vanadele lemmikutele julgelt kaasa elada. Come to the sabbath. 9/10


World Triggeri 2. hooaeg: väljaandmise kuupäev, näitlejad ja paljud asjad - Anime\nWorld Triggeri 2. hooaeg: väljaandmise kuupäev, näitlejad ja paljud asjad\nWorld Trigger 2. hooaeg, Daisuke Ashihara maailm Käivita on üks tuntumaid tegevuskorraldusi, mis ilmus Shueisha Weekly Shonen Jumpist ja anime oli nii tohutu hitt, et see jooksis kaks hooaega kokku üle 70 stseeniga. Olgu kuidas on, kuid pärast seda, kui järgnev hooaeg paar aastat enne lõppu jõudis, on fännid energeetiliselt usaldanud, et kokkulepe taastub sellest hetkest alates kolmanda hooajaga. Õnneks on see ooteaeg juba ammu möödas, kuna Toei Animation on teatanud, et nad toimetavad järjekordse maailmapõhjaga perioodi.\nEespool saate vaadata uue hooaja deklaratsioonihaagist ja Toei Animation loob uue hooaja. Nüppeid on praegu vähe selle üle, kui pikk see kokkuleppe uus periood on või mida see esimesest mangast alates kohandab, kuid äsja kinnitati, et esimese kahe hooaja esimene näitleja naaseb oma töökohale.\nSee tähendab, et fännide tippvalikute hulka kuuluvad Tomo Muranaka Yuma Kuga rollis, Yuuki Kaji Osamu Mikumo rollis, Nao Tamura Chika Amatori rollis, Yuichi Nakamura Yuichi Jinina ja Nobunaga Shimazaki Hyuse rollis. Toei Animation mängib ise räigelt, kuna see pole täpselt tähistatud kui “3. hooaeg” ja pigem tuntakse seda kui “teist hooaega”, nii et mõnes erinevas kombes võib olla isegi puhastus.\nJuhuslikult külastas Ashihara kokkulepet uuesti aasta tagasi pärast seda, kui ta oli 2016. aastast katkestanud, ja on korralduse järjekindlaid värskendusi heaolu keskel erinevate pausidega. Seega on uut materjali, kui uus hooaeg peaks saama täpselt viimase teadaoleva huvipunkti.\nWorld Triggeri tegi algselt Daisuke Ashihara Shueisha iganädalase Shonen Jump'i jaoks 2013. aastal. Korraldus on seatud linna, kus avaneb hämmingus sissepääs ja naabritena tuntud loomad hakkavad ilmuma. Valveühing Border astub üles uute ohtude võitmiseks Naabrite innovatsiooni kui päästikute abiga, mis on nende vastu võitlemiseks eriti oluline seade. Ühel päeval läbib salajane humanoidne naabripoiss Yuma Kuga ja peab minema. Sel hetkel kohtub ta Piiriõpilase Osamu Mikumoga, kes peab võimaldama Kugal piirist hoiduda.\nViz Media on andnud kokkuleppe ingliskeelse heakskiidu andmiseks ja Jaapanis on alates 2017. aastast tarnitud 18 köidet. Korraldus kohandati 2014. aastal Toei Animationi loodud animiks ja see kestis 73 stseeni enne, kui see lahkus lahkarvamustest. 2016.\nLoe ka: Tabu 2. hooaeg: siin on kõik, mida peaksite teadma\nmillal tuleb kuninganna suhkur tagasi 2019. aastal


