Heinz Valk - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFEsmaspäev, 26. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastHeinz ValkIsikInfoHeinz Valk (õieti Heinrich Valk; sündinud 7. märtsil 1936 Gattšinas (Peterburi lähistel) Vene NFSV-s) on eesti kunstnik ja poliitik. Allikas: Wikipedia.org "Heinz Valk"Seotud isikud Marika Valk Mart Kalm Anu Kalm andres sild Vahur Kersna MARKO TIITUS Seotud kohad Mustvee Vilnius Toompea Paris Prantsusmaa RigaHeinz Valk - Viimased uudisedN24GALERII: Ott Lepland, Heinz Valk ja Kristi Kallas tunnustasid SOS lasteküla emasidEile tunnustati lisaks aasta emale ka seitset SOS Lasteküla ema, kes kasvatavad koos oma lastega ka kümneid neid lapsi, kellel seni on vanemlik hoolitsus puudunud. Kokku on Eestis vanemliku hooleta lapsi ligi 4000 ning oma vanemate kaotamise ohus 7000.\n15.05.2017, Dagmar LampN24Pühapäeval tunnustatakse ka neid naisi, kes aasta ema tiitlile ei kvalifitseeruPühapäeval kell 15, vahetult pärast aasta ema väljakuulutamist, tunnustavad Ott Lepland, Heinz Valk ja Kristi Kallas emasid, kes sellele tiitlile mitte kunagi kandideerida ei saa, kuid on oma perekonnas lisaks isiklikele lastele üles kasvatanud ka keskmiselt 6-10 vanemateta last.\n12.05.2017, Linda PärnN24Heinz Valk: ma täiendaks Tammsaaret – tee lapsi, siis tuleb ka armastus! (6)Täna Õpetajate majas toimunud isadepäeva konverentsil «Issi ja emme, miks te enam ei kallista?» debatis «Miks me ikka veel abielus oleme?» ütles aasta isa Heinz Valk, et tema jaoks on abielu kestvuse sideaineks lapsed. Graafik Anu Kalm ütles, et abielu võtmesõnaks on armastus, mis hoiab abielu koos.\n07.11.2016, Linda PärnEluMida arvavad president Kersti Kaljulaidi naabrid naise otsusest koju elama jääda? (2)Värske president Kersti Kaljulaid elab Nõmmel väikeses tupiktänavas, mida kutsutakse Trummi külaks. Mida arvavad aga naabrid sellest, et nende läheduses elab nüüd president, kes on otsustanud Kadrioru lossi mitte kolida?\n14.10.2016, Elu24.eeRepTagadil peeti vanatehnika laata!02.10.2016, Reporter.eePMPeeter Langovitsi tagasivaade: vabaduse laulEestimaa Rahvarinne kutsus rahvast 8. septembril 1991 lauluväljakule massiüritusele «Vabaduse laul», mille deviis oli «Jää vabaks, Eesti meri». Juba nädal varem anti teada, et mõtiskletakse koos nendega, kes kolm aastat tagasi «Eestimaa laulul» sõna said, ning paluti kaasa võtta ka maakondade, kooride ja seltside lippe ning loosungeid.\n10.09.2016, Peeter LangovitsEluKas me sellist Eestit tahtsimegi? Heinz Valk: selge see, et me panime mättasse - ideaalset riiki pole maailmas olemas!Veerandsaja aasta eest taasiseseisvunud Eestis on kõik need aastad küsitud, kas me sellist riiki tahtsimegi. Legendaarne Heinz Valk usub, et asjad on läinud isegi paremini, kui loodetud.\n19.08.2016, Elu24.eePM+Mis on 25 aastat hiljem esimene asi, mis 1991. aastale mõeldes meelde tuleb? (1)19.08.2016, PMIlmub raamat 25 aasta tagustest sündmustestRahvarinde Muuseum üllitab taasiseseisvumispäevaks mahuka kogumiku veerandsada aastat tagasi toimunud sündmuste peaosaliste meenutustega.\n11.08.2016, Hendrik AllaPM+Särades ereda leegina, põletas Alo iseendMöödunud reedel, helilooja Alo Mattiiseni 55. sünniaastapäeval, tõi rahvustelevisoon ekraanile kahetunnise napi pealkirjaga telesaate Vahur Kersna juhtimisel. Saate pealkirjas seisavad kõrvuti nimi ja hüüdnimi, ent samas ka hinnang: surematu loomingu läbi. On öeldud, et isegi kui Alo Mattiisen poleks kirjutanud midagi muud peale «Viie isamaalise laulu» 1988. aastal, vääriks ta igavesti kohta eestlaste südames ja ajaloos. Niivõrd raputav, innustav ja hingeminev oli nende laulude tulek ja levik, justkui ammu igatsetud pai kauasest surutisest muserdatud rahvuse eneseteadvusele.\n23.04.2016, Ivi DrikkitArvustus: vaade surematu Alo surelikku ellu (2)Kahetunnine telesaade kannab nappi pealkirja, kus kõrvuti nimi ja hüüdnimi, ent samas ka hinnang – surematu loomingu läbi. On juba öeldud, et kui Alo Mattiisen poleks kirjutanud midagi muud peale «Viie isamaalise laulu» 1988. aastal, väärib ta igavesti kohta eestlaste südames ja ajaloos. Niivõrd raputav, innustav ja hingeminev oli nende laulude tulek ja levik, justkui ammuigatsetud pai kauasest surutisest muserdatud rahvuse eneseteadvusele. 23.04.2016, Ivi DrikkitJuri Lotmani graafiline autobiograafiaKümmekond aastat tagasi ilmus Mihhail Lotmani koostatud üle poole tuhande leheküljeline koguteos «Jalutuskäigud Lotmaniga», valik Juri Lotmani sõnavõttudest ja intervjuudest, mälestusi Eesti geeniusest (see pole siin esimest korda, kus nii ütlen, ja olen edaspidigi valmis selliseks epiteediks) ning autobiograafiline «Mitte-memuaarid». 05.02.2016, Rein VeidemannPMOldest Estonian «has no regrets»This Sunday, Arved Tamm turned 106. The oldest living Estonian is positive to the core, say those that know him, and one to always have said «take nothing to heart, main thing's staying alive».\n03.02.2016, Piret LaksonEluEsileedi Ieva Ilves asub SOS Lastekülade Eesti Ühingu patrooniks (3)Vabariigi Presidendi abikaasa Ieva Ilves võttis vastu ettepaneku asuda Eesti SOS Lastekülade patrooniks ning külastab peagi ka lasteküla.\n03.02.2016, Elu24.eePM+Eesti vanim inimene: «Kahetseda pole mul midagi»Vanim elusolev eestlane, pühapäeval 106-aastaseks saanud Arved Tamm on lähedaste sõnul üdini positiivne inimene, kelle elu on kulgenud deviisi all «midagi ei tasu südamesse võtta, kõige tähtsam on ellu jääda».\n03.02.2016, Piret LaksonMida on ühist Harglal, Kivirähkil ja Kadastikul?Kõik pealkirjas mainitud kirjanikud pääsesid Tallinna keskraamatukogu 2015. Aasta laenutuste edetabeli Eesti ilukirjanduse esikümnesse (lisaks vanameister Erik Tohvri).\n15.01.2016, Hendrik AllaPMValk oodanuks Ilveselt lohutava põsemusi asemel jõulist ja virgutavat sõnumitEkspoliitik Heinz Valk ütles president Toomas Hendrik Ilvese ametiaja viimast uusaastatervitust kommenteerides, et oodanuks lohutava põsemusi asemel julget, jõulist ja virgutavat sõnumit.\n01.01.2016, Karin KangroMutukate missioon ämblikuvõrgusÜlevoolavalt viljaka (ligi viiskümmend raamatut!) Remsu järjekordne memuaarromaan – Tartu Supilinnale on ta juba monumendi püstitanud! – viib lugeja 1977. aasta sügisesse, Tallinnas toona Pikal tänaval asunud nädalalehe Sirp ja Vasar toimetusse. Raamatu tagakaanel tunnistabki autor, et teos on pühendatud Sirbi 75. sünniaastale. Romaanis kannab see leht nime Z, tekitades nooremas lugejaskonnas kaastähenduse ZA/UM-nimelise kultuurirühmitusega, kellega oli seotud Sirbi ülevõtmiskatse 2013. aastal. 11.12.2015, Rein VeidemannPMKGBlane, kelle hammaste vahel olid Arvo Pärt, Jaak Joala, Heinz Valk ja paljud teisedEesti kultuuriinimeste seas oli aastaid tuntud KGB ohvitser Viktor Raus, kes külastas sagedasti loomeinimeste seas populaarset KuKu klubi ning kelle jälgimisobjektideks olid teiste seas Jaanus Orgulas, Voldemar Panso, Arvo Pärt, Jaak Joala, Leonhard Lapin, Ott Arder, Jüri Arrak ja Heinz Valk, kirjutab Valdur Ohmann ajalooajakirjas Tuna.\n15.11.2015, Valdur OhmannRepPrantsusmaa terrorirünnakud puudutavad ka eestlasi10.01.2015, Reporter.eeElu«Eestimaa uhkuse» juubeligala muutis meid kõiki paremaksTänavu juba kümnendat korda austati tublisid inimesi Tallinna Reaalkooli aulas tänugalal «Eestimaa uhkus», mis on kogu meie rahva kummardus neile, kes hoolimise, tähelepanu ja tegudega kõiki ülejäänuidki paremaks muudavad.\n28.12.2014, Elu24.eePMSiobhan Kattago: Obama shared more in common with Ronald Reagan than I ever could have imaginedIn the days leading up to President Obama’s state visit to Estonia on September 3rd, the eve before the NATO summit meeting in Wales, details of his schedule, travel plans and meetings were meticulously scrutinized. As streets closed and helicopters circled, the contrast between the heavy security surrounding the Commander in Chief and his message of freedom couldn’t have been starker. Obama’s visit dramatically underscored the complex relationship between freedom and security in a post-9/11 world.\n04.09.2014, Siobhan KattagoPMRemarks by president Obama to the people of EstoniaRemarks by president Obama to the people of Estonia at Nordea Concert Hall in Tallinn, Estonia.\n04.09.2014, Embassy of the United States in TallinnTCHeinz Valk: see, et meie saavutusi nii kõrgelt hinnatakse, on auks kogu rahvalePresident Barack Obama tsiteeris ka Eesti taasaiseseisvumisaja kuulsaimat võiduhüüdu «Ükskord me võidame niikuinii!» viidates Heinz Valgule, kes saalis istus.\n03.09.2014, Kristel KossarPMIlves andis iseseisvuse taastamise tänukivi KaitseliidulePresident Toomas Hendrik Ilves andis täna Kadrioru roosaias toimunud vastuvõtul iseseisvuse taastamise mälestuskivi Kaitseliidule.\n20.08.2014, Andres EinmannRepKanal 2 näitab dokumentaalfilmi “Heinz Valk”20.08.2014, Reporter.eeEluVaata treilerit: Kanal 2s tele-esilinastub dokumentaalfilm «Heinz Valk»Homme, 20. augustil möödub 23 aastat Eesti taas-iseseisvumisest. Kell 22 tele-esilinastub Kanal 2s 2014. aasta dokumentaalfilm «Heinz Valk», kelle hüüdlause «Ükskord me võidame niikuinii!» kajab rahva kõrvus veel tänagi...\n19.08.2014, Elu24.eeHeinz Valk äratab ellu mälestused legendaarsest KuKu-klubistTänavuse suve raamat! – võiks öelda Heinz Valgu, legendaarse kunstiklubi kunagise kauaaegse presidendi mälestusteose kohta. Suveraamat selles mõttes, et 1935. aastal Vabaduse väljaku ääres valminud Kunstihoone keldrisse sisse seatud Kujutavate Kunstide Klubi ajalugu selle algusest peale ja taasavamisest 1958 kuni 1990ndateni jutustatakse ehtvalgulikul muhedal viisil. Autor lõpetabki saatesõna raamatule soovitusega «Mõnusat lugemist!».\n20.06.2014, PMN24Kelleks tahtsid kuulsad inimesed lapsena saada?\n04.05.2014, Tiina KolkPM+Eksperdid hindavad\nDokumentaalfilm, mis portreteerib antikvaar Olaf Esnat\nIdee autor Ela Tomson. Režissöör ja operaator Mati Põldre. Produtsent Marju Lepp\nEsilinastus 16. veebruaril Pärnu Endla teatrikinos, alates 28. veebruarist Tallinna kinos Artis\n22.02.2014, PMRahvarinde trubaduuri õhtu\nKristjan Svirgsdeni portreefilmi Heinz Valgust läksin vaatama ootusrikka eelhoiakuga. Olime Rahvarinde päevil Valguga mitu puuda soola üheskoos ära söönud. Kõnemeestena – Valk siinkirjutajast osavam, värvikam ja võimsam – täiendasime teineteist. Valgu kõned olid mässumeelsed ja julgustavad, siit ka tema legendaarne «Ükskord me võidame niikuinii!». Minu esinemisi varjutas igavikumõõde.\n20.02.2014, Rein VeidemannPM+Rahvarinde trubaduuri õhtu\n20.02.2014, Rein VeidemannRepDokfilm “Heinz Valk” heidab pilgu laulva revolutsiooni kangelasele19.02.2014, Reporter.eeSakKuidas Rahvarinne meile vabaduse tõi\nKunstnik ja taasiseisvumisaegne staarpoliitik Heinz Valk on kirjutanud raamatu, milles kirjeldab värvikalt ja lihtsal moel, kuidas Eesti NSV-st sai jälle Eesti Vabariik. Teose sihtgrupp on noorem põlvkond, kes on üles kasvanud vabas Eestis.\n12.02.2014, Gert KiilerRepHeinz Valk: Kurat, kas oleme rahvus või mitte?19.10.2013, Reporter.eeRep“Ükskord me võidame niikuinii!”- lause, mis ühendas ja kõlas 25 aastat tagasi!11.09.2013, Reporter.eePM+Kalle Muuli: laulev revolutsioon\n08.06.2013, Kalle MuuliPMHeinz Valk: Euroopa föderatsioon kaitseks Eestit Putini eest\nTehkem valmis Euroopa föderatsioon, mis ei lase Putinil ja Lavrovil ajada Euroopa riikidega 27 erinevat välispoliitikat, kutsus kunstnik Heinz Valk üles tänasel loomeliitude pleenumi 25. aastapäeval riigikogus esinedes.\n02.04.2013, Alo RaunPMToompeal tähistatakse loomeliitude pleenumi 25. aastapäeva\nTäna peetakse riigikogus kõnekoosolekut, millega meenutatakse 25 aasta möödumist ajaloolisest loomeliitude pleenumist. Postimees tõi täna lugejateni otsepildi ja mitmed sõnavõtud riigikogu saalist.\n02.04.2013, PMRepHeinz Valk: kõik ei saagi olla võrdselt edukad!25.02.2013, Reporter.eeRepKui raske on olla Eestis isa?06.11.2012, Reporter.eeRep20. augusti klubi külastas Toompeal mälestuskivi20.08.2012, Reporter.eeRepKuidas kommenteerib Eesti viimaseid skandaale Heinz Valk?10.06.2012, Reporter.eePMValgud: Eestis on liiga palju tigedust\nNii kunstiajaloolane Marika Valk kui ka endine poliitik Heinz Valk nõustusid presidendiga, et Eestis on liiga palju tigedust ja see on probleem, mille lahendamisega tuleb hakata tegelema.\n24.02.2012, Martin SmutovPMHeinz Valk peab ESTO päevade lõppemist paratamatuseks\nHeinz Valgu sõnul on ESTO päevade lõppemine paratamatus, millega tuleb leppida, sest peale on tulnud noor väliseestlaste põlvkond, kel pole Eestiga enam nii tugevat sidet.\n29.09.2011, Madis FilippovHeinz Valk: isamaalist tundelisust oli kahjuks vaid näputäis\nEesti taasiseseisvumisaegne poliitik ja kunstnik Heinz Valk leidis, et laupäeval toimunud «Vabaduse laulul» oli küll mitmeid häid muusikalisi etteasteid, kuid seda isamaalist tundelisust ning ühislaulmist, mille pärast lauluväljakule tuldi, oli vaid näputäis.\n22.08.2011, Merike TederVeidemann Heinz Valgust: igiliikuri lapsepõlv ja poisiiga\n26.04.2011, Rein VeidemannPM+Igiliikuri lapsepõlv ja poisiiga\n26.04.2011, Rein VeidemannVmHeinz Valk kutsub üles õnnetusi ennetama\nPäästeamet korraldab karikatuuri- koomiksi ja animatsioonivõistluse «Õnnetus hüüab tulles!». Konkursile saavad oma töid esitada nii lapsed kui ka täiskasvanud.\n08.03.2011, Piret KaruPMValk: Eestil läks lõppeval aastal hästi\nKunstniku ja endise poliitiku Heinz Valgu hinnangul läks Eestil lõppeval aastal üsna hästi ning me oleme kõigega hakkama saanud.\n31.12.2010, Teelemari LoonetPMHeinz Valk: isa kohus on kasvatada lastes sõnapidavust\n14.11.2010, Merike TammVahur Kersna: Heinz Valk - ENSV teeneline rahvavaenlane\n22.08.2010, Vahur KersnaPM+«ENSV teeneline rahva- vaenlane»*\n21.08.2010, Vahur KersnaPMValk: 20. augustil võideti vabadus kätte tagasi\n20. august on vabaduse kättevõitmise päev, eriti nende jaoks, kes Nõukogude võimu all kannatasid, leiab Heinz Valk.\n20.08.2010, Urmas NeemePMKuidas tähistada iseseisvuse taastamist?\nIseseisvuse taastamise päeva tähistamiseks pole veel traditsioone välja kujunenud, kuid 20. august peaks olema rõõmus ja erakonnapoliitikast vaba, leiavad päevaga seotud inimesed.\n20.08.2010, Urmas NeemePM+Heinz Valk – igiliikur ja pärmivabrik\nHeinz Valgu haaravale eluloo –ja kultuurilooraamatule annab kiitva hinnangu TLÜ professor ja Postimehe toimetaja Rein Veidemann.\n29.05.2010, Rein VeidemannEluHugo Hiibus: Ansip on liiga ilus mees\n12.05.2010, Tõnu LilleorgPM+Heinz Valk pani kirja oma elu värvikamad ja tegusamad aastad\nEile Tallinna Kunstihoones esitletud Heinz Valgu «Pääsemine helgest tulevikust» pole autori sõnul elulooraamat, vaid põgus pilguheit tema elu kõige tegusamatesse aastatesse.\n12.05.2010, PMEluGalerii: Heinz Valgu ägedat raamatut tervitas vana kaardivägi\nKirjastus Kunst esitles 11. mail raamatut «Pääsemine helgest tulevikust», kus Heinz Valk meenutab oma tungi ja tormi aastaid. Vaata pildigaleriid!\n11.05.2010, Elu24.eeEluHeinz Valk avaldas raamatu oma vabameelsest noorusest\nKirjastus Kunst esitles täna raamatut «Pääsemine helgest tulevikust», kus Heinz Valk meenutab oma tungi ja tormi aastaid.\n11.05.2010, Tõnu LilleorgÜheksakordne vanaisa Heinz Valk valutab südant homse pärastSee rõõm ja rahulolu, mille annavad jõulise hääle ja sirge rühiga kunstnik-poliitikule lapsed ja lapselapsed, saab tema hinnangul kestma jääda vaid – oh ketserlust! – Euroopa Ühendriikides. 27.02.2010, Priit PulleritsPM+Üheksakordne vanaisa Heinz Valk valutab südant homse pärastSee rõõm ja rahulolu, mille annavad jõulise hääle ja sirge rühiga kunstnik-poliitikule lapsed ja lapselapsed, saab tema hinnangul kestma jääda vaid – oh ketserlust! – Euroopa Ühendriikides. 27.02.2010, Priit PulleritsEluGalerii: kes kellele mida kui mitu korda KuKu klubi sünnipäeval tegiReede õhtul kogunes Eesti boheemlaskond tähistama armastatud kunstilokaali KuKu 75. sünnipäeva. 01.02.2010, Hendrik AllaPMHeinz Valk: Isadepäeva järelKahel korral aastas, emadepäeval ja isadepäeval, antakse massimeedias sõnaõigus pereväärtuste kandjaile. 14.11.2009, Heinz ValkPM+Heinz Valk: Isadepäeva järelKahel korral aastas, emadepäeval ja isadepäeval, antakse massimeedias sõnaõigus pereväärtuste kandjaile. 14.11.2009, Heinz ValkPMAasta isa nõrkus on heasüdamlikkusTänavu aasta isa tiitli pälvinud Heinz Valk (73) tundis heameelt, et nüüd sai tema auväärne pereisa tiitel ka ametliku tunnustuse.09.11.2009, Kristi LeppikPM+Aasta isa nõrkus on heasüdamlikkusTänavu aasta isa tiitli pälvinud Heinz Valk (73) tundis heameelt, et nüüd sai tema auväärne pereisa tiitel ka ametliku tunnustuse.09.11.2009, Kristi LeppikPMAasta isa on Heinz ValkTänavuse aasta isa tiitli pälvis kunstnik ja poliitik, kolme tütre isa ja üheksa lapselapse vanaisa Heinz Valk.08.11.2009, Sandra MaasaluPMHeinz Valk: Nugis kolistas Toompeal ämbreid20. augusti klubi pidulikul koosolekul kõnega esinenud endine ülemnõukogu juhataja esimees Ülo Nugis kolistas Heinz Valgu sõnul ämbreid, öeldes, et tuleb nõuda nende lahkumist, kes Eesti rahva «eksistentsi ohtu seavad ja tema riigi alustalasid läbi saevad», teatas ERR Uudised.20.08.2009, Erik HennoEluHeinz Valgu ajaloolised sõnad: ükskord me võidame niikuinii!Homme proovime Tallinna lauluväljakul, kas kakskümmend aastat tagasi kõlama löönud eesti rahva lauluvägi on veel alles.18.08.2008, Alo Lõhmus Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised00:30Colombia veehoidlal läks põhja laev 150 turistiga 00:12Juhtkiri: eestlase puhkus – töö, töö ja veel kord töö 00:02Jaanus Piirsalu: Tšetšeenias avameelselt Venemaast (5)23:59Hiinlased tegid maailma pikima tontliku kvanthüppe 23:59Piimaühistud vaidlustasid 15 miljoni jagamise 23:59Jaak Allik: getostuv Eesti? 23:59Ivan Makarov: kas soov, et mehed poliitikas käituksid meestena, on ajale jalgu jäänud? 23:59Keskerakonda ootab 220 000-eurone nõue 23:59Ostja eelistab eestimaist 23:59Välismaa lühiuudised 23:59Rummus läheb asjaks 23:59Idaringtee ehitaja tahaks jõuluks koju jõuda 23:59FOTO: Plahvatanud kütuseveok söestas Pakistanis inimesi 23:59Keskerakonnal oht poolduda 23:59Ülemkogu andis Eestile võimaluse eesistujana kaitsega tegeleda 23:59KOHALIK VAADE: Kreeka pingutab pagulastega, veri ninast väljas 23:59EL püüab vähendada ametite jagamise politiseeritust 23:59Suursaadik Tael: tuleb alustada, täis tahtmist, aga kõik ei sõltu meist endist 23:59Suurpanga filiaal otsib Eestis kasvuvõimalusi 23:58Peeterpaulipäevast saab vist väike ooperifestival Kõik viimased uudised


