Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/840, 5. juuni 2018, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/105/EÜ jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid veepoliitika valdkonnas, ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/495 (teatavaks tehtud numbri C(2018) 3362 all)\nNo longer in force, Date of end of validity: 05/08/2020; kehtetuks tunnistatud 32020D1161 Kehtivuse lõppkuupäev põhineb sellel kuupäeval, kui avaldati kehtetuks muutev akt, mis jõustus selle teatavakstegemise kuupäeval. Kehtetuks muutev akt tehti teatavaks, kuid teatavakstegemise kuupäev ei ole EUR-Lexis kättesaadav – selle asemel kasutatakse avaldamise kuupäeva.\nKOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/840,\nmillega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/105/EÜ jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid veepoliitika valdkonnas, ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/495\n(teatavaks tehtud numbri C(2018) 3362 all)\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/105/EÜ (mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ), (1) eriti selle artikli 8b lõiget 5,\nDirektiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikega 1 on ette nähtud, et kehtestatakse selliste ainete jälgimisnimekiri, mille kohta kogutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (2) artikli 16 lõikes 2 ette nähtud edaspidise prioriteetseks tunnistamise toetamiseks kogu liidust seireandmeid. Esimeses sellises nimekirjas märgiti iga aine kohta selle seiremaatriks ning võimalik analüüsimeetod, mis ei too kaasa ülemääraseid kulutusi.\nDirektiivi 2008/105/EÜ artikliga 8b on muu hulgas ette nähtud jälgimisnimekirja kantud ainete seire ja liikmesriikide seiretulemusi käsitlevate aruannete esitamise tingimused ja kord.\nJälgimisnimekirja kantud ained valitakse selliste ainete hulgast, mille kohta kättesaadav teave osutab sellele, et need võivad liidu tasandil põhjustada veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu märkimisväärset ohtu, ning mille puhul seireandmed on tegeliku ohu kohta järelduste tegemiseks ebapiisavad. Jälgimisnimekirja kandmist tuleks kaaluda väga mürgiste ainete puhul, mida kasutatakse paljudes liikmesriikides ja lastakse veekeskkonda, kuid mille üle seiret ei teostata või teostatakse harva. Valiku tegemisel tuleks arvesse võtta direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõike 1 punktides a–e esitatud teavet, pöörates erilist tähelepanu uutele saasteainetele.\nJälgimisnimekirja kantud ainete seire peaks andma nende kontsentratsiooni kohta veekeskkonnas kvaliteetseid andmeid, mis toetaksid direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõike 4 kohase eraldi läbivaatamise raames riskihindamist, mille põhjal tehakse kindlaks prioriteetsed ained. Selliste ainete puhul, mida kõnealuse läbivaatamise tulemusena peetakse märkimisväärset ohtu kujutavaks, tuleks kaaluda nende kandmist prioriteetsete ainete loetellu. Samuti tuleks kehtestada keskkonnakvaliteedi standard, mida liikmesriigid peavad täitma. Kui tehakse ettepanek aine prioriteetsete ainete loetellu kandmiseks, tuleb koostada asjaomane mõjuhinnang.\nEsimene ainete jälgimisnimekiri kehtestati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/495 (3) ja see sisaldas 10 ainet või ainerühma koos nende seiremaatriksite, võimalike analüüsimeetoditega, mis ei too kaasa ülemääraseid kulutusi, ja meetodite suurimate lubatavate avastamispiiridega.\nDirektiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõike 2 kohaselt peab komisjon jälgimisnimekirja iga kahe aasta möödudes ajakohastama. Nimekirja ajakohastamisel eemaldab komisjon nimekirjast kõik ained, mille puhul saab direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud riskipõhise analüüsi läbi viia ilma täiendavate seireandmeteta.\n2017. aasta jooksul analüüsis komisjon andmeid, mis saadi jälgimisnimekirja kantud ainete kohta esimesel seireaastal. Kõnealuse analüüsi tulemusena jõudis komisjon järeldusele, et triallaadi, oksadiasooni, 2,6-di-tert-butüül-4-metüülfenooli ja diklofenaki kohta on saadaval piisavas koguses kvaliteetseid seireandmeid ning et seetõttu tuleks need ained jälgimisnimekirjast välja jätta.\nNagu rakendusotsuses (EL) 2015/495 osutatud, oleks asjakohane jälgida 2-etüülheksüül-4-metoksütsinnamaadi esinemist settes. Enamik kogutud seireandmeid kajastavad siiski vee olukorda ning väike hulk andmeid, mis on esitatud sette kohta, ei ole piisav selle seiremaatriksi suhtes põhjalikuma analüüsi tegemiseks. Et tagada, et kõnealuse aine kohta kogutud seireandmed kajastaksid täielikult sellega kaasnevat riski, uurib komisjon edasi, kas liikmesriigid saaksid teha kõnealuse aine usaldusväärset ja võrreldavat seiret settes. Vahepeal tuleks kõnealune aine jälgimisnimekirjast eemaldada.\nMakroliidide hulka kuuluva antibiootikumi asitromütsiini ja kahe neonikotinoidi, nimelt imidaklopriidi ja tiametoksaami kohta on vaja täiendavaid kvaliteetseid seireandmeid, mis toetaksid direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud riskipõhist sihtanalüüsi. Seetõttu peaksid kõnealused ained jälgimisnimekirja edasi jääma. Makroliidide hulka kuuluvad antibiootikumid ja neonikotinoidid lisati esimesse jälgimisnimekirja rühmadena, võttes arvesse asjaolu, et sama toimemehhanismiga ainetel võib olla kumulatiivne mõju. Sel põhjusel on õigustatud nende kahe rühma hoidmine jälgimisnimekirjas hoolimata asjaolust, et nende rühmade mõne üksiku aine jaoks (makroliidide hulka kuuluvad antibiootikumid klarütromütsiin ja erütromütsiin ning neonikotinoidid atseetamipriid, klotianidiin ja tiaklopriid) on saadaval piisavas koguses kvaliteetseid seireandmeid.\n2017. aastal kogus komisjon andmeid ka mitme muu aine kohta, mille võiks jälgimisnimekirja kanda. Komisjon võttis arvesse direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikes 1 osutatud asjaomase teabe eri liike ning konsulteeris liikmesriikide ekspertide ja sidusrühmadega. Aineid, mille puhul esineb kahtlusi nende mürgisuses või mille uurimiseks olemasolevate seiremeetodite tundlikkus, usaldusväärsus või võrreldavus ei ole piisavad, ei tohiks jälgimisnimekirja lisada. Sobivate kandidaatainetena tehti kindaks insektitsiid metaflumisoon ning antibiootikumid amoksillitsiin ja tsiprofloksatsiin. Amoksillitsiini ja tsüprofloksatsiini kandmine nimekirja on kooskõlas Euroopa terviseühtsuse tegevuskavaga antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks, (4) mis toetab jälgimisnimekirja kasutamist, „et täiendada teadmisi antimikroobikumide esinemisest ja levikust keskkonnas“.\nKooskõlas direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikega 1 määras komisjon kindlaks võimalikud meetodid nimekirja kandmiseks välja pakutud ainete analüüsimiseks. Meetodi avastamispiir peab iga aine puhul asjaomases maatriksis olema vähemalt sama madal kui selle ainespetsiifiline arvutuslik mittetoimiv sisaldus.\nEsimest jälgimisnimekirja läbi vaadates sai komisjon uut ökotoksikoloogilist teavet makroliidide hulka kuuluvate antibiootikumide klarütromütsiini ja asitromütsiini, metiokarbi ning neonikotinoidide imidaklopriidi, tiaklopriidi ja tiametoksaami kohta, mille tulemusena vaadati läbi kõnealuste ainete arvutuslikud mittetoimivad sisaldused. Kõnealuste ainete ja ainerühmade analüüsimeetodite suurimad lubatavad avastamispiirid, mis on jälgimisnimekirjas esitatud, tuleks vastavalt ajakohastada.\nJälgimisnimekirjas esitatud analüüsimeetodid ei too eeldatavasti kaasa ülemääraseid kulutusi. Kui uue teabe mõjul vähendatakse tulevikus konkreetsete ainete arvutuslikku mittetoimivat sisaldust, siis võib olla vajalik alandada meetodi suurimat lubatavat avastamispiiri seni, kuni kõnealused ained nimekirja kuuluvad.\nVõrreldavuse huvides peaks jälgima kõikide ainete esinemist veeproovi üldmahus.\nRakendusotsus (EL) 2015/495 tuleks tunnistada kehtetuks.\nKäesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,\nDirektiivi 2008/105/EÜ artiklis 8b osutatud jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse seireandmeid kogu liidust, on sätestatud käesoleva otsuse lisas.\nRakendusotsus (EL) 2015/495 tunnistatakse kehtetuks.\n(1) ELT L 348, 24.12.2008, lk 84.\n(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).\n(3) Komisjoni 20. märtsi 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/495, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/105/EÜ jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid veepoliitika valdkonnas (ELT L 78, 24.3.2015, lk 40).\n(4) Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks, COM(2017) 339 final.\nDirektiivi 2008/105/EÜ artikli 8b kohane jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse seireandmeid kogu liidust\nELi number (2)\nIndikatiivne analüüsimeetod (3) (4)\nMeetodi suurim lubatav avastamispiir (ng/l)\nSuuremahuline SPE – LC-MS-MS\n17-β-östradiool (E2), östroon (E1)\nMakroliidide hulka kuuluvad antibiootikumid (5)\nLLE – LC-MS-MS või SPE – LC-MS-MS\n(2) Euroopa Liidu number, mida ei ole määratud kõigile ainetele.\n(3) Eri liikmesriikidest pärinevate tulemuste võrreldavuse tagamiseks jälgitakse kõikide ainete esinemist veeproovi üldmahus.\nLC-MS-MS– vedelikkromatograafiaga tandemisse ühendatud kolmekordne kvadrupool-massispektromeetria\n(5) Erütromütsiin (CASi number 114-07-8, ELi number 204-040-1), klarütromütsiin (CASi number 81103-11-9), asitromütsiin (CASi number 83905-01-5, ELi number 617-500-5).\n(6) Imidaklopriid (CASi number 105827-78-9/138261-41-3, ELi number 428-040-8), tiaklopriid (CASi number 111988-49-9), tiametoksaam (CASi number 153719-23-4, ELi number 428-650-4), klotianidiin (CASi number 210880-92-5, ELi number 433-460-1), atseetamipriid (CASi number 135410-20-7/160430-64-8).


