Avokaado: kasu ja kahju inimkehale - Confetissimo - naiste ajaveeb\nAvokaado: kasu ja kahjustab inimese keha\nAvokaadode hämmastav õline viljaliha on juba armunud paljudesse nende kasvukohtade piiridest kaugemale - Mehhikosse ja USA-sse. Õrn rohune-pähkline aroom, kõrge toiteväärtus ja mitmed kasulikud omadused muudavad selle meie lauale oodatud külaliseks. Mõelgem üksikasjalikumalt selle eeliseid, võimalikke vastunäidustusi ja valmistusviise.\nAvokaado on ainulaadne, erinevalt kõigest taimest. Suured mitmeaastased puud annavad pirnikujulisi vilju, millel on suur luu ja õline liha. Neil ei ole selgelt väljendunud maitset ja lõhna, seetõttu on kulinaarsest küljest avokaadosid ühele toote klassile väga raske omistada. Kõige sagedamini kasutatakse seda salatites, kooresuppides, suupistetes ja kastmetes ning pisut harvemini magustoidupastide alusena.\nAvokaadodes sisalduv haruldane taimne rasv ei sisalda kolesterooli, pealegi aitab see puuviljade õige kasutamise korral lisakilodest lahkuda. Lisaks sisaldavad avokaadod palju vitamiine ja mineraale, mille hulgas on E-vitamiin, mis on vajalik ainevahetusprotsesside ja naha tervise säilitamiseks.\nAvokaadod sisaldavad ka umbes 10% monoküllastumata ja 2% polüküllastumata ja küllastunud rasvu, mis varustavad keha täielikult vajalike varudega. Ainult 50 g loodet päevas katab vajaduse nägemiseks ja kudede paranemiseks kasulike karotenoidide järele.\nKogu toiteväärtuse poolest on avokaados madal glükeemiline indeks, mis muudab puuvilja kasulikuks diabeetikutele. Kõik loote komponendid, sealhulgas selle kiud, imenduvad kehas kergesti.\nMineraalidest on avokaadod rikkad kaaliumi, kaltsiumi, magneesiumi, vase, raua, seleeni, tsingi, fosfori, naatriumi poolest ning see sisaldab ka peaaegu kõiki vitamiine - A, E, C, PP, K, rühma B ja isegi D. See sisaldab oleiin- ja pantoteenhapped, mis on vajalikud närvi- ja immuunsussüsteemide täielikuks toimimiseks.\nAvokaadode kalorisisaldus on sõltuvalt sordist 160–240 kcal 100 g kohta, samas kui toitainete tasakaalu säilitamiseks kehas piisab umbes 50 g päevas.\nÜks avokaadode peamisi eeliseid on selle toiteväärtus, puuvili on veganite seas kõrgelt hinnatud, kuna see võib täita märkimisväärse osa dieedist oma “tervislike kaloritega”. Muu hulgas aitab see parandada seedetrakti tööd, rahustab isegi limaskesta ärritusi ja puhastab soolestikku.\nSamuti tugevdab see südant ja normaliseerib vererõhku, aitab neerude töös kõrge kaaliumi sisalduse tõttu.\nVeel üks väärtuslik omadus on positiivne mõju reproduktiivsüsteemile. Siin viib avokaado läbi "põhjaliku teose":\nFolaadid valmistavad naise keha lapse sünnitamiseks ette ja tugevdavad immuunsussüsteemi ning meeste kehas tõstetakse seemnematerjali kvaliteeti.\nE- ja C-vitamiinid puhastavad toksiinide keha.\nPõletikuvastased ained tugevdavad immuunsussüsteemi ja kaitsevad haiguste eest.\nMineraalid stabiliseerivad vere koostist ja normaalset hemoglobiinisisaldust.\nSamal ajal peetakse avokaadot üheks afrodisiaakumiks, mida sageli täiendatakse retseptides koos punase pipra, mereandide, banaanidega - komponentidega, mis suurendavad potentsi, toetavad tugevat libiido ja vastupidavust.\nPõletikuvastased ained toetavad suguelundite tervist.\nAvokaadod avaldavad positiivset mõju närvitegevusele, toidavad aju ja leevendavad selliste närvihaiguste sümptomeid nagu depressioon ja ületöötamine. Seetõttu on loode kasulik kõigile, kes tegelevad vaimse tööga.\nLisaks usutakse, et avokaadod on hammastele kasulikud, tugevdavad nende emaili, normaliseerivad suuõõnes happe-aluse tasakaalu ning tapavad ka kaariese ja ebameeldiva lõhnaga viivad bakterid.\nÕiglane sugu hindab avokaadode hooldusomadusi. Seda kasutatakse kosmetoloogias vanuslaikude naha puhastamiseks, päikese eest kaitsmiseks, vananemise vastu võitlemiseks, aktiivseks niisutamiseks ja elastsuse suurendamiseks. Samal ajal on avokaadod ideaalsed kasutamiseks igas vanuses ja igat tüüpi nahaprobleemidega: see aitab noortel iludustel aknetest vabaneda ja rasvakontrolli luua, küpsed daamid saavad kortse siluda ja nahka toita.\nAvokaado on kasulik ka harmoonia säilitamiseks. Kui asendate osa dieedis sisalduvatest loomsetest rasvadest lootega, on kehal lihtsam sissetulevate kaloritega hakkama saada, keha puhastatakse ja ainevahetus paraneb. Avokaadodega on dieeti lihtsam läbi viia, kuna see täidab vajaduse aju ja muude süsteemide normaalseks tööks vajalike rasvade järele. Loetletud omadused on olulised ka meestele, kes soovivad võidelda ülekaalu vastu, vabaneda nahaprobleemidest või parandada juukseid.\nAvokaadode omadused aitavad tasakaalustada hormonaalset tasakaalu ja tugevdada närve, mis võib olla kasulik naistele menopausi ajal. Loote aitab reguleerida vererõhku ja kõrvaldada ebameeldivad lõhnad.\nAvokaadost on meeste organismile maksimaalne kasu:\nKardiovaskulaarsüsteem. Vili aitab võidelda kolesterooli naastude vastu ning kaitseb südameinfarktide ja muude haiguste eest.\nLihaste tervis. Loode aitab üles ehitada arenenud lihaseid, eemaldab treeningu ajal liigsed soolad ja vedelikud ning säilitab kaltsiumi tasakaalu, et keha püsiks paindlik.\nSeksuaalne tugevus. Avokaado stimuleerib tervislikku potentsi, säilitab hea veresoonte läbilaskvuse ja tagab kvaliteetse sperma.\nSamuti aitab loode eemaldada toksiine ja baktereid ning puhastada keha rakutasandil, nii saab keha lõhnast lahti.\nAvokaadodes sisalduv vitamiinide kompleks aitab tugevdada naise keha ja tagada loote õige arengu. Toode on hüpoallergeenne ja kergesti seeditav, see annab kõik vajalikud rasvad ilma liigse maksukoormuseta, aitab vältida kõhukinnisust ja kõrvaldab tursed raseduse ajal.\nAvokaadod toetavad ka vere normaalset koostist, tagades loote õige toitumise, reguleerides suhkrut, kolesterooli ning närvi- ja hormonaalsüsteemi tööd. Rikkalik vitamiinikoostis võimaldab beebi kehal täielikult moodustuda, sealhulgas normaalse toitumise, tervisliku närvisüsteemi ülesehitamise ja immuunsuse arendamise.\nKõigi muude omaduste hulgas aitab kuumuses olev avokaado vältida dehüdratsiooni, mis ilmneb rasedatel pärast sagedasi tualeti külastusi.\nImetamise ajal on oluline veenduda, et ei ema kehal ega lapsel pole allergiat, ning tuleb arvestada, et toimuvad hormonaalsed muutused võivad keha taluvust muuta. Kui talumatust ei tuvastata, on avokaadod dieedi väärtuslik komponent, pakuvad piimale lapse tervislikuks kasvuks vajalikke kergeid, hästi omastatavaid rasvu ja vitamiine.\nParem on mitte anda imikutele avokaadosid, et mitte põhjustada kehas hülgamist. Võite toodet proovida 2-3 aasta pärast või lastearsti järelevalve all. Võite alustada poole lusikaga ja suurendada portsjonit järk-järgult 40 g-ni. Teismelised võivad süüa poole avokaado - see ei kahjusta kasvavat keha.\nAvokaadod stimuleerivad südame normaalset funktsioneerimist, rahustavad ülitundlikku närvisüsteemi, soodustavad normaalset kasvu, lihaste ja siseorganite arengut ning siluvad ka hormonaalseid purskeid noore kehas ning leevendavad lööbeid, aknet ja ärritusi.\nAvokaadoõli: omadused ja rakendused\nAvokaadoõli kasutatakse laialdaselt, kuid enamasti kasutatakse seda kosmetoloogias, kodumeditsiinis ja toiduvalmistamisel.