Uusna Lasteaed Tõruke: Ajalugu\nLasteaed on avatud 1. juulil 1964 aastal. Lasteaia esimeseks koduks oli Tusti Algkooli maja. 1968. aastal elas maja üle tulekahju. Maja taastati.\nUusna sovhoosi ühinemine suurmajandi Gagarini nimelise NST-ga tekitas vajaduse lasteaia laiendamiseks. Seekord valiti tühjaks jäänud Uusna koolimaja ruumid. Ümberehituse käigus valmis 1976 aastal ööpäevane lastepäevakodu 100 lapsele. Personali suuruseks oli 22 töötajat.\n1. märts 1997 aaastal kolis lasteaed Uusnasse kortermajja, kus asub tänaseni üks liitrühm.\n14. veebruar 2011 aastal avati Kalmetu Põhikooli ruumides uus liitrühm, mis muutis lasteaia 36 kohaga kaherühmaliseks lasteaiaks. Mõlemad liitrühmad (2-7 aastastele lastele) on avatud tööpäeviti kell 07.00-18.00.\nKui lasteaed asus veel Uusna koolimaja ruumides, siis kasvas seal liivakasti kõrval hiigelsuur tamm. Kuumade ilmadega oli lastel hea tamme võra varjus toimetada. Sellest samusest tammest on tuletatud ka lasteaia nimi – Tõruke.\nLasteaed läbi aegade:\n1964-1976 ööpäevane lastepäevakodu – 2 aiarühma, 1 sõimerühm.\n1976-1989 ööpäevane lastepäevakodu – 3 aiarühma, 1 sõimerühm.\n1989 lõppes ööpäevane lasteaed\n1989-1997 Uusna lasteaed „Tõruke” – 2 aiarühma.\n1990-1993 (1994) Asus lasteaias ka 1. klass.\n1997 – 2011 Uusna lasteaed „Tõruke“ – 1 liitrühm\n2011 – … 1 liitrühm Uusnas, 1 liitrühm Kalmetul.\n2016- koolirühm Kalmetul 6-7 aastastele lastele\n1964 Evi Isat (Tustis)\n1970 Tiiu Laasen (Tustis)\n1974 Sirje Laas (Luts) (Tustis)\n1976 Laine Allas (Tusti, Uusna)\n1982 Urve Kütt (Uusna)\n1988 Ester Otsla (Uusna)\n1997 Ene Austrin (Uusna)\n2007 Helina Matusorg (Uusna)\n2008-2010 Ly Sova (direktori kohusetäitja, Uusna)\n2010-…. Helina Matusorg (Uusna, Kalmetu)\n2015-2016 Viive Koort (direktori kohusetäitja)\n2016-13.11.2016 Helina Matusorg\n14.11.2016-…… Viive Koort (direktori kohusetäitja)\n2017 Viive Koort (Uusna, Kalmetu)


(04-06-2013 15:33 )zombelius Kirjutas:\nSelliseid asju isegi ei anna võrrelda.\nLähiajal võib oodata meie järgmist seiklust. Jälgige meie fb lehte, et lähemalt teada saada.\nMiks te kogu aeg pimedas kolate? Meelelahutust võib ka päeval korraldada.\n(18-11-2013 20:03 )Wilholmensis Kirjutas: Miks te kogu aeg pimedas kolate? Meelelahutust võib ka päeval korraldada.\nKaua sa seda sama juttu ketrad?\n(19-11-2013 00:08 )CPC Kirjutas:\nIlmsel samakaua, kuni teie iga krõbina peale "Kuulsite vä?!" kisate. Ma jätkuvalt pooldan ideed heast eestimaisest uurimisgrupist, kes tuubis oma tegemisi kajastavad, aga no kohe üldse see asi ei arene.\nNojah, need on lihtsalt meie ausad emotsioonid, kui me asukohtadel midagi kuuleme.\nÜks võimalus on veel see ka, et võibolla inspireerime oma tegevusega ka teisi punte uurima ja oma asitõendeid dokumenteerima - niiet ehk lähiajal keegi suudab teha uurimisi nii, nagu Te ootate.\nIkkagi küsin: kas see uurimine on kodu-uurimine ja meelelahutuslik tase või akadeemiline teadus, mida te teete? Teisi variante ei ole.\nSee postitus peaks Teid kõvasti huvitama.\nPaistab et mustad vaimid eksisteerivad mingi suurusega mikrolaine võnkesagetusel.\nLugege see läbi ja mõelge ise edasi!\n(19-11-2013 15:32 )kalldunn Kirjutas: CPC\nMe oleme selles täiesti veendunud, et hinged eksisteerivad tabatavatel mikrolaine sagedustel. Sellised lood ongi kõige paeluvamad, kus peale lihtlabase "kummitusjutu" ka reaalseid tehnikalisi anomaaliaid on täheldatud.\nUus osa siis nüüd väljas, päris head EVP'd on, aga nagu ikka peab kõrvaklappidega kuulama või väga valju volume'ga. Mõndasid asitõendeid isegi osasse ei mahtunud panna, õhtu oli vägagi põnev.\nTeispoolse sfääriga suhtlemiseks on olemas ka riitused ja kui vastavalt riitustele saab vastuse, on see juba üks osa tõestusest. Ainuüksi tehniliste vahenditega ei tõesta midagi!!!\n(04-12-2013 20:05 )Wilholmensis Kirjutas: Teispoolse sfääriga suhtlemiseks on olemas ka riitused ja kui vastavalt riitustele saab vastuse, on see juba üks osa tõestusest. Ainuüksi tehniliste vahenditega ei tõesta midagi!!!\nIgal ühel omad moodused.\n(05-12-2013 00:17 )CPC Kirjutas:\nJa siis on tulemused kah erinevad. Ega meil siis polegi ravima alati arsti tarvis, korstnapühkija võib kah appi kutsuda - igal ühel ju omad moodused! Küll ta ära ravib....\nTäname kaasaelamise eest, Wilholmensis!\nVastavate riituste läbiviimiseks on olemas käsiraamatud või käsikirjad, parimad neist vanaaegsed aga nendest vanadest on tehtud faksiimileid ja stereotüüpe mida ka tänapäeval kättesaadaval ja müügis täitsa olemas, jah, neid kirjastusi ja organisatsioone, kes audentseid materjale kopeerivad on vähe aga siiski saadaval. Tähtis õigesti läbiviidud praktika ja peamine - vastav MEELESEISUND! Meeleseisundi abivahenditeks võivad olla mõned taimsed droogid kuid peamiselt kujundab selle meeleseisundi sobivuse välja: kutsumus, kogemused, spetsialiseerunud maailmavaade, vastavad teadmised, kohandunud uskumused jne.\n(05-12-2013 13:17 )Wilholmensis Kirjutas: Vastavate riituste läbiviimiseks on olemas käsiraamatud või käsikirjad, parimad neist vanaaegsed aga nendest vanadest on tehtud faksiimileid ja stereotüüpe mida ka tänapäeval kättesaadaval ja müügis täitsa olemas, jah, neid kirjastusi ja organisatsioone, kes audentseid materjale kopeerivad on vähe aga siiski saadaval. Tähtis õigesti läbiviidud praktika ja peamine - vastav MEELESEISUND! Meeleseisundi abivahenditeks võivad olla mõned taimsed droogid kuid peamiselt kujundab selle meeleseisundi sobivuse välja: kutsumus, kogemused, spetsialiseerunud maailmavaade, vastavad teadmised, kohandunud uskumused jne.\nOled sa ise praktiseerinud riitusi?\nSelliseid mida see Paranormal-EST mitte. Aga riituste raamatuid ja tekste näinud küll ja küll, mitte Eestis muidugi. Aga üldiselt on mul hea ligipääs sellistele materjalidele (vanaraamat, arhivaalsed tekstid). Ka materjalidega, mis kirjeldavad reaalselt toimunud praktiseerimisi, siinjuures peab kainelt vaatlema, et eristada tõenäolisi sündmuseid vana nõiajahi fantaasiatest.\n(05-12-2013 16:09 )Wilholmensis Kirjutas: Selliseid mida see Paranormal-EST mitte. Aga riituste raamatuid ja tekste näinud küll ja küll, mitte Eestis muidugi. Aga üldiselt on mul hea ligipääs sellistele materjalidele (vanaraamat, arhivaalsed tekstid). Ka materjalidega, mis kirjeldavad reaalselt toimunud praktiseerimisi, siinjuures peab kainelt vaatlema, et eristada tõenäolisi sündmuseid vana nõiajahi fantaasiatest.\nÄra keeruta, vasta konkreetsele küsimusele konkreetselt.\nJäi silma, et kanalile on laetud uus video: https://www.youtube.com/watch?v=hjxbo2e1vZM\nLihtsalt meelelahutus ja midagi enamat.\nViimane osa hea ja meelelahutus super ainult külma närvi rohkem ja mida kurat te teete seda ,kui ise kardade .Hirm maha või enam teha ei tasu muidu väga hea .\nNähtused, mida võib segamini ajada kummitamisega Cassiopeia 51 41,322 05-01-2018 11:53\nMida arvate Huff Paranomalist Sekhmet 2 2,794 27-06-2017 00:40\nMida vaimud kannavad? Hallucigenia 32 12,685 14-01-2013 01:05\nMida vaimud siit maailmast tahavad? SuperHit80 31 12,931 01-02-2012 21:46\nMida tohib küsida ja mida mitte ? OuijaFan 28 11,305 13-09-2011 08:28\nparanormaalseid kohti, mida koos külastada Tartus? GZBoy 9 11,184 27-10-2010 23:56