4 parimat Folio-ümbrist iPad 4-le ja varasematele iPadidele\nIPad folio ümbris on üsna klassikaline lisavarustus; professionaalne, korralik ja hästi ehitatud, üldkaitsega. Uue iPadi (3 ja 4) jaoks mõeldud korpusides on olnud üsna palju sorte, kuid minu jaoks on folio-ümbrised ühed parimad.\nJa seda ei räägi ma mitte ainult välimuse tõttu.\nSiin on näide sellest, mis teeb iPadi folio-ümbrised minu jaoks nii heaks:\nNeed pakuvad täielikku kaitsekatet: ees ja taga\nNad on üsna laheda välimusega, kuid pole drastiliselt eemal teatud professionaalsest välimusest\nNeed on hästi üles ehitatud ja muljetavaldava karmiga\nTänapäeval pakuvad nad esteetilist atraktiivsust muljetavaldavate värvivalikute, mustrite ja muude kaunistustega\nEnamik neist on vahemikus 40–70 dollarit, mis pole aga enam kui $ 400 + vidina kaitsmine.\nMeie iPadi lisavarustuse kokkuvõttes, eriti juhtumites, on siin teave nelja peenelt kujundatud, kvaliteetse ja väga populaarse iPadi folio-ümbrise kohta. Need on loodud uue iPadi (4. põlvkonna iPad) jaoks.\nParimad Folio-ümbrised iPad 4-le ja varasematele iPadidele\nKogu DODOCase iPad folio-ümbriste komplekti nimetas Engadget iPadi ümbriste Rolls-Royce'iks. Noh, see võib olla lihtsalt alahindamine. DODOCase Classic on suurepärane näide sellest, mida tähendab olla iPadi ümbriste Rolls-Royce.\nSee sobib ideaalselt iPadi jaoks, tuues fooliumisse hämmastavaid funktsioone. Seal on nutimagnetiga kate, klanitud disain, seisurežiimid, peenelt meisterdatud bambusest salv: kõik need kombineeruvad, et pakkuda parimat kaitset, tagades samas, et iPad oleks hõlpsasti kättesaadav. Ja siis on veel värve ja isikupärastamist (graveeritud initsiaalidega).\nUSP: Vintage Retro stiil\nFintie on populaarne iPhone'i ja iPadi tarvikute kaubamärk. See folio-ümbris on mõeldud iPad 4 ja tahvelarvuti varasemate versioonide jaoks. Selle folio-ümbrisega saate tahvelarvutit kindlalt mitme nurga all reguleerida ja nautida visuaalse sisu vaatamist. Teie visiitkaartide, pangakaartide, valuutade arvete ja muu salvestamiseks on dokumendikaardi tasku.\nSelle kompositsiooni poolest on selle korpuse uhke nahkkattega välispind ja pehme mikrokiust sisustus. See kombinatsioon tagab teie iPadi mugava sobivuse, vastupidavuse ja kaitse.\nUSP: Premium kompositsioonnahk\nAnker on kahtlemata liider Apple'i tarvikute vallas. See iPadi folio-ümbris näeb välja madala profiiliga, kuid võib teile hämmastavate funktsioonidega muljet avaldada. Bluetooth-klaviatuuriga varustatud sünteetilisest nahast ümbris näeb välja nagu sülearvuti ning sellel on mugav ja kiiresti kirjutatav klaviatuur. Mitmekülgsete vaatamisvõimalustega saate oma iPadis meediumivaatamise ja raamatute lugemise nurki hõlpsalt muuta.\nKui kaane avate ja sulgete, paneb see teie seadme automaatselt magama või äratama, säästes teie iPadi akut.\nUSP: Välisosa sünteetiline nahk\nUrSpeedtekLive on selle folio-ümbrise meisterdanud esmaklassilisest PU-nahast. Automaatse unerežiimi sisseehitatud magnetiga säästab korpus kindlasti teie iPadi akut. Selle vastupidav nahkkattega väli kaitseb teie iPadi tugevalt kukkumiste ja kahjustuste eest. Ärge kunagi muretsege kriimustuste pärast, kuna UrSpeedtekLive on kasutanud kvaliteetset mikrokiust sisevoodrit.\nSelle kahesuunaline alus pakub reguleeritavat vaatenurka ja muudab selle korpuse kokkupandavaks raamatustiilis nahkkohvriks. Naudi e-raamatute lugemist, videote vaatamist ja pikkade sõnumite kirjutamist.\nUSP: Kahesuunaline alus\nFolio-juhtumid annavad teie isiksusele täidesaatva ilme ja stiili. Mitme eesmärgi saavutamiseks piisab ühest juhtumist. Kaitse, stiil, funktsionaalsus ja palju muud! Olenemata sellest, kas kasutate iPadi oma kontoris või isiklikuks kasutamiseks, on folio-ümbris teie tahvelarvuti parim kaaslane.\nÄra jäta : Ainulaadsed nutikad ümbrised iPad 4-le ja varasematele iPadidele\nMillise folio-ümbrise soovite oma iPad 4 jaoks osta? Jagage oma tagasisidet meiega kommentaarikastis.


Kui Tarmo Kink teeniks Varese lepingu... | Õhtuleht\nKui Tarmo Kink teeniks Varese lepingu...\nÕL, 24. juuli 2012, 07:00\nKATSEJÄNES: Tarmo Kink nõutab Itaalias lepingut. VARESE1910.IT\nMis ootab Tarmo Kinki ees Itaalia Serie B jalgpalliklubis Varese – muidugi juhul, kui ta peaks treeninglaagri lõpetuseks lepingu teenima?\nKink pani üleeilses kontrollmängus Brentonicoga maha võimsa märgi: ta jõudis kohtumise esimese 14 minutiga lüüa koguni kolm väravat (seisudeks 1:0, 2:0 ja 4:0)! Kusjuures eestlane sai sellega hakkama äärepoolkaitsja positsioonil tegutsedes.\nLaupäeval kohtub Varese laagri lõpetuseks Itaalia kõrgliigasse kuuluva Parmaga. Hiljemalt seejärel peaks ka selguma, kas Kingist saab Enar Jäägeri järel teine Eesti koondislane, kes tolle liiga meeskonnaga lepingu sõlminud.\nSeni saab eelmisel hooajal Serie B-s 5. koha saanud AS Varese 1910 koosseisu kohta öelda: nooruslik. Ridades on mitme riigi noortekoondislasi, neist lootustandvaim Itaalia U21 meeskonna ründaja, Varese mullune suurim väravakütt Giuseppe De Luca.\nÄärtel – ehk Kingi pärusmaal – on hetkeseisuga nimistus bosnialane Enis Nadarevic, AC Milanist soetatud nigeerlane Nnamdi Oduamadi ning paar kohalikku pallurit. Ründajaid on palgalehel nii suur hulk, et Kingi palkamine tollesse osakonda tundub vähetõenäoline.\nVarese kodustaadion mahutab 9900 pealtvaatajat, meeskonna peatreener on itaallane Fabrizio Castori.


Pauli päevik: Putinist, kuningas Learist, vene ja eesti teatrist — Sirp\nPauli päevik: Putinist, kuningas Learist, vene ja eesti teatrist\nTunnistan üles, et passi ja ristimistunnistuse järgi olen tegelikult Pavel, mitte Paul, nii et minu trügimine sellesse veergu on selge märk, et toimetaja on valvsuse minetanud. Päritolu ja kodune keel on mul siiski kohalik, kuigi ma ei ela linnas, kus ikka veel patrullib Aljoša Karamazovi nimekaim. Tõsi, televiisorist vaatan rohkem vene kanaleid ja eesti klassikutest rohkem lähevad korda vene omad. Nii et puhas poluvernik. Ise läänes, silmad idas?\nTeatrit olen siiski näinud kõigis Eesti teatrilinnades, paar korda aastas pääsen kolama ka Vene kultuurimetropolidesse. Vahel harva tarnitakse vene teatrit ka Eestisse, aga see, vennad, on suuremas osas puhas kõnts. Igal juhul kui märkate kuulutusel sõna “antrepriis”, siis andke kiirelt jalgadele valu. Hea vähemalt, et meie teatritraditsioonis säärane nähtus puudub – närtsinud kinokuulsuste provintsilavadel eksponeerimine, muidugi röögatute piletihinnaga eest. Nojah, ega meil vist poleks ostjaid, aga poleks ka eriti kedagi müüa.\nSel kevadel olen näinud ligi paarikümmet Vene teatri lavastust. Ei hakka varjama, et see jälg emotsionaalses mälus on tugevam kui viimasest kahekümnest teatriskäigust Eestis. Muidugi, mastaabid, traditsioonid, olud ja mis kõik veel pole võrreldavad, selge see. Samavõrd võrreldamatud on ka teatrikülastuse “olmelised” tingimused, kõik teatrihoonetesse ja teenindusse puutuv. Meie hästi konditsioneeritud black-box’ide asemel kriibitud saalipõrandad, närutatud kreslad, peenemates kohtades endiselt toimiv binoklilaenutus (!). Siresäärsete saaliteenindajate asemel oma tähtsust tunnetavad pensionieas prouad. Kui oled istunud sulle mitte määratud kohale, võivad nad olla resoluutselt karmid. Aga kui saad mõnega jutule, ei unusta nad sinu nägu, isegi kui külastad seda teatrit kord aastas. Nad on uskumatult lojaalsed: “Ärge mujal aega raisake, ainult meie teatris on kõvemad tegijad, ainult meil näete tõelist taset!” on nende sõnum oma publikule.\nSõnumist ma tegelikult rääkida tahtsingi. Või kui see kõlab liiga naiivselt, siis “ülipealisülesandest”. Vastusest küsimusele “Mille nimel?”. Sellest, et meil siiski nii harva teatrist väljudes sellele küsimusele vastuse saab. Või kui minna veel karmimaks, siis teinekord jääd juurdlema, kuivõrd see küsimuski, rääkimata vastusest, tegijaile oluline oli.\nKas ma lihtsustan nüüd liigselt, kui ma ütlen, et meie teater jaguneb valdavalt kaheks? Esimene, see “rafineeritum” pool on teater kui “laiali laotatud” individualiseeritud sisekosmos, pausid ja pilgud ja tähendustiinelt jalgupidi lakke riputatud näitleja. Teine, lihtsakesem, on teater kui lugude jutustamise paik. Kui esimene laad ilmsesti ei näegi sotsiaalset kõnekust oma keskse eesmärgina, siis imelikul kombel on ka too “stooriteater” muutunud üsna indiferentseks. Lavastajate kreedo oleks kokku võetav umbkaudu nii: on üks selline lugu, ma leidsin selle kuskilt (või: mulle toodi see lugu, paluti “ära teha”), nüüd ma siis jutustan selle näitlejate abiga teile ära. Siis jutustan ühe järgmise loo. Siis järgmise. Ja siis jälle järgmise.\n“Ja mis siis?” küsib pärast kuuekümnendat lugu etableerunud teatrivaataja. Aga ärme meie seda küsi. Küsime hoopis: mis oleks alternatiiv? Kas on nimetada mõni konkreetne näide? Jah, üks justkui oleks. Neevalinnas õnnestus hiljuti ära näha Lev Dodini viimane lavastus, kolmeaastase prooviperioodi kestel küpsenud “Kuningas Lear”. On ridamisi julgeid, ootamatuid lahendusi (originaali rämedusi rõhutav uus tõlge, filmi-casting’una lahendatud kuningriigi jagamise stseen, alasti kuningas sõna otseses mõttes), aga see pole peamine. Ka mitte näitlejatööde filigraansus (piletitädi lisas, et “tõeliselt” mängima hakkavad nad ehk alles aasta pärast, lavastus tulnud siiski liiga “toorelt” publiku ette). Olulisem on tajumus, et see kunstiteos kõneleb millestki olulisest, millestki, mis saalisistujate meeli ja mõtteid tõesti erutab. Ei julge oletada, kas tegijate “sõnum” oleks ka ühe lausega kokku võetav, aga kui natukegi olla kursis tänase Venemaa oludega (kas või faktiga, et Vladimir Putin on teatanud presidendiameti mahapanekust 2008. aastal), siis on selge, et ei saa olla hetkel “Kuningas Learist” teravama skalpelliga ajastu kehandisse lõikavat näitemängu. Mõistagi ainult aktiivse lavastajapoolse tõlgenduse korral.\nVeel selle alasti kuninga asjus. Meil säärane võte vist lavale ei pääseks. Kusjuures mitte sellepärast, et meil ei saadetaks teenekat rahvakunstnikku säärases olekus publiku ette, vaid sellepärast, et kujund on liiga “lihtne”, liiga “paljudele” mõistetav. Hiljuti lugesin lehest ühe eesti kriitiku mõtet, et lavastaja tegelikele taotlustele pihtasaamiseks tuleks ennast proovisaali sokutada. Tore on, aga mina kui väikeametnik viibin hommikuti kontoris. Kas pean siis lootma, et proovisaalidesse pääsenud kriitikud mulle hiljem need tegelikud taotlused avavad?\nTahtmata rohkem lansseerida teatrišovinismi, kinnitan oma avatust ka alternatiivsetele mõtteviisidele. Võimalik, et Eesti elu ja inimesed ongi nii pihustunud, et ühist “pealisülesannet”, mis 500 – 600 inimest ühes rütmis hingama paneks, polegi võimalik leida. Ühe jaoks on elu põhiküsimuseks Aljoša, teisel Savisaar, kolmandal kägistav pangalaen, neljandal maavälised tsivilisatsioonid. Nii et miks mitte nautida Shakespeare’i tragöödiat kui lihtsalt kurba lugu ühest ammusest kuningast, kes oma kuningriigist ilma jäi.