\nVäike tilk toodet võib leevendada nahaärritust, kiirendada põletuste ja putukahammustuste paranemist, pehmendada küünarnukkide ja kontsade karedat nahka ning tagada intiimses piirkonnas hügieen.\nAvokaadoõli baasil valmistavad nad beebikreemi, õrnaid ravivaid salve, vaginaalseid ravimküünlaid, näokreemid ja juuksepalsamid. Tööriist aitab eemaldada põletikulisi protsesse, leevendab seeni, taastab naha tervisliku pH ja suurendab selle elastsust.\nMitmed maskid võivad taastada lokkide tervise, tihendada näpunäiteid ja küllastada folliikuleid niiskusega, mis annab elustava efekti ja juuste tervisliku kasvu.\nMassaažisegudes saab õli suurepäraseks aluseks tselluliidivastastele massaažidele greibiõli ja meega. Lisaks kasutatakse SPF toodetes avokaadosid aktiivselt naha niisutamiseks ja vabade radikaalide mõju eest kaitsmiseks.\nHuvitav on see, et Pärsia õli on kasulik igal ajal aastas: suvel niisutab ja jahutab see nahka suurepäraselt, eemaldades ärritused, tuulisel perioodil leevendab koorimist ning talvel toidab ja parandab epidermise tooni.\nSamuti kasutatakse õli gastriidi korral tundlike limaskestade paranemiseks. Naiste vitamiinikompleksides kasutatakse seda varajase menopausi ja vananemise ennetamiseks.\nSoovitatav lugeda: Nektariin: tervisele kasulik ja kahjulik\nPärsia nukleoolid on tanniinide ja seenevastaste ainete ladu. Need toimivad looduslike säilitusainetena, kaitsevad teisi tooteid enneaegse riknemise eest ning hoiavad ära ka valkude ja rasvade lagunemise. Neid tooraineid kasutatakse tänapäeval paljude toidulisandite loomisel. Tuleb meeles pidada, et selline toode on kasulik ainult vähestes annustes, vastasel juhul võib see provotseerida mürgitust.\nAvokaado seemet peetakse looduslikuks antibiootikumiks ja seda kasutatakse vähivastase ainena. See võib kõrvaldada toidumürgituse ja alandada vere kolesteroolisisaldust. Selle toote pulbriga vedelikud on valmistatud naha ja küünte seenhaigustest vabanemiseks ja kahjustatud piirkondade paranemiseks.\nNukoliidide toidule lisamiseks peate need kõigepealt korralikult valmistama:\nkoorige kõva kiht maha ja jahvatage see puruks;\nKaaluda tuleks vastunäidustusi, allergia võimalikku ohtu ja toodet tuleks kasutada minimaalses koguses.\nKuidas süüa avokaadot kehakaalu langetamiseks\nAlligaatori pirni eelised dieedil, mille eesmärk on kaotada kaalu, on järgmised:\nAinevahetuse normaliseerimine ja hormonaalse tausta kontrollimine, mille tõttu on kehal kergem "kaotada" liigset kaalu ja taastatakse kiiresti keha parameetrite uute normide alusel.\nAntioksüdantne toime, tagades toksiinide keha puhastamise, noorendamise ja kontuuride "tagasitõmbumise". See ühendab ka kollageeni tootmise stimuleerimist, et suurendada naha elastsust.\nKolesterooli reguleerimine ja selle negatiivse mõju vähendamine kehale.\nNeerude normaalse töö jälgimine, pH taseme normaliseerimine, mao kaitsmine dieedi muutmisel ärrituse eest.\nAju tervisliku funktsiooni stimuleerimine, normaalse meeleolu säilitamine, tervislike rasvade tõttu füüsilise ja psühholoogilise vastupidavuse suurendamine.\nTäiskõhutunde ja toetuse pakkumine maiustustest keeldumisel. Pärast avokaadot köidavad teid vähem kõrge suhkrusisaldusega suupisted.\nTänu avokaadode kasutamisele on organism dieeti kergemini talutav. Parima efekti saavutamiseks on soovitatav jälgida toote kasutamise õigeid proportsioone ja kombineerida seda teiste kasulike komponentidega.\nKaalukaotuse jaoks sisaldab dieet kuni 100 g avokaadot päevas, kombineerides seda greibi, punase pipra, suvikõrvitsa, selleri, tailiha, kaunviljade ja sooltele kasulike kõrvitsatoitudega.\nMeditsiinilistel eesmärkidel kasutatakse seen- ja bakterhaiguste raviks kõige sagedamini õli- ja tootetuumasid ning nad kasutavad ka toorainete tervendavat toimet. Teatud tervislikes tingimustes on avokaadode lisamine dieedile soovitatav ja mõnikord ebasoovitav.\nArvestades toote kõrge toiteväärtusega väikest glükeemilist indeksit (10), on see kasulik diabeetikutele. Avokaado tagab kolesteroolitaseme kontrolli, seega võib see asendada lihatooteid ja selle otsene mõju ainevahetusele võimaldab võidelda liigse kehakaalu vastu - diabeediga sageli kaasnev probleem. Lisaks aitavad avokaadod ravida nahaprobleeme ja taastada nägemist.\nKõhunäärmehaiguste ägedates staadiumides on soovitatav keelduda kõigist rasvastest toitudest. See kehtib ka avokaado viljaliha kohta. Pankreatiidi kroonilises käigus saate toote dieeti sisestada. Selle luupulbri kasutamine võib aidata põletikuga võidelda, kuid enne selle ravi kasutamist peate konsulteerima arstiga.\nKuna avokaadod tasakaalustavad täiuslikult mao happesust, võib see olla kasulik gastriidi korral. Õrnal viljalihal on limaskestale põletikuvastane toime ja see aitab suurenenud tundlikkusega seedetrakti normaliseerida. Erinevalt rasketest lihavalkudest ja -rasvadest ei koorma avokaadod magu, vaid laadivad keha jõuga.\nAvokaadod sisaldavad väikest protsenti väärtuslikku toidukiudainet, mille tõttu pole toode ühelt poolt kehale raske, näiteks jämeda kiudainega puuviljad, teiselt poolt aitab see puhastada toksiine ja eemaldada toksiine, parandades imendumisprotsessi.\nmida saate ja mida mitte süüa:\nKrooniliselt tugeva väljaheite ja kõhukinnisuse korral normaliseerib avokaadode sissetoomine dieeti regulaarset roojamist, pehmendab vabanenud masse ja leevendab hemorroidide sümptomeid.\nÜks erijuhtudest on podagra, samuti kehas esinevad häired, mis on seotud kusihappe ja tahkete hoiuste eritumisega. Puriinide suure sisalduse tõttu on ebasoovitav kasutada avokaadot podagra kandjate jaoks, et mitte ägenemisi esile kutsuda. Üldise taastumise jaoks võib aeg-ajalt tarbida väikestes annustes puuvilju. Kuid parem on konsulteerida oma arstiga.\nSoolehaiguste, sealhulgas bakterhaiguste korral kasutatakse avokaado lehtede ja seemnete infusioone. Selline ravim aitab tappa patogeene, leevendab palavikku, rahustab ärritust ja parandab limaskesta. Samal ajal saab avokaado iseenesest väärtuslikuks toitekomponendiks, toetab keha jõude sellise õrna haiguse vastu võitlemise protsessis.\nÕrnad rasvad ja antioksüdandid avokaados aitavad puhastada toksiinide verd ja puhastavad maksa ning lisaks taastavad selle kuded. Avokaadod imenduvad kergesti ilma keha ja eriti maksa üle koormata, stabiliseerivad sapi kontsentratsiooni ja säilitavad verekomponentide optimaalse tasakaalu.\nAvokaado põletikuvastased ja tervendavad omadused võivad kiirendada paistes hemorroidide paranemist. Samal ajal, kui hemorroidide põhjused on juurdunud parasiitide sissetungist, võite dieedile lisada avokaado seemne toidulisandit - see aitab usse ja baktereid tappa. Ja kui põhjus on istuv eluviis ja kõhukinnisus - puuviljad aitavad normaliseerida väljaheidet ja eemaldada mürgid verest.\nHaiguse ägeda käigu korral on parem avokaadost loobuda, kuid 6 nädalat pärast ägeda faasi lahkumist võite toote tutvustada dieediga, kuid väikeste portsjonitena. Avokaadod aitavad happesust siluda ja leevendada põletikku. Kuid peamine on mitte üle süüa, kuna toode on pigem rasvane.\nSuure E-vitamiinide ja karotenoidide sisalduse tõttu on avokaadod väga kasulikud naha, juuste ja küünte toitmiseks ja niisutamiseks. Selle viljalihast saab suurepärane alus maskide ja mähiste jaoks ning lisaks lisatakse selle jääke kreemidesse, seerumitesse ja šampoonidesse.