BoConcept Amsterdami nurgadiivan Estoril-na... | Vepsäläinen\nEsileht / Diivanid / Mooduldiivanid / Amsterdami nurgadiivan\nBoConcept Amsterdami nurgadiivan Estoril-nahk 0954 moka\n5 941.00 € 6 989.00 €\nAmsterdami mooduldiivani tunnuseks on sirged jooned laiad pinnad. Hoolikalt viimistletud detailidest õhkub luksust ja need mõjuvad elutoas kutsuvalt. Nurgadiivanist, kus on piisavalt ruumi kogu perele, saab peagi teie elutoa keskpunkt.\nAmsterdami diivan on väga mugav tänu uskumatult pehmele poroloonile. Ka käe- ja seljatugi on lisapehmendusega, nii et diivan on üleni mugav. Sihvakad ja kõrged jalad moodustavad kerge kontrasti tugeva istmega.\nNurgadiivan koosneb kahest eraldi moodulist, mis on kaetud moka värvi Estoril-0954 nahaga. Estoril on kvaliteetne poolaniliinnahk, milles peegeldub naha tõeline iseloom. Nahapinnal on vaid õhuke värvikiht, mis poore ei sulge ning niiskus ja soojus pääsevad naha sisse. Aastate jooksul Estoril-nahk patineerub kaunilt.\nIstme kõrgus 41 cm. Diivanijalad tarnitakse eraldi. 17 cm kõrgused jalad on mattpinnaga tumehallist metallist.


Varundamine – miks see oluline on ja kuidas seda teha? - Autorsoft\nHome Uudised Varundamine – miks see oluline on ja kuidas seda teha?\nOleme korduvalt maininud, et Autorsoft programmi on võimalik kasutada meie serverites või paigaldada eraldi enda arvutisse, ent sellisel juhul ei saa me pakkuda automaatset varundusteenust. Miks on aga varundamine sinu äri jaoks ülioluline?\nVarundamine on lihtsalt öeldes koopiate tegemine ning koopiad on vajalikud kui sinu originaalmaterjalidega midagi juhtuma peaks ja juhtuda võib tõepoolest kõike. Ilma varundamiseta oled andmetest ilma näiteks, kui arvuti kõvaketta kahjustus neid taastada ei lase. Samuti on suur mure majas kui keegi su arvuti ära varastab. Veel võib mõni töötaja kogemata (või hoopis hea meelega) töötades materjale kustutada. Tööseadmel on ka oht langeda erinevate viiruste ohvriks, samas kui tahtliku küberrünnaku puhul võidakse su andmed lausa kaaperdada ja alles suure lunaraha eest tagastada. Seega tee endale juba eelnevalt elu lihtsamaks ja kaitse oma äri enne kui tagantjärgi kahetsema pead.\nKõik varundused pole võrdsed\nKuigi igasuguse varundamise omamine on parem kui mitte miski, tuleb ka siin tähele panna, millist töökindlust ja kaitset erinevad võimalused andmetele pakuvad. Kuigi odavaim on lihtsalt vajalike failide kopeerimine kõvaketastesse või näiteks USB-mälupulkadesse, on see tüütu ja ei kaitse neid füüsiliste õnnetuste eest nagu nende seadmete kaotamine, lõhkumine või vargus vms. Seega ei tohiks selline varukoopiate loomine kunagi olla varundamise ainus strateegia. Veidi mugavam, kuid samuti mitte väga turvaline, on erinevad failide salvestamiseks loodud veebikeskkonnad, sest tihtipeale on neisse sisse saamine häkkeritele väga väike vaev, eriti kui firma isegi turvasõna panekuga pole väga loominguline oldud.\nNeid eelnevalt mainitud riske maandab kõige paremini serveri kasutamine, kus on esiteks võimalik varundamine automaatseks muuta, nii et inimesel endal võib-olla ununev andmete salvestamine kogu aeg taustal toimuks. Lisaks on sinna salvestatav info kordades paremini kaitstud nii füüsilise kao kui häkkerite pikkade näppude eest\nVali Autorsofti serverid\nAutorsofti tarkvara kasutamiseks koos serveriteenustega on vaja arvutit ja internetiühendust. Lisaks varundamisele pakub server teile tarkvarahooldust, turvalist hostimist, automaatseid programmi värskendusi, kui uus versioon on saadaval ja personaalsemat lähenemist klienditoega, mis muudab töö haldamise märgatavalt lihtsamaks.\nUsume siiralt Autorsofti tarkvara eelistesse – saa nendest kasu sinagi! Telli meie demoversioon, broneeri aeg programmiga tutvumiseks või mis veel parem – helista meile numbril +372 507 4087.


Mitmepalgeline must leeder: hinnatud rahvameditsiinis ja toob ka head õnne! | Kodu\nMitmepalgeline must leeder: hinnatud rahvameditsiinis ja toob ka head õnne! (4)\nTherese-Liise Aasma, 24. detsember 2020 12:55\nLõhnavaid leedriõisi on hea lisada kurguvalu leevendavatesse ja organismi turgutavatesse teesegudesse.Foto: Pixabay\nTihti just koduaedades ja vanades mõisaparkides kasvavale leedripõõsale on Kesk-Euroopa rahvameditsiinis omistatud mitmeid tervendavaid omadusi.\nMust leeder (Sambucus nigra) on meeldivalt aromaatsete õitega põõsas, mis Eestis looduslikult väga levinud ei ole.\nPeamiselt tarbitakse leedripõõsa õisi ja marju, aga kindlasti pärast kuumutamist. Toorelt on marjad mürgised, sest taime seemned ja rohelised osad sisaldavad sinihapet. Marjade küpsemisel ja õite kuivatamisel mürkainesisaldus väheneb. Siiski on rasedatel ja imetavatel emadel parem taime õite ning marjade tarbimist vältida.\nTeistele mõjuvad leedrimarjad kuumutatult aga hästi, sest need sisaldavad rikkalikult C- ja B-vitamiini, antioksüdanti, antotsüaniini ja puuviljahappeid. Mustasõstra- ja mustikamaitselistest marjadest keedetakse maitsvaid mahlu ning moose. Samuti on populaarne valmistada marjadest siirupit või alkoholi. Kes soovib, saab marjamahlaga värvida ka kangaid ja juukseid. Kui jätad leedrimarjad aga põõsale, rõõmustavad need sügisel linde.\nLõhnavaid nektaririkkaid leedriõisi on hea lisada kurguvalu leevendavatesse ja organismi turgutavatesse teesegudesse, sest leedriõites leidub eeterlikke õlisid, mis alandavad hästi põletikke. Samuti võib lõhnavaid õisi kasutada koide ja muude putukate tõrjeks.\nLeedri õitseaeg algab juuni teises pooles ja võib olenevalt kasvukohast ning ilmast kesta kuni suve lõpuni. Õied on korjamiseks valmis, kui need on täielikult avanenud. Parim aeg õite noppimiseks on päikesepaisteline kuiv ilm, soovitatavalt maanteest vähemalt 200 meetrit eemal.\nSäilitamiseks kuivata õied hästi ventileeritud hämaras ruumis 25–40 kraadi juures. Seejärel pane kuivatatud õied tumedasse purki ja säilita neid hämaras. Soovi korral võid õisi ka sügavkülmutada.\nÕite raviomadus ja lõhn säilivad aasta aega.\nTarbija | Tee ise\nTEE ISE | Valmista ise looduslik deodorant oma lemmikürdist!\nKes soovib leedripõõsaid kaunistuseks aeda istutada, võib katsetada põnevate ja dekoratiivsete sortidega, mis võluvad omapäraste lehtedega. Valgekirjude lehtedega on ‘Variegata’, kollakatega ‘Aurea’. Huvitava punase lehekuuega ilmestab aeda ‘Black Beauty’. Peale silmailu toob leedripuu aeda ka magusaid aroome. Samuti meelitavad põõsa nektari- ja tolmurikkad õied ligi mesilasi ning kimalasi.\nLeeder armastab kasvada päikeselises või poolvarjulises kohas, kuhu ei puhu külmad põhjatuuled. Põõsale on ideaalseks kasvupinnaseks huumuse- ja toitainerikas, hea läbilaskvusega ning parajalt niiske saviliivane lubjarikas muld. Eesti tingimustes kasvab põõsas kuni 4–5 meetri kõrguseks.\nHea või halva õnne põõsas?\nGermaanlaste uskumuse kohaselt on leedripõõsas viljakusjumalanna Freya elupaik. Musta leedrit armastati istutada maja lähedale, sest see pidavat pererahvale õnne tooma ja meelitama ligi häid vaime. Samal arvamusel olid ka vanad roomlased ja kreeklased. Ristiusu pealetungi ajal sai leedripõõsas negatiivse tähenduse. Järsku hakati arvama, et leedri istutamine hoonete lähedusse toob halba õnne ja meelitab ligi nõidu. See tõlgendus anti põõsale arvatavasti selleks, et õõnestada uskumusi, mis olid vastuolus kristliku maailmakäsitlusega.\nKõigest paari komponendiga saad püüda magusa leedriõiearoomi pudelisse. Sidrunikoore ja sooda kooslus on antibakteriaalne, mis ei lase su kaenla all vohada ebameeldivat lõhna tekitavatel mikroorganismidel. See deodorant vaid ei lõhnasta sind, vaid kaitseb ka ebameeldiva lõhna tekkimise eest.\nüht musta leedri õit\npoole sidruni koort\nValmista deodoranti nii:\n1. Valmista ette õis. Vali põõsast rammus õis ja eemalda õied õiekorvist.\n2. Valmista ette sidrun. Eemalda poolelt sidrunilt koor ja lõika see pisikesteks kuubikuteks.\n3. Pane purki õielehed ja sidrunikoor ning vala peale vesi. Kata purk ja tõsta segu vähemalt 24 tunniks külmkappi.\n4. Järgmisel päeval sega vedeliku hulka ka sooda. Seejärel kurna lõhnavesi väikesesse 100 ml pihusega pudelisse.\nDeodorant säilib toatemperatuuril 1–2 nädalat, kuid külmkapis kuni 3 kuud.\nVõid lõhnaveele lisada ka natuke alkoholi – siis saad deodoranti veel kauem kasutada.\nKui soovid leedrideodoranti nautida aasta läbi, tee valmis rohkem lõhnavett ja säilita seda väikeste osadena sügavkülmas.\nÄra kasuta seda deodoranti väga heleda riietusega, sest see võib riietele jätta kollased plekid.\nPÕNEV FAKT! Vanasti seoti leedriõisi hobuse laka külge, et suksult kärbseid eemale peletada.


Otsustasin minna lihtsama vastupanu teed ja kapis ootavad kanafileed lihtsalt paneerida. Ja köögiviljapüreed olen ma ammu tahtnud teha, kuidagi aga pole varem selleni jõudnud.\nMul õnnestus täna õhtul isegi üks viisakam pilt välja pigistada.\nsoola, musta pipart, meelepäraseid ürte\n3 spl toorjuustu või 2 dl piima\nLõigu kaalikas ja porgand parajateks tükkideks ja keeda pehmeks. Suru vastava abimehega puruks ja vispelda sisse toorjuust/piim ja õli/või. Ma tegelikult soovitaks piima kuna toorjuust ei teinud püreed eriti õhuliseks, pigem hoopis veidi liiga, kuidas öeldagi, raskeks.\nPaneerimiseks klopi muna ja maitsesta üsna tugevalt. Purusta näkileib, ca 3-4 lehte/viilu peaks 2 filee jaoks piisama. Kasta filee munasse, siis näkileiva purusse ja aseta kuumale pannile. Küpseta mõlemalt poolt paar minutit kõrgel kuumusel, vähenda kuumust (muidu kõrbeb paneering) ja prae fileesid mõlemalt poolt ca 10 min.\nNext story Pirnismuuti\nPrevious story Basiilik


Valuutaturu käitumine näitab jätkuvalt, et turg tahab väga uskuda euro püsimisse kindla ja tugevana ka olukorras, kus euroala tulevik selle praegusel kujul on juba enam kui kahtlane.\nEelmisel nädalal liikus euro dollari suhtes kindlas vahemikus, ilma et oleks moodustunud mingitki trendi, kuid pidevalt saime kindlaid vihjeid sellele, et euro kipub pigem tugevnema ja turg ootab pikisilmi uudiseid selle kohta, et võlakriisi osas on mingeidki lahendusi tulemas. Ja muidugi on euro ikka veel põhjendamatult kallis, ükskõik, mida poliitikud või keskpankurid ka ei väidaks.\nEt euro päästmiseks tehakse kõik, mis vähegi võimalik, on üsna kindel. Küsimus on ainult, millisel kujul see sünnib, kas toimub olulisi muutusi mängureeglites ja mängijate ringis. Sellest sõltub siis omakorda, millisele hinnatasemele võiks euro edaspidi pikemalt jääda.\nPaljud vaatlejad on veendunud, et euroala riikide arv lähiajal väheneb. Kui lahkub Kreeka ja veel mõni ebaõnnestuja, on tõenäoline, et esimese ehmatusena euro küll kukub, seejärel aga tõuseb jälle kiiresti - euroala tulevik on ju kahtlemata Kreekata palju helgem. Kui aga esimesena väljub mõni tugev riik, näiteks Soome, on ka eurol vähe tõusulootusi.\nTavakauplejale on tegelikult vaid kaks valikut. Esiteks hoida end võimalikult hästi kursis üldise uudisvooga, et jõuda kiirelt reageerida. Teiseks - ignoreerida suurt pilti täielikult ja kaubelda rahulikult madalamatel kaartidel, lähtudes pelgalt indikaatoritest ja usaldades oma kauplemissüsteemi.