Kaardimakse võimalus toob kliente juurde | SEB\nEttevõtlus - 05.08.2014\nKliendid on rahul, kui nad saavad kaupade ja teenuste eest maksta nii sularahas kui ka kaardiga, sest see annab neile suurema vabaduse ja mugavuse. Kaardimakseterminalide rentimine on ka ettevõtete seas muutunud aina populaarsemaks, sest see aitab kliente endale võita.\nOÜ Kurent on hooajalise toitlustamise ja jäätisemüügiga tegelev ettevõte, kes hakkas esimeste seas kasutama Pärnu rannas makseterminale ehk POSe. Kõigepealt tekkis selline võimalus rannas asuvatesse suvebaaridesse, seejärel jäätiseputkadesse.\nPärast kaardimaksevõimaluse pakkumist oli märgata käibe kasvu. Siiski toimus see alles siis, kui inimesed said teadlikuks, et meie juures saab kaardiga maksta,“\nselgitab ettevõtte juhataja Irma Vaher. Ta lisab, et aastaringses müügikohas harjuvad inimesed kaardimaksevõimalusega ära kuni poole aastaga, kuid hooajaline tegevus võtab aega kauem. „Ma arvan, et meil kulus oma müügikohtades umbes kaks hooaega, enne kui klientidel kinnistus teadmine, et ka rannas saab kaardiga maksta“ ütleb Vaher.\nInimestele meeldib kaardiga maksta\nTema sõnul olid kliendid taolise lisavariandiga rahul, sest paljudes kohtades tol ajal sellist võimalust veel polnud. Nüüdseks on aasta-aastalt kaardimaksevõimalus liikunud lisaks suurematele poodidele ka väikestesse butiikidesse ja inimesed on sellega juba väga harjunud. „Need müügikohad, kus kaardiga maksta ei saa, tunduvad tänapäevases mõistes pigem juba kummalisena,“ leiab Vaher.\nKui veel aastaid tagasi kasutasid inimesed enamjaolt ainult sularaha, siis teatud hetkel hakkas see pidurduma. Praeguseks on käibe kaardimaksete osakaal märgatavalt tõusnud, seda eriti viimaste aastate jooksul. „Meie kogemus näitab, et sularaha kasutatakse järjest vähem ja inimestele meeldib maksta kaardiga.“\nIrma soovitab kaardimakseterminali ehk POSi rentimisel hinnata võimalikult reaalselt praegust käivet ja kliendi eeldatavat soovi kaardiga maksta. Ettevõte peaks põhjalikult analüüsima, kas ta asub piirkonnas, kus võib tekkida sularahaprobleeme.\nMina leian, et kui kliendil pole sularaha, siis kaardiga maksmise võimalust pakkudes saame ta ikkagi n-ö kätte. Kui ta läheb sularahaautomaati otsima, siis ta tõenäoliselt tagasi ei tule, ostes vajaliku toote kuskilt mujalt.“\nNii jääb äri ilma kliendist ja saadavast käibest.\nKonkurents sunnib arenema\nÄrilise poole pealt vaadatuna ongi tema hinnangul mõttekas maksta terminali rendi eest ja tasuda müügiprotsent, sest käibe kasv on sedavõrd tulusam. Kui terminali aga pole, siis on oht kliendist ilma jääda, kuid tänapäevases karmis konkurentsis tuleks tarbijaid väga hoida. „Kui sõpruskond soovib näiteks sööma minna, siis nad valivad tõenäoliselt koha, kus saab maksta ka kaardiga, mitte ei oleks ainult sularahaga tasumise võimalus,“ arvab Irma ja lisab, et see on eriti oluline just siis, kui mõned soovivad maksta sularahaga, teised aga pangakaardiga.\nTol ajal, kui Kurent oma suvebaarides POSi kasutusele võttis, oli terminalide rentimine üsnagi kallis. Nüüdseks on hinnad langenud ja terminali rentimine taskukohane. „Mõnes kohas on endiselt leviprobleemid ja kõik maksed ei lähe kohe läbi, kuid pärast paari korda proovimist on tavaliselt ikkagi õnnestunud,“ räägib Vaher makseterminalide tujukusest.\nKaardimakseterminale on võimalik rentida lühemaks ja pikemaks perioodiks ning see on turvaline makseviis nii kliendile kui ka ettevõttele.


3D Risti Kruvid Kõrva Kõrvarõngad, Punane Kategoorias. Kõrvarõngad\nMaterjal : roostevaba teras. Mõõdud : 27mm*7mm sind rohkem võluv ja atraktiivne, kui kannad neid Ka kena kingitus oma sõpradele Pakett sisaldab 1 paari fashion kõrvarõngad Materjal : roostevaba teras. Mõõdud : 27mm*7mm\nSind rohkem võluv ja atraktiivne, kui kannad neid\nKa kena kingitus oma sõpru\nPakett sisaldab 1 paari fashion kõrvarõngad\nVärv : 1-punane\nMaterjal : roostevaba teras. Mõõdud : 27mm*7mm.\nNad teevad sulle rohkem võluv ja atraktiivne, kui kannad neid. Nad on ka kena kingitus oma sõpradele. Pakett sisaldab 1 paari fashion kõrvarõngad.


VIDEO | Teistmoodi jaanipäev: vaata, kuidas Tasmaanias pööriööd tähistati - Reisijuht\nVIDEO | Teistmoodi jaanipäev: vaata, kuidas Tasmaanias pööriööd tähistati\nKui Eestis tähistatakse lühimat ööd ja pikimat päeva, siis Austraalias Tasmaania saarel tähistati just pikima öö möödumist. Punaseid ujumismütse kandes hüppasid osalejad jääkülma vette, rõõmustades kesktalve möödumise üle.\nSellega on teisel pool maakera möödas aasta pikim öö – paljude austraallaste jaoks sündmus, mil päikesetõusul hüpatakse paljalt Derwenti jõkke Hobartis. Sellel aastal võtsid tähistamisest osa umbes 2000 inimest, kelle ainus kehakate oli punast värvi ujumismüts. Õhutemperatuur oli 5 plusskraadi, veetemperatuur siiski vähemalt 11 plusskraadi. Austraalia kanal ABC kirjeldas seda erilist tava sellega, et on uskumus, et need, kes harrastavad paljalt ujumist kõige pimedamal ööl Tasmaania kesktalvel, sünnivad nagu uuesti. Enamik inimesi siiski ei uju selles vees pikalt, vaid hüppavad korraks sisse, et siis end rätikutesse mähkida.\nSee tava, suurest rõõmust, et päevad jälle pikemaks muutuvad, on pärit aastast 2013 ja on kahenädalase talvefestivali lõpp-punkt. Festival ise kannab nime „Dark Mofo“, mis esimesel korral oleks sõna otseses mõttes peaaegu vett vedama läinud, sest politsei ähvardas arestida kõik paljad vette kavatsenud minna osalejad avaliku korra rikkumise eest. Aastal 2020 jäeti sündmus pandeemia tõttu ära ja 2021. aastal see küll toimus, aga väga väheste osalejatega.


Eestimaalased ei taha kanepi legaliseerimisest midagi kuulda - Tervis\nEestimaalased ei taha kanepi legaliseerimisest midagi kuulda\n5. august 2016, 10:18\nKuigi kanepist on viimasel ajal palju juttu olnud, on enamik eestimaalasi selle narkootikumi legaliseerimise vastu.\nFOTO: Matilde Campodonico/AP/Scanpix\n«Avalikkuses levivate seisukohtade põhjal võib jääda mulje, et eestlased suhtuvad kanepi tarvitamisse leebelt ning pooldavad vahel selle legaliseerimist,» selgitas pressiteate vahendusel ühiskonnauuringute instituudi analüütik Art Johanson. «Tegelikkuses see nii ei ole. Suviste vabaõhuürituste ja muusikafestivalide ajal on kaaskodanike jaoks tihti suureks probleemiks alkoholi- ja narkojoobes isikud, kes oma käitumisega teisi häirivad ja seetõttu ka palju tähelepanu pälvivad,» lisas ta.\nKanepi tarvitamist mõnuainena ei pea õigustatuks 93 protsenti ja legaliseerimist 87 protsenti valimisõiguslikest Eesti kodanikest. Seega on kanepi legaliseerimise arutelu Johansoni hinnangul ühiskonnas esile kerkinud ainult väikese, kuid hääleka grupi mõjul, samas kui enamuse eestimaalaste hinnangul ei peaks see küsimus üldse päevakorras olema.\nVastuseis kanepi tarvitamisele ja legaliseerimisele on tugev kõigis vanuse-, haridus-, sissetuleku- ja muudes gruppides. Mõnevõrra liberaalsemad antud küsimustes on kõige nooremad vastajad (18–24), kuid ka nende seas on kanepi legaliseerimise vastaseid: 77 protsenti ehk märkimisväärne enamus.\nVene keelt emakeelena kõnelevatest vastajatest on kanepi legaliseerimisele vastu koguni 97 protsenti ja eesti keelt kõnelevatest vastanutest 86 protsenti. «Venelaste peaaegu absoluutne vastuseis võib tuleneda nende üleüldisest konservatiivsemast väärtussüsteemist, samuti võib seda põhjustada vahetum kogemus narkomaania ja selle väga negatiivsete tagajärgedega,» arvas Johanson.\nTähelepanuväärne on ka naissoost vastajate oluliselt tugevam vastuseis kanepi tarvitamisele. Naiste seas valitseb praktiliselt üksmeelne vastuseis kanepi tarvitamisele mõnuainena, 98 protsenti naistest on selle vastu, meestest aga 87 protsenti. Kanepi legaliseerimise vastu on 93 protsenti naistest ja 80 protsenti meestest. Kusjuures ka ravi eesmärgil kanepi kasutamise küsimuses joonistub naiste ja meeste vahel välja selge erinevus, seda pooldab 56 protsenti naistest ja 68 protsenti meestest.\n«Võiks küll eeldada, et naiste suurem vastuseis tuleneb sellest, et neid on lihtsalt vanemaealiste vastajate seas rohkem, kuid see ei vasta tõele,» rääkis Johanson. «Kontrollides naiste vastuseid vanuse järgi, siis ka kõige nooremas (18–24) grupis, on naiste vastuseis kanepile kui mõnuainele praktiliselt üksmeelne, nimelt 97 protsenti on selle vastu. Järelikult näevad naised üleüldiselt kanepi tarvitamises meestega võrreldes suuremat ohtu.»\nMõnevõrra soosivamad ollakse ühiskonnas vaid kanepi tarvitamise suhtes ravi eesmärgil. Üldiselt arvab 62 protsenti vastajatest, et kanep ravimina võiks olla lubatud ja selles küsimuses on pooldajatel mõningane ülekaal peaaegu kõikides sotsiaalsetes gruppides. Ainus arvuliselt märkimisväärne grupp, kus vastastel oli kerge ülekaal selles küsimuses, olid igapäevaselt vene keelt kõnelevad inimesed. Selge on, et inimesed on tugevalt vastu kanepi tarvitamisele mõnuainena ja selle täielikule legaliseerimisele, kuid ravikanepi küsimuses ollakse avatumad.\nArt Johansoni sõnul on ilmselge, et vastuseis kanepi tarvitamisele mõnuainena ning legaliseerimisele on tugev igas ühiskonna kihis ning seetõttu oleks üllatav, kui antud temaatika poliitiliste otsustajate seas väga oluliseks tõuseks. Siiski tuleb Johansoni sõnul tähelepanu pöörata ka sellele, et väikese osa inimeste sõnad erinevad nende tegudest: on ka neid, kes ütlevad, et uimastite tarvitamine on halb, kuid teisel hetkel tarvitavad ikka.\nUuringu viis ühiskonnauuringute instituudi tellimusel läbi Turu-Uuringute AS ning kokku vastas küsimustele 795 18-aastast ja vanemat Eesti Vabariigi kodanikku. Uuringu tulemusi kinnitas ka käesoleva aasta esimeses pooles läbi viidud väärtushinnangute uuringu tulemused.


Uus McAfee arvutiturvatoode pole mõeldud paranoidsetele. Tarkvara, mis muudab elektronposti pealtkuulamiskindlaks ja andmed võõrastele nähtamatuks, on loodud väikefirmale.\nÜlitugeva turvalisuse tagavat toodet ei müüdud varem väljaspool USAd ekspordipiirangu tõttu, nüüd on piirang kaotatud ja osta ei saa seda vaid nn terrorismimaades, mille hulka Eesti ei kuulu. Seega võib siingi oma elektronside kaitsta kuni 4096-bitise võtmega. McAfee hoiatab, et tavalise 40-bitise salastusvõtmega kaitstud levinumad internetilehitsejad ei suuda piisavalt turvaliselt andmesidet salastada ja võimsamate arvutitega saab teadete sisu lahti murda. Salastatud andmed on kodeeritud loetamatuks sümbolijadaks võtmega, mille pikkus määrab salastatuse tugevuse. Normaalseks loetakse 128-bitist võtit, mis on piisav andmete kaitsmiseks kriitilises kommertskasutuses.\nPGP Personal Privacy positiivne omadus on see, et personaalseks arvutiturvalisuse tagamiseks on kõik vahendid koondatud ühte tootesse: turvatarkvara kaitseb elektronkirjade «pealtkuulamise» eest, salastab faile, katalooge ja terveid kõvakettaid. McAfee turvatoode sisaldab ka kõvakettal andmete kaitsmist. Nn elektrooniline paberihunt hävitab kustutatud andmetest kõvakettale jäänud jäljed.\n- Kasutada tasuks sedalaadi toodet igaühel, kes oma failide või elektronkirjade konfidentsiaalsuse pärast muret tunneb. PGP oli peamiselt (pool)kinniste rühmituste mänguasi, ettevõtteis kasutamiseks ta eriti hästi ei sobinud. Network Associates, mis pakub McAfee kaubamärgi all turvalisuslahendusi, on pööranud tõsist tähelepanu sellele PGP vea kõrvaldamisele ning lisanud mitmeid just ettevõtteile huvi pakkuvaid omadusi. Tänase seisuga tasuks ehk siiski kaaluda PGP varasemate versioonide kasutuselevõttu. Privaatseks mitteäriliseks kasutuseks on nad tarvitajale litsentseeritud tasuta.