\nHuvitav on see, et see toode põhjustab allergiat äärmiselt harva, see ei põle, ei kuivata ega ärrita nahka ning sobib ideaalselt ka igat tüüpi nahale ja juustele, kuid on eriti kasulik kuiva ja tundliku tüübi jaoks.\nAvokaadod võimaldavad kasulikul niiskusel tungida sügavale rakkude ja küünenahkade struktuuri ning püsivad sees, muudavad naha siledaks ja pehmeks, juuksed siidiseks ja juhitavaks. See kaitseb kuivamise ja rabeduse eest, stimuleerib kollageeni tootmist ja suurendab kudede elastsust.\nSamuti normaliseerib avokaadoõli rakkude ainevahetusprotsesse ja alustab noorendamist, kaitstes kudesid päikese negatiivsete mõjude ja keskkonnategurite eest.\nPehmuse, tugevuse, hüdratsiooni ja tugevuse tagamiseks lisatakse juuksemaskidesse avokaadosid. Avokaadoõli kasutatakse juurte kiireks taaselustamiseks ja näpunäidete taastamiseks, samuti läikiva sära andmiseks. Kuid üldiseks hüdratsiooniks igat tüüpi juustega on soovitatav teha kord nädalas värskendavaid maske viljalihaga.\nÜks klassikalistest retseptidest on segada 1 muna ja pool avokaadot, lisada kummalegi 1 spl. nisu- ja takjasõlid. Põhjalikult segatud segu saab hoida juustel 20–40 minutit. See tagab juuste tervisliku kasvu, mugava kammimise ja peanaha kaitse kõõma, põletustunde ja seenhaiguste eest.\nNaha elastsuse suurendamiseks, ärrituse leevendamiseks ja negatiivse päikesepiste eest kaitsmiseks tehke avokaadodega maske. Naha pehmendamiseks võite segada paar lusikatäit avokaadopüree 4–5 tilga roosiõliga ja kanda maski 2 korda nädalas puhastatud näole ja dekolteele 10–15 minutit.\nAvokaado ja teepuu segu aitab ärritust leevendada ilma epidermist tühjendamata ning sobib rasusele, kombineeritud ja probleemsele nahale.\nKui lisate baasil avokaado hõõrutud alusele paar tilka greipfruudi ja saialilleõli, võite saada suurepärase maski, et kontrollida rasva ja võidelda akne vastu.\nRipsmete ja kulmude kasvu parandamiseks piisab, kui regulaarselt hõõruda tilk õli soovitud piirkonda. Saate selle oma niisutavale geelile lisada. Sügav toitumine tagab tiheda harjaste kasvu.\nNagu teisedki üsna kõrge kalorsusega toidud, on avokaadod head ka mõõdukalt. Liigne tarbimine ohustab kaalutõusu, seetõttu on soovitatav seda teha ainult spetsiaalse dieedi korral pärast kurnavaid haigusi.\nToote laste toitumisse sisse viimisel tuleb olla ettevaatlik. Alla 3-aastastel lastel on soovitatav mitte anda õlist puuvilja, kuid täpsema konsultatsiooni saab lastearstist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata lateksi või tsitrusviljade suhtes allergia kandjatele - need inimesed on ristreaktsiooni nähtuse tõttu ohustatud.\nSamuti ei tohiks see rasvane vili viia seedetrakti, kõhunäärme, maksa ja sapipõie, samuti podagra raskete haigustega inimesi.\nAvokaado tuumadest pulbri annuse ületamine ähvardab Pärsia mürgitust. Muu hulgas peate eksootilisi puuvilju põhjalikult pesema, sest oht ei pruugi olla avokaado ise, vaid kemikaalid, mis töötlevad kaupa enne transportimist.\nAvokaadoallergia võib tekkida siis, kui küpsetusloote tarbitakse fungitsiidsete toksiinide tõttu. Reaktsiooni võib väljendada iivelduse, oksendamise, dehüdratsiooni, kõhukrambidena. Avokaado sügelus ja lööve reeglina ei põhjusta.\nKuidas valida poest küpset avokaadot\nPaljud on juba silmitsi seisnud hea toote valimise probleemiga: avokaado on salakaval puuvili, nii et võite sageli võtta rohekat või üleküpsenud puuvilja. Et valikuga mitte eksida, pöörake tähelepanu mitmele kriteeriumile:\nVärv. Sordid on erinevad - heledast mustani, kuid keskmiselt on küps avokaado tumerohelise tooni ja kergelt reljeefse koorega. On vastuvõetav, kui see näeb välja kare ja kuiv, kuid mitte kortsus.\nTekstuur. Küps avokaado on kokkusurumise suhtes vastupidav, sõrmedega pressimisel langeb see iseenesest, kuid lahkub kiiresti. Liiga pehme vili võib olla üleküpsenud ja isegi mädanenud ning kõva vili võib siiski olla ebaküps. Kuid võite selle endale võtta, kui ostate selle tulevikuks: küpsuse saab see lihtsalt ettevalmistamise ajaks.\nHeli. Usutakse, et seemne sees oleva hea küpse vilja puhul seeme lahkub, nii et raputades võib kuulda tuima kõrist. Kui sellist heli pole, on lootel kas rikutud juba ammu või pole see veel küps.\nErimärgid. Võite pöörata tähelepanu värvile lobus, kus vars oli. Valge või beež - ideaalne, roheline - tähistab vilja sobivat staatust, kuid mustast tuleks kindlasti loobuda. Lisaks ei tohiks puuviljadel olla sisselõikeid, mõlke ega hallituse tunnuseid ning viljad ei tohiks tunda ebameeldivat mäda. Oletame, et kerge rohune või joodine aroom.\nKui puuvili on roheline, võite seda osta, kuid selle küpsemiseks kulub 2-3 päeva. Veel üks huvitav punkt: avokaadod transporditakse kaugelt ja müüakse 1-2 päeva jooksul. Tavaliselt ei tohiks kaupluses selle eksootilise puuvilja katkematut müüki olla. Seda võib tuua näiteks kord nädalas. Kui väljapanekus on alati avokaado, siis tasub selle värskuses kahelda.\nKuidas ja kus avokaadosid õigesti säilitada\nKodus hoitakse avokaadosid alati külmkapis, kus see talub 3–5 päeva kuni 2 nädalat. Samal ajal on ebasoovitav hoida seda puuvilja lähedal, vastasel juhul halveneb see kiiresti. Optimaalne temperatuur on 2–4 kraadi.\nLõigatud avokaado tuleb piserdada sidrunimahlaga, muidu oksüdeerub see koheselt ja hakkab mädanema. Sellist toodet hoitakse õhukindlas pakendis või äärmisel juhul kile all mitte rohkem kui 12 tundi, eelistatavalt 4–6 tundi. Viilutatud avokaadod võivad külmas elada 2–4 tundi.\nKuidas panna avokaado küpsema\nKui ostsite nädalaks ja võtsite rohelise avokaado, ärge pange seda järgmiseks paariks päevaks külmkappi, vaid jätke toatemperatuurile. Vili valmib loomulikult ja muutub pehmemaks.\nKui vajate laua jaoks puuviljade kiiret ettevalmistamist, on olemas veel üks meetod: pange avokaado paberi- või kilekotti koos õunte või banaanidega. Magusate puuviljade toodetav gaas annab avokaado küpseks 10–12 tunniga. Sellest hoolimata on soovitatav protsessi ajal kontrollida loote pehmust ja soovitud seisundi kiire omandamise korral saata see puuviljadest eraldi külma.\nAvokaado viljaliha värskuse säilitamiseks külmutatakse mõnikord. Selleks lõigatakse puuviljad kuubikuteks, asetatakse kambrisse külmutamiseks avatud konteinerisse ja pärast jäätumist suletakse hermeetiliselt ja hoitakse mitu nädalat. Samuti võite avokaadost valmistada pastat või kastet ning külmutada neid jäävormides või muul sobival viisil.\nAlligaatori pirn on kombineeritud paljude toodetega, omandades vürtsikad maitsenüansid. Samal ajal võib see mõnikord olla iseseisev suupiste. Saate seda süüa lihtsalt lusikaga koorest, lisades soovi korral mett või vürtse.\nOluline on arvestada, et avokaadod on kõige kasulikumad töötlemise esimestel tundidel, samal ajal kui viljaliha on värske. Puuviljapõhiseid nõusid ei säilitata isegi külmkapis kauem kui 4 tundi. Seda praktiliselt ei kuumutata ja serveeritakse veidi jahutatuna.\nTavaliselt kombineeritakse avokaadosid köögiviljade ja vürtsidega, sellest valmistatakse pastat ja serveeritakse traditsiooniliste nachose maisilaastude või tortiljade ja leivapätsidega. Teine võimalus on külmad suupisted. Avokaadosid kombineeritakse võileibadel sageli mereandide, hapude puuviljade ja köögiviljadega. Kolmas populaarne variant on kooresegud. Avokaado muudab hõõrutud suppide konsistentsi õrnaks ja lisab mõnusat toiteväärtust, tänu millele veganid ja dieetisõbrad toodet armastavad.