Härra Morgani viimane armastus 03.04.2014\nneljapäeval, 3. aprillil kell 19.00\n"HÄRRA MORGANI VIIMANE ARMASTUS"\nMatthew Morgan (Michael Caine) on endine ülikooliproferssor, kes kolis koos oma naise Joaniga (Jane Alexander) Pariisi pensionipõlve veetma. Pärast naise surma veeretab löödud mees päevi õhtusse kui kuutõbine, kuni ootamatu kohtumine ta elule tagasi äratab. Sellest päevast, kui Pauline ulatab talle bussis abikäe, hakkab põikpäine ja tüdinenud Matthew Morgan tagasi õnne poole komberdama. Teda rabab jalust noore naise relvitukstegev vitaalsus ja vankumatu optimism ning vanaldasest õpetajast saab uskumatul kombel elu üliõpilane. Nende igapäevaste jalutuskäikude ajal läbi Pariisi, lõunate ajal pargis ja väljasõitudes maale avastab see veider paar sõpruse pärleid, seltskonnast tulenevat lohutust, romantika maitset – ja perekonna tähendust. Nad mõlemad peavad taastama usu inimestesse, kes hoolivad. Pauline tervitab uut sorti perekonna ideed ning Matthew leiab taas kontakti oma võõraks jäänud poja Miles’iga, kellele omakorda lähevad muutused isas sügavalt korda.\nSündmused, mis algavad Miles’i ja tema õe Kareni läbikukkunud katsest tuua Matthew tagasi koju Ameerikasse, viivad Miles’i enda elus selliste tagajärgedeni, mida ta kunagi poleks oodanud. Just õigel ajal õpivad isa ja poeg teineteist taas austama, et unustada mineviku erimeelsused ning minna koos tulevikku. Nende elu õppetundide kaudu leiavad nad kumbki omal moel taaskord armastuse ja lootuse.\nOsades: Michael Caine, Clémence Poésy, Gillian Anderson (telesari "Salatoimikud"), Justin Kirk (telesari "Weeds"), Jane Alexander ("Kramer vs Kramer", "Ring")


Arvutifoorum VISTA • Vaata teemat - BSoD: error 0x00000119\n[ Tänane kuupäev 02 Juun 2020, 02:23 ]\nTeema pealkiri: BSoD: error 0x00000119\nPostitatud: 27 Mai 2011, 21:07\nSee, et ma selle probleemi Win8 alla panin, ei tähenda, et see ainut sellega on... Vistas ja Win7´s võib see viga samuti esineda...\nKuidas antud viga paranada... olen küll leidnud vastavaid programme, mis vead parandaks, aga peale scännimise küsivad nad tasu... Oskab keegi mingit kasulikku nõu anda?\nTundub, et see viga on ikka täiesti random, isegi selle kirja kirjutamise ajal viskas BSoD ette. :/ (aga õnneks on brauserid tänapäeval vaikimisi salvestuvad, et ma saan siit samast jätkata...)\nTeema pealkiri: Re: BSoD: error 0x00000119\nPostitatud: 27 Mai 2011, 21:14\nVideokaardiga seotud BSOD http://answers.microsoft.com/en-us/wind ... b5d79ca2ba\nWindows Update kaudu tulnud videokaardidraiver võib seda põhjustada. Installi videokaardi draiverid maha ja pane tootja kodulehelt draiverid peale on seal kirjas.\nPostitatud: 27 Mai 2011, 21:45\nEks ma ajutiselt hetkel vahetasin lihtsalt videodraiverid ära Device Manager´is, ennem oli ATI HD 5400 seeria koos WDDM v1.2 nüüd Microsoft Basic Displey. Eks ma üritan ATI kodulehelt hankida ja kui see ka probleemi ei lahenda, siis... ma ei tea... Reaalselt töötav arvuti oleks nagu usaldusväärsem, kui et uusimad ja ebastabiilsemad draiverid...\nPostitatud: 27 Mai 2011, 22:10\nVistas või Win 7-is võib ka see viga esineda? Kas on siis esinenud? Kui ei ole ja ainult win8-ga on BSOD ette tulnud, siis formati win 8 maha ja pane toimiv süsteem peale.\nPostitatud: 27 Mai 2011, 22:13\nKatsu ennast nüüd natuke talitseda... kõik vead ei pruugi olla windowsis, vaid ka see mida sinna peale topitakse...\nSee viga võib ka beeta video driveritest´st tingitud olla. Toksi google´sse sisse "0x00000119" ja kui natukene inglise keelt ka mõistad, siis näed, et see ei ole ainult Win8´ga esinenud.\nPostitatud: 27 Mai 2011, 23:02\nGoogles kirjeldatakse kõikvõimalikke vigu kõikvõimalikel tingimustel. Ja error koodid on tihtilugu eelnevate windowsi versioonidega ühtiv ja enam-vähem tähendab sama asja. Ning tihtilugu veakood ei näita täpselt, milline on viga ja kuidas seda lahendada. Näiteks kui ühendad ennast netist lahti ja paned Windows update uuendusi kontrollima, siis saad ka veakoodi. Veakood ei ütle sulle täpselt ära, et sul puudub netiühendus.\nJa see on teooria, et "teistes windowsi versioonides VÕIB see probleem esineda". Kui proovinud ei ole, siis pole mõtet sellist asja üldse öelda, sest see võib eksitada tegelikku fakti, et sul pole teiste versioonidega seda probleemi esinenud.\nVõid ju proovida -> http://www.dcclifecare.com/list/0x00000119.html\nIse ei ole selle lehe asju proovinud ja ei tea, mis tarkvara seal jagatakse, aga kui asja korda saad, siis on hea.\nJa Win 8 alles väga algusjärgus ja mina sinu asemel oma pead veel ei vaevaks selles süsteemis vigade parandamisega. Kui kuulutatakse välja, et antakse testida ja oodatakse tagasisidet, siis tasub probleemist teada anda.\nPostitatud: 29 Mai 2011, 16:14\nRäägin siis natuke oma kogemusest, sai win7mele lastud updatest mingi draiver , kui buutscreen ettetuli, siis natuke ragistas ja kõmm bsod welcome screenini asi ei jõudnud\nlendasin kõmm safemodes divece manageri , lasin maha kõik display driverid jms (screen paneli oma ka ja siis graafika chipi oma.\nsiis töötas laitmatult , sebisin update v2liselt driveri ja volla\nPostitatud: 29 Mai 2011, 17:27\nPeaasi, et kui kõik eelnev ei aita, siis ära lase kõmm arvutit lendu.


Cub Cadet on tõeline ameeriklane! - Stokker - tööriistad, masinad, hooldus\nPuhastustehnika ja -tarvikud1858\nTööriided ja tööjalatsid7679\nCub Cadet on tõeline ameeriklane!\n12.12 2014 15:02\nKindlasti on kõik Aiatehnikaekspertide fännid ja sõbrad ammu märganud, et murutraktorite ja niidukite valikus on ühed vahvad kollased riistad. Tegemist on Ameerika kaubamärgiga Cub Cadet, mille ajalugu ulatub tagasi aastasse 1960.\nOlgugi et meie väikesel Eestimaal pole need mudelid eriti tuntud, on Cub Cadet tõestanud end pika ajaloo ja vastupidavate traktoritega. Aiatehnikaeksperdid soovivad tublid töömasinad ka Eesti inimesteni tuua ning seepärast vaadakem natukene tagasi Cub Cadeti algusaastatele.\nCub Cadet ei olnud esimene traktor, vaid sellele eelnes Cubi-nimeline väiketraktor aastast 1947. Cub Cadeti tootmist alustati 1960 Ameerikas Kentucky osariigis. Esimene mudel kandis nime Cub Cadet Original ja sellel oli peal elektristarteri ja generaatoriga Kohleri 7Hp mootor. Nimetatud mudelit toodeti kolme aasta vältel ning iroonilisel kombel oli selle ülekandesüsteem lahendatud rihmülekandega. See tähendas, et mootori pöörded kanti veosillale edasi rihma abil.\nEsimene mudeliuuendus tuligi siis, kui Originali tootmine 1963. aastal lõpetati. Uued mudelid kandsid nime Cub Cadet 70 ja 100. Need ehitati suure nõudluse tõttu tugevamale mudelile. See tähendas omakorda toekama konstruktsiooniga raami ning rihmülekande asendamist otsevõlli ehk kardaanülekandega, kus hoorattalt kantakse veojõud üle otse ilma oluliste kadudeta. Tänu sellele, et mootori ressursse sai sellise ülekande puhul paremini ära kasutada, puudus vajadus suurema jõuallika järele ning Kohleri 7Hp mootor pesitses ka mudeli 70 kapoti all. Mudelil 100 oli 10hobujõuline mootor, mistõttu eelistati seda suuremate tööde tegemisel. Mudeleid 70 ja 100 toodeti kahe aasta vältel kuni aastani 1965.\nJärgmisena tulid Cub Cadeti liinilt turule Cub Cadet 71, 102 ja 122. Kõige väiksema numbriga mudel 71 oli Cub Cadet 70 edasiarendus ning neil oli palju ühiseid jooni. Mudelid 102 ja 122 olid juba võimsamad, vastavalt 10 ja 12 hobujõudu. Cub Cadet 122 oli esimene sedavõrd võimsa 12hobujõulise mootoriga murutraktor maailmas. Selle ajajärgu traktorid tulid tehasest välja ka juba kandiliste porilaudadega, mis olid samuti siiamaani ebatavalised. Aastal 1966 esitleti mudelit 123, millel kasutati juba hüdrostaatilist käigukasti. Nii tagati sujuvam sõitmine ning puudus vajadus töötamise ajal käike vahetada.\nInimesed olid uue hüdrostaatilise käigukasti suhtes aga pessimistlikud. Seepärast otsustas Cub Cadet mõne traktori kujunduses kasutada tiigri värve ning lasta paljude pealtvaatajate ees traktoritega teha tsirkusetrikke, millega demonstreeriti käigukasti paindlikkust ja vastupidavust.\nMudelid liikusid arvude poolest sammu võrra edasi: välja tulid Cub Cadet 72, 104, 105, 124 ja 125. Mudeli 105 eripäraks oli see, et peale 10hobujõulise mootori pakuti selle klassi traktorile juba end tõestanud hüdrostaatilist ülekannet. Suurim uuendus mudeliseeriate juures oli klaasfiibrist näidikupaneel, millel ilutses ka voltmeeter – sellelt oli võimalik jälgida, kas generaator toodab piisavas koguses voolu.\nAastad liikusid edasi ning väiksemate mudeliuuenduste kõrvalt tuli turule unikaalne murutraktor Cub Cadet 147, mille erilisus peitus selles, et traktorile oli peale pandud 14hobujõuline Kohleri võimas mootor. Kõnealuse mootori hooratas oli nii suur, et selle mahutamiseks tuli laiendada traktori raamiosa. Teine unikaalne omadus oli Cub Cadet 147 mudelil elektriline lisaseadmete tõstmise mootor. Nüüdsest käis kõik nupuvajutusega.\nJärgmised murutraktorid tulidki tehasest välja uuendatud raamiga, mida kutsuti laiaks raamiks (ingl wide frame). Selle raami peale on ehitatud enamik järgmistest traktoritest kuni tänapäevani.\nSuurem uuendus ootas ees siis, kui turule tuli Cub Cadet 149. Selle traktori juures kasutati hüdraulilist tõstemehhanismi standardvarustuses. Tõstemehhanism sai tööks vajaliku hüdrosurve hüdrostaatilise tagasilla survepumbast ning võimaldas kangi liigutamisega lisaseadmeid hõlpsasti üles-alla tõsta.\nTarbijad nõudsid aga üha enam võimsust ja hobujõude. Seetõttu tekkis 1974. aastal vajadus tuua turule veelgi võimsam traktor. Nii tuli Cub Cadet välja mudeliga 169, millel oli 16hobujõuline mootor. Selliseid traktoreid toodeti aga kõigest 4005 tükki ja need on saanud kollektsionääride seas väga populaarseteks.\nJärgmised Cub Cadeti mudelid on tuntud kui Quiet Line’i seeria traktorid. Esindatud olid mudelid 800, 1000, 1200, 1250, 1450 ja 1650. Nende ühised tunnusjooned olid kinnine mootorikate, mootorikinnituspadjad ja suurem summuti – kõik selleks, et vähendada mootori tekitatud müra. Need pingutused kandsid vilja ning traktorid olid kõikidest varasematest mudelitest palju vaiksemad. Quiet Line’i traktoreid toodeti aastani 1979. Need on seniajani kõige kauem tootmises olnud Cub Cadeti mudelid.\nNagu kõik teised tootjad oli Cub Cadetil tarvis ka odavamat nn supermarketimudelit. 1974. aastal sündiski 8hobujõulise Kohleri mootoriga mudel 800. Nüüd oli võimalus soetada Cub Cadeti valikust soodne ja hea traktor. Paraku oli kvaliteedi ja töökindluse nimel tehtud pingutus siiski liiga suur ning võrreldes konkurentidega osutus traktori hind liiga kõrgeks. See tähendas omakorda seda, et aastal 1976 lõpetati Cub Cadet 800 tootmine üldse ära. Kuna kõnealust mudelit toodeti vaid 3000 tükki, on see tänapäeval kõige haruldasem Cub Cadeti traktor.\nJärgmine nn supermarketimudel oli 1100, mille ainulaadsus seisnes selles, et esimest korda ajaloos võttis Cub Cadet kasutusele Briggs & Strattoni mootori, mis võimaldas langetada traktori hinna konkurentide tasemele. Kasutati ka odavamat 4käigulist käigukasti, millele kanti veojõudu üle rihmülekandega.\n1981. aastal võeti Cub Cadeti kaubamärk vastu MTD perekonda, kes tänapäeval ka hoogsalt Ameerika kvaliteetbrändile uuesti elu sisse puhub. Moodsad traktorid on väga nõutud ning tänu suurepärasele ajaloole võetakse neid ka kõikjal hästi vastu.