Hannes Võrno: hindan inimestes empaatiat, mis väljendub ka täiesti teiste seisukohtade lubamises - Alkeemia\nHannes Võrno: hindan inimestes empaatiat, mis väljendub ka täiesti teiste seisukohtade lubamises\nHannes VõrnoFoto: Kersti Niglas\nViimastel aastatel on läinud hästi popiks igasugu enesearengu seminarid - neil on palju osalejaid ja kiitjaid, aga on ka neid, kes seda laadi sündmusi naeruvääristavad (nagu nt mõni päev tagasi Eesti Ekspress). Mida sina sellest kõigest arvad?\nOma elu esimesel välisreisil, 80ndate alguse Poolas, ei suutnud ma ära imestada, et kogu maantee oli ääristatud müügikohtadega, kus pakuti igas suuruses betoonist valatud aiapäkapikke. Mõtlesin, et miks ükski poolakas ometi ei tule selle peale, et teeks sellest betoonist mingi muu viguri. Miks ta peab olema aiapäkapikk. Uurisin ja sain teada - neid praegu ostetakse väga hästi.\nMe elame kiiresti muutuvate trendide maailmas, sest vajame aina uusi messiaid ja antikangelasi. Tõusvaid komeete ja langevaid tähti. Enesearenguga on täpselt sama lugu.\nKui mõelda, et mitmed enesearengu õpetused eksisteerivad juba aastasadu, tekib paratamatult küsimus - miks siis ei toimi need asjad? Miks maailm ei ole selline ilus ja hea, nagu me tahame?\nVastus on lihtne - kas see oleks sinu meelest OK, kui kõik teeksid kõike täpselt nii nagu sina? Ilmselt mitte, seega on selle enesearengu praeguse hetkemoe peamine põhjus minu meelest lihtne mugavus. Inimesed leiavad, et on vähem aega, raha ja vaeva nõudvam, kui osalen rahvarohketel enesearengu seminaridel ning muul ajal teen omaette ikka seda, mis ammu harjumusteks kujunenud.\nKas mõned mehed kardavad enda sisse vaadata ja seetõttu naeravad nende üle, kes seda teevad?\nSaan seda oma enda kogemusele toetudes kinnitada. Jah on küll nii. Mind esiotsa ikka väga jahmatas maailm kuhu sattusin, kui puutusin kokku nende niinimetatud "endasse vaatavate" meestega.\nHiljem hakkasin mõistma, et seeläbi, kuidas neisse meestesse alguses suhtusin, olin ma kujundanud kogu oma arvamuse millestki, millest ma tegelikult mitte midagi ei teadnud.\nMa mõistan ka neid, kes selle üle naeravad, sest elurõõmus ja vaimukas naljamees on alati terve, rõõmsameelne ja tubli, ent maailmas ei ole miski igavene. Ka mina olin eluterve naljamees, kuni elus tulid teised ajad ning mind hakkasid paeluma ka teistsugused arusaamad.\nTäna muigan ma kergusega asjade üle, mis mõne jaoks on elu ja surma küsimus.\nMillal sina hakkasid enda sisse vaatama ja kas see oli hirmus?\nSee toimus aastaid tagasi, kui olin näinud järjekordset persoonilugu, ma ei mäletagi kus. Persoonilugu, mis rääkis mingist totaalselt muutunud mehest. Rets, kes oli tapnud ja vägistanud ning varastanud ja laamendanud ja mida kõike veel ning kes siis vangimajas oma kongis naril Jeesusega kohtus.\nNeed lood panid mind endalt küsima - kas ma pean kellegi maha lööma ja kinni minema, et lõpuks ometi ka kirgastuda ja teenäitajaga kohtuda.\nHakkasin otsima tõestusi, vihjeid ja sõnumeid tundmatusest ning see oli esiotsa väga ahvatlev. Nii lõpetasin vabatahtlikuna raha teenimise ja asusin Eesti riiki teenima, sest tundsin et pean seda tegema. Olin kokku kümme aastat aktiivselt kaitseliidu ja kaitseväega seotud. Need olid väga õpetlikud aastad.\nHirmus oli korraga avastada, kui palju me teod erinevad sõnadest. Kui lihtne on saada hoope sealt, kust seda oodata ei oska ning teha ise vigu, mida kellelegi teisele ei andestaks.\nMeestejooga, meeste rännakud, väeringid ja meditatsiooniõhtud näitasid mulle mind ennast. Olulisim selle juures oli see, et õppisin oma elule ise sisu andma mitte teiste arvamusest juhinduma.\nAlguses on see hirmus, aga edenedes aina kergem ja rõõmu pakkuvam.\nMis oleksid sinu soovitused algajale teadlikul teel kõndijale?\nVaata oma elu vertikaalil mitte horisontaalil. Mõtle oma teod ja tegemata jätmised, hea ja halb, õnn ja õnnetused, rikkus ja vaesus ning kõik muu mida koged, paberilipikuteks, mis kenasti kihtidena üksteise otsas vardas. Sul ei ole võimalik sealt midagi välja võtta, kui sa ei tõsta ülemisi kihte ettevaatlikult kõrvale.\nNiisamuti pead sa millegi kusagilt alt kätte saamiseks lihtsalt puruks rebima, ent mis sellest siis järgi jääb? Üks rebitud sedel, millel pole sinuga enam mingit seost. Seega kõik, mis seal vardas kihtidena kohakuti, oledki sina. Sa oled ka kõik see, mis sinna lähemas ja kaugemas tulevikus alles juurde tuleb, aga kõigel su tegevusel ja mõttemaailmal on suur vahe selles, et sa liigud alt üles, mitte mingit "teed" mööda punktist A punkti B. Pole olemas selliseid suuri "sedeleid" sinu "paberimajanduses" mis on torgatud läbi kahe või veel rohkema varda, ehk inimesed, kes justkui sinust sõltuvad või kellest sina sõltud.\nAga alustuseks veel lihtsam on endale selgeks mõelda ja tunda ning teada, et minu keha ei ole mina. See on mulle kasutusrendile antud vahend, siin ja selles elus, kõigi kogemuste saamiseks.\nKas sinu arvates eksisteerib selline nähtus nagu toksiline maskuliinsus?\nSada aastat tagasi röökisid anglikaani preestrid kantslist oma kogudustele, et abielu neegriga on surmapatt. Nii olla lausa pühakirjas öeldud. Vahepeal on preestreid ja pappe üksjagu tapetud ning pühakirju keelatud ja hävitatud, aga maailmas muutuvad asjad siiski omasoodu ja kõigeks ettenähtud kõige õigemal ajal.\nRääkida toksilisest maskuliinsusest on sama kui lõigata vorsti otsast mitte litreid vaid viilutada vorst piki latti. Vorsti maitse jääb ju samaks. Võtaks selle toksilise maskuliinsuse teema siis uuesti üles, kui tänased puust prillide ja põskhabemetega poisid tahavad muutuva moe tuules oma pudelikujulisi kehasid machotrimmi treenida ja ummistavad jõusaale ning steroide müüvaid internetisaite.\nSee aeg tuleb, olgu mu ennustus kuitahes toksiline.\nMida sa ütleksid neile, kes väidavad, et enesearenguga tegelevad mehed on pehmod?\nIsegi seisev kell näitab kaks korda ööpäevas täpset aega. Valgust ja vaimulikku kasu saab teistele anda ka selline inimene, kellel ei ole eeldatavat välist viisakust ja näilist vagadust.\nSeega julgen neile niimoodi arvajatele öelda, et nad võivad siin eksida. Ma tean paljusid enesearenguga tegelevaid mehi, kes aastaid on tegelenud nii võitluskunstide kui muude füüsilist võimekust treenivate distsipliinidega. Neil meestel pole ei harjumust ega aegagi, ekraani jõllitada ja teistele halvakspanevaid hinnanguid jagada.\nMillised on need väärtused, mida kannavad sinu lemmikinimesed?\nHindan inimestes empaatiat, mis väljendub ka täiesti teiste seisukohtade lubamises.\nMinu lemmikinimesed on mööda maailma laiali ning nad on kõik väga erinevad, ent neid seob üks ühine väärtus - nad vaatavad, mitte ei näe. Nad kuulavad, mitte ei kuule. Nad panevad seltskonnas viibides telefonid käest.\nSinu viimatine hea lugemiselamus, filmielamus, kontserdielamus?\nJordan B. Peterson "12 Rules for Life"; "Hemingway and Gellhorn"; paari aasta tagune Põhjamaade Sümfooniaorkestri ja Anu Tali võimsa rühma venelased, Estonias.\nHannes Võrnoga ajas juttu Mariann Joonas\nP.S. Kui sul ei ole mahti oodata, millal Hannese uus saade "Fakebook" Telegramis algab, võid tema mõtteid kuulata ka raamatu "Hannes Võrno 33 kohtumist" esitlusel sel kolmapäeval, 11. detsembril kell 18 Rahva Raamatu poes Viru keskuses.\nP.P.S. Kui tahad "Hannes Võrno Fakebooki" kuulamiseks kindlustada endale koha "esireas", siis vaid loetud nädalad on võimalik Minu Telegrami ehk tasulise Telegrami aastapaketti osta soodushinnaga 33 eurot (või kuutasuga 5.99 eurot).


Inga´s Handicrafts: mai 2020\nMidagi pehmet ja sooja siia vastikult külma ja tuulisesse maikuu päeva.\nSelle mustri järgi olen kudunud juba 4 mütsi. Muster on lihtsake, aga samas hästi efektiivne ja põnev.\nSama müts "pahupidi"\nMütsi kudusin kahekordse soonikuga ja viimistlesin sedamoodi, et mütsi võib vastavalt tujule kanda nii üht kui ka teisipidi. Ma ei teagi, kumba mustripoolt eelistada, müts on mõlemat pidi efektne.\nKudumisel panin kaks lõnga koos jooksma.\nLõng 1: ICE Norsk Fine, 45% alpakat, 30% polüamiidi, 25% villa, 100 g/375 m, värv 51589 kaamel\nLõng 2: Termico Alpaca Grey Melange, 25% alpakat, 27% villa, 24% akrüüli, 24% polüamiidi, hall, 30g/300m\nMüts kaalub 84 grammi\nSiia lõppu mõned stuudiopildid ka\nKaselehe topp / Birch Tree Leaves Top\nKudusin randmesoojendajate peal testitud mustri topi sisse. Randmesoojendajad asuvad SIIN\nSedapuhku kudusin alt ülesse, et lehed püstistena saada. Silmad lõin ringvardale, kudusin ringselt.\nÕla peale tegin mõned lühendatud read ja silmasin õla pealt kokku.\nVarrukad on ringselt külge kootud.\nLõng oli impulsiivost. Seisis teine juba 4,5 aastat kapis riiuli peal. Nüüd järsku plahvatas, mis ma sellest kududa tahan. Lõng allus mu ideele väga hästi.\nLõng on oma olemuselt hästi mõnus ja pehme, aga mitte vedel, nii et hoiab mustrit hästi. Mis on konkreetselt selle värvi miinuseks - lõng andis pesus värvi. Päris puhtaks ma seda pesuvett ei saanudki. Nii et võib oletada, et tegu polnud lihtsalt lõnga sees oleva jääkvärviga, vaid lõng ise annab värvi. Kõige hullem see vesi lõpuks polnud, aga valge rinnahoidjaga seda toppi kanda ei julge.\nMis aga võin selle lõnga plussiks nimetada - ma ei täheldanud mingit kudumi venimist. Nii et julgesin selle lausa riidepuuga vanni kohale kuivama jätta. Õhtul pesin, hommikul oli juba kuiv topp rippumas. Ja ei mingit soolikaks venimist ja vormist väljavajumist.\nÜks miinus veel, mida ei saa märkimata jätta: ühe toki lõpp oli täielik saast, osad kiud rippusid ja sopistusid lõnga seest välja, keerd oli hästi ebaühtlane. Seda osa oli kolme meetri jagu.\nLõng: Novita Marine, 60% puuvilla, 40% akrüüli, 100 g/196 m, värv 165 sinine\nVardad: 3,5 ja 3,0.\nLõnga kulus 306 grammi. Lõnga tokid võiksid kaaluda 100 g, tegelikkus pole nii kena, lisaks see untsus toki lõpp. Nii et reaalis ei kulunud mitte kolm tokki, vaid neljandat läks ka 22 grammi jagu.\n(sain jälle ära vinguda)\nKapis seisis kleidi jagu head puuvillasegu lõnga. Kui Dropsi uus kevad/suvi 2020 kataloog ilmus, jäi mulle sealt kohe silma üks kleit. Nõnda see minu samblaroheline kleit kootud sai.\nSedapuhku ma omaloominguga peaaegu ei tegelenud. Proovikudumine näitas, et ma saan oma L suuruse kleidi tehtud, kui koon M suuruse järgi. Juhendi kleit on kootud Drops Cotton Light lõngast ja soovituslikud vardad olid 4,0 ja 3,0. Mina valisin Drops Belle ning vardad 3,5 ja 3,0. Kõik klappis suurepäraselt. Hajameelsusest tegin paar apsakat ka sisse. Üks õhksilm sai ülearu tekitatud. Nii laiskus tuli peale, et jätsin selle ülearuse silma kudumisse, lihtsalt koondasin hiljem ära. Praegu tagantjärele teen endale häbi-häbi. Kui ikka väga segama hakkab, võtan nõela ja lõnga ning õmblen sinna augu kohale uue silmuse.\nAll servas peaks pahempidise koe ja ripsi vahel olema mõni rida parempoolset kudet. Selle koha peal kahtlesin kohe alguses, aga kudusin need parempoolsed read ära ning tegin ripsi otsa. Pool äärest oli juba maha kootud, kui tõmbasin varda välja ja harutasin ripsi ja parempidise koe ülesse ning tegin ripsi kohe pahempidise koe otsa. See oli õige otsus. Kohe kadus ära serva üleskeeramine. Oleksin pidanud kohe oma vaistu ja kudukogemust usaldama.\nLõng: Drops Belle, 53% puuvilla, 33% viskoosi, 14% lina, 50 g/120 m, värv 10, samblaroheline.\nVardad 3,5 ja 3,0\nLõnga kulus 508 grammi.\nNatuke pahandan jälle sõlmede üle. 10 toki kohta tuli 6 sõlme. Paar sõlme tulid välja paarimeetrise lõngajupi peale. Selline asi paneb vanduma.\nKellel tuleb isu sellist kleiti kuduma hakata, siis muster asub SIIN\nSildid: Drops, Kleit / Dress, Kudumine / Knitting, Kudumise mustrid / Knitting patterns\nLinnunokakirjaga Haapsalu sall / Haapsalu Shawl\nSelle mustri nimetamisega olen pisut hädas.\nMuster on pärit Siiri Reimanni raamatust "Siiri rätid", linnunokakirjaga räti keskosa muster.\nSalli mõõdud on 67x170 cm\nSall on kootud Lidiya Wool lõngast, 100 g/1613 m, värv 3 blue.\nkasutasin vardaid nr. 2,75; 3,75; 4 ja 5