\ntomatite, kuuma kastme, paprikaga;\nsalatid, pune ja muud ürdid;\ntsitrusviljad - sidrun, laim, apelsin, greip;\nkalafilee, krevetid, kalmaarid, rannakarbid;\nõrnad puuviljad - maasikad, banaanid, pirnid;\nAvokaadosid ei saa kombineerida hapukurkide ja vürtsikute toitudega. Samuti ei ole seda kombineeritud majoneesi ja rasvaste piimakastmetega ning õli kasutamisel lisatakse minimaalne kogus.\nKas on võimalik süüa luu ja koorida\nAvokaado-nahka on ohtlik kasutada, kuna kaitsvad mürgid on sinna koondunud nagu kivi. Keetmine valmistatakse tavaliselt avokaadokoorist ja kaltsineeritud nukleoolidest saadud pulbrit lisatakse toidule vaid näputäis, et normaliseerida kolesterooli ja võidelda seedetrakti häiretega. Juhusliku kasutamise korral on soovitatav kõht loputada, juua adsorbenti ja jälgida oma heaolu. Mürgistusnähtude ilmnemisel peate pöörduma arsti poole.\nKuna avokaado on üsna rahuldust pakkuv ja kõrge kalorsusega toode, piisab, kui süüa 1 pool, et keha küllastuda vajalike komponentidega. 100–150 g päevas täiskasvanu jaoks on norm.\nLastel soovitatakse vähehaaval eksootilisi puuvilju anda, et seedesüsteemi harjutada vähehaaval ebahariliku toiduga. Avokaadod võivad inimestele raskesti seeditavad tunduda, seetõttu on soovitatav ka neil tarbimist vähendada.\nSamal ajal ei soovita toitumisspetsialistid vähendada oma dieeti avokaado roogadega, seda tuleb mitmekesistada teiste südamlike komponentidega. Puuvilju on optimaalne süüa 2 korda nädalas.\nTühja kõhuga avokaado on hea valik, kui tegemist pole mitte kuumade ega hapude retseptidega. Fakt on see, et avokaado taimeõli ümbritseb seedetrakti meeldivalt, normaliseerides keha happesust ja stimuleerides ainevahetusprotsesside algust.\nSamal ajal lagundatakse taimseid rasvu mõõdukalt kiiresti, mis hoiab ära veresuhkru taseme hüppe. Toote kerguse tõttu saab selle ohutult hommikusöögimenüüsse lisada - see laeb keha energiat, seedetrakti koormamata.\nEbasoovitav on avokaadosid süüa öösel, et mitte stimuleerida kõhunääret ja sapi väljavoolu enne magamaminekut. Optimaalne aeg on 6 tundi enne magamaminekut, siis on lootel aega seedimiseks.\nRikutud loote söömine võib olla tervisele ohtlik. Viljaliha hakkab mädanema ja selles moodustuvad kahjulikud ained, seetõttu on mädanenud loote kasutamine keelatud.\nKui avokaado on tumenenud ja õhus oksüdeerunud, tuleb seda enne kasutamist sidrunimahlaga töödelda. Koos sellega on soovitatav toidule lisada vürtsikaid ürte ja kuumaid vürtse, mis sisaldavad antibakteriaalseid aineid, mis hoiavad ära mürgituse.\nKas avokaadosid on võimalik praadida\nÕlise viljaliha töötlemine ei ole termiliselt vastuvõetav, kaotab see oma kasulikud omadused ja tekstuuri. Lisaks omandab toode kummalise maitse veidra maitsega. Sellist töötlemist aga ei keela.\nMida saab avokaadost keeta: retseptid\nKõige sagedamini purustatakse avokaadod pastaks või lõigatakse kuubikuteks ja viiludeks, pärast mida neid kasutatakse värsketes roogades. Siin on mõned kasulikud retseptid, mida saate isegi kiirustades rakendada.\nMaitsvaid suupisteid saab valmistada spinatilehtedest, kirsstomatite pooltest, viilutatud avokaadost ja pigistatud küüslaugust. Maitsesta salat sidrunimahla ja oliiviõliga.\nTeine võimalus on dieedikrabisalat, kus keedetud munad, kurk, mais, avokaado ja lemmik mereannid on segatud võrdsetes osades: kreveti-, kalmaari- või krabipulgad. Salat tuleb soolata ja maitsestada sidrunimahlaga.\nVõite segada aurutatud suvikõrvitsat, paprikat, avokaadot, porrut ja mis tahes maitserohelist, näiteks arugulat või salatit. Lõika kõik väikesteks kuubikuteks, soolaks ja vajadusel maitsesta oliiviõli ja laimimahlaga.\nKerget eksootilist suppi saab küpsetada krevettidega. Selleks tuleb neid keeta ja puhastada, jättes puljongi. Vahusta 1 avokaado paari supilusikatäie koorega, lisa pool supilusikatäit kuiva valget veini ja lisa segule puljong (umbes 1 tass).\nMäärige supp rohelise sibula ja mõne krevetiga, see osutub väga ebatavaliseks.\nTeine võimalus on kuumutada vähe oliiviõli ja lisada konserveeritud tomatid omas mahlas kiirusega 2 tomatit avokaado viljade kohta. Järgmisena lisage maitse järgi kuiva basiilikut, soola ja pipart. Seejärel koorige avokaado ja peksage segistis püree ja rohelise viljaliha püreega. Selles retseptis saate retsepti lisada ka natuke riivitud parmesani.\nAvokaadode abil saate küpsetada tervislikke dieet smuutisid, näiteks segada segistis maasikad, banaan, avokaadod ja natuke kašupähklit.\nMaitsvaks on võimalus kolmandik kurki ja pool avokaadot, millele on lisatud mitu piparmündilehte ja parajas koguses mineraalvett. Selline jook on kuumuses väga värskendav ja säästab dehüdratsiooni.\nVõite teha mousse mandlite, mee, apelsini ja avokaadoga. Võtke pool puuviljadest, segage 5-6 pähkli ja lusikatäie meega, valage mahl või vesi.\nAvokaado abil saate mõne minutiga valmistada maitsvat hommikusööki või suupisteid. Või või juustu asendamine võileibades puuviljaviiluga vähendab hommikusöögi kalorisisaldust, kaotamata väärtuslikke toiteomadusi ja rikastades seda vitamiinidega.\nPiisab, kui lõigata avokaadod õhukesteks viiludeks ja valmistada mõni muu koostisosa, millest valida:\nLemmikleib, paar viilu avokaadot, punane kala, maitse järgi sool, sidrunimahl.\nNisu- või rukkileib, avokaado, salat, tomativiilud, basiilik, sool maitse järgi.\nMaisi tortilla, avokaado, purustatud maapähklid, sool või mesi maitse järgi.\nKaeraleib, peamine koostisosa, pune, viil kana.\nNisu tortilla, avokaado, küüslaugupasta (laske läbi puru), 2 viilu keedetud muna ja kurk. Võite muna ja avokaado kahvliga purustada ja segada küüslauguga.\nTänu oma neutraalsele maitsele saab puuvilju kombineerida peaaegu kõigi toodetega.\nMehhiko traditsioonilise kala, ubade ja nachose kastme valmistamiseks peate sõtkuma kahvliga 1 avokaadot, lisama veidi oliiviõli ja laimimahla, seejärel lisama maitse järgi hakitud tšillipipart, koriandrit või peterselli, küüslauguküünt ja soovi korral šalottsibulat. Proportsioonid valida oma äranägemise järgi, kuid avokaado peaks olema umbes 2/3 segust. Pasta tuleks lasta umbes pool tundi liguneda ja serveerida.\nKuidas avokaadosid puhastada\nAvokaadod ei koorita nagu kartulit ja muid puuvilju, nende viljaliha on selle töötlemisviisi jaoks liiga pehme. Koorist saamiseks peate tegema järgmist:\nPese avokaadod soojas vees.\nSoonutage seda kuni peatumiseni - selle sees on luu. Minge noaga täis ringi.\nSeejärel pigistage peopesades olevad pooled ja kerige pisut vastassuundades. Küpses viljas on viljaliha seemnest kergesti eraldatav. Viimane võetakse välja küljele.\nVõtke supilusikatäis ja kleepige see mööda koort. Kõndige mööda kontuuri, eraldades paberimassi paadi koorikust. Varem võite viilude või kuubikute tegemiseks avokaado kohe lusika või noaga ridadeks lõigata või traadiriiulisse lõigata. Viimasel juhul eemaldatakse viljaliha kihiti ja see ei lähe kohe põhja.\nVõite avokaadod segistiga kreemiks muuta, kuid enamasti piisab sellest, kui neid kahvliga sõtkuda.