KUMMUT NORDIC BIANCO 1, VALGE HIND | kaup24.ee\nKummut Nordic Bianco 1, valge\nKummut Nordic Bianco 1, valge hind\nSäästke: € 9284\nToote kirjeldus: Kummut Nordic Bianco 1, valge\nKorpus on valmistatud 32 mm lakitud puitkiudplaadist (MDF), otsad HDF plaadist;\nFassaad on valmistatud 16 mmm lakitud puitkiudplaadist (MDF);\nKummuti mõõdud: kõrgus - 76 cm, laius - 91 cm, sügavus - 40 cm;\nKaasaegne itaalia stiilis kummut koos 3 sahtli ja 2 riiuliga võimaldab teil mugavalt esemeid hoiustada ja anda elutoale või magamistoale klanitud ilme.\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. Kummut Nordic Bianco 1, valge meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nSoovitame osta koos Kummut Nordic Bianco 1, valge\nÜldine informatsioon tootest: Kummut Nordic Bianco 1, valge\nKauba ID: 3057658\nMööbli kollektsioon: Nordic Bianco\nSoovitame osta koos: Kummut Nordic Bianco 1, valge\nTagasiside tootele: Kummut Nordic Bianco 1, valge\nKüsimused ja vastused toote kohta: Kummut Nordic Bianco 1, valge


Spordikooli vollepoisid võitsid karikavõistlustel hõbeda - Sport - Saarte Hääl\nSpordikooli vollepoisid võitsid karikavõistlustel hõbeda\n28. jaanuar 2020, 0:15\n“Turniir oli hea,” tõdes treener Cristin Lepp. “Meil olid tõusud ja olid mõõnad, aga lõpetasime ilusti ning näitasime nende kolme päeva jooksul viimases otsustavas kohtumises kõige paremat mängu. Olen poistega väga rahul.”\nVõistkonna endine treener ja mängijate oskustele aluse pannud Asko Esna ütles, et jälgis kogu aeg, mis poisid teevad ja mille heaga nad hakkama saavad.\n“Teadsin juba pikemat aega, et sellest grupist võib midagi tulla ja need hõbemedalid on pika töö vili. Mul on ääretult hea meel ja järelikult suutsin Saaremaal ka midagi hästi teha ning see ei olnud lihtsalt mahavisatud aeg,” lausus ta.\nReedel võitis Saaremaa SK 3 : 1 SK Tats Kiilit ja NeemecoGerardosToys/ Kohila valda samuti 3 :1. Laupäeval kaotati 1 : 3 Selver Tallinn SK I-le ja võideti Võru SK-d 3 : 1. Pühapäeval oli enne viimaseid kohtumisi võrdselt 9 punkti Saaremaal, Selveril ja SK Tats Kiilil.\nEsmalt alistas Saaremaa SK Olerex/ Veski Mati Tartu 3 : 0 ja sellega oli medal kindlustatud. Kulla võitmiseks oleks Selver ja SK Tats Kiili pidanud mängima 3 : 2. Paraku jäid viimased 3 : 0 peale. Nii võitsid Spordiklubi Tats Kiili ning Saaremaa Spordikool 5 mängust 4 ja kogusid võrdselt 12 punkti. Seega otsustas kuldmedali saatuse üldine geimide suhe, mis Tatsil oli 13 : 3 ja Saaremaal 13 : 6. Tats Kiilile seega kuld, Saaremaale hõbe ja Selverile pronks.


RAAMATUBLOGI: Mike Tysoni elu: vahepeal kõvasti trenni ja poksimist, siis narkootikume, seksi ja kaklusi - Delfi Sport\nRAAMATUBLOGI: Mike Tysoni elu: vahepeal kõvasti trenni ja poksimist, siis narkootikume, seksi ja kaklusi\nMike Tyson ja Larry Sloman, „Vaieldamatu tõde“, tõlkinud Maris Sõrmus, Helios, 474 lk.\nKui Muhammad Ali on poksijatest suurim, siis Mike Tyson kahtlemata skandaalseim. Skandaalne on ka tema biograafia, sest spordist on seal juttu napilt, küll aga elu ja raha põletamisest.\nKui sa sünnid tumedanahalisena Brooklinis, su bioloogiline isa on teab kus ja mittebioloogiline tavaline tänavahulgus, emal on ükskõik, nagu ka sul endal – koolis käia ei viitsi, varastad, kakled – siis satud sa ühel hetkel vanglasse, kui pole eelnevalt siitilmast lahkunud. Kümnesse! Tysonil on tuttavad nii noorte kui pärisvangla.\nTavaline Brooklini pätt veedab osa elust narkouimas või purjuspäi, naised on võtta-jätta, naudib eksistentsi gängis – annab kellelegi lõuga, teinekord satub tulistamiste keskmesse, teab politseinikke nimepidi…\nOot, kas Tyson polnud mitte noorim raskekaalupoksi maailmameister, peagi absoluutne maailmameister, üks ajaloo vägevamatest?\nOli, aga seda puhuti, kui aeg-ajalt elumere lainetest välja ulpis, et järjekordne vastane mättasse lüüa ning miljonid tasku pista.\nVaata millise nurga alt tahad, Tyson oli kaak. Kaak, kellele jumal andis võime poksida ning viis õigel hetkel kokku hullu geeniuse, treener Cus D’Amatoga. Polnuks Cusi, ei teaks maailm Tysonit.\n28 esimesest profimatšist võitis Tyson 26 nokaudiga, neist 16 esimeses raundis. Üks tiitel järgnes teisele, lõpuks olid tal koos kõik meistrivööd. Ja mis siis?\n„Elasin valgete inimeste viisakas maailmas, kuid sisimas olin verejanuline tapja,“ kirjeldab end Tyson ja meenutab üht tänavakaklust. „Kargasin talle kõrri ja hakkasin teda peksma, lüües ta pead mitu korda vastu kõnniteed, kuni ta oli omadega läbi.“\nEi saa öelda, et Tysoni elu olnuks vägistamissüüdistusega vanglasse sattudes karm olnud.\n„Vaatasin läbi oma fänniposti ja valisin tüdrukud, kes meeldisid mulle enim. Kirjutasin neile: „Kuule, kas tahaksid mulle külla tulla? Saadan sulle pileti.\nKui tuli esimene tüdruk, istusin juba väljas laua ääres. Ma ei läinud teda tervitama, vaid jäin istuma, mõeldes, mida kõike ma temaga teen. Ta tuli minu juurde, suudles mind ja – pauhh – keerasin ta ümber.\nTal võis olla AIDS või midagi sellist. Olin hoolimatu. Tõstsin ta lihtsalt enda peale ilma, et oleksin kondoomi kasutanud. Jumal, ma isegi ei teadnud seda tüdrukut ja me tegime seda päise päeva ajal.“\nNeed on vaid paar näidet sadadest, millist elu saab elada absoluutne tšempion. Miljonid siia-sinna, üks tüdruk teise järel, vahepeal kõvasti trenni ja poksimist, siis narkootikume ja kaklusi… On elatud, võib Tyson ausalt öelda.