Itaalia vaeb koomapatsiendi surma - Maailm - Postimees.ee\nItaalia vaeb koomapatsiendi surma\n17 aastat koomas elanud Eluana Englaro heitis kunstliku toitmise katkemise järel hinge, kuigi valitsus püüdis perekonna soovil toimunud surma viimase hetkeni ära hoida.\nEnglaro toitmise lõpetasid arstid nädalavahetusel ja ennustasid sealjuures, et naine elab veel 12–14 päeva. Läks aga teisiti. Nagu ajakiri Der Spiegel vahendas, teatas tema isa Beppino Englaro juba üleeile õhtul: «Jah, ta on meie hulgast lahkunud.» Just isa võitles juba aastaid selle eest, et tütar võetaks lahti teda elus hoidvate masinate küljest.\nSamal ajal pidas Itaalia parlament erakorralist istungit, kus arutati seadust, mis oleks kohustanud arste Englaro kunstlikku toitmist jätkama. Kui riigi tervishoiuminister Maurizio Sacconi parlamendile 38-aastase naise surmast teada andis, vastasid mõned saadikud hüüetega «Mõrtsukad!», vahendas New York Times Itaalia ajakirjandust.\nEnglarode perekond oli juba aastaid Itaalias eutanaasia ja sellesarnaste tegutsemisviiside ümber käiva debati sümboliks. 1992. aastal sattus naine raskesse liiklusõnnetusse ning on pärast seda olnud vegetatiivses seisundis.\nPaar aastat pärast õnnetust kuulutasid arstid tema olukorra pöördumatuks ja isa Beppino alustas võitlust tütre õiguse eest surra. Veidi enne autoõnnetust oli Englaro nimelt kindlalt teatanud, et ei soovi koomasse langemise korral elus hoidmist, sest oli seda lähedase sõbra juures pealt näinud.\nMullu novembris saavutas isa lõpuks kohtuvõidu, mis lubas tütre kunstliku toitmise lõpetada.\nMida lähemale jõudis päev, kui Englaro tegelikult torude küljest lahti ühendatama pidi, seda valusamaks muutusid eutanaasia pooldajate ja vastaste vaidlused Itaalias.\nKui naise toitmist järjest vähendama hakati ning ajakirjandust täitsid õudsed kirjeldused naise korisevast hingamisest, kogunesid Udines asuva erahaigla juurde meeleavaldajad, kes protestisid tema elu lõpetamise vastu ja palvetasid võimaliku ime eest.\nKatoliku kirik oli tugevalt Englaro toitmise lõpetamise vastu ja nimetab seda võrdseks eutanaasiaga, mis on Itaalias keelatud.\nArvamusküsitluste kohaselt on Itaalia rahvas tuntud koomapatsiendi saatuse küsimuses sügavalt lõhestunud: umbkaudu pool arvab, et õigus oli naise isal, teine pool on aga elu lõpetamise vastu.\nPeaminister Silvio Berlusconi soovis Englaro elu lõppu igal juhul edasi lükata ning tahtis eelmisel reedel viimasel hetkel läbi suruda dekreedi, mis lubaks siiski kunstliku toitmise katkestamise keelata.\nPresident Giorgio Napolitano keeldus aga oma allkirja andmast, kuna see oleks tähendanud Itaalia kõrgemas kohtus tehtud otsuse pööramist ja olnuks seega põhiseadusevastane. Seetõttu muudeti dekreet seaduseks, mida parlament arutas veel siis, kui Englaro oli juba hinge heitnud.\nBerlusconi katsed seadust muuta ei ole siiski lõppenud, täna peaks Itaalia parlament lõplikult otsustama, mis saab edasi naise päästmiseks mõeldud seadusest. Berlusconi ise nimetas Eluana surma tapmiseks. «Ta ei surnud loomulikku surma. Ta tapeti,» kommenteeris meedias juhtumi asjus aktiivselt sõna võtnud peaminister.\nEnne Englaro surma põhjendas Berlusconi oma soovi kommentaariga, et ta ei saa lubada mõrva, sest pole Pontius Pilatus. Itaalia meedias tekitas tormi ka peaministri sõnavõtt, kus ta kuulutas Englaro võimeliseks lapsi saama. Lisaks avaldas ta soovi muuta põhiseadust nii, et ta saaks ise välja anda dekreete ilma presidendi allkirjata, vahendas uudisteagentuur AFP.\nItaalia kohus lubas, et Englaro surnukeha lahatakse, et teha kindlaks, miks ta suri palju varem, kui tema neuroloog ennustas.\nVatikani tervishoiuminister Javier Lozano Barragan kutsus Jumalat surma eest vastutavatele andestama. «Võtku Issand ta vastu ja andestagu neile, kes juhtisid ta sinna,» kommenteeris ta.\nItaalias on keelatud aktiivselt surmale kaasa aidata, kuid patsientidel on õigus edasisest ravist keelduda. Pole aga võimalust ette otsustada, mida inimese kehaga pärast koomasse langemist teha võib.\n• Pärast 1992. aasta autoõnnetust hakkas isa võitlema tema surma eest, kuna tütar oli seda koomasse langemise korral soovinud.\n• Juhtumit arutati kohtus ja isa nõue lükati tagasi nii 1999. kui ka 2005. aastal. Mullu andis kohus õiguse naise toitmine lõpetada.


Sajandijagu Järvselja mälestusi jõudis kaante vahele\nMetsandustudengid praktikal 1948. aastal.\nMargo Pajuste, 15. juuni 2022 16:00\n13. aprill ei ole tavaline päev, lausus raamatu „Järvselja aeg ja inimesed“ toimetaja, dotsent Ivar Sibul teose esitlusel maaülikooli Metsamajas.\nSibul meenutas, et see on päev, mil 101 aastat tagasi andis riik Kastre-Peravalla metsandiku Tartu ülikooli valitsemise alla.\nNii sündis Järvselja õppe- ja katsemetskond ning sai alguse kõrgema metsandushariduse praktikabaas.\nIdee hakata koostama raamatut metsandustudengite mälestustest Järvseljal tekkis kolm-neli aastat tagasi, mil selgus, et omaaegsed tudengid Hendrik Relve ja Mart Erik on hakanud neid mälestusi koguma, märkis Ivar Sibul. Relvega koos nad mälestusteraamatu koostasidki. „Mälestusi on palju ja need on väga erinevad ‒ mõnda mäletab terve kursus, mõnda aga ainult üks inimene.“\nJärvselja on metsamehele nagu Meka musulmanile, lausus Hendrik Relve, lisades, et mitte ühelgi teisel Eesti ülikoolil ei ole sellist rohkem kui 100 aastat vana praktikabaasi.\nTeos annab värvika pildi eri ajastute olemusest, aga ka kogukonnast. Endise metsaülema Heino Kasesalu ja Järvselja raamatukoguhoidja Ene Runteli abi ja arhiivid olid teose koostamisel hindamatu väärtusega.\nVilistlaste arvukate ja detailsete mälestuste kõrval leiab trükisest ka asjaolusid, mis seni on olnud avalikkuse eest varjul. Näiteks pildi ja meenutuse lepapuust nimega Alnusglutinosa f. urinalis. Kes soovib sellest loost lähemalt teada, sel tuleb lugeda raamatut või vestelda metsandushariduse omandanud tuttavaga. Samuti on ära trükitud erinevad versioonid metsameeste hümnist. Isegi krõbedama sõnastusega versioonid.\nOmaaegne metsandustudeng ning tänane metsanduse ja inseneeria instituudi direktor Marek Metslaid tõdes oma sõnavõtus, et Järvseljal on igale metsainimesele oma tähendus, olgu selleks sealsed metsad, hooned või ühised üritused. „On väga oluline anda need mälestused edasi tulevastele põlvedele,“ rõhutas ta ja kandis ette üliõpilaste mälestused aastast 1921. „Ei ole vist ühtegi teist kohta Eestis, kus neid loomi oleks nii palju kui siin,“ käis jutt verejanulistest parmudest, keda niiskel alal kõrguvates metsades on tõesti ohtralt.\nRohkem kui 300-leheküljelist trükist võib nimetada Järvselja kollektiivseks mäluraamatuks, mis kätkeb endas sajandi jagu metsandustudengite ja -õppejõudude väga erinevaid Järvseljaga seotud isiklikke mälestusi, mis võiksid muidu koos inimestega ajavoolus ununeda ja kaduda. Ajalooliste fotodega rikkalikult illustreeritud ja kauni kujundusega teos annab mälestuste kõrval aimu ka Järvselja kordumatust omapärast, mis on mõjutanud kõiki neid, kes on Järvselja metsades aegade jooksul viibinud.\nRaamat on mõeldud põnevaks lugemisvaraks mitte ainult metsanduse erialade vilistlastele, õppejõududele ja praegustele üliõpilastele, vaid ka kõigile neile, keda paeluvad Eestimaa erilised ja kordumatud paigad ning inimesed.


Elektrointensiivsed ettevõtjad saavad aktsiisisoodustuse - Worldnews.com\nRahandusministeerium saatis valitsusele heakskiitmiseks eelnõu, mille alusel saavad elektrointensiivse töötleva tööstuse või infoalase tegevuse sektori ettevõtjad tarbida elektrit soodsama aktsiisimääraga – 0,5 eurot megavatt-tunni kohta ...\nSimson: suurtarbijate energiamaksude langetamisega tuleb edasi liikuda\nMajandus- ja taristuminister Kadri Simsoni sõnul tuleb energiamaksude langetamisega edasi liikuda, et tagada energiamahukatele ettevõttetele konkurentsivõimeline...\nValitsus kiitis täna heaks aktsiisiseaduse muudatused, millega gaasi tarbivad ettevõtted saavad taotleda oma gaasiaktsiisi vähendamist Euroopa Liidu miinimummäärani ehk...\nValitsuse 2.06 väljasõiduistungi kommenteeritud päevakord (Government of the Republic of Estonia)\n(Source: Government of the Republic of Estonia ) Valitsuse istung algab Piusa kordonis kell 11. Palume arvestada, et tegemist on eelinformatsiooniga ja istungile võidakse...\nValitsuse istung algab Stenbocki majas kell 10. Palume arvestada, et tegemist on eelinformatsiooniga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Kava kohaselt osalevad istungijärgsel pressikonverentsil peaminister Jüri Ratas, kaitseminister Margus Tsahkna, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo ning rahandusminister Sven Sester. Pressikonverents algab...\nValitsuse 4.10.2018 istungi kommenteeritud päevakord\nValitsuse istung algab Stenbocki majas homme kell 10. Tegemist on eelinfoga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Esialgse kava kohaselt osalevad kell 12 algaval pressikonverentsil peaminister Jüri Ratas, keskkonnaminister Siim Kiisler, kultuuriminister Indrek Saar, rahandusminister Toomas Tõniste ning välisminister Sven Mikser. Lisainfo: Maria Murakas,...\nValitsuse 20.9.2018 istungi kommenteeritud päevakord\nValitsuse istung algab Stenbocki majas homme kell 10. Tegemist on eelinfoga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Esialgse kava kohaselt osalevad kell 12 algaval pressikonverentsil peaministrit asendav kultuuriminister Indrek Saar, riigihalduse minister Janek Mäggi, rahandusminister Toomas Tõniste ning tervise- ja tööminister Riina Sikkut. Lisainfo: Maria...\nValitsuse 27.10.2016 istungi kommenteeritud päevakord (Government of the Republic of Estonia)\n(Source: Government of the Republic of Estonia ) Valitsuse istung algab Stenbocki majas kell 10. Palume arvestada, et tegemist on eelinformatsiooniga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Kava kohaselt osalevad istungijärgsel pressikonverentsil peaminister Taavi Rõivase kõrval rahandusminister Sven Sester ning haridus- ja teadusminister Maris Lauri....