\nKas ma saan loomadele avokaadosid anda?\nMürgine aine, mis on bakterite vastu säilitusaine ja kaitsja, on väikestes kogustes inimkehale ohutu. Kuid samal ajal hoiatavad veterinaararstid, et loomad ei saa selle komponendi seedimisega hakkama, nii et kassidele, koertele ja lindudele ei tohiks kunagi avokaadosid anda.\nSaate kodus oma puud kasvatada, see jääb korteris hästi ellu. Selleks jätke terve terve luu ja kuivatage see. Seeme tuleb istutada rikastatud pinnasesse, paisutatud savi drenaažiga 25 mm terava otsaga ja rikkalikult joota.\nTeine meetod on teha luusse 3-4 auku, sisestada hambaork ja asetada see sellistele tugedele klaasile veele, hoides selle taset pidevalt kõrgel. 2-6 nädala pärast peaksid ilmuma umbes 30 mm juured, pärast seda tuleb seeme maapinnale üle viia.\nLisaks on vaja jälgida 8–10-päevast kastmisrežiimi, pritsida lehti ja hoida temperatuuri umbes 15–20 kraadi.\nMiks avokaadod muutuvad mustaks ja kuivaks\nHaiguste arengu ja ilmnemise peatamise põhjused võivad olla mitmed tegurid:\nProbleemi lahendamiseks peate avokaadod siirdama ja järgima õiget hooldust.\nTaimele ei meeldi põud ja mulla üleujutamine, nii et enne iga uut kastmist peate laskma maapinnal kuivada ja sagedamini niisutada võra, mitte juuri. Teine põhjus võib olla lohakas siirdamine koos pinnase asendamisega. Maapähklite juurestikku on vaja hoolikalt puhastada ja vajadusel mädanenud juured ära lõigata. Parem on kasutada mineraalidega rikastatud mulda ja valida uus, potist 2-3 cm võrra vabam kui eelmine, unustamata drenaaži.\nKui lehed on tumenenud, peate tegema kasvuhoone, pihustama lehestikku, kuid sageli lõpetage taime jootmine. Epiini on kasulik lisada üks kord nädalas. Samuti on võimalik, et taim vajab lehestiku normaalseks arenguks rohkem valgust.\nHuvitavad faktid avokaadode kohta\nAvokaadosid nimetatakse mugulate koorimis-, krokodillilaadsete tõttu alligaatorpirnideks. Sellegipoolest pole viljadel pirnipuuga mingit pistmist.\nAmeerika arheoloogid leidsid litograafiad (koopamaalingud), millel on kujutatud pärsia vilju, mis on üle 12 000 aasta vanad.\nEnamikku avokaadosid kasvatatakse Mehhikos, kuid puuvilju pakuvad ka Brasiilia ning teised Lõuna- ja Põhja-Ameerika riigid.\nGuinnessi rekordite raamatu kohaselt on avokaado kõige toitainerikkam vili maailmas. Selle õli väärtust menüüs võrreldakse kanafilee toiteväärtusega.\nOotamatult on avokaadod hariliku loorberi “nõbu” ja neid kasvab erinevates maailma paikades.\nTermiliselt töödeldud puuvili hakkab ebameeldivalt mõrkjaks, nii et seda tarbitakse ainult toorelt.\nKui te pole seda hämmastavat puuvilja oma dieedis veel tutvustanud - ravige ennast kindlasti. See annab kehale jõudu ja toob uue suurepärase kogemuse.


Kallas Repsi kaitsja sünnipäevapeo väitest: see on alatu laim - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKallas Repsi kaitsja sünnipäevapeo väitest: see on alatu laim\n1. detsember 2021, 10:58\nKaja Kallas FOTO: Madis Veltman\nEilses intervjuus Kuku raadiole sõnas Repsi advokaat Paul Keres endise ministri kaitseks, et Reps ei tähistanud nooblis restoranis mitte oma sünnipäeva, vaid see oli esinduskogunemine. Keres lisas, et sarnase ürituse olevat korraldanud ka peaminister Kaja Kallas.\n«Samasuguse niinimetatud sünnipäevapeo pidas ju sellel aastal meie peaminister,» sõnas Keres. «17. juunil vist oli meie peaministril sünnipäev, täpselt sellel päeval laekusid kutsed kõikidele valitsuse liikmetele ja lähimatele koostööpartneritele. Samamoodi riigi kulul,» rääkis Keres.


Intervjuu EL 2007/8\nMetsaputukate kasu ja kahju on suhteline\nKaljo Voolma on sündinud 1. juulil 1948 Velise vallas Läänemaal. Õppinud Luual Jõgeva metsamajanduse tehnikumis (lõpetas 1967 cum laude), lõpetanud Eesti põllumajanduse akadeemia 1975. aastal metsamajandusinsenerina (cum laude). Kaitses bioloogiakandidaadi töö 1983. aastal Krasnojarskis (“Hiidürask Dendroctonus micans Põhja-Baltikumis: levik, ökoloogia, majanduslik tähtsus, metsakaitse põhimõtted”). Töötas 1973–1996 Eesti metsamajanduse ja looduskaitse instituudis (1983–1996 vanemteadur), seejärel Eesti põllumajandusülikooli metsandusteaduskonnas ja metsanduslikus uurimisinstituudis vanemteadurina ning 2002. aastast alates ka dotsendina. Praegu Eesti maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi vanemteadur ja dotsent. Uurinud metsaputukate liigirikkust, ürasklaste ökoloogiat, metsakahjurite bioloogiat ja tõrjet. Tegelnud ka metsakaitse ja entomoloogia ajalooga. Alates 1993. aastast Eesti looduseuurijate seltsi entomoloogiasektsiooni aseesimees, ajakirjade Baltic Forestry ja Baltic Journal of Coleopterology toimetuskolleegiumi liige.\nMetsaentomoloogia tegeleb metsakahjuritega, samas aga hoiab metsade putukafauna mitmekesisust. Kuidas on need kaks asja omavahel seotud?\nMetsaentomoloogia algusaegadest peale on need kaks suunda esindatud olnud. Muuseas on tänavu metsaentomoloogias tähtis sündmus: 1837 ehk 170 aastat tagasi ilmus Julius Theodor Christian Ratzeburgi teose “Die Forst-Insecten” esimene köide. Seda peetaksegi metsaentomoloogia kui teadusharu alguseks, kuigi metsaputukaid oli ennegi uuritud.\nViimastel aastakümnetel on toimunud suuna muutus: varem oli tähelepanu keskmes putukate mõju metsale, tänapäeval uuritakse ka metsanduse mõju putukafaunale. Algusest peale on kirjutatud küll metsaputukate kahjust, aga ka nende looduslikest vaenlastest. Liigilise mitmekesisuse hoid on seega kogu aeg päevakorral olnud. Putukaid on metsas tuhandeid liike. Neist vaid üksikud on potentsiaalsed kahjurid, ent kahjuriks ei saa pidada liiki kui sellist. Mõni liik võib metsa kahjustada vaid teatud tingimustes.\nMitmekesisuse kaitseks soovitatakse surnud puutüved, olgu nad püsti või pikali, alles jätta, samas kiputakse neid pidama kahjurikoldeiks. Kas see kartus on põhjendatud?\nKõdunevast puidust ei tule kunagi mingisugust kahjurit, seda räägitakse juba tudengitele ja metsamehed teavad seda hästi. Kahjurid võivad sigida värskel metsamaterjalil, nõrgestatud või äsja surnud puul. Seal on küll mõned liigid, kes võivad kasvavat metsa kahjustada. Nende liikide arvukust on vaja piirata, et hoida nii kasvavat metsa kui ka liigilist mitmekesisust.\nNäide üraskite kohta: meil on viimastel aastatel peaaegu kadunud männi-kooreürask (Ips sexdentatus). Rootsis on ta juba punases raamatus. 1960–1970. aastatel oli ta meil päris tavaline liik vanadel mändidel, tormimurru puudel ja palkidel. Üks kadumise põhjusi on kindlasti see, et on suurenenud säsiüraskite arvukus. Suur-säsiürask (Tomicus piniperda) lendab varem, asustab sama sobiva tüveosa ja hõivab elupaiga. Seega: et männi-kooreüraskid ei kaoks, peaks piirama säsiüraski arvukust.\nKas tormikahjustused ja raiejäätmed tuleks ikkagi metsast ära viia?\nEi tule, eriti kui need on kauem seisnud. Selliste puude koristamisel pole metsakaitse seisukohalt mingit tähtsust, pigem on need elupaigaks kõdupuitu vajavatele liikidele. Üksikud tormimurtud puud ei mõjuta suurt midagi. Kui värsket tormimurdu on palju, siis tuleks sellest küll suur osa ära koristada. Rohke värske tormimurd, samuti metsa jäetud värske raiematerjal pakub elupaika potentsiaalsetele metsakahjuritele. Meie oludes eeskätt kuuse-kooreüraskile (Ips typographus) kuusepuistutes ja säsiüraskeile (Tomicus minor, T. piniperda) männikutes.