Millised on naiste jaoks kasulikud kuupäevad?\nPuu on vitamiinide ja toitainete allikas! Igapäevaelus kasutatakse neid pidevalt keedetud, kuivatatud, kuivatatud ja värskena. Üks väärtuslikest toodetest, mis tulevad meile kuumadest riikidest, on kuupäevad!\nNende väikeste, kuid maitsvate ja meeldivate lõhnavate puuviljade puhul on naistele kasu märkimisväärne. Puuviljal on ainulaadsed omadused ja selle toiteväärtus jääb kõrgeimal tasemel!\nAlates iidsetest aegadest on kuupäevi kasutatud pinguldava tootena. Puuviljakomponendid sisaldavad rohkem kui 15 mineraalset ainet ja sooli. Tselluloosis ja nahas sisalduvate vitamiinide taset võrreldakse apteegi parimate vitamiinikomponentidega. Seedetrakti ainevahetuse normaliseerimiseks on olemas ka taimseid kiude.\nPuuvilja viljaliha sisaldab suures koguses süsivesikuid ja rasvad ei ületa 0,5% puuvilja kogumassist. Üks olulisi kuupäevi tähistavaid väärtusi on kahjuliku kolesterooli puudumine. Kui keha kuupäevad korrapäraselt kasutate, luuakse alus, mis ei sünteesita vajalikke aminohappeid.\nNaiste keha on stressi suhtes vastuvõtlikum, mis põhjustab sisemiste organite ja naha kiiret vananemist. Puuviljas sisalduv trüptofaan aeglustab rakkude surma, on tooniline ja rahustav toime.\nNaised, kes kannatavad hüpertensiivsete kriiside ja teiste südame-veresoonkonna haiguste all, on vaja lisada nende viljade toitumisse. Suure kaaliumisisalduse tõttu muutub südame lihaste paindlikkus. Kuupäevad on klassifitseeritud kõrge suhkrusisaldusega magusate puuviljadega.\nKõhunäärme normaalse funktsiooni korral imenduvad nad hästi ja stabiliseeruvad kudedes, moodustades täiendava energia. Aktiivse eluviisiga ja kehva toitumisega sellises rütmis saate süüa kaarti kuupäevi, mis täiendavad energiaallikaid.\nKompleksi kõige olulisem komponent mis tahes toidulisandites on B-rühma vitamiinid. Seal on need piisavas koguses, et toetada seedetrakti, maksa, veresoonte ja närvisüsteemi. Ülekaalulisuse tagajärjel on oluline B5-vitamiini tarbimine, mis toimib rasvade ainevahetuse komponendina.\nKui on vaja süüa kuupäevi\nRõhu hüppamine, kaaliumisisalduse puudumine, vereringesüsteemi halvenemine.\nNõrgenenud immuunsus, sagedased viirushaigused, aneemia.\nToidu seedimist soodustavate ensüümide ebapiisav tootmine, seedetrakti funktsionaalsuse muud tüsistused.\nStress, unehäired ja muud kesknärvisüsteemi haigused.\nLibiido vähenemine naistel.\nPärilikkuse vähi risk.\nRasedate ja tööl olevate naiste terviseseisundi kuupäevad\nNeed viljad loote kandmisel annavad suurt kasu emale ja lapsele. Toote positiivne toime laktatsiooni ajal.\nKuid milline on puuviljade kuupäevad? Need sisaldavad piisavalt rauda, et suurendada hemoglobiini. Puuviljade igapäevane serveerimine suurendab kõigi kudede rikastumist hapnikuga. Rasedate naiste jaoks on tähtis regulaarselt väljaheide. Kuupäevadel on soolemotiilsuse häired sõltuvalt lahtistavast ja kinnitusest.\nPuu viljaliha aitab kaasa naise tugevuse ja piima sissevoolu kiirele taastamisele. Aasia ja Aafrika rahvaste seas omistatakse nendele puuviljadele maagilised omadused. Puu on seotud viljakusega, nii et tüdrukud, kes tahavad rasestuda, kasutatakse suurtes kogustes kuupäevadel. Samuti on toote komponendid ennetavad enneaegset sünnitust.\nKuupäevad ei ole iseseisvad rasvapõletustooted. Nad on üsna kõrge kalorsusega ja hea toitumisega ilma toitumiseta võib naine kaaluda. Kuid nad võivad asendada kõik lihtsad süsivesikud - leib, kuklid, saiakesed ja suhkur.\nPuuviljad pikaks ajaks nälga. See aitab kaasa toiduainete kiu kõrgele tasemele, mis on pika aja jooksul töödeldud. Maksimaalse efekti saavutamiseks söödavad puuviljad enne kalorite tasakaalu korrigeerimist.\nLisage kuupäevi toidule ja lastele. Võite teha jooke, salateid või lisada need müslisse. Alkohoolsete jookide ajal söögi ajal soovitatakse panna plaate kuupäevadest. Nad teevad suurepärase joobeseisundi. Nad nõuavad päeva jooksul tavalisel vees. Enne alkoholi serveerimist soovitatakse juua väikese koguse vedelikku ja süüa käputäis puuvilju.\nKuupäevad on valmistoode, neid saab tarbida kuuma tee või piimaga. Kõrge kalorsusega toidu ülemäärane tarbimine mõjutab teie heaolu negatiivselt. Toitainete säilitamiseks on päevas vaid kümme neist. Kui naisel on liigne harjutus, võib annust suurendada.\nPalju kasulikke omadusi pannakse esimesel real enamiku puuviljade seas kuupäevad, kuid mõnda inimrühma ei ole välistatud.\nKõhu happesus (sagedased kõrvetised, hapud ja kibedad uimed).\nUrotiiaas (suurenenud kaltsium toob kaasa neerude halvenemise).\nSoole või kõhu kroonilised haigused nõuavad toidu koostise kuumtöötlust. Puuviljade jäätmed mõjutavad mao limaskesta kergelt ja maitse jätkub.\nMagusad kuupäevad võivad pärast nende kasutamist kahjustada suuhügieeni. Karisus on pöördumatu protsess, millest põletikuline protsess võib minna igemetele ja hammaste kanalitele.\nPulliit ja gingiviit on ohtlik rasedatele naistele. Pärast söömist saab hambad põhjalikult puhastada. Kui te ei saa hambaid puhastada, on soovitatav süüa hapu - õuna - mandariini. Happel on suhkru rikkimine.\nKasulikud on ainult need kuupäevad, mis on kvaliteetsed. Pikaajalises ladustamissüsteemis töödeldakse neid spetsiaalse koostisega, nii et enne toote ostmist on toote parem ülevaatus. See võib põhjustada krambihoogu. On oluline osta tõestatud tooteid kauplustes, kus on märgitud kvaliteedisertifikaat. Vanad viljad on kortsus, neil on palju pragusid. Parem on osta luupaega sees. Nii et nendes on kasulikud komponendid enam püsivad.\nTäiskasvanud puuviljadel on rikkalik ja tumedat varjund, magus ja kergelt lõhnav lõhn. Kuivatatud kuupäevad on täiesti vaakumpakendis või külmutatud. Nõuetekohase ladustamise korral ei kaota nad kasulikke omadusi.\nVärsked puuviljad omavad tugevat antioksüdantset toimet, kuid nende kujul leidmine võib toimuda ainult oktoobrist detsembrini. Värskeid ja kuivatatud puuvilju soovitatakse pesta veevooluga tolmu ja võimalike töötlemisvahendite maha hoidmiseks.\nKuupäevad - raviks, toidul või ravimil?\nTänapäeval, kallid lugejad, räägime kuupäevast, kuumad riigid jõudnud puuviljad on juba ammu ja kindlalt meie dieeti jõudnud ja neid on nii palju armastanud. Egiptuse ja Saudi Araabia peetakse kuupäeva peopesa sünnikohaks. Vana legendide kohaselt andsid jumalad tähtajad elulistele omadustele - paranema, päästa näljast, leevendama halbu mõtteid ja rõõmu, ja egiptlased on väga vanadest aegadest kummardanud kuupäeva peopesa, pidades seda rahvuspuuks ja nimetades kuupäevaks marju.\nAraabia maade elanikud nimetavad neid magusaid puuvilju kõrbe leiba, neid söötakse värskelt, kuivatatakse, kuivatatakse ja valgevene kuupäevad kuuluvad olulise osa toidust.\nHiinas on paljude pikkade maksade puhul peamised toidud kuupäevad, mistõttu neil on elu pikendamise võime. Meie kodumaal on kuupäevad juba ammu juurdunud ja neid ei peeta enam eksootilisteks, neid tarnitakse erinevatest riikidest ja sõltuvalt kasvukohast jagatakse need erinevatesse sortidesse ja liikidesse. Millised on inimkeha eelised ja kahjustused? Räägime sellest.\nKuupäevad Kasu ja kahju inimese keha\nToitumis-, toitumis- ja ravimite omaduste kuupäevad on võrdsed teraviljaga, need on kasulikud nii lastele kui ka täiskasvanutele ning ka väga maitsev, see on tõeline delikatess, mis võib asendada tööstuslike vahenditega toodetud kompvekke. Kuupäevad - suurepärane energiaallikas, nad rahuldavad kiiresti nälga, neid saab kasutada suupistete vahel, kus on suurenenud füüsiline koormus ja emotsionaalne stress. Kõikidel juhtudel küllastavad kuupäevad kehas oluliste toitainetega, toonivad, suurendavad jõudu ja energiat ning avaldavad positiivset mõju vaimsetele võimetele.\nKuupäevad eristuvad teistest puuviljadest peamiselt nende kõrge kalorsusega ja madala veesisaldusega. Kuupäevad sisaldavad valke, süsivesikuid, küllastumata rasvhappeid, toidu kiudaineid, samuti inimestele väga olulisi mineraale. Suurtes kogustes leiti rauda, kaltsiumi, magneesiumi, kaaliumi, fosforit, naatriumi, vase, väävli, fluori, seleeni ja teisi mineraalseid aineid. Kuupäevad sisaldavad aminohappeid, mida ei leidu teistes viljades, kui need on eriti väärtuslikud. Lisaks on aegadel rikkad vitamiinid B, C, A, PP.\nKuupäevad on kõige magusamad puuviljad, 100 grammi kuupäevad sisaldavad 50% fruktoosi ja umbes 25% sahharoosi. Need on kiiresti seeditavad suhkrud, seega saate kuupäevade abil leevendada pingeid ja parandada aju aktiivsust nii kiiresti. Kuupäevad, võrreldes muude puuviljadega, sisaldavad suures koguses süsivesikuid. Kuupäevad on seedeorganite jaoks lihtsad toidud, neid on väga lihtne seedida ja aidata kaasa muude toiduainete seedimisele.\nMillised on tervise kasulikud kuupäevad?\nPikemat aega kasutati kuupäevi mitte ainult toiduna, vaid ka terapeutiliste ainetena, neid köhiti edukalt kasutada ja see ravim on lastele väga populaarne. Selle ettevalmistamise kuupäevad pestakse, tükeldatakse, valatakse külma veega ja keedetakse. Nõua ja jooma klaasi kolm korda päevas, olenemata söögist. Iga liitri vee kohta peate võtma 50 grammi kuupäevi.\nToitainete kõrge sisaldus kuupäevades aitab kiiresti toime tulla nakkushaiguste ja põletikuliste haigustega, kuna teadlased avastasid aspiriini lähedased ained oma kuupäevadel.\nKuupäevad tugevdavad südame tööd, kuna need sisaldavad palju kaaliumi, samuti parandavad maksa, neerude toimimist, reguleerivad soole mikrofloorat ja aitavad aneemiat.\nKuupäevad on kasulikud inimestele, kes põevad soole anotooniat ja kõhukinnisust, kuna neil on kerge lahtistav toime ning inimesed, kellel on maohappe suur happesus.\nHaiguse ja taastumise ajal söödaks kasulikud kuupäevad, kuna nende koostise tõttu suurendavad nad kehas kaitsvaid funktsioone, tugevdavad immuunsüsteemi.\nInimestel, kes kannatavad hüpertensiooni all, on samuti kasulik lisada oma dieedi kuupäevadesse, mis ei sisalda kolesterooli, ja nendes sisalduv suhkur on loomulik ja kiiresti seeditav.\nKuupäevad suhkru edukaks vahetamiseks erinevates nõudes, on neil väikestes kogustes lubatud kasutada isegi diabeetikute poolt, kuid sel juhul on vajalik konsulteerimine arstiga.\nJa ka kuupäevad on meile kasulikud onkoloogia ennetamiseks.\nKalorikursused. Mitu kuupäeva ma võin päevas süüa?\nNagu ma juba märkisin, on kuupäevad kalorivaese toote, 100 grammi selle puuvilju sisaldab 274 kilokalorit, nii et nad imenduvad kehas kiiresti, pärast pikka aega ei ole näljahäda.\nToitainete säilitamiseks piisavalt toitaineid, et süüa ainult kümme kuupäevi päevas.\nUsutakse, et kuupäevadel on olemas kõik, mis on vajalik inimese keha toimimiseks.\nMitu kuupäeva ma lasen lastele anda?\nLapsed vajavad päevas 2-4 suurt kuupäeva.\nTõsise naha tõttu arvavad paljud inimesed kuivatatud puuviljade kuupäeva, kuid enamasti müüakse värskeid saite. Kuupäevad on klassifitseeritud pehmeks, poolpehmeks ja kuivaks, sõltuvalt nende ladustamisest, enne kui need riiulid löövad. Kuupäevad kogutakse varakevadel ja hilissügisel ning neid on hästi salvestatud, nii et saate neid aastaid osta.\nMõnikord on värsked kuupäevad külmutatud kauplustes ja sulatatakse enne müüki, mõnikord on nad ebaküpsed ja seejärel viljad valmivad transportimise ajal. Sellistel juhtudel ei ole neil üsna sile nahk ja need on kuivad või kuivanud.\nOstmisel peate tähelepanu pöörama välimusele, parima kvaliteediga tagavad siledad läikivad nahad. Ärge võtke karastatud, peenestatud, murdumisi ja fermentatsioonivarude lõhna.\nMa ise ostan kuupäevi või turult müüja sõber, kus ma ostsin kõik vürtsid. Ta kindlasti soovitab, millised kuupäevad on kõige paremini osta. Või tuua nad ülejäänud lõunapoolsetest riikidest. Sel aastal, nii rõõmustavalt, mul oli Tuneesias kuupäevadest südamlik toit, tuues natuke koju.\nMulle meeldivad kuupäevad, et minuga koos töötada suupistetena. Ja teed kristalliseerunud asemel on alati hea nälja rahuldamiseks.\nKuidas säästa kuupäevad\nKodus värsked kuupäevad on külmikus hästi säilinud, nad püsivad ja ei kaota oma omadusi kuu aega. Kuupi tuleb hoida tihedalt paigaldatud kaanega konteinerites, et puuviljad ei absorbeks teiste toodete lõhna. Kuivatatud ja kuivatatud päevade nahk muutub kleepuvaks, võib saada mustuse ja mitmesuguseid mikroorganisme, nii et neid ei soovitata hoida väljas. Enne kasutamist loputage voolava veega.\nKuupäevad on maitsvad ja toidavad ise. Parim võimalus oleks lihtsalt süüa kogu kuupäevade kuivatatud puuvilju, unustamata luu eemaldamist. Koori ei tohi mingil juhul eemaldada - see sisaldab palju väärtuslikke aineid ja jämedat kiudu.\nJa neid saab ka toiduvalmistamisel kasutada, kuna nende maitse ja tervislikud omadused suurenevad. Kuupäevasid saab lisada salatidele, nendega küpsetatud pirukate, kuklid, omatehtud küpsised, võite valmistada želee ja hautatud puuvilju. Saate lisada kuupäevi teravilja hommikusöögiks, köögivilja hautis, vaid muudab selle maitsevamaks. Enne toiduvalmistamist kuivad ja kõvad kuupäevad leotatakse vees või kuumas piimas, nii et neile naaseb pehmus.\nNüüd jagan mõnda oma lemmikretseelt koos kuupäevadega. Mul oleks hea meel kuulata oma lemmikretsepte.\nTäidetud pähklite kuupäevad, suurepärased maiustused ja muud hõrgutised, neid saab serveerida ka piduliku laua jaoks. Täite jaoks võite võtta mandleid, pähkleid, sarapuupähkleid, igal juhul on see maitsev ja väga kõrge kalorsusega.\n300 g suuri kuupäevi, loputage sooja veega ja loputage külma keedetud veega, pühkige salvrätikuga. Lõika puu kaheks pooleks, eemaldage luu.\nTäitmiseks valmistage 3 spli hakitud pähklit, 3 kanaliha munavalget ja 1/2 tassi pulbristatud suhkrut. Sega proteiinid pulbristatud suhkruga tugevas vahus, lisage tükeldatud pähklid, segage ja täidake selle segu kuupäevad. Pange roog - ja delikatess on valmis!\nRetsept kasutab toorest munadest pärit valke, mis võivad sisaldada salmonelloosi, mikroorganismi, mis põhjustab soolehaigust, munareklaam peab olema usaldusväärne ja testitud. Kui te pole munade kvaliteedi suhtes kindel, vahetage kana munad vutimunadega. Sellisel juhul peavad nad olema kaks korda suuremad.\nKallike jaoks võtke:\nAlates kuupäevast võite teha hommikukooteid, mis sarnanevad trühvlitega, millisteks kuupäevadeks peate paariks valmistama, kuni need pehmendavad, siis eemaldage luu ning peeneks lõigake kuupäevad või purustage kartulipüreeks.\nSegada palju kuupäevi mee ja maapähklitega, vormida pallid, rullida neid purustatud maapähklites ja panna vaas. Krisostomusmasinas saate lisada lusikatäis kohest kohvi, et anda kommid kohvi maitse ja aroomi.\nVaatame veel ühte videot meie tervise kuupäevade eeliste ja ohtude kohta.\nKuna kuupäevad on kalorsusega toidud, ei tohiks neid kuritarvitada, sest suhkru kõrge sisaldus ei võimalda rasvumisega inimestel neid puuvilju kasutada. On vaja piirata kuupäevade ja diabeediga patsientide kasutamist. Fruktoositalumatusega inimestel on anamneesid vastunäidustatud.\nJa me mäletame ka tarkust - vaadake tähelepanelikult teavet, kui palju kuupäevi saame päevas süüa. Lõppude lõpuks läheme sageli ära ja kui see hobia on liiga suur, siis tervise kasu asemel saame vastupidise tulemuse. Kuupäevad lagunevad piisavalt kaua, sellega saame tekitada kõhukinnisust ja seedetrakti normaalse aktiivsuse häireid.\nSiin on selline teave meie keha kasutegude ja ohtude kohta. Soovin teile tervist, head tuju ja elu lihtsad rõõmud.\nJa hingele kuulame täna Ernesto Cortazarit - hetke, mida alati mäletate


Ulmefoorum.eu :: Vaata teemat - TOS - 1x27 "The Alternative Factor"\nTOS - 1x27 "The Alternative Factor"\nPostitatud: Püh Mai 01, 2005 5:59 pm Teema: TOS - 1x27 "The Alternative Factor"\nEpisood on eetris esmaspäeval, 2. mail 2005 kell 23:25 ETV's\nTähelaev Enterprise on lõpetanud uue planeedi kaardistamise ja valmistub lahkuma, kui neid tabab ootamatult ruumitõuge. Spock selgitab, et magnetvälja “vilksatus” on planeedi gravitatsiooni hetkeks nulli viinud. Planeedil täheldatakse eluvormi ning maabunud meeskond leiab eest kosmoselaeva ja habetunud mehe. Ent kogu universumit tabanud tõuge on tühjendanud Enterprise’i toiteallika ning 10 tunni pärast ähvardab laeva kokkupõrge planeediga. Lugu, mille mees neile räägib, annab märku lähenevast ettekujutamatust katastroofist.\nPostitatud: Teis Mai 03, 2005 10:47 am Teema:\nOlen ilmselt siis essa täna, nagu paistab. Tegelikult juhtus minuga jälle see, mis juhtuma poleks pidanud - kirjutasin kommi valmis, vahepeal aga logis süsteem mu välja ja kogu mu töö ja vaev haihtus. Nii et kui keegi vahepeal ette jõudis ...\nNii ma siis hakkan otsast peale. "Alternative Factor" on episood, mis igasugustest halvimate edetabelites juhtival positsioonil. Muidu mulle need edetabelid eriti korda ei lähe ja oma arvamust ma nende põhjal ka ei kujunda, aga antud juhul olen nendega nõus - see oli üks igav ja segane osa.\nMulle jäi asja point täiesti segaseks. Mismoodi saavad kaks universumit sõltuda mingist kahest inimesest? Võib olla olin liiga väsinud aga ma ei saanud tõesti asjale pihta. Analoogset duaalsuse teemat (üks hea ja teine halb tegelane) on ka käsitletud juba episoodis "Enemy Within" ja seda tunduvalt paremini, nii et ses suhtes ka midagi uut siin ei olnud.\nLazarus oli lihtsalt tobe. Eriti jabur oli see tema korduv kaljult kukkumine. Episoodi autorid oleks võinud lasta tal efekti mõttes veel paar korda kukkuda, siis oleks see juba tõeliselt lollnaljakas olnud, miks nad seda küll ometi ei teinud?\nMa ei arva sellest näitlejast ka mitte midagi. Ja Lazaruse igas stseenis erinev habe oli ka nõme. Mul ei olnud üldse kahju, et ta sinna "koridorisse" igaveseks lõksu suleti, täitsa ükspuha oli, üks Lazarus ees või taga.\nEriti ruineerivad olid need "tuunitud " võitlusstseenid paralleeluniversumis. Pikad ja igavad, püüdsin kõigest hingest mitte magama jääda (asi, mis mind tavaliselt Trekki vaadates ei ähvarda).\nÕnneks on järgmine osa "City on the Edge of Forever". Siis saan ma häid hindeid anda ja ülistavaid komme kirjutada. Eilne osa aga väärib 4 punkti, mitte enam.\nPostitatud: Teis Mai 03, 2005 10:57 am Teema:\nNjah, ei meeldinud eriti see osa.\nNagu Shadow mainis juba, oli see liiga segane ja erilist mõtet ka episoodis ei paistnud olevat.\nLazarus ise oli väga ebaõnnestunud tegelane. Kui ma teda nägin, siis esimene mõte oli "milline nõme võltshabe" . Tegevust ju nagu oli, aga kõik tundus ikka kuidagi igav.\nAinuke pluss jääb vist eriefektide kohale. Lazaruse süstik oli vist üks vähestest kosmoselaevadest peale Enterprise'i, mida me TOS's üldse nägime, kuigi ta nägi üsna totakas välja; ütleme siis, et episoodi vääriline. Enterprise planeedi poole tulistamas pole kah kuigi sage nähtus, aga ma ei saa aru, miks selle süstiku hävitamiseks nii kaua kulus, tähelaeval peaks äkki ikka võimsamad relvad olema?\n6 punkti, olen lahke.\nPostitatud: Teis Mai 03, 2005 2:05 pm Teema:\nKahjuks jään selle nädala kirjutisega tsipa võlgu kuna osa käi tänu tööülesannete täitmisele vaatamata. Siiski tundus ka mulle juba lühikirjeldust lugedes kuidagi ilmelik osa tulema Panin kesktee e. 5 punkti.\nKui kordusele peale satun, katsun ää vaadata.\nPostitatud: Teis Mai 03, 2005 8:16 pm Teema:\nTegelikult, mul tuli meelde, siiski siiski. Midagi lahedat oli ikka ka, ma unustasin.\nTõeliselt naljakas oli see koht, kus Kirk tormab sõnagi lausumata Lazarusele kallale - teiste näoilmed on lahedad. Ilmselt nad ei saanud millestki aru, siis jälgisid lihtsalt huviga, mis toimub, vahele ka ei hakanud minema. Ju arvasid, et nende kapten on aru kaotanud.\nPostitatud: Reede Mai 06, 2005 8:00 pm Teema:\nKa mina ei pidanud seda osa eriti heaks ja ei oskagi seekord mingit süvaanalüüsi teha, sest selles osas ei toimunudki minu arust midagi märkimisväärset.\nSeekord oli siis kogu idee nõrk ja sellega kaasnes ka nõrk teostus.\nKogu sündmustik oli äärmiselt igavalt üles ehitatud ning see ei meenutanud enam Star Treki, vaid mingil madalamal tasemel olevat sarja.\nKõige hullem asi episoodi juures oli muidugi tobeda väljanägemisega Lazarus ja tema igavad võitlused paralleeluniversumi Lazarusega.\nAinuke asi, mis pani mind sellele osale panema üpris kõrged 6 punkti, on see, et selles osas toodi esimest korda Star Treki paralleeluniverumi idee kui seesugune. Sellest ideest sünnib hiljem fantastilisi episoode, nagu näiteks "Mirror, Mirror"\nPostitatud: Nelj Veeb 08, 2007 2:31 pm Teema:\nOehh, Charlie X on selle kõrval masterpiece. Mitte et ta nii halb oleks olnud, kuid tõsiselt igav. Kui ma oleks seda kuskil 23:00 või 00:00 vaadanud, oleks kohe magama jäänud. Alternatiivuniversumi ideed saab paremini rakendada, aga ei. Ainult näeme, kuidas Lazarus mägedes ronib, pealekauba veel kukub kah. Ja tegelane oli ka väga imelik, igas teises stseenis oli habe muutunud, näitleja polnud ka suurem asi. Kõige igavamaks pean seda imelikku effekti mida nad kasutasid, kui need seal paralleeluniversumis kaklesid, lausa uni tuleb silma seda vaadates.\nOehh, nii sisutühi, mõtetu ning igav episood.