Hapu suitsuanduri hapud tagajärjed - Tamrex - Sisuturundus - Tarbija\nElusid päästab ainult vaid töökorras suitsuandur. Nagu ka teised elektroonikaseaded, vananevad suitsuanduridki ajapikku. Aegunud andurid võivad hakata edastama valehäireid või lakkavad töötamast ilma, et teil sellest aimugi oleks.\nKas ka sina ostsin suitsuandurid sel ajal, kui nende olemasolu kodudes 2009. aastal kohustuslikuks muutus? Pane tähele, et möödunud on üle kümne aasta. Kui arvestada sellega, et keskpärase optilise suitsuanduri keskmine eluiga on 7 ja preemium anduril 10 aastat, on kätte jõudnud viimane aeg vanad suitsuandurid laest kokku korjata ning asendada need uute, moodsamate ja parema funktsionaalsusega suitsuanduritega.\nOleme rahvana saanud vahepeal rikkamaks ja targemaks, oleme teadlikumad peremehed ja perenaised nii oma kodus kui oma riigis üldisemalt. Täna oskame ja saame endale lubada PÄRIS ohutust. Pole kahtlustki, et sellised ohutusseadmed, millelt ootame, kaitset iseenda, oma pere ja töötajate elule, pole kokkuhoiukoht ning neid osteta enam kust iganes nii odavalt kui võimalik. Nii nagu peame tähtsaks sõidukis olevate turvasüsteemide töökindlust ega oleks nõus sellega, kui näiteks turvakardinad said autole kõige odavamad, mis parasjagu saada olid.\nSamuti on suitsuandurite, vingugaasiandurite ja tulekustutitega. Piisav hulk traagilisi õnnetusi mitmetes Eestimaa peredes on liigagi suur ohver teadlikkuse tõstmiseks ühiskonnas. Valus tõde on aga see, et need on aset leidnud ja iga täiskasvanu ülesanne on hoolitseda selle eest, et midagi niisugust ei juhtuks tema enda, laste ega vanematega.\nTuleohutus on kodus täielik vaid piisava hulga suitsuandurite ja parima võimaliku tulekustuti olemasolu korral. Üks ilma teiseta on poolik: suitsuandurita hukuvad inimesed, tulekustutita hävib vara.\nSuitsuanduri ülesanne on sekunditega põleng avastada (selleks paigalda suitsuandur igasse magamistuppa, elutuppa ja esikusse) ning teavitada ohust ruumis olijaid, kes õue joostes oma elu päästavad. Olenevalt tulekahju iseloomust, võib juba 3-4 minuti möödudes olla selles ruumis viibimine eluohtlik. Tulekustuti puudumisel polegi suurt midagi teha, kui kutsuda päästjad ja vaadata, kuidas kogu maine vara tuleroaks saab.\nTöökorras tõhusa pulberkustutiga on võimalik vaid mõne minutiga üsna suur põleng omajõududega summutada, seega suurem osa kodust ja varast päästa. Pole teada, kui kaua läheb päästjatel aega kohalejõudmiseks. Kas elad päästekomando vahetus läheduses või kümnete kilomeetrite kaugusel lähimast? Kas liiklusolud soosivad või on päästjatel oht ummikusse jääda? Kas elad kergesti leitavas ja ligipääsetavas kohas või tänavasildid eksitavad ning oht on mitmete tõkkepuude taha jääda. Kõik need küsimused ja paljud teised veel on väga olulised enda peas läbi mõelda. Sest selle järgi on näha, kui palju ning kui heal tasemel varustus võiks olemas olla.\nHoneywell suitsuandurid ja TAMREX preemium pulberkustuti\nÜle 40 aastase kogemusega tuleohutusettevõtte Tamrex Ohutuse OÜ asjatundjad ei jäta palju valikuid. „Kui miski on parim, saab see olla vaid üks“, teeb staažikas Tamrexi tuleohutusosakonna juhataja Margus Oberschneider hea anduri otsimise väga lihtsaks. „Soovitan Euroopas toodetud Honeywell kvaliteetandureid, mis on töökindlad, funktsionaalsed, pika kasutus- ja garantiiajaga, kerged kasutada ja hooldada. Honeywell suitsuanduritel on 10-aastane eluiga, mis täies ulatuses tootjapoolse garantiiga kaetud ning 10 aasta jooksul ei pea ühtki tülikat patareivahetusoperatsiooni ette võtma. Väga kasutajasõbralik ja mugav lahendus,“ täpsustas Oberschneider.\nSama konkreetne on Oberschneider tulekustutit soovitades: „TAMREXi 6kg preemium pulberkustuti on see, mis peaks olema igas Eestimaa kodus ja ettevõttes. Selle töömaht on võrdne harilike 12kg pulberkustutitega, selle sees on parim pulber, selle voolik on valmistatud kvaliteetsest kummisegust, kõik selle kustuti küljes on võrreldes teiste meil müüdavate pulberkustutitega parem. Selle eluiga on 30 aastat või enamgi ning omalt poolt anname 10 aastase garantii.“\nOberschneider toonitas, et suitsuandurid tuleb panna elutuppa, esikusse ja igasse magamistuppa. Kodudes, kus esineb mistahes põlemisega seotud seade nagu ahjud, kaminad, gaasiboilerid vms, on vältimatu ohutusseade juba eelnevalt mainitud tootja Honeywell vingugaasiandur. Pulberkustuti asukoht olgu kõikidele pereliikmetele teda ja kergesti ligipääsetav. Nutikas oleks kogu perele tulekustuti kasutamine selgeks õpetada. Suurepärase võimaluse annavad suviti Eestimaa eripaigus Päästeameti ja vabatahtlike päästjate läbiviidavad ohutuspäevad.\nTAMREXi 19 kauplust üle Eesti on toonud preemium ohutuse kõikjale ning lausa diivanilt tõusmata saab kõik vajaliku kojugi tellida.


Herkel: kampaanialik Põxit oleks sotsiaalne katastroof - Riigikogu\n24.10.2018 / Fraktsioonide teated, Eesti Vabaerakonna fraktsioon\n“Põxiti nimi pole kuigi teravmeelne, sest keegi meist ei tahaks sama läbimõtlematut ja robustset väljumist, nagu seda on Brexit Euroopas,” rõhutas Herkel.\nPõlevkivienergeetikast tuleb lõpuks loobuda nagunii, kuid Herkeli kinnitusel tuleb seda teha järkjärgult ja läbimõeldult, mitte ülepeakaela ja kampaania korras. “Lisaks energiale on mängus ka julgeolek, varustuskindlus ja tuhandete inimeste sotsiaalne turvalisus,” selgitas Herkel.\nPõxitile jäiga tähtaja kehtestamine muudaks ühiskonnale üliolulise ülemineku Herkeli sõnul poliitiliseks loosungiks. “Vanasse kaevu ei saa sülitada enne, kui on lahendatud nii energia puudujääk kui energeetikute tuleviku küsimus,” märkis Herkel. “Energiatarbimine kasvab meil kiiremini, kui taastuvenergia tootmine. Ühelgi naabril peale Venemaa pole energia ülejääki. Tõelise hajatootmise jaoks pole monopoolsel Eesti Energial sobivat taristut ega ka huvi.”\nHerkeli hinnangul annaks tõeline hajatootmine tööd ja leiba paljudele maal elavatele inimestele ning täidaks Eesti olulised julgeoleku- ja regionaalpoliitilised eesmärgid. “Vabaerakonna arvates peaks riik sekkuma majandusse minimaalselt ja ainult turutõrke puhul,” rõhutas Herkel. “Seda, et täna pole külameestele meie kõigi ühisest ressursist – tuulest, päikesest, hüdroenergiast – elektri tootmine mõistlik ega jõukohane, on Vabaerakonna jaoks turutõrge, mis tuleb järgmisel valitsemisperioodil kõrvaldada.”


Ugalas jõuab lavale seiklusi ja maagiat tulvil lastelavastus „Tuul kuu pealt“ | Ugala Teater\nUgalas jõuab lavale seiklusi ja maagiat tulvil lastelavastus „Tuul kuu pealt“\nUgala teatris esietendub reedel, 6. aprillil lastelavastus „Tuul kuu pealt“. Fantaasiarikka ja seiklusliku loo kahe õe imepärastest seiklustest toob lavale Marika Palm. Eric Linklateri romaanil põhinevas lavastuses kasutatakse maagiat ja tuleb ette hulgaliselt äpardusi.\nLoo keskmes on Keskeltläbi külas elavad õed Dinah (Laura Peterson) ja Dorinda (Laura Kalle). Nende isa suundub Bombardiasse sõjaretkele ja manitseb tütreid enda äraolekul kenasti käituma: „Kui kuu peal puhub tuul, peab olema väga ettevaatlik. Kui see tuul on kuri ja teie olete üleannetud, puhub tuul kuu pealt otse teie südametesse ja siis ei jäägi muud üle, kui terve aasta ulakad olla.“\nTüdrukud saavad isa hoiatusest äraspidist julgustust ja tunnevad, kuidas kihk ulakas olla nende sees järjest kasvab. Endalegi ootamatult satuvad nad üha kummalisematesse sekeldustesse nii oma kodukülas kui ka sellest tuhandeid kilomeetreid eemal. Ohtlike sündmuste keerises hakkavad Dinah ja Dorinda mõistma, milline väärtus on tegelikult vabadusel ja mis võib olla vabadusest ilma jäämise hind.\nMastaapne lavakujundus, mille autoriks on Annika Lindemann, paneb proovile Ugala renoveeritud teatrilava tehnilise võimekuse ja on ka põhjuseks, miks lavastust mängitakse kevadel ainult kodusaalis Viljandis.\nLaval saab näha tõeliselt kirjut tegelaste plejaadi: näitlejaid on kõigest üheksa, kuid mängitavaid rolle üle paarikümne. Kiiretele rollivahetustele aitab kaasa kostüümikunstnik Neoon Musta fantaasialooming, mille abil tuuakse publiku ette teiste hulgas näiteks lendav pistrik (Vallo Kirs), vanglafanaatikust isevalitseja krahv Hulago Bloot (Aarne Soro) ja kaevamissõltlastest sapöörid (Jaana Kena ja Triinu Meriste). Nõtke ja sitke puuma rollis teeb külalisena kaasa Karl Robert Saaremäe, ulakate tüdrukute isa, kes õigupoolest selle sekeldusejada käivitab, mängib Tarvo Vridolin ja sarmika guvernandina, kes kogu segadust üritab ohjes hoida, astub üles Ringo Ramul.\nEric Linklateri romaani on dramatiseerinud Liis Aedmaa, lavastuse originaalmuusika autoriks on Lauri Lüdimois ja lavastuskoreograafina teeb Ugalas debüüdi Anni Zupping.


NUKU teater hakkab inimesi teatrisse kutsuma tähtkujude järgi - Nali\nNUKU teater loobub lavastuste vanuselistest sihtgrupimääratlustest ning loob uue süsteemi, kus lavastusi soovitatakse vastavalt tähtkujudele. Ka uuslavastusi hakatakse looma spetsiaalselt teatud kindlate tähtkujude esindajatele.\nNUKU teater hakkab inimesi teatrisse kutsuma tähtkujude järgi\nTeater on aastaid kirjutanud iga lavastuse juurde ka vanusekategooria, et etendusi tuleksid vaatama sobivas vanuses inimesed. Kategooriaid on teatril mitmeid, näiteks vanusegrupid 1–3, 3–5, 5–12, 12+, 16+ ja nii edasi. "Tähtkujudele suunatud lavastuste jaotus on aga palju loomingulisem lähenemine ja pakub inimestele suurepärast avastamisrõõmu. Oleme tähele pannud, et meie varasem vanusesoovitus seab publikule piirid – näiteks ei julge täiskasvanud vaatama tulla lavastust, kus on kirjas 12+, sest see tundub neile liiga lapsik, kuigi see on tegelikult miinimumvanus. Meie aga usume, et nukuteatrit sobib vaadata kas või 103aastasel!" selgitab teatri kunstiline juht Taavi Tõnisson.\nNii tasubki Vähkidel vaatama tulla "Gelsomiina tsirkust", mis mängib nende tundekeeltel. Kaalud, kes armastavad rahu, naudivad "Puuhaldjate loo" zenilikku atmosfääri ja seiklushimulised Jäärad saavad adrenaliinilaksu uuslavastusest "Suveöö unenäomasin", mis ei toimu teatrisaalis, vaid linnatänavatel ja vanalinna peidetud ruumides.\nMaterialismi ja ilusaid asju armastavad Sõnnid on oodatud vaatama "Dorian Gray portreed". Julged Amburid, kes hea meelega suhtlevad, saavad seda teha kaasahaaravatel "Nublu" etendustel ning salapära armastavad Skorpionid judisevad põnevusest "Canterville’i lossi vaimu" ajal.\nLaste ja luksusega harjunud Lõvidele sobib hästi näiteks "Hanel oli auto", unistavatel Kaladel tasub igaks juhuks tulla vaatama "Lemuel Pitkini demonteerimist", et näha, mis unistajatega juhtuda võib. Hoolivatele Veevalajatele sobib hästi uuslavastus "Päike läheb puhkusele". Töökatele Kaljukitsedele on mõeldud "Väike Gavroche" ning minimalismiga harjunud Neitsitele "Muinasjutud paberil".\nLisaks plaanib NUKU pärast uue teatrikompleksi valmimist paigutada pealtvaatajad saalidesse jalasuuruse järgi. Väiksema jalanumbriga inimesed hakkavad istuma esimestes ridades ja suurema jalanumbriga inimesed tagapool.\nUued põhimõtted hakkavad kehtima kõigile, kes on käesoleva teate lõpuni lugenud.