Lihtsad retseptid külmaks hooajaks | LIVIN\nAvaleht Uudised ja artiklid Toitumine Lihtsad retseptid külmaks hooajaks\nPõhjus, miks ma seda postitust kirjutan, on see, et üks mu sõber küsib pidevalt, mida valmistada, mis oleks lihtne, aga poleks lihtsalt pannkoogid või makaronid. Aga raamatutest otsimine on tüütu. Neile, kellele ei meeldi raamatutest retsepte lugeda, kuid kes soovivad lihtsaid roogasid, on siin mõned ideed kaunviljadest. Retseptide ideed, mitte retseptid, sest kogused on ligikaudsed ja koostisosad võivad vabalt varieeruda. Roa jaoks on olemas raamistik, mis on oluline selle valmistamise selguse ja tervislikkuse seisukohalt. Maitse on võimalik ära rikkuda, kuid hea tooraine korral on see väga keeruline.\n1. Kui mõtlen juba täna homse õhtusöögi peale, siis võin kikerherned või suured oad likku panna. Hommikul valan vana vee ära ja asendan uuega. Kui ma töölt tulen, vahetan vee uuesti ja panen selle keema. Koorin vahu keemise ajal ära, vähendan kuumust, lisan loorberilehed, pipraterad, kaneelipulgad, petersellivarred või -juured. Katan poti kaanega. Umbes poole tunni pärast lisan soola. Keedan veel veidi, valan vee ära. Loomulikult maitsen neid, kuid nad peaksid selleks hetkeks pehmed olema. Edasine sõltub ajamahust ja toitlustajate eelistustest. Tavaliselt teen ka hautatud köögiviljadest ja teravatest vürtsidest kastme. Aga minu tütar sööb kikerherneid eraldiseisvalt oliivi- või röstitud kõrvitsaseemne õliga, ja ube koos võiga. Igal juhul on vaja tublit mäge rohelisi köögivilju. Minu arvates ei ole siia kõrvale vaja ei leiba ega riisi ega muid teravilju.\n2. Kui mulle meenub päeva jooksul õhtusöögiga tegeleda, siis võin võtta mungoad või poolitatud mungoad koos pärlodraga. Ma keedan seda tavalisel viisil, panen potti kolme sõrme jagu vett. Vahtu ei jää teki palju, aga ma kraapisin selle ära. Ma lisan loorberilehti, pipart või muid vürtse, mille saab pärast keetmist välja võtta. Mõlemad variandid võtavad aega pool tundi. Vesi peab olema täielikult sisse imbunud - kui seda on üle, vala see ära, ja kui sellest ei piisa, lisa keevat vett. Lisa keetmise ajal soola, kurkumit ja muid jahvatatud vürtse (nt koriander, ingver). Lusikatäis hapukoort on mungubadele hea lisand, eriti lastele - see pehmendab maitset. Sobivad ka või, oliiviõli või muud õlid. Ja palju rohelisi köögivilju. Minu arvates on mungubade ja pärlodra segu üks kõige täitvamaid roogi. See ei nõua suuri portsjoneid.\n3. Kui ma alles õhtul koju jõudes söögile mõtlema hakkan, siis võtan läätsed ja teen suppi. Keedan rohelisi läätsesid koos köögiviljadega: paar jämedalt tükeldatud kartulit, üks keskmise suurusega tükeldatud porgand, pool tükeldatud paprikat. Katan läätsed rohke veega (ma teen ju suppi). Kui keema hakkab, lisan vürtsid, mille hiljem eemaldan. Umbes 10-15 minuti pärast lisan hakitud köögiviljad, soola, kurkumit, veidi jahvatatud ingverit ja musta pipart. Supp keedetakse paksuks. Ma segan hulka kookospiima või hapukoort.\nMa teen lihtsalt vürtsitatud läätsesuppi punastest läätsedest. Eriti hea oleks see rohke ingveriga, aga see ei maitse lastele väga. Sellest saab ka püreesupi teha, keetes kastrulis juurde köögivilju, näiteks porgandeid ja suvikõrvitsat. Punane läätsesupp on väga mahe, pehme konsistentsi ja ilusa värvusega. Jällegi, kookospiima või hapukoore lisamine annab hea maitse. Või garneeri röstitud kõrvitsaseemne õliga.