Siuru fondi esimese stipendiumi pälvis Kristjan Haljak - Kirjandus - Kultuur\nSiuru fondi esimese stipendiumi pälvis Kristjan Haljak\n30. aprill 2018, 22:00\nSiuru stipendiaat Kristjan Haljak (keskel) stipendiumi üleandmisel.\nEsmaspäeval, 30. aprillil kuulutas Eesti Kirjanike Liidu esimees Tiit Aleksejev Estonia talveaias välja Siuru fondi esimese stipendiaadi, kelleks liidu eestseisus valis Kristjan Haljaku.\n«Siuru fondi eesmärgiks on toetada oma loometee alguses olevaid autoreid, kelle teosed on kantud Siuru vaimust,» ütles Aleksejev. «Siuru vaimu all peame silmas ühtaegu nii värskust kui ka väljapeetust. Olid ju Siuru liikmed omal ajal nimelt säärased mässumeelsed noored, kellel oli silmapaistev kirjutamisoskus, mille kaudu nad tõid eesti kirjandusellu uusi tuuli. Seda tunnustame ka stipendiaatide puhul.»\nKristjan Haljak (1990) õpib Tallinna Ülikoolis doktorantuuris prantsuse kirjandust ning peab õpetajaametit Tallinna Inglise Kolledžis. Ta on avaldanud luulekogud «Palavik» (2014), «Conceptio Immaculata» (2017) ja «Uus inimene» (2017), tõlkinud Charles Baudelaire’i loomingut ning avaldanud kirjutisi kirjandusajakirjades Värske Rõhk, Looming, Vikerkaar ja Tõlkija Hääl. Tema loomingut on nimetatud sügavaks, mänguliseks, vaimukaks, dekadentlikuks.\nSiuru fond loodi mullu sügisel Estonia talveaias lavastuse «Siuru õhtu 100» esietendusel. Fondi esimene stipendiaat kuulutati välja lavastuse viimasel etendusel. Ühingu juubeliaasta puhul loodud lavastus kandis mõtet heita pilk tollasele ajastule ja õhustikule. Lavastuses tegid kaasa Ester Kuntu, Laura Kalle, Liisa Saaremäel, Christopher Rajaveer, Karl Laumets, Jürgen Gansen, Tõnn Lamp ja Kaspar Velberg. Klaveril saatis Jaak Jürisson, kunstnikud olid Anu Konze, Anna-Liisa Pärt ja Martin Mikson.


Kui su elu olekski seiklus | Buduaar\n2010. aasta 11. aprill 19:32\nMe kõik oleme kuulnud klišeena kõlavat ütlust “Elu on seiklus“. Kahjuks enamik meist seda klišeena võtabki ega hakka sellesse ütlusesse süvenema. Aga kui siiski süveneks korra …\nInimeste sünniõigus on olla õnnelik ja rikas. Mitte üheski seaduses ega isegi pühas raamatus ei ole kirjas, et inimesed peavad olema õnnetud ja vaesed. Uskumuse, et õnnelikuks saamiseks tuleb palju pingutada ning raha teenimiseks on välja valitud vaid üksikud, on inimesed ise omaks võtnud alateadlikult ning just see on põhjus, miks need meie käitumist juhivad, mitte see, et maailm on niimoodi üles ehitatud.\nKuidas võiks aga meie elu muutuda juhul, kui asendaksime oma sõnavaras sõna “elu“ sõnaga “seiklus“? Iga kord, kui sa räägid oma elust – on see siis hea või halb –, räägid sa oma seiklusest. Aga oma seiklusi saame me ju valida. Kui sa lähed sõpradega Itaaliasse mägedesse matkama ja seiklema, siis sa ju planeerid selle ette. Sa ei sõida lihtsalt kohale ega ütle seal: “Eks näis, kuidas asjad lähevad. Kõik see sõltub välistest tingimustest ja teistest inimestest.“ Ei, sa teed täpse plaani, kuhu sa lähed, mida sa teed, kellega kohtud, kui kaua kuskil aega veedad, kui suur on eelarve ja palju muud.\nTäpselt sama saame teha oma eluga. Me muudame oma elu seikluseks.\nEt seda lihtsamaks teha, on hea endaga vaikimisi kokku leppida kahes asjas. Selleks ei ole vaja midagi muud, kui end oma uskumustest vabaks lasta ning hetkeks uskuda, et selles imelises maailmas on kõik võimalik.\nKui vastasid kõikidele nendele küsimustele jaatavalt, kuulud nende 5% inimeste hulka, kes elavad oma elu, vabandust – seiklust, täiesti spontaanselt oma reeglite järgi. Sellisel juhul ei allu sa välistele tingimustele ning sa oled kindlasti õnnelik.\nKui sa aga vastasid kas või ühele küsimusele eitavalt, on aeg need tingimused reaalsusesse tuua.\nSageli arvavad inimesed, et nad saavad õnnelikuks siis, kui mingisugune konkreetne tingimus saab täidetud. Üldjuhul on see seotud kas majandusliku seisuga või isiklike suhetega. Me teeme päevast päeva tööd lootes, et ühel hetkel oleme töötanud nii palju, et meil on kogunenud piisavalt varandust ja nüüd võime olla õnnelikud. Sageli me isegi seostame selle õnnetunde mõne väikese asja omamisega, mille poole me püüdleme. Kuid ma olen täiesti kindel, et teatud hetkel oma elus oled sa kogenud seda pettumust, mida tundsid, kui lõpuks ostsid selle asja ära … ja üllatus-üllatus … ei saanudki õnnelikuks. Mina igatahes olen seda korduvalt katsetanud. Näiteks oleme teinud uue auto nimel tööd kaks aastat ja sel hetkel, kui me sellesse autosse lõpuks istume, jah, valdab meid hetkeks küll võidurõõm, aga meie tegelikku õnneseisundit ei muuda see vähimalgi määral. Sest õnn on sisemine seisund, mis peegeldub seestpoolt välismaailma, mitte aga väliste asjade peegeldumine sisemaailma.\nParadoksaalne on siinjuures see, et kuigi me ei saa ilustada ja “õnnestada“ sisemist ebastabiilsust väliste asjadega, saame me välist üksildust ja meie jaoks negatiivset maailma läbi sisemise stabiilsuse väga kiiresti särama lüüa.\nVaata uuesti neid kahte tingimust eespool. Ja nüüd küsi endalt: mida ma teeksin täna teistmoodi, kui teaksin ilma igasuguse kahtluseta, et need peavad paika?\nElu on nii lühike, et see ei ole mitte ühtegi sekundit raiskamist väärt. Miks me arvame, et peame tegema tööd, mida me ei naudi, miks peame olema suhetes, mis meid lõhuvad, ning miks peame omama sõpru, kes meid ei mõista? Vastus on: “Ei peagi!“\nMe oleme harjunud elama oma elu teatud viisil ning lihtsam on jätkata vana elu, kui alustada uut. Ja seda isegi juhul, kui me teame, et uus elu võiks olla midagi palju võimsamat, kui see on seni olnud. Miks me ei tee seda siis?\nSest me kardame. Me kardame ebaõnnestuda. Me kardame, et kaotame teenitud raha. Me kardame, et kaotame oma sõbrad või nende austuse. Me kardame, et meie uus suhe tuleb veelgi hullem. Me kardame, et ei leia paremat töökohta. Ja me kardame, et järelikult on see meie saatus elada sellist elu, nagu praegu elame.\nAga kus see kirjas on, küsin ma vastu. Kõik need hirmud on meie peas, meie enda välja mõeldud ja omaks võetud. Ja me allume nendele hirmudele täiesti vabatahtlikult. Me mõtlesime ise hirmud välja ning siis lasime end neil orjastada. Kas see pole mitte hämmastav? Ning kas see on ikka mõistlik tegevus?\nTõuse püsti ja vaata oma elu. Astu kõrvale ning võta omaks uskumus, et sinu elu on üks suur seiklus. Ning saa teadlikuks, et sul on võim ja õigus oma elus kaasa rääkida. Ära usu sellesse, mida ütlevad sinu eesmärkide saavutamise suutlikkusse kohta sinu sõbrad või sõbrannad. Kuna nad ise naudivad oma orjapõlve, soovivad nad hoida sind samas liigas. Aga nüüd on kätte jõudnud sinu kord liigat vahetada ja hakata elama elu. Seekord päris elu, mitte muinasjuttu sellest, kes sa pead olema ja kes suudad olla. Vaid sellist elu, kes sa tegelikult oled ja olla tahad.\nMõtle täpselt välja, mida oma elult soovid ja hakka selles suunas liikuma. Tea, et sinu eesmärgi ja sinu praeguse olukorra vahel on ainult üks asi – HIRM. Ja kuidas hirmust vabaneda? Sellest läbi minnes. Me kõik teame, et meie suurimad hirmud on sageli osutunud kõige väiksemateks väljakutseteks. Me ise loome need hirmud enda pähe ja lubame juhtida meie elu. Aga mitte enam. Sest nüüd oled sa muutnud oma elu seikluseks, mida juhid sina ise. Tee seda siis kohe praegu. Võta endale juba järgmisel laupäeval pool päeva vabaks ning kirjuta üles, missugune oleks sinu elu siis, kui eelnimetatud kaks tingimust oleks täidetud. Missugused muudatused sa viiksid sisse siis, kui sa oleksid ise oma elu maalikunstnik? Ja kuidas sa peaksid käituma, et need eesmärgid täituksid järgnevate aastate jooksul?\nSul on need vastused kõik sinu peas olemas. Sest juhul, kui sa suudad välja mõelda eesmärgi, suudad sa välja mõelda ka tee selle saavutamiseks. Sinu aju on niivõrd võimekas tööriist sinu kasutuses, et selle õigel rakendamisel suudad sa oma elus korda saata tõelisi imesid. Luba need imed nüüd oma ellu. Muuda juba 2010. aasta oma maailma parimaks aastaks. Seiklus algab nüüd …