TMW: pärimusmuusika paremik peopesa peal — Sirp\nTallinn Music Week tagab iga kord vähem või rohkem ülevaatliku pildi erinevate muusikastiilide „tervislikust seisundist” Eestis. Kuigi see showcase-festival on pigem suunatud välisdelegaatidele ja kulissidetagusel networking’ul on pikas perspektiivis ehk isegi suurem kaal kui artistide minikontsertidel, on TMW populaarsus ka kodupubliku seas aasta-aastalt kasvanud. Folgi showcase’ilt astus tänavu läbi igatahes nõnda palju inimesi, et väikseks ei kippunud jääma mitte ainult teatri No99 keldrikorruse jazziklubi, vaid ka suur saal. Meeldejäävamad hetked jäidki just viimasesse, kuhu korraldajad olid valinud energilisemad, elektrilisemad ja seega valjemad ansamblid, samas kui rahulikumas tempos kulgenud allkorruse kontsertidest takistas ajuti täit elamust saamast ilmselt sellestsamast aktiivsest network’imisest tingitud taustasumin. Üks tipphetki oli kahtlemata ülipopulaarse ansambli Zetod esinemine. Tundub, et Zetod on Eesti folgimaastikul hõivanud trooni, mille möödunud suvel jätsid Viljandi festivalil suurejoonelise lõppakordiga vabaks Vägilased. Häid bände on selles žanris meil muidugi küllaga, aga vähemalt publiku palava reaktsiooni järgi otsustades on Zetod konkurentsitult armastatuimad: saalis asuti huilgama ja bändi nime skandeerima juba ammu enne, kui Zetod lavale ilmusid. Viit setu taustaga noormeest tervitati kui rokkstaare. Zetod on pideval otsingute teel: kava koosnes küll põhiliselt nende juba tuntuks saanud paladest, aga igaühes oli mingit põnevat uudset nüanssi ja arranžeeringut, mis säilitab lugude värskuse. Nagu tõelistele staaridele kohane, lennutasid Zetod rahva hulka ka plaate, mis ikka loodetavasti ühes tükis õnnelike omanikeni jõudsid.\nMuusikaliselt pakkus suurt huvi Paabel, kes lindistas mulluse samal üritusel toimunud kontserdi plaadiks ja tutvustas nüüd juba uut CDd. Nende pooltunnis oli jazzimprovisatsiooni ning isegi mingil määral progerokilikke elemente, selgelt kõigest muust eristuv kõlapilt ja iga bändi liige eraldi võetuna oskuslik pillimängija. Paabeli fännid polnud nii keevaverelised kui Zetodel, kuid eks ole ka nende muusika kraadi võrra mõtlikum.\nZetode liider Jalmar Vabarna tegi õhtu teise etteaste Viljandi Guitar Trio koosseisus, mis tegutseb Weekend Guitar Trio eeskujul juba mitu aastat, sobitudes oma mitmekesise repertuaariga nii jazzi- kui folgifestivalide programmi. Kolme kitarri kooskõla oli nauditav kuulata, kuigi kriitilise piirini täitunud jazziklubist hakkas õhk otsa lõppema. Seda kontserti jääb meenutama ka üks spontaanne seik: ühel hetkel hakkas tööle suitsualarm ja selle planeerimata heli summutamiseks asus publik innukalt laulma Queeni igihaljast „Bohemian Rhapsody’t”, mille ka ansambel lõpetuseks meisterlikult maha mängis.\nRootsi juurtega, kuid juba ammu Eestis elav Sofia Joons laulis, lauluraamat näpus, eesti-rootsi rahvapäraseid koraaliviise, saatjaks Mall Ney harmooniumil ja Robert Jürjendal kitarril. Sarnaselt Joonsiga on ka ülitemperamentne ukrainlane Ruslan Trošinski otsustanud siduda oma elu Eestiga ning just temal oli au minifestival avada koos kollektiiviga Svjata Vatra, kes ka juba rahvusvaheliselt üsna tuntud. Anu ja Triinu Taul laulsid rahvapärimusest mõjutatud omaloomingut. Programmi mahtusid veel sellised suvistelt folgifestivalidelt tuntud koosseisud nagu Knihv ja Nikns Suns ning üks väliskülaline, Poola punt Dikanda. Üldse paistis TMW kava lehitsedes silma, et kuigi mõeldud eeskätt Eesti muusika tutvustamiseks, ei olnud välisartistide osakaal festivalil sugugi väike.\n„Nüüd jääb üle ainult suve oodata,” ütles üks elamuse saanud kontserdikülastaja õnnetundega hääles. Meie pärimusmuusikud on leidnud ilmeksimatult äratuntava saundi, igaüks küll omal moel, kuid kõik siiski ühes rütmis hingates.


Florist Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]), Dominikaani Vabariik - JardinFloral.com\nLillekauplus Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca])\nFlorist: Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]). Parim valik lilled koos aega Kohaletoimetamisteenused meie lillepoodi Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]). Oleme pühendunud Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]) lillepoodi, kes pani kõik, et anda teile parima võimaliku kvaliteedi rahuldada oma nõudeid. meil teenida teid nagu sa väärid kompliment ja olete meie florist Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]).\nKas see täna, Jul 19? Sul on tellimiseks aega 4h 30m.\nLillede kohaletoimetamine Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]), Dominikaani Vabariik. Meie suurepärane teenindus mõjutab teid, kui te tunnete rahulolu meie õie kohaletoimetamise teenus Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]). Läbi meie lilleaed saadetud andmed on niivõrd erinevad, et areneda oma suhet, kuigi ta saadab lilled Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]).\nSaada lilled Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]). Kasutades meie lillede Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]) ja kõik osa Dominikaani Vabariik, mis te näidatakse tekitatakse tohutut rõõmu oma lähedastele. Alati saama armastusest ja anna õnne saates meie florist lilled Moca (Espaillat) (Espaillat [Moca]), Dominikaani Vabariik.


Peenise laienemise esimesse kategooriasse saab nimeks "Peenis seadmed". Võta aega peenise sisestamiseks Orgasm ei ole kõrvade vahel, vaid erutumine, aga need kuidas suurendada peenist 16 aasta pärast. Pole saladus, et enamik mehi vaatab täies pikkuses, ja võrrelda oma "väärikust", agregaatide seal näitlejad jäävad pettunud. Statistika teatab - norm on meessoost liikme pikkus 13, 5—14 cm, mis saavutatakse erektsiooniseisundis. Osta toode suurendada peenise suurus Hispaanias. Kas on võimalik suurendada peenise suurust?\nLaevanduse kulud kannab nii müüja kui ka ostja poole. Arvamust avaldavad stuudiokülalised Indrek Treufeldt ja Erik Prozes. Traditsiooniline ülevaatenäitus toimub tänavu 7. Kombifotod lastele 2 tk 6 x 9 cm ja4 tk 4 x 5 cm kmpl: 6, 3,90 Foto lõuendil raami paksus 2 cm 20 x 30 cm: 14, Plasttoodete pikendused Pärast operatsiooni fimoos kohal suurenenud kuidas laiendada oma peenist loomulikul viisil kodus Video Tutorials vaadata videot tundi tasuta Suurenda perspektiivis Zaozersk kui kiiresti suurendada peenise folk viise peenise laienemise Chisinau Parim liider peenise laienemise meetod Butea Superba peenise laienemist. Photo 40x50 mm 4x5 cm Photo Size and Requirements.\nUmbes 33 protsenti all kannatavatest inimestest on võtnud taimseid toidulisandeid kui toode leitakse olevat kahjulik tarbijatele. Uuringu 7 kuu jooksul ja ükski spetsialist ei diagnoosinud!\nTegelikult on see vaid natuke ebamugav, kuid kindlasti mitte valus. Sa ei pea kandma veoseadisest regulaarselt selliste kasutades pump.