Riik toetab Setomaa arengut 275 000 euroga | Siseministeerium\nSa oled siinAvaleht Uudised Riik toetab Setomaa arengut 275 000 euroga Riik toetab Setomaa arengut 275 000 euroga 23. mai 2015 - 11:25\nRiigihalduse minister Arto Aas kinnitas Setomaa arengu programmi tänavuse tegevuskava. Sel aastal on tegevuskavas 27 projekti ja programmi kogumaht on 275 558 eurot.\n„Tänavuse soome-ugri kultuuripealinna tiitli jõudmine Setomaale Obinitsa on suurepärane näide setode aktiivsusest ja soovist oma kogukonda panustada. Mul on hea meel, et saame seda väärt ettevõtmist toetada ja loodetavasti leiab palju inimesi algaval suvel tee Setomaale, et seto pärimusest ja rohketest kultuuriüritustest osa saada,“ sõnas riigihalduse minister Arto Aas. Soome-ugri kultuuripealinnaks valitud Obinitsa saab 12 750 eurot küla välisilme parandamiseks, 7000 eurot etno-futu konverentside korraldamiseks ja kultuuripealinna esindushoonete parendamiseks ning 2125 eurot seltsimajale väliürituste tarbeks inventari soetamiseks.\nJuba aastaid on programmist toetatud majandusõpetust ja õpilasfirmade tegevust Setomaal, nii on ka tänavu selleks eraldatud 25 000 eurot. Sügisel toimub Värskas rahvusvaheline õpilasfirmade konkurss-laat, mille korraldamist toetatakse 4641 euroga.\nSetomaa programmi piirkonnaks on Mikitamäe ja Värska vald Põlva maakonnas ning Meremäe ja Misso vald Võru maakonnas.\nProgrammi eesmärgiks on aidata kaasa Setomaa elujõulisuse säilimisele, arendades kohalikku ettevõtluskeskkonda ja inimesi ning toetades piirkonna turundustegevusi. Tänavu esitati programmi taotlusvooru 43 eeltaotlust kogusummas üle 420 000 euro. Möödunud aastal kanti tegevuskavasse 29 projekti ja nende rahastamiseks eraldati 270 634 eurot. Tänavuse tegevuskavaga saab tutvuda siseministeeriumi kodulehel.\nValdkond: Toetused, välisvahendidRegionaalareng Autor\nMerje Klopets Siseministeeriumi pressinõunik Phone 53358687 merje.klopets@siseministeerium.ee Sisukaart


Palga arestimise dokumentide edastamine. - juura.ee\nPalga arestimise dokumentide edastamine.\nRix 23.02.2019 08:15\t(1 aasta tagasi)\nTere Selline küsimus siis. Kui kohtutäitur saadab palga arestimise akti tööandandja üld e - postile, kus see on kättesaadav kõikidele töötajatele, siis kas see ei ole vastuolus andmekaitse seadusega? Kuna antud dokument sisaldab delikaatseid isikuandmeid nagu võlgniku isikukood jne. Parimat.\nReelika 23.02.2019 15:32\t(1 aasta tagasi)\nIsikukoodis küll midagi delikaatset pole ehk siis tegemist ei ole eriliigiliste isikuandmetega. Arusaamatu, miks peaks ettevõtte üldmeil olema kättesaadav kõikidele töötajatele?\nsvengali 24.02.2019 16:25\t(1 aasta tagasi)\nIsikukood ei ole delikaatne küll aga on kohtuga seotud dokumendid enamasti konfidentsiaalsed ja sisaldavad ka vastavat märget. Kindlasti ei ole kohtudokumentatsioon mõeldud lugemiseks kõrvalistele isikutele ning saatja on vastutav selle edastuse valiku suhtes. Tean juhust kus kiri kohtust saadeti inimesele töökoha aadressile kuigi kõik inimese isiklikud kontaktandmed olid kohtule teada ja dokumentides ära toodud. Kiri saadeti ilma ühegi märketa kellele saadetis mõeldud ja selleks et aru saada millega tegemist pidid üsna mitmed inimesed kirja sisuga tutvuma ja lugema dokumente mis ei olnud kõrvalistele isikutele mõeldud. Tookord said mõned ametnikud distsiplinaarkorras karistada.\nReelika 24.02.2019 22:16\t(1 aasta tagasi)\nAntud juhul ei ole see kiri teemaalgatajale mõeldud, vaid ongi tööandjale, et see palgast kinni peaks vastavad summad. Ja igati korrektne on saata see juriidilise isiku ametlikule meiliaadressile (kuhu siis mujale?), iseasi on ainult see, et tööandja neid meile ise kõikidel lugeda laseb, pigem siin lasub vastutus ikkagi tööandjal, kes sel viisil konfidentsiaalsusenõuet rikub.\nsekretär 15.03.2019 07:49\t(1 aasta tagasi)\nKohtutäitur peabki arestimise akti saatma tööandjale, kui võlgnik ise omal algatusel ei ole asunud oma võlgasid maksma. Tööandjale on selliste võlglastega tegelemine lisatöö ja -kulu. Mis puutub kirja teel kohtumääruste saatmisele tööandja aadressile, siis suure ümbriku peal on vaid tööandja aadress, sees aga on eraldi kinnine ümbrik, mis tuleb allkirja vastu kinnisena töötaja kätte anda.