\nEesti metsamajanduses pole kunagi nii täpselt järgitud saksa puhasmetsamajanduse printsiipi viia iga viimane metsaraag metsast. Suurtes kogustes metsa jäänud toores materjal võib muidugi soodustada kahjurputukate levikut. Seda on jälgitud Kesk-Euroopas, kus olid suured tormikahjustused 1990, 1999 ning 2005, kui meilgi oli jaanuaritorm. Väga palju materjali jäi metsa, sealhulgas küttepuitu, mis ei pakkunud majanduslikku huvi; kõikjalt mägedest polnud puidu allatoomine lihtsalt rahaliselt otstarbekas. Igatahes Ðveitsi teadlased on märkinud, et sellist üraskikahjustust pole seal kunagi varem olnud. Eriti suurenes kuuse-kooreüraski arvukus.\nMilline on meil olukord pärast 2005. aasta jaanuaritormi?\nKuuse-kooreürask on kahtlemata meie sagedaim ja metsanduslikult olulisim üraskiliik. Viimastel aastatel tekkinud ja pikkamööda laienevaid väikseid üraskikoldeid võime näha kõikjal Eestis. Need kuused kuivatanud üraskid talvituvad pinnases, kevadel lendavad välja ja otsivad endale uue elupaiga. Kui lähedal tormimurdu pole, siis ründavad nad kasvavaid puid. Nii need kolded pikkamööda laienevad. Põuane ilm aitab ka kaasa.\nSellised üraskikolded mõjuvad halvasti üldisele liigirikkusele: kõigepealt kaovad vanad puud, mida peaks liigirikkuse seisukohalt eeskätt hoidma. Nii tekib kõdupuitu vajavatele liikidele küll rohkelt elupaiku, aga lühikeseks ajaks. Vaja oleks, et puud sureksid järk-järgult. Ega üraskite kahjustatud ala metsata jää: kui sinna ka uut metsa ei istutata, kasvab see looduslikult. Kuid teatud kindlas lagunemisjärgus kõdupuitu vajavate liikide elupaik kaob aastakümneteks.\nKas nendest jaanuaritormijärgsetest väikestest üraskikolletest ei või areneda niisugused üraskite hulgisigimiskolded nagu 19. sajandist teada?\nNii üraskite kui ka teiste metsakahjurite sellist hulgisigimist, nagu oli 19. sajandi teisel poolel, pole meil enam põhjust oodata. Meie kõigi aegade suurim putukakahjustus, okkaid sööva okkalainelase (Lymantria monacha) hulgisigimine Liivimaa metsades algas 1845. aasta paiku Valgevene ja Poola metsadest, levis edasi Leedu ja Läti aladele, Liivimaal Pärnu–Tartu jooneni. Okkalainelase järel tulid üraskid, kirjelduste kohaselt lendasid need musta pilvena.\nPõhimõtteliselt ei saagi sellised kahjustused enam korduda, kuna meie metsad on praegu tunduvalt mitmekesisemad. Kui kuskil tekib lokaalne kahjustus, siis kõrval on kohe teist tüüpi mets, mis kahjurile ei pruugi sobida. Metsamajandamine on muutnud metsad mitmekesisemaks, raielankide ja metsauuenduse tõttu on kaardipilt läinud kirjumaks ning pole enam ühetaolisi suuri alasid. 19. sajandil ühtlustasid metsi näiteks ka suured metsatulekahjud.\nNüüdisaegsed maailma suurimad üraskikahjustused on Kanada lääneosas. Sealsed metsad on väga ühetaolised, eeskätt keerdmänni (Pinus contorta) puistud. 2006. aastal hinnati meie hiidüraski sugulase Dendroctonus ponderosae kahjustuse pindala 9,2 miljonile hektarile. Need tõsised kahjustused mõjustavad kogu elu, tingides piirkonna hüdroloogilise reþiimi muutusi või lausa metsatööstuse pankrotti. Esimesel pilgul on nüüd kõdupuiduliikidele, saproksüülsetele liikidele elupaiku kui palju, aga see on vaid selleks korraks. Siis on kaheksakümmend aastat plats puhas. Sellest olen pikemalt kirjutanud mulluses Eesti Metsa kevadnumbris.\nKui üraskitest söödud puu on kuivanud, siis selle mahasaagimine pole metsakaitse seisukohalt oluline?\nEi, sellel pole metsakaitse mõttes mingit tähtsust. Kui okkad on hallid või suures osas juba maha langenud, siis need puud metsa seisundit enam ei halvenda. Üraskite ja teiste kahjurite tõrjeks tuleb maha võtta need puud, millel on putukad veel peal.\nKas üraskeid saab tõrjuda ka teistmoodi kui nakatunuid puid maha saagides?\nKunagi varem on pritsitud langetatud palke, mida pole jõutud metsast enne maid välja viia. Tänapäeval võib kemikaale kasutada männikärsaka või juureüraski vastu ning vaid raiesmikule istutatud metsakultuurides. Õigem on noori taimi enne istutamist insektitsiididega töödelda. Pealegi saaks keemilist tõrjet kasutada vaid vabalt elavate putukaliikide, mitte aga kaitstult koore all elavate üraskite vastu.\nMõningaid kahjurite looduslikke vaenlasi saab ka laboris paljundada, näiteks hiidüraski tõrjeks on juba 1950–1960. aastatel Gruusias ja hiljem Lääne-Euroopas kasvatatud röövtoidulist mardikat Rhizophagus grandis. Aga biotõrjet saab rakendada üksikute liikide puhul.\nParemini aitavad lihtsad metsanduslikud võtted. Näiteks: kui õigel ajal, kas mais-juunis või suvel, ei jõua kooreüraskite asustatud puid välja raiuda, siis tuleb raiega oodata veel üks talv. Üraskid talvituvad pinnases, aga puukoore alla jäävad talvituma nende looduslikud vaenlased – röövputukad ja parasitoidid. Nii saavad uuel kevadel üraskite vaenlased asustada uusi nakatunud puid.\nKas tänapäevane metsamees teab selliseid asju või mõtleb neile?\nTeab kindlasti. Metsandust tulevad inimesed õppima selle mõttega, et omandada looduslähedane eriala. Nad on juba enne häälestatud loodushoidlikule mõtteviisile. Muidugi, töö nõuab oma osa ja metsa kasvatatakse eelkõige puidu saamiseks. Püünisvööd, püünispuud, feromoonpüünised jne. on neile kindlasti tuttavad, aga neid ei saa kasutada kuigi laialdaselt. Peamised on ikka metsamajanduslikud abinõud. Teadmised metsapuude ja metsas elunevate organismide ökoloogilistest nõudlustest ja bioloogiast aitavad valida õigeid metsakasvatuslikke võtteid.\nKas feromoonpüüniseid ei kasutata nende hinna tõttu?\nEks nad maksavad ikka, aga põhiline on töömahukus. Feromoonpüüniseid on meil kasutatud tuhandete viisi 1980. aastatel, mil neid täiustati ja katsetati ka Tartus keemikute ja paljude metsateadlaste koostöös. Feromoonpüünised töötavad väga hästi; välja on töötatud oma püünise tüüp, mis erineb Skandinaavias jm. Euroopas kasutatavast ja püüab isegi tõhusamalt.\nPutukate käitumist mõjutavaid keemilisi ühendeid on uuritud kogu maailmas, püünistes kasutatakse eri ainete kombinatsioone. Kuid feromoonpüüniseid tuleb tihti kontrollida ja koguda putukaid. See on käsitsitöö, mida tänapäeval tugevasti vähenenud metsameeste kaader ei jõua teha. Tartus toodetakse kuuse-kooreüraski feromooni vähesel määral siiani ning feromoonpüüniseid metsas ka kasutatakse, eelkõige siiski seire tarbeks.\nKas Eestis on viimasel ajal leitud ka uusi metsakahjureid või võiks meid ohustada mõni liik, keda seni veel leitud pole?\nÜmaruss männi-puidunematood (Bursaphelenchus xylophilus), keda eesti keeles ka männi-laguussiks kutsutakse, on Euroopas karantiinne liik. Pärit on ta Ameerikast ja levinud Kaug-Idas. 1990. aastate lõpul leiti esmakordselt Euroopas Portugalist. Tema levikut jälgib Eestis taimetoodangu inspektsioon ja teda on paaril korral leitud ka meile sisse toodud puitmaterjalist. Kui see ümaruss meil levima pääseb, võib ta hukutada vanemaid männikuid suurtel pindaladel. Väliselt sarnaneb kahjustus üraskikahjustustega, männil lähevad okkad pruuniks.