Kapteniproua kutsub külla - Maa Elu\nKapteniproua kutsub külla\nLisaks kõrtsiproua ametile on Lilian Saage koolitaja, tema ettevõte on ka praktikabaas.\nNädalavahetusel peetavast 175 kilomeetri pikkusest Peipsi Toidu Tänavast võtab osa ka Luunjas asuv Kapteni Kelder.\n25.–26. augustil pakuvad Peipsi järve rannajoonel ja veidi sisemaa pool asuvad ajutised restoranid oma kokakunsti ja kohalikku toorainet. Kapteni Kelder tegutseb Luunja kultuurimaja keldrikorrusel juba viiendat aastat. Peipsiga seob toidukohta asukoht Emajõe kaldal Luunja paadisadamas.\nKeldrisse sisenedes näeb tulija esimesena seinamaalingut piraadilaeva kaptenist. Keldrid on üldjuhul külmad ja kõledad, aga Kapteni Kelder õhkab hubasust ja avarust. Peauksest tuleb laskuda keldrikorrusele, kuid künka sisse ehitatud maja hoovipoolne osa on maapinnaga ühel tasandil. Siit läheb uks jõeterrassile, kust avaneb imeline vaade Emajõele ja teisel kaldal Kaagvere mõisahoonele.\nKapteni Keldri perenaine Lilian Saage, keda kutsutakse kapteniprouaks, kuuleb külalistelt kiidusõnu, kui kaunis vaade Emajõele avaneb ja kas kohalikud ise ikka saavad aru, milline rikkus see on.\n„Austraaliast käisid väliseestlased, kes muudkui vaatasid ja imetlesid. Nad arvasid, et me ise ei oska hinnata seda, mis meile on antud,” räägib Lilian. „Aga me oskame küll.”\nKes teavad Kaagvere kooli kohta, need küsivad, kas tõesti see on see mõis ja seal elavadki need tüdrukud. „Kaagvere mõis oma müstikaga mõjub ka,” sõnab Lilian.\nTema eestvedamisel püstitati läinud aastal austusavalduseks looduse ilule, jõerahva visadusele ja baltisaksa mõisaloo pärandile jõesadamasse National Geographicu kollane aken. Kuigi Lilian oli paigaldamise eestvedaja, sai see tema sõnul teoks kogukonna toel.\nLilian rõhutab, et seni polnud kaunile Emajõele ühtegi akent. Pealegi lasti just Kabinas, Luunja valla territooriumil 1842. aastal vette esimene aurulaev Liivimaal, „Juliane Clementine”.\nTartust pärit, kuid 15 aastat Harjumaal elanud nelja lapse ema Lilian otsustas aastaid tagasi koos abikaasa Matiga osta endise Luunja pioneerilaagri, et sellest puhkeküla välja arendada. Lilian asus äriplaani kirjutama. Laagrikompleksis asunud aidahoonet nägi ta kõrtsiks sobiliku paigana. Äriplaani järgi pidi see rajatama seitsmendal tegevusaastal. Ent tehing jäi katki, sest müüjaga ei saadud kokkuleppele.\nSamas jõudis Liliani ja Matini info, et Luunja mõisa keldris on ruumid rendile anda. Siin oli tegutsenud Kreeka restoran Hellas. Kelder oli trööstitu, lumivalged seinad ja aknad musta kilega kinni kaetud. Baariletti ei olnud.\nOmetigi see ei kohutanud, pigem vastupidi. Lilian mõistis, et tegemist on täiesti unikaalse kohaga, lihvimata teemandiga.\nRuumid võeti 2013. aastal rendile ja alustati remonti. Seinad värviti üle, ehitati tammeplangust baarilett. Säilitati aga just selle koha jaoks nõukogude ajal valmistatud mööbel. „See sobib siia,” sõnab Lilian. Võlvkeldri laes ripuvad endise kunstikombinaadi Ars toodetud raudristidega lühtrid, mida kaunistavad rummipudelid.\nEt jõesadama ääres asuv koht peab kandma merekarude hõngu, oli kohe selge, sest nende perel on veega väga tihe side. Liliani abikaasa Mati on hobipurjeteja, nende pulmadki peeti vee peal. „Mereteema on ka austus jõele,” ütleb Lilian.\nVäga peent toidukohta teha ei plaanitud, sest algusest peale oli selge, et kliente hakkab ka jõe pealt tulema. „Ei taha ju tulla paadist otse valgete linadega restorani, seepärast tegime lihtsa koha, kus tunned ennast hästi,” räägib Lilian.\nTäpsem kontseptsioon oli alguses lahtine. Esimene mõte oli teha ulukirestorani, siis tundus aga kariibilik toidukoht lahe. Lõpuks jäädi ikka lihtsa eestimaise toidu juurde. Nii leiabki menüüst aegumatu klassika Sadamakapteni kiluvõileivad, aga ka Merekaru räimesigari, milleks on riivleivas paneeritud räimed dipikastmega.\nKala on menüüs veelgi. Näiteks Peipsihärra kala, mis on Peipsi koha- või ahvenafileest maitsev praad. Samuti õlletainas räimerümbad frititud kartulite ja kastmega: Fish&Chips Kapteni Keldri moodi.\nMeeste hulgas on menukas Maaroti ribipraad: searibi ahjukartuli ja praekapsaga. Magustoitudest on populaarne Kapteniproua unelm, mis on pisut sarnane Kräsupea koogiga. „Müüme seda purgiga kaasa,” sõnab Lilian. Kapteni Keldris on kõigil, kellel on taskus väikelaeva juhiluba, auväärt positsioon, juhiluba kehtib kliendikaardina.\nKapteni Kelder avati 2014. aastal. Esimesel suvel süvendati Luunja sadamas kanalit. Kui sügisel vesi sisse lasti, oli ümberringi mudaväli. Aga keldrit see ei puudutanud, sest ust jõe poole siis veel polnud. Selle tegemine polnud lihtne, sest maja kuulub miljööväärtusliku objektina muinsuskaitse valvsa pilgu alla.\nLilian kutsus ametnikud külla, pani nad keldris keskmisesse lauda istuma ning teatas, et tahab akent Euroopasse, mille all pidas ta silmas ust. Esimese tegevusaasta lõpuks oligi uks olemas. Aga uksest oli vähe, järgmisena liikus mõte terrassile.\n16. maiks ehk Luunja valla päevaks aastal 2015 oli ka terrass valmis. Nüüdseks on terrass juba väikseks jäänud. Suvel, kui mätas on kuiv, saab laudu ka murule viia. Kevadel, kui uksest enam külma sisse ei tule, on uks terrassile valla, sügisel on terrass lahti seni, kuni ilm kannatab.\nSadamas elu edeneb\nSadamapiirkond areneb hoogsalt. Valmis autosuvilaparkla. Siin on kõige laugem slipp, nii et paadist saab kuiva jalaga sisse-välja, samuti uued paadisillad ja rand puhkamiseks. Endisi mõisahooneid värskendatakse. Rajatakse piirkonna ainus tankla, kust saavad kütust nii autod kui ka veesõidukid.\nLiliani sõnul tuleb juba praegu palju kliente jõe pealt. Sõidetakse autoga Käreverre, sealt laenutatakse paat ja sõidetakse Peipsile. Vahepeal tehakse Luunjas peatus. Liliani suur järgmine unistus on Tartu-Luunja laevaliin.\n„Välisturistidele see meeldiks. Laev sõidab siia tund aega. Siin saab keha kinnitada, ujuda ja peesitada, pärast laevaga linna tagasi sõita,” mõtiskleb Lilian. Tema sõnul suudab ka Emajõe kõige suurem laev Pegasus Luunja sadamas ringi keerata. Läinud aastal Emajõe festivali raames tegigi Pegasus reisi kahe kollase akna vahel marsruudil Tartu-Luunja-Tartu. Osalejad nautisid reisi. Palju on ka jalgrattamatkajaid, sest sadamasse jõuab kergliiklustee.\nLisaks kõrtsiproua ametile on Lilian koolitaja. Tema ettevõte on ka praktikabaas. Ta tunnistab, et töötajaid pole lihtne leida. Ametis kolm kokka ja kolm teenindajat. Töökasvatust väärtustava pere vanemad lapsed Katarina Elisabeth ja Alexander Matthias on juba andnud ettevõttesse oma panuse, noorimad pojad ootavad kannatamatult oma aega.\nEesmärk on, et kõik kliendid saaksid soojalt vastu võetud, nagu oma koju. See on maakõrts, pole anonüümsust nagu linnas. Kliente teatakse nägu- või nimepidi, nende toidu- ja joogieelistusi mäletatakse ja see on klientidele meele järele.\nLilian on kohalikele inimestele väga tänulik, kui nood tulevad ja külastavad ikka ja jälle Kapteni Keldrit. „Kogukond on meid hästi omaks võtnud ja tunne, et kuulun siia, on tugev.”\nKapteni Kelder võõrustab rõõmsaid ja kurvemaid üritusi. Kelder mahutab piduliku katte korral 70 inimest, ruumi jääb ka tantsupõranda jaoks. Ilma selleta mahub 100 inimest, on olnud lausa 150 külalist.\nLilian korraldab vähemalt kord kuus üritusi, mis inimesi kohale meelitavad. Üks on näiteks iga aasta alguses Starteri pidu. Kuna vana-aastaõhtu eelistab Lilian pereringis veeta, siis korraldatakse pidu enne kolmekuningapäeva, kui saab veel head uut aastat soovida. „See on alati hästi populaarne pidu,” räägib Lilian.


Minilaod Ülemiste Citys - Citystock väikeladu\nMinilaod Ülemiste Citys Merekonteinerite müük Merekonteinerite rent\nMinilaod Ülemiste Citys\nMis oleks, kui lao kasutamine oleks igapäevaselt mugav ning hästi ligipääsetav? Olgu kellaaeg varajane või hiline, ilm päikseline või vesine, transpordivahendiks tavaline sõiduauto või lausa kaubik, CityStock minilaod täpselt seda võimaldavadki. Vaid mõne klikiga on sinu päralt laoboks(id) meie turvalises ja avaras laoruumis Ülemiste Citys.\nRendi laoruum online\nDrive-IN: autoga oma laoboksi ette\nTehniline- ja videovalve\nVõtmed kätte kohe pärast makse sooritamist\nKonteinerit on võimalik rentida ka omal pinnal\nMinilao pindala 14 m²\nSiselaius/kõrgus 2,3 m\nPikkus 5,9 m\nLukustus tabalukuga, mis vahetub omanikuga\nLepingu sõlmimisel 2 võtit, rentnikul on vabadus võtmeid juurde teha\nSaadaval kahel korrusel\nEsimese korruse eeliseks on ligipääs autoga otse laoboksi ette. Teise korruse eeliseks on soodsam hind, küll aga tuleb ligipääsuks kasutada trepp-platvormi.\nUuri korduma kippuvaid küsimusi\nSõida sisse igal ajal\nElus tuleb ikka ette vajadust kiirelt midagi hoiustada. Sageli aga napib selle tarvis vajalikku ruumi, mis oleks ka mugavalt kättesaadav. Ülemiste südames asetsevad CityStocki laoboksid selliste vajaduste jaoks ongi.\nMeie laoteenus töötab drive-in põhimõttel: minilao rentija võib olenemata kellaajast ja kuupäevast oma sõidukiga laoruumi siseneda ja enda boksile ligi pääseda. Nii ei pea ootama kindlat hetke ega ka trotsima ilma, et enda asjadega toimetada.\nCityStocki minilaod on ööpäevaringse videovalve all ning oma boksi sisule pääsed ligi ainult sina ise. Hoonesse on sissepääs ainult teenuse kasutajatel ja personalil.\nRendi minilaod kas või teel olles\nTäida oma kontaktid meie kodulehel, allkirjasta leping ja tasu kas arvega või pangalingi kaudu – kõike seda internetis, ükskõik kus sa ka praegu oled. Vajadus laoruumi järele võib vabalt tekkida tööprotsessi käigus ja meie eesmärk on igal juhul mugavalt abiks olla.\nLadusta sisustust, rehve, spordivarustust, materjale, tava- ja hooajakaupu, kas või igapäevast pudi-padi. Meie katuse all kohtab nii eraisikuid, ettevõtjaid, ehitajaid kui ka hobisportlasi. Meie avarat laoruumi on kokkuleppel võimalik kasutada ka ürituste, fotosessioonide ja filmivõtete tarbeks.\nLeia sobiv laopind ja arvuta hind\nNB! Kiireimaks ligipääsuks miniladudele soovitame esimese makse teha pangalingi kaudu.


Uuring: toit on Eestis rekordkallis - Estonian World Review\nUuring: toit on Eestis rekordkallis\nEestlased Eestis 05 Jan 2013 EWR\nEesti konjunktuuriinstituudi (EKI) koostatav neljaliikmelise pere nädala toidukorv kallines mullu detsembris 2011. aasta sama kuuga võrreldes 6,6 protsenti ja saavutas rekordtaseme 70 eurot.\n2011. aasta detsembris oli püsiva koostise ja kaaluga toidukorvi maksumus 65 eurot, 2010. aasta samal kuul 62, 2009. aastal 55 ja 2008. aastal 59 eurot, selgub EKI reedel avaldatud eelmise aasta neljanda kvartali konjunktuuri uuringust, vahendas BNS.\nEKI uuringust selgub, et mullu detsembris suurenesid toidukorvis nii võrrelduna septembriga kui 2011. aasta detsembriga enim kulud lihasaadustele. Lihasaadused kallinesid lõppenud aasta viimasel kuul võrreldes septembriga seitse protsenti.\nJahutatud liha kallines 9,6 protsenti, suitsulihatooted 3,8 protsenti ja keeduvorst 3,4 protsenti. Võrreldes tunamullu detsembriga kerkisid lihasaaduste hinnad 14,8 protsenti, nende ostmisele kulutas neljaliikmeline pere 2,53 eurot nädalas rohkem.\nAastavõrdluses kallines kõige rohkem värske hakkliha ning jahutatud sea- ja veiseliha, vastavalt 21,7 ja 18,5 protsenti. Keeduvorst kallines 7,2 ja suitsulihatooted 5,3 protsenti.\nPiimasaaduste ostukulud olid detsembris 16,54 eurot nädalas, mis moodustas ligi veerandi ostukorvi maksumusest. Neljandas kvartalis suurenesid neljaliikmelise pere toidukulud piimatoodetele 0,3 protsenti.\nPiim-keefir odavnes ühe protsendi, kohupiim 0,4 protsenti ja juust 0,2 protsenti. Piimatoodetest kallines või 4,3 protsenti. Aastaga kallinesid piimasaadused detsembris 2,8 protsenti, seejuures või 8,1 protsenti, piim-keefir 4,2 ja kohupiim 3,1 protsenti. Juust odavnes aastaga 2,2 ja koor 0,2 protsenti.\nAiasaadustest kallines detsembris kartul. Neljaliikmeline pere kulutas eelmise aasta viimasel kuul kartuli ostmisele 2,49 eurot nädalas, mis on 52 senti enam kui mullu septembris. Juurvili odavnes neljandas kvartalis 8,2 ja õunad 11,2 protsenti. Võrreldes 2011. aasta detsembriga oli aiasaaduste maksumus 2012. aasta detsembris ostukorvis 15,2 protsenti suurem. Juurvili kallines 16,1, kartul 16 ja õunad 14,1 protsenti.\nTeraviljasaaduste ostukulud kasvasid nelja eurosendi võrra nädalas. Seejuures kallines jahu 3,9 ja sai-sepik 0,8 protsenti ja leib odavnes 1,8 protsenti. Aastaga kerkisid teraviljasaaduste hinnad detsembris 1,3 protsenti, sealjuures kallinesid jahu ning makaronid-tangained 4,8 protsenti.\nKanamunade hind püsis detsembris septembri tasemel: pere kulutas munade ostmisele 1,62 eurot nädalas. 2011. aasta detsembriga võrreldes kallinesid kanamunad mullu detsembris 18,6 protsenti.\nKondiitritooted odavnesid kolm protsenti, limonaad 2,3 ja suhkur 0,8 protsenti. Margariini, kohvi ja tee hind jäi püsima eelmise kvartali tasemele.\nKokku alanesid selle kaubagrupi ostukulud 29 senti nädalas. Võrreldes 2011. aasta detsembriga kallines margariin mullu detsembris 7,8 protsenti, limonaad 2,4 ja tee 1,5 protsenti. Kondiitritoodetest kerkisid šokolaadi- ja karamellkommide hinnad vastavalt 5,9 ja 1,8 protsenti.\nKala hind jäi detsembris püsima eelmise kvartali tasemele. Aastavõrdluses kallines kala 1,3 protsenti.\nEKI uuringust selgub, et toidu maailmaturu hinnad püsisid 2012. aastal ajalooliselt kõrgel tasemel ja olid aasta lõpus vaid natuke madalamad kui 12 kuud tagasi. Kõrge toidu hinnataseme taga oli eelkõige tõusnud teraviljahind, muud kaubagrupid odavnesid.\nJosing rääkis, et tarbijate inflatsiooniootused hakkasid kasvama möödunud aasta teisest poolest ning mullu sügisperioodil olid tarbijate inflatsiooniootused kriisiaastate kõrgeimad. Inflatsiooniootuste viimase kahe aasta rekordtaseme taga on tema sõnul eelkõige elektri hinnatõus 2013. aastast ja sellega kaasnev üldine hinnatõus.\nEKI toidukorv on püsiva koostise ja kaaluga ning vastab neljaliikmelise Tallinna pere ühe nädala tegelikele ostudele Tallinna kauplustes. Toidukorvi kuulub 24 kaubagruppi 48 kindla toidukaubaga.