Laenge a klasse | Laenud online\nLaenge a klasse\nLaenude Sberbank KaardiSee Artikkel Kirjeldab Üks Viis Saada Mikrolaenu Nimelt Tehnika arenedes kasutatakse üha enam digitaalset raha ja pangakontosid aga see ei tähenda et kadunud on sularaha ja sularaha laenud. Samal põhjusel jätavad laenud pangakontole jälgi ning tulevikus võivad mõjutada kliendi finantsvõimekust panga silmis siis seetõttu on mitmed laenukontorid hakanud kasutama vana tuntud võtet kus makstakse laen välja sularahas. Sularaha ei jäta su pangakontole mitte mingisugust jälge. Täname jagamine julia. Siiski just see teeb mind kõhklevad seda teevad. Meil on olnud üks auto perekonnale üle kolme aasta. Tavaliselt kolisime linna ja nii kasutab ühistransporti. Seega minu naine ei tohi sõita palju enam. Kuid me armastame võttes ainult üks auto see on tore meile. Kuid see säästa kindlustus remondi maksumus gaas erinevate tasude samuti rohkem. Pea meeles me oleme väga ühistranspordi ja ei ole lapsi. Järgneva dekaadi jooksul kasvas see kontseptsioon oma algsest staadiumist – põrandaalusest rallist mida toitsid müüdid ja kuulujutud – globaalseks meelelahutuse- ja elustiilikorporatsiooniks mis käesoleval ajal omab miljonite dollarite suurusi sponsor-tulusid ja globaalseid litsentsikokkuleppeid. Ajakiri Vanity Fair kirjeldas seda kui kõige rock‘n’rollimat autorallit mis kunagi on olnud. Gumball 3000 kasvatanud oma mainet luues ihaldatava elustiili ja esitades väljakutseid tavapärasele suhtumisele. Ralli meelitab osalema ja seda toetama selliseid popkultuuri suuri nimesid nagu David Hasselhoff Johnny Knoxville Snoop Dogg Jamiroquai Travis Barker Xzibit Adrien Brody Hugh Hefner David Guetta Dennis Rodman jne ning ärimaailma arvamusliidreid ja juhtivaid jõud sealhulgas Facebook´i Pay Pal´i ja Yahoo asutajad. TF Bank ja Bigbank on väikelaenu pakkumise odavuselt täpselt samal tasemel pakkudes Eestis absoluutselt kõige soodsamat väikelaenu kõige madalamate kuludega edastades isegi Eesti suurpankasid. Laenuodavust iseloomustab seadusega sätestatud krediidi kulukuse määr mis antud pakkujate puhul 5000 euro laenamisel 5-aastaks intressiga 15.9% aastas on vastavalt 18.80% ja 17.12%. Sihtlaen on Krediidipanga väikelaenu toode. Laen on mõeldud mõistlikuks sihtotstarbeks (remondiks auto ostuks hariduseks vms) vahemikus 300-7500 EUR. Pakume kliendile pangale omast intressi ning usaldusväärsust. Seejuures eristume aga konkurentidest vastuse kiiruse poolest – meie veebilehel või pangakontoris Sihtlaenu taotledes saab klient vastuse kohe.\nLaen ja intress 6 klass Soodne Laen Pangalaenud Korter on avatud planeeringuga päikeserohke. Aknad vaatega Stockmanni kaubamajale ning kesklinnale maja taga lasteaia hoov - palju rohelust ja avarust. SMSlaen on […]


Euroopa liiga alagrupiturniir jääb Eesti jalgpalliklubide jaoks veelgi kättesaamatumaks, kuid koidab uus lootus - Delfi Sport - Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt - Sport\nEuroopa liiga alagrupiturniir jääb Eesti jalgpalliklubide jaoks veelgi kättesaamatumaks, kuid koidab uus lootus\nGraafik Eesti meistri tulevastest võimalustest!\nEesti meistri avamäng Euroopas on võtmetähtsusega\nUnistuse võib täita juba kahe vastase alistamine\nJürgen Henn toob välja tänavuse euroedu põhjused\nPositiivsed märgid Eesti koondisele\nEelmisel suvel võõrsil mängus Frankfurdi Eintrachtiga skoori teinud Vlasi Sinjavski (paremal) tõendas, et toonane tabamus ei olnud juhuslik, ja lõi sel suvel palli Zagrebi Dinamo võrku.\nFoto: Igor Soban/PIXSELL/PA Images/Scanpix\nEuroopa rahvusvahelist klubijalgpalli ootab järgmisest suvest suur reform.