\nNematood elutseb puidu trahheiidides ja teda levitavad siklased. Neil on midagi sümbioosi sarnast: mida rohkem siklasi, seda rohkem nematoode. Nematoodist nõrgestatud puud sobivad siklastele hästi elupaigaks. Sealt uutele puudele küpsusöömale lendavad siklaste noormardikad viivad kaasa ka puidunematoodi, kes omakorda valmistab ette uue soodsa pinna siklaste sigimiseks.\nMõned liigid on sellised, kes sigivad hulgi üksnes erakordselt soodsatel aastatel. Näiteks metsa-külmaliblikas (Operophtera fagata) ja hele-villkäpp (Calliteara pudibunda) on aeg-ajalt kahjustanud kasepuistuid. Villkäpal on silmapaistvad kollased röövikud, kes toituvad kase, pajude ja teiste lehtpuude lehtedest. Kesk-Euroopas on ta tunduvalt sagedam. Männikuid on aeg-ajalt raagu söönud männivaksik (Bupalus piniaria) ja punakas männivaablane (Neodiprion sertifer). Viimase hulgisigimist täheldati 2007. aasta kevadsuvel Valgamaal. Sellistele nõrgendatud puudele võivad järgneda üraskid, kes annavad puudele lõpliku hoobi.\nIlmselt on tihe seos metsahaiguste ja -kahjurite vahel ning epideemilised haiguspuhangud, nagu leppadel leherooste või saarte senitundmatu surmahaigus, võiksid tugevasti mõjutada kahjurite arvukust?\nKahtlemata, seened nõrgestavad või surmavad puu ning putukad viivad hävingu lõpule. Juurepess on meil üks tavalisemaid seenhaigusi. Putukateta püsiks kuusk või mänd elusana tunduvalt kauem. Kui sinna putukad peale lähevad, tehakse puule kiire lõpp. Leppadel putukatega erilist probleemi pole, kuigi lepapoi (Agelastica alni) võib mõnikord väga arvukas olla. Eri haiguste tõttu ja muudel põhjustel nõrgestatud saared on aga saareüraskeile (Hylesinus fraxini jt.) küll sobiv elupaik.\nViimastel aastatel on Eestis olnud ulatuslikke metsapõlenguid, mille järel tahavad metsamehed surnud puidu kiiresti koristada. Kas metsakaitse seisukohalt on sel mõtet?\nMõte võib olla siis, kui näiteks läheduses on keskealisi või vanu kuusikuid, mida tahetakse säästa putukaründe eest. Sel juhul peaks põlengualalt värske materjali koristama. Kui tüvi on täiesti söestunud, siis asustavad seda teised, ohutumad liigid. Eestis on kuuskümmend viis liiki üraskeid, maailmas üle kuue tuhande – mõnele kõlbavad need kindlasti elupaigaks. Värsket materjali ja tulest nõrgestatud puid asustavad liigid võivad ohustada ka naabruses kasvavaid puid.\nPõlendikega meenub kohe ka Soome ja Rootsi metsade “looduslikkuse taastamine” kunstlike tulekahjude abil. Kuidas sellesse suhtuda?\nLooduslikkuse taastamine metsas on üldse natuke vaieldav. Meie oludes taastub metsaloodus väga hästi ise, ilma inimese aktsioonideta. Meil tekib niigi aeg-ajalt tulekahjusid ja nende liikide hoiuks või uurimiseks peaks neist põlengualadest piisama.\nOmaette teema on kraavide ja teiste vooluveekogude sängide kinniajamine. Sellised järsud muutused mõjuvad metsale kahjulikult. Kui metsakraavid kasvavad ise aja jooksul kinni, siis see on loomulik tee ning ei teki kooslusele halvasti mõjuvaid järske muutusi. Näiteks üleujutatud alal ei saa sigida need putukad, kelle elu üks etapp peab mööduma mullas.\nKas meie metsi on piisavalt kaitse all?\nKaitse all võiks olla muidugi rohkem, aga sellest üksi ei piisa. Meilgi on öeldud, et enamik kaitsealuseid putukaid elab kaitsealadest väljaspool, järelikult kaitsereþiim ei taga nende säilimist. Putukatele on vaja mitmekesisust: majandatavaid metsi ja kaitsealasid.\nNõukogude ajal oli suur hulk metsi sõjaväe valduses ja piiritsoonis, kus suurtel aladel metsi ei majandatud. Endiste raketibaaside keskosas on küll militaarrajatiste jäänused, aga kaugemal on täiesti puutumatut metsa. Näiteks Triigis, Pakri poolsaarel ja mujal Rootsis on samuti rikkalikud putukakooslused just sõjaväealadel. Kõrvemaa liivikud on suuresti säilinud avatutena just kunagiste sõjaväeharjutuste tõttu.\nPärnumaa Luitemaa kaitseala tekitab vastandlikke seisukohti. Seal on eeskätt ornitoloogid arvanud, et ka tormimurdu ei tohi koristada. Ometi on vanast ajast luidetel olnud majandustegevus: teed Riia ja Pärnu vahel, raiutud metsa ja koristatud tuulemurdu. Metsaalune oli puhas ja samas hoiti vana metsa. Seal on kujunenud just sellele luitemaastikule omane putukafauna, kellel on vaja puhast, liivast metsaalust.\nKui tormimurd jääb koristamata, hakkab selle varjus niiskema pinnase tõttu nii roht- kui ka noor puittaimestik vohama ja võtab elupaiga kuiva liivast avatud elupaika nõudvatelt liikidelt. Samuti soodustab koristamata värske tormikahjustus säsiüraskite sigimist, nõnda kuivavad kasvavad vanad männid kiiremini ja asenduvad noore metsaga. Vaadake Pärnust Ikla poole sõites, kui palju on seal kuivanud mände! Oleneb eesmärgi püstitusest: kas tahame hoida inimese ja looduse koostöös välja kujunenud maastikutüüpi ning liigirikkust või looduslikke protsesse? Kui looduslikke protsesse, siis areneb sinna senisest teistsugune taimkate, kaovad liivalembesed putukad, kuivavad vanad männid ja kaovad neile omased putukaliigid jne.\nNii et maastikukulguritega (ATV-dega) tuleb kaitsealadel natuke ikka sõita?\nRootsist on teada krossirada, mille entomoloogid leiavad olevat soodsa liivalembeste liikide paljunemiseks. Jussi nõmmedel kipuvad männid peale kasvama ja viimasel ajal on seal neid ka maha saetud. Mingil juhul ei tohi aga kogu metsaalust pinnast nende masinatega purustada. Mõned häiringud mõjuvad kindlasti hästi. Putukatel on vaja maastikulist mitmekesisust. Näiteks metsasihid on paljudele liikidele olulised. Looduskaitsjad kipuvad neid kunstlikult rajatud sihte pigem kinni kasvatama, et mets oleks ühtlane. Kui sihid on püsinud pikka aega, on sellega kohanenud nii putukad kui ka muud loomad. Päiksepaisteline riba metsa sees vaid suurendab mitmekesisust.\nMilline tundub Eesti metsaentomoloogia praegune seis, eriti naabritega võrreldes?\nMeil on inimesi lihtsalt nii vähe, et kõigi asjadega ei suuda me tegeleda. Häid spetsialiste-entomolooge on siiski olnud ja on, hulk doktoritöidki tehtud. Esimese doktoritöö metsaentomoloogia alal kaitses Elmar Kohh kuuse kooreüraskitest 1943. aastal. Tema sünnist möödus sel aastal sada aastat. Metsaentomoloogia on tihedalt seotud metsakaitsega, samuti faunistilise ja ökoloogilise uurimistööga. Mardikaliste uuringud on heal järjel Lätis. Daugavpilsi ülikoolis on süstemaatilise bioloogia instituut, antakse välja ajakirja Baltic Journal of Coleopterology.\nMeie tegevust ei anna võrrelda näiteks rootslastega. Nad alustasid Rootsis leiduvate elusolendite liike käsitleva seeriaga, millest on ilmunud neli köidet; kokku kavandatakse sada kolmekümmend köidet. Meie seda ei suudaks, aga uusi faunistilisi ülevaateid, katalooge, levikukaarte ja määrajaid oleks kindlasti rohkem vaja. Seda praegune teaduspoliitika paraku ei soosi. Paljud metsaputukad on aga pälvinud uurimis- ja katseobjektina tähelepanu loomaökoloogilistes ja füsioloogilistes uuringutes. Tudengite hulgas leidub aeg-ajalt ikka mõni metsaentomoloogia-huviline, kuigi nüüdisajal on hulga popimad satelliidipiltide uurimine ja muu selline.\nMetsaentomoloog Kaljo Voolmat küsitlenud Toomas Kukk