2020 Salveid — Kanepiaiand\nLaiuvaõieline salvei- Salvia patens 'Oceana'\nKirjeldus: Peenrataim, mida kasvatatakse püsikuna. Eelistab täispäikest. Talub kuni -10º kraadist külma, mis tähendab, et lumeta külma talve ei pruugi üle elada. Taime kõrgus on 30-50 cm Võib kasvada isegi 90 cm kõrguseks. Ühtlane kasvukuju. Hea harunemine, kui potistada pärast nädal 10. Kiire kasvuga. Õitseb varakevadest hilissügiseni. Õied on unikaalselt taevasinist värvi.\nHübriidsalvei- Salvia x hybrida 'Black & Bloom'\nKirjeldus: Tumesiniste õite, tumeda varrega sort. Aromaatne, lehestik eritab muljumisel aniisi lõhna. Kõrgus ning laius kuni 120 cm. Lihtne ja kiiresti kasvav taim on lindude ja liblikate lemmik. Nõuab vähe tähelepanu. Sobib kasvatamiseks suurtes pottides ja konteinerites.\nSalvia x hybrida 'Wendy`s Wish'\nKirjeldus: Suurejooneliste roosakaslillade õitega, tumepunase varrega sort. Rohelised läikivad lehed. Pika õitsemisperioodi ning tsitruseviljade lõhnaga. Kõrgus ning laius kuni 120 cm. Kuumust ja põuda taluv. Lihtne ja kiiresti kasvav taim on lindude ja liblikate lemmik. Suurepärane taim suurtesse pottidesse, konteinerisse või piiriäärsetesse istutustesse.\nSalvia x hybrida 'Mystic Spires'\nKirjeldus: Sinakaslillad suured õied. Hästi haruneva kasvukujuga. Sobib istutamiseks nii peenrale kui konteinerisse. Sobib täispäike ja poolvari. Parasniiske piinas. Kõrgus koos õisikuvartega kuni 65 cm ja laiuvus 60 cm. Liblikate lemmik.\nSalvia x hybrida 'Mysty'\nKirjeldus: Sinakaslillad suured õied. Hästi haruneva kasvukujuga. Sobib istutamiseks nii peenrale kui konteinerisse. Sobib täispäike ja poolvari. Parasniiske piinas. Kõrgus koos õisikuvartega kuni 30 cm ja laiuvus 60 cm. Liblikate lemmik.\nKirjeldus: Tumevioletsed õied on muljetavaldava välimusega kogu suve jooksul. Jõuliselt püstine kasvukuju, kõrgus umbes 80cm. Sobib ka üksiktaimena peenrale või balkonile. Ei ole külmakindel.\nSalvia x hybrida 'Big Blue' F1\nKirjeldus: Üheaastane salvei suurte tumesiniste õitega. Jõuline kasv ning hea harunevus. Kasvukõrgus peenras umbes 60 cm. Lihtne hooldada, õitseb rikkalikult ja pidevalt ning lepib ka kuumade ja kuivade kasvutingimustega. Meeldib ka mesilastele. Sobib kasvatada potitaimena suuremates pottides.\nSalvia x hybrida 'Kisses & Wishes'\nKirjeldus: Pikad, dekoratiivsed roosad õied pikkades õisikutes. Kontrastne tume lehestik ja varred. Tugevakasvuline ning hea harunemisega. Kasvukõrgus umbes 80cm. Talub kuumust ja põuda, kuid ei ole külmakindel. Kaunis haljastustaim haljasaladele ja suurematesse istutusnõudesse.\nSalvia x hybrida 'Love & Wishes'\nKirjeldus: Pikad, dekoratiivsed purpurvioletsed õied pikkades õisikutes. Kontrastne tume lehestik ja varred. Tugevakasvuline ning hea harunemisega. Kasvukõrgus umbes 80 cm. Talub kuumust ja põuda, kuid ei ole külmakindel. Kaunis haljastustaim haljasaladele ja suurematesse istutusnõudesse.\nSalvia x hybrida Rockin` 'Deep Purple'\nKirjeldus: Lillad õied, mustade tupplehtedega. Muljetavaldava välimusega kogu suve jooksul. Jõuliselt püstine kasvukuju, kõrgus umbes 80-100 cm. Sobib ka üksiktaimena peenrale või balkonile. Meelitab koolibrid, mesilasi ja liblikaid.\nSalvia x hybrida Rockin` 'Fuchsia'\nKirjeldus: Fuksiaroosad õied, tumedate tupplehtedega. Muljetavaldava välimusega kogu suve jooksul. Jõuliselt püstine kasvukuju, kõrgus umbes 80-100 cm. Sobib ka üksiktaimena peenrale või balkonile. Meelitab koolibrid, mesilasi ja liblikaid.\nHall salvei- Salvia farinacea Sallyfun 'Snow White'\nKirjeldus: Lumivalgete õitega kompaktne taim, millel on hea ilmastikukindlus ja pikk õitseaeg. Kõrgus kuni 60 cm. Õied sobivad suurepäraselt lõikamiseks. Lõhnavad kitsad lehed püsivad kogu hooaja vältel rohelise värvusega. Suurepärane konteinerites või massiliselt peenardes ja piirides.\nSalvia farinacea Sallyfun 'Sky Blue'\nKirjeldus: Helesiniste õitega kompaktne taim, millel on hea ilmastikukindlus ja pikk õitseaeg. Kõrgus kuni 60cm. Õied sobivad suurepäraselt lõikamiseks. Lõhnavad kitsad lehed püsivad kogu hooaja vältel rohelise värvusega. Meelitab linde ja liblikaid. Suurepärane konteinerites või massiliselt peenardes ja piirides.\nKirjeldus: Tumesiniste õitega kompaktne taim, millel on hea ilmastikukindlus ja pikk õitseaeg. Kõrgus kuni 60 cm. Õied sobivad suurepäraselt lõikamiseks. Lõhnavad kitsad lehed püsivad kogu hooaja vältel rohelise värvusega. Meelitab linde ja liblikaid. Suurepärane konteinerites või massiliselt peenardes ja piirides.\nSalvia farinacea Farina 'Bicolor Blue'\nKirjeldus: Vegetatiivselt paljundatav sordiseeria, väga varase õitsemisaja algusega. Erilise sinise ning heledama tipuga õis. Kasvukõrgus umbes 40cm. Sobib hästi juba varakevadiseks müügiks. Iseloomulik rikkalik õitsemine. Sobib nii potililleks kui dekoratiivnõudesse.\nSalvia farinacea Farina ' Silver Blue'\nKirjeldus: Vegetatiivselt paljundatav sordiseeria, väga varase õitsemisaja algusega. Erilise hõbedase-sinise õiega. Kasvukõrgus umbes 40cm. Sobib hästi juba varakevadiseks müügiks. Iseloomulik rikkalik õitsemine. Sobib nii potililleks kui dekoratiivnõudesse.\nLeeksalvei- Salvia x splendens Gigantimo 'Blue Stripe'\nKirjeldus: Suure, silmatorkava õisikuga soolotaim. Tume lillakassinine, valgete triipudega õis, tumeroheline lehestik. Kasvukõrgus umbes 80cm. Tugevad ning stabiilsed taimed. Õitseb rikkalikult kogu suve. Sobib kasvatada nii peenardel kui erinevates istutusnõudes.\nSalvia x splendens Gigantimo 'Lavender'\nKirjeldus: Suure, silmatorkava õisikuga soolotaim. Lavendliroosa õis, tumeroheline lehestik. Kasvukõrgus umbes 80cm. Tugevad ning stabiilsed taimed. Õitseb rikkalikult kogu suve. Sobib kasvatada nii peenardel kui erinevates istutusnõudes.\nSalvia x splendens Gigantimo 'Pink Lipstick'\nKirjeldus: Suure, silmatorkava õisikuga soolotaim. Roosa/ punane õis, tumeroheline lehestik. Kasvukõrgus umbes 80cm. Tugevad ning stabiilsed taimed. Õitseb rikkalikult kogu suve. Sobib kasvatada nii peenardel kui erinevates istutusnõudes.\nSalvia x splendens Gigantimo 'Purple'\nKirjeldus: Suure, silmatorkava õisikuga soolotaim. Tumelilla õis, tumeroheline lehestik. Kasvukõrgus umbes 80cm. Tugevad ning stabiilsed taimed. Õitseb rikkalikult kogu suve. Sobib kasvatada nii peenardel kui erinevates istutusnõudes.\nSalvia x splendens Gigantimo 'Red'\nKirjeldus: Suure, silmatorkava õisikuga soolotaim. Erepunane õis, tumeroheline lehestik. Kasvukõrgus umbes 80cm. Tugevad ning stabiilsed taimed. Õitseb rikkalikult kogu suve. Sobib kasvatada nii peenardel kui erinevates istutusnõudes.


Garaažis ajusid ragistamas - Sekretar\nGaraažis ajusid ragistamas\n"Nagu oleks vahepeal käinud planeedil Mars, mingis teises reaalsuses,“ nii tõmbab möödunud nädalavahetusel Garage48-l osalenud Doris Meijel kokku üritusest tekkinud emotsioonid, kirjutab juhtimine.ee.\nTa võtab 48-tunnise ajurünnaku ja meeskondade vahelise mõõduvõtmise, mille tulemusena kahe ööpäevaga arendatakse ajusopis mõlkuv mõte reaalsuses toimiva ideeprojektini kokku sõnadega intensiivne, huvitav, pingeline, kontsentreeritud ja väga emotsionaalne. „Jah, pingeline oli see tiimide kõikide liikmete jaoks, kuna kõigile langes oma ülesannete valmis jõudmise ja maksimaalse tulemuse saavutamisega suur vastutuskoorem,“ räägib Meijel, kelle tiimi töö tulemusena sündis www.doriscake.com, keskkond, kus igaüks saab endale disainida meelepärase koogi. „Tänu enamike tiimide menüüs olnud energiajookidele oli see praktiliselt et ligilähedane 48 tunnisele ajude ragistamisele. Selge see, et kedagi selleks ei sunnitud ja une sai silmale selle aja jooksul igaüks. Aga motivatsioon oli suur ja taoline tiimide vaheline mõõduvõtmine tekitab ikka hasarti.“\nNädalavahetus ärigaraažis võib sind viia oma idee teostumisele oluliselt ligemale, kindlasti annab võimaluse testida, kas ideel on jumet või mitte. Paljud suured ärid on alguse saanud tinglikult öeldes garaažis põlve otsas nikerdades. Nii on alanud näiteks Facebooki, Google, Youtube tee.\nEnamasti näevad Garage48 üritusele tulnud inimesed üksteist esmakordselt. „Ürituse põhiväärtus on teambuilding ja networking, neil kohatakse uusi inimesi ja ollakse nendega koos stressirohkes olukorras,“ räägib Garage48 üks eestvedajaid Ragnar Sass. Sarnane formaat sai alguse Silicon Valleyst. Eesti Garage48 on valitud eelmisel aastal Euroopa viie parema start-up programmi hulka.\nHuvitavaid ideid sünnib garaažipäevade jooksul palju, kuid kaod on ka päris suured. Ragnar Sass räägib, et kui poole aasta pärast on 15st ideeprojektist üks elus ja töötab, on hästi tehtud. „Enamus ideid on sellised, millega võiks ka piiri taha minna. Me õhutame Garage48 osavõtjaid kohe alguses, et mõelge kohe rahvusvaheliselt. Mõelge, kuidas te saaksite oma asja välismaal müüa.“\nGarage48 ürituste eesmärk ei ole niivõrd, et kohe loodaks hunnik uusi firmasid, kuivõrd aga et sorteeritaks välja ideed, millest võib kasvada midagi suurt. „Nädalavahetusüritus on sammu astumine firma loomise suunas, kuid meie soovitus on, et ärge looge firmat enne kuud-kahte. Selle aja jooksul peaks olema juba näha, kas ideest saab asja või mitte,“ räägib Sass. „Meie üritustel peaks selgeks saama, et ettevõtte alustamiseks pole vaja esimese asjana EASist raha küsida ega isegi pole alati vaja investorit. Põhiline on hoopis, et oleks olemas idee, tiim, inimesed.“\nMis inimesed garaažis ajusid ragistamas käivad? Pooled on alati uued inimesed, üks-kaks inimest on käinud aga kõigil üritustel. Ragnar Sassi sõnul tulevad ka inimesed täiesti teistelt aladelt, nt tuleb moekunstnik või reklaamiinimene, kel on idee, kuid puuduvad suhted internetirahva hulgas. „Tihtipeale arvatakse, et me oleme üliõpilased ja need on üliõpilaste üritused. See ei ole üldse nii. Meil käib kõige enam 25-40-aastaseid inimesi, kellest paljud on aastaid olnud kuskil suures firmas tööl, aga nüüd tahaksid teha oma äri.“\nVeebruari lõpus toimunud Garage48-l võeti ette avalike teenuste lahenduste loomine. Huvitavaid ja perspektiivikaid ideid tuli rohkem kui üks. „Näiteks ajapaik.ee idee autor on inimene, kel see idee peas oli küpsenud aastaid, kuid meie juurest leidis ta omale meeskonna. Ehe näide Garage48 toimimisest!,“ rõõmustab Sass.\nSel aastal on garaažinädalavahetusi olnud juba 3 ning tulemas on neid lausa hulgim. Sealhulgas ka vägagi eksootilistes riikides – Ghanas, Nigeerias, võimalik ka et Ugandas ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Korraldajateks hakkajad Eesti inimesed ning alati on ka abiks mõni kohalik, formaat sama, mis Eestis. „Aafrikas oleme küll meie mõistes põrkunud kummaliste probleemidega. Nigeerias teeme ürituse Lagose ülikoolis, suur oli meie üllatus, kui selgus, et seal tavaliselt elekter kaob nii 4 korda päeva jooksul.“\nÜrituste korraldamisele Aafrikas on õla alla pannud sellise maailma ärihiiud nagu Google ja Nokia. Kuidas üldse juhtus, et Googel alustas koostööd Eesti noorte vihaste start-uppijatega? „Tegime esimese testürituse Keenias, see läks väga hästi ja Googel kutsus meid tagasi Aafrikasse üritusi tegema,“ räägib Sass. „Tahame olla kohal arenevatel turgudel, meie väljakutse on luua start-up community. Oma firma käivitamine Aafrikas on aga raudselt suurem väljakutse, kui ettevõtte loomine Eestis. Ja Aafrika ei vaja sugugi mitte tonnide kaupa humanitaarabi, vaid õpetust, kuidas ehitada üles majandust.“\nAutor: Urve Vilk, Kristina Traks


Viilukas tegi MMil kiired sõidud « Hiiu Leht\nViilukas tegi MMil kiired sõidud\nRumeenias Cheile Gradisteis toimunud noorte ja juunioride laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel (MM) tegi tubli tulemuse Hiiumaa päritolu Anneliis Viilukas (17), parandades kohta päev-päevalt.\n1997. aastal sündinud ja nooremate neidude vanuseklassis ainsa eestlasena võistelnud Viilukas sai kolmapäeval 10 km tavadistantsil 90 neiu konkurentsis 40. koha. Nelja tiiru peale tegi ta 7 möödalasku ja lõpetas ajaga 40.39,7, kaotades võitjale, sakslanna Marina Sauterile, ajaga 5.25,5. Võistluse lõpetas 90 sportlast, puhta sõiduajaga olnuks Viilukas 23.\nReedesel 6 km sprindidistantsil pääses Viilukas kahe eksimusega ja sõitis tublile 21. kohale. Ajaga 20.04 kaotas ta maailmameistriks tulnud norralannale Karoline Erdalile 1.46,3ga.\nPühapäeval starditi 7,5 km pikkusele jälitussõidule sprindi tulemuste põhjal. Viilukas möödus ühest konkurendist ja lõpetas kuue möödalasu juures 20. kohal. Võidu võttis kuuendana startinud kasahh Arina Pantova, kellele Eesti parim kaotas 4.05,1. Samas näitas ta päeva 15. sõiduaega.\nViilukas ütles pühapäeva õhtul, et on tulemustega rahul, kuid märkis samas, et hooaja parimad sõidud loodab ta teha 12.–21. veebruaril Norras Lillehammeris toimuvatel II Noorte Tali-\nAnneliis Viilukas treenib Aita ja Tõnu Pääsukese käe all Nõmme spordiklubis Biathlon. Juba ülemöödunud suvel Hiiu Lehele sünnipäevaintervjuud andes pani Tõnu Pääsuke lootusi toona 15aastasele Viilukale. “Kui oma grupist juba mitmed võidavad maailmatasemel võistlustel, siis see annab kindlust. Anneliisil on selle pärast kindlasti palju lihtsam, et ta näeb, et võistlemine Euroopa ja maailma tasemel ei tundu nii utoopilisena,” ütles Pääsuke siis.\nNoorte ja juunioride laskesuusatamise maailmameistrivõistlused lõppesid esmaspäeval 3×6 km teatevõistlusega.\nSildid: Anneliis Viilukas, Laskesuusatamine