\nJalgpallisõber on harjunud, et meeskonnad mängivad kahes eurosarjas: Meistrite ja Euroopa liigas. Järgmisest suvest lisandub veel kolmaski: Konverentside liiga. Muudatus tähendab seda, et eestlaste unistus Euroopa liiga alagrupiturniirist nihkub veelgi kaugemale. Eesti liiga taseme tõttu suunatakse meid edaspidi peaasjalikult mängima tugevuselt kolmandat sarja ehk Konverentside liigat. Ent tegelikult tuleb eestlaste suur unistus hoopiski lähemale.\nJärgmist hooaega silmas pidades on Eesti klubivuti kohta juba palju räägitud, et senise nelja eurokoha asemel saame me Euroopasse saata ainult kolm võistkonda. 2021/22. aasta eurohooaja pääsmed jagatakse punktide järgi, mille riigid kogusid hooaegadel 2015/16–2019/20. Eesti on selles tabelis 51. positsioonil. See tähendab, et Eesti meister saab tuleval hooajal alustada mänge Meistrite liiga esimesest eelringist. Kaks ülejäänud klubi, kes tagavad endale europääsme, hakkavad heitlema Konverentside liiga esimesest eelringist. Edetabeli 50. koht tähendaks, et kolmandas eurosarjas oleks kolm Eesti tiimi.\nEuroopa liiga ainult tippudele\nEuroopa liigasse, mis on eestlastele seni olnud jõukohasem, oodatakse edaspidi meist tunduvalt tugevamaid vutiriike. Otsepääsme saavad sinna ainult Euroopa jalgpalli liidu UEFA edetabeli 15 esimese riigi klubid. Pingereas 51. kohal olevast Eestist võib Euroopa liigasse edaspidi pääseda ainult meister, kuid selleks tuleb kindlasti alistada Meistrite liiga esimese eelringi vastane. Võimalus tekib ainult siis.\nKui kaugel on edaspidi eestlaste jaoks alagrupiturniir? Meistrite liigasse jõudmiseks tuleks endiselt alistada neli vastast järjest, sest eestlased liituvad võistlusega endiselt esimesest eelringist. Edetabeli 52.–55. riik peavad kohtumisi alustama veel varem ehk eelringide eelringist.\nEestlastest edasi. Kui siinne meister peaks Meistrite liiga esimeses eelringis kaotama, siis langeb ta Konverentside liiga teise eelringi ehk samasse sarja, kus on ülejäänud siinsed tiimidki. Seal tuleks neil põhiturniirile jõudmiseks alistada kolm vastast järjest. Ülejäänud Eesti võistkonnad alustavad esimesest eelringist, nii et alagrupiturniirile jõudmiseks on vaja üle mängida neli konkurenti järjest.\nNagu juba enne mainitud, võib Euroopa liiga põhitabelisse edaspidi jõuda ainult Eesti meister. Selleks tuleb kindlasti alistada Meistrite liiga esimese eelringi vastane. Sihile jõudmiseks tuleb järgmisest kolmest konkurendist üle olla veel kahest.\nMitu võimalikku teekonda\nMeistril on muidki võimalusi. Ülejäänud Eesti tiimide jaoks saab eurohooaeg läbi, kui nad peaksid Konverentside liigas korra kaotama, kuid tšempionil on rohkem eksimisruumi. Süsteemi vaadates on selge, et võtmetähtsus on Meistrite liiga esimese eelringi matšil. Kui see õnnestub võita, siis on tagatud veel vähemalt kaks duelli. Tänu kolmanda eurosarja loomisele võib Eesti meister pääseda Konverentside liiga põhiturniirile, olles alistanud kõigest kaks vastast. Niisiis tuleb unistus eurosarja põhiturniirist eestlastele isegi lähemale (seni on meistri puhul olnud vaja alistada vähemalt kolm vastast). Äärmiselt oluline on siiski võita avakohtumine.\nKui Meistrite liiga esimeses eelringis õnnestub võita, siis viivad Konverentside liiga alagrupiturniirile järgmised teekonnad. 1. Võit Meistrite liiga teises eelringis, kaotus Meistrite liiga kolmandas eelringis, kaotus Euroopa liiga play-off’is. 2. Kaotus Meistrite liiga teises eelringis, võit Euroopa liiga kolmandas eelringis, kaotus Euroopa liiga play-off’is. 3. Kaotus Meistrite liiga teises eelringis, kaotus Euroopa liiga kolmandas eelringis, võit Konverentside liiga play-off’is.