Profa köögipool: Rillette\nSedakorda üks vahva talvine söök. Peen prantsuse nimi, toit ise imelihtne ja enese jaoks tõlgiksin ma selle süldikeetmisele lähedaseks tegevuseks, mille tulemus on maitsvam, huvitav miks ma selle peale ise pole tulnud?\nRillette selgitus on pärit Nami-Nami kokandussõnastikust - Prantusepärane roog lihast või kalast, mis on kuumutatud, siis ribastatud ja pandud purki omas mahlas, pealmiseks kihiks on rasvakiht mis roal säilida aitab. Serveeritakse külmalt, sobib hösti röstsaiale või erinevate hoidiste kõrvale.\nIdee ise seda teha on pärit Liina blogist ja retsept on nii hästi-kurjasti kui kodus maitseaineid ja liha juhtus olema enam-vähem sealtsamast. Ääremärkusena olgu öeldud, et see on üks väheseid toite mille retsepti lugedes muutusin Pavlovi koeraks.\n1 kilo sea kaelakarbonaadi\n1/2 kilo läbikasvanud liha\nmõni oks tüümiani ja rosmariini\nLiha 2-3 cm tükkideks ja üleöö kerge soolaga külmkappi. Järgmisel päeval hautamispoti põhja maitseained, liha tihedalt sinna sisse ja pisut vett ka põhja. 150 kraadi ja 5 tundi praeahjus. Siis potist vedelik läbi sõela, liha kahe kahvliga ribastada ja purkidesse-vormidesse-kaussidesse, vedelik peale valada ja jahedasse. Valmis. Ei pretendeeri mingile autentsusele, erinavaid rillette retsepte on netis mustmiljon, aga saadud tulemus rahuldas mind täiesti, järgmine kord proovin lõhet teha. Muusikasoovituseks rahustav mantra\nPosted by Profa at reede, jaanuar 08, 2010\nPeedisupp kookospiima ja kurgisalatiga\nChicago 1933 (Tallinn)\nRikkalik peedisupp pehme ribilihaga


Kuidas kopp eest ära lükata? • Stargate Max\nPublished by Stargate Max on 8.10.2017 8.10.2017\nMeil kõigil on elus asju ja olukordi, mis meid ärritavad. Olgu need siis sündmused või kellegi väljaütlemised või käitumine. Miks me ärritume? See on märk sellest, et midagi on paigast ära ja vajab korrastamist. Kopp tuleb ette siis, kui mingi ärritaja on jäänud su ellu tolknema ega ole korrastust ja lahendust saanud. Siis ta jätkab esilekerkimist ja sinu tüütamist, kuni sa saavutad sellise taseme, kus see enam sind ei ärrita. Seda ei tasu segamini ajada enese tuimaks sundimisega, mis oleks vale taktika.\nTüütud ja ärritavad olukorrad\nMiks mõni asi muudkui tuleb ja tuleb, ajab sind närvi või lausa vihastab? Me ei peaks tegelikult üldse selliseid negatiivseid emotsioone tundma. Need on lihtsalt märguandeks, et midagi on meis endis paigast ära ja me peame need asjad parandama. Mõnda inimest ajab närvi see, kui keegi pidevalt ütleb “onju”, aga teisel pole sellest sooja ega külma — ta ei pane seda tähelegi. Mõnele käib närvidele kellegi korduv jutt või käitumine, mis oma olemusega on ära tüüdanud ja/või ärritab, kuna ei ole sulle meeldivalt sobiv ega paku sulle huvi või naudingut.\nÜldiselt kulutatakse oma energiat sellise olukorraga võitlemiseks ja kaklemiseks selle oletatava põhjustajaga. Teine variant, et kõnnitakse minema, et seda ignoreerida ja ennast näiliselt sellest säästa. Aga see pole lahendus, sest probleemi põhjus pole neutraliseeritud. Probleemi ei saa lahendada selle eest põgenemisega ega vaiba alla lükkamisega, sest see võrdub haiguse sümptomite eemaldamisega, kui haigus ise jääb alles…\nIdeaalis jookseks selline jura meil mööda külgi alla ega ärritaks. Jääksime rahulikuks ja tasakaalu mistahes närviajava või räigelt ära tüüdanud olukorra suhtes. Seda suudavad väga vähesed, aga see ei tähenda, et me selle poole ei peaks püüdlema. Kogu maailm paraneb läbi kollektiivse jõu, kui me kõik ennast “remondiksime”, kuna me oleme siia kehastunud läbi katkise ja moondunud energeetika, lisaks oleme külge haakinud eelnevate põlvkondade mustrid.\nMul on seda kergem öelda kui teostada, aga me peaksime just nimelt seisma selliste ärritajatega vastamisi ja jälgima oma emotsioone. Sedasi saame nad vabastada ega samastu nendega. See nõuab omajagu püsivust ja harjutamist. Seda ei tohiks segi ajada allasurumisega. Alla suruda ei tohi, sest see ei eemalda probleemi põhjust, vaid lükkab ta lihtsalt vaiba alla, kust ta millalgi hiljem võib taas end välja pressida, üldjuhul iga kord suurema jõuga. Ignoreerimine ja põgenemine on samuti üks vaiba alla lükkamise vorm.\nKui sa oled vigastanud oma jalga ja sellel on sügav ja veritsev haav, kas sa siis peidad selle riiete alla ja üritad ignoreerida ta olemasolu? See vaikselt kipitab ju ikka edasi ja ilma teda puhastamata ja kinni õmblemata läheb mustus sisse ja ta läheb mädanema. Seejärel ta olemasolu kargab veelgi enam esile ja nõuab parandamist. Kui sa ka siis lükkad ta peitud, et temaga mitte tegeleda, siis järgmiseks võib tulla veremürgitus ja sa võid kaotada jala.\nSama põhimõte ju kehtib ka meie ärritajate kohta. Ükskõik, mis see probleem ka on, ta tahab saada lahendatud ja vabaks.\nMis põhjustab ärritumist ja viskab kopa ette?\nKui keegi räägib sulle midagi, mis sind ärritab, siis see on kohe märk sellest, et sa pead sellega näost näkku vastamisi seisma. Sa võid seda inimest ajutiselt vältida ja omaette selle ärritajaga tegeleda. Kui sa saad selle lahendatud, siis selle sama inimesega suheldes ja samadest teemadest rääkides sa enam ei ärritu, sest sinus pole enam konksu, mille külge see vastav teema saaks ennast haakida ja sind väntsutada.\n“Kopp ees” on siis, kui need ärritamised muutuvad korduvaks ja tüütuks. Kopp tuleb lihtsalt eest ära lükata, mitte kopa eest minema joosta.\nMind ärritas ühe mu sõbra tuim kallak homosuhete eelistamise suhtes. Teda ei häirinud uudised ja muu selline, milles oli homode eelistamine ja heterode diskrimineerimine. Kuid teda häiris vastupidine. Ise ta liigitab ennast sooneutraalseks. Miks mitte siis ollagi neutraalne? Mul oli tõesti kopp ees tema jamast, aga enam see mind ei häiri. Huvitav küll… Ilmselt ma lihtsalt lasen tall olla ja tegelen oma asjadega selle asemel, et oma energiat kulutada kuhugile, mis ei anna mingit väärtust. See ei tundu ka vaiba alla lükkamisena, sest ma siiani suhtlen temaga ja ta reaalselt ei ärrita mind.\nMeil kõigil on mingid mustrid ja “päästikud”, mis automaatselt reageerivad teatud välistele signaalidele. Miks ühte inimest ärritab miski, aga sama asi teist inimest üldse ei häiri? Mind on tohutult häirinud armunud paaride nägemine linnapildis või ükskõik kus. Samas teist inimest see üldse ei häiri ja kolmandale lausa meeldib seda näha. Siit võib järeldada, et mul oli mingi tõsine sisemine probleemimuster, mille tõttu see väline signaal (armunud paari nägemine) kohe tõi üles mingid vastikud emotsioonid, kuna need olid minu sees olemas. Kui neid pole, siis ei saa need ka üles tulla ja reaktsiooni ei teki. Minu puhul oli tegemist kunagiste arvukate ärapõlgamiste ja sõbratsooni vangimõistmistega. Nägin armunud paari ja see kohe tõi üles minu enda enesehaleduse ja väärtusetuse emotsiooni, mis tekitas ärritumist, viha ja kibedust. Aga see ju võimendab ja süvendab probleemi!\nSellest vabanemiseks ma pidin probleemi põhjuse tuvastama. Põhjuseks oli minu väljakujunenud väärtusetuse tunne, mis tekkis selle tõttu, et mulle tundus, et ma ei kõlba ühelegi tüdrukule millekski muuks kui sõbraks. See tekitas lisaks vihase kadeduse nende suhtes, kellel oli paarisuhe, sest mulle tundus, et elu on ebaõiglane ja teisi inimesi peetakse kuskilt kõrgemalt poolt minust paremaks ja väärilisemaks.\nSee asi oli lausa nii hull, et isegi puu- ja köögivilju söögiks valides mul tekkis kurb süütunne nende viljade ees, mida ma ei valinud, sest ma justkui tundsin seda sama tunnet läbi nende — ta ei vali mind, ma olen väärtusetu!\nKogu see jamps oli vaid minu enda sees