\nJürgen Henn: oleme mõistnud, millise jalgpalliga Euroopas edu saavutada\nTeist suve järjest tegi valitsev Eesti meister FC Flora korraliku eurohooaja. Tänavu jõuti Euroopa liiga play-off’i. Teel sinna alistati Islandi meister KR Reykjavík ja Malta tšempion Floriana. Lõpuks katkestas eestlaste teekonna Horvaatia parim tiim Zagrebi Dinamo.\nFlora on nüüd aja jooksul suutnud eurosarjades üle mängida neli vastast. Neist kolm on kirja läinud kahe viimase suvega ja peatreener Jürgen Hennu käe all.\n„Euroopas on vastased tihti tundmatud ja mängud eritüübilised. Lõpuks loeb aga edasipääs,” tõdes Henn euromängudele tagasi vaadates. „Oleme mõistnud, millise jalgpalliga on võimalik eurosarjas edu saavutada. Oleme mängustiili kohandanud selliseks, et Euroopas tuleb mängida natuke rohkem kiiremini ettepoole ja veidike rohkem vasturünnakutele. Samas tuleb kaitses olla hästi tugev ja vahepeal isegi kannatada. See on võrreldes varasemaga peamine muutus,” tõi ta esile edu valemid.\nEesti koondise kohta on juba mõnda aega räägitud, et kaotusseisu jäädes ei osata justkui enam midagi erilist korda saata. Flora suutis tagaajaja rollis olles ohtlik olla ja ka ühe värava tagasi lüüa.\n„Sisu on Eesti mängijatel alati olnud. See on selge. Ise rõhutasime Dinamoga mängides, et alati on võimalik midagi teha. Eeldasime, et nad võivad meile ruumi anda ja enda mängutempo tõstmise korral oli võimalik neid natuke rivist välja lüüa. Saime värava tagasi ja kohtumine läks uuesti huvitavaks. Oli tunda ühise eesmärgi nimel võitlemist. Kõik tunnetasid seda.”\nHenn usub, et tänu järjestikustele korralikele euromängudele lähevad floralased ka eelseisvatele Eesti koondise kohtumistele enesekindlalt. „Euromängudest on kindlasti seda kaasa võtta, et kui vastane sunnib kiiremini mängima, siis tegelikult ollakse selleks võimelised. Sellised mängud aitavad loodetavasti taset tõsta ja lubavad neid oskusi tihedamini esile tuua. Rohkemad tippmängud aitavad meestel kõrgemal tasemel kiiremini mängida.”


oad: botaaniline kirjeldus - farmakognoosia - 2022\nFave: botaanika kirjeldus\nFaves on taimsed taimed, mis kuuluvad Fabaceae (või kaunvilja) perekonda, alamperekonda Faboideae, Tribe Vicieae, Genus Vicia ja Specie faba ; ubade binomiaalne nomenklatuur on Vicia faba .\nLa Fava, Toscana „baccello” ja inglise keeles “laia oad”, on Põhja-Aafrikas ja Edela- ja Lõuna-Aasias kohalikust pärandist kaunviljaliik (Fabaceae).\nSee on jäik ja püstitatud taim, mis on umbes 0, 5-1, 8 m kõrge ja millel on tugevad varred, millel on ruudukujuline osa. Lehed on pinnaga, millel on 2-7 voldikut 10-25 cm pikkused ja erinevad värvilised värvid (hall-rohelised); erinevalt paljudest teistest Vicia perekonna koostisosadest ei ole oadeta lehtedel ronimiseks kõõlusi .\nLilled, 1-2, 5 cm pikkused, on varustatud viie valge kroonlehedaga (millest mõned on tumedad). seal on ka mitmesugused oad, mis on haruldaste lilledega nii haruldased, et nad on hiljuti väljasuremisest päästetud. Oad sisaldavad õite intensiivset ja magusat lõhna, mis on mesilastele ja teistele tolmeldajatele väga atraktiivne.\nViljapuu viljad on laia ja nahkjalgse poodiga, mis on pealiskaudselt varustatud allapoole, roheliseks ja küpsest ja must-pruunist, kui see on täielikult küps. Looduslikes liikides on kaunad 5-10 cm pikkused ja paksusega 5-10 mm; mõned kaasaegsed toiduainete sordid on varustatud kuni 15-25 cm pikkuste ja 2-3 cm paksuste kaunistustega. Igaüks sisaldab 3-8 ovaalset sektsiooni ja lamedat vormi, 5-10 mm pikkust looduslikku taime ja kuni 20-25 mm kodumaal.\nOad on diploidsed ja neil on 12 kromosoomi (kuus homoloogset paari). Viis kromosoomipaar on akrotsentriline ja üks paar on metatsentriline.\nEntresto - Sacubitril ja Valsartan\nCopyright 2022 \_ Fave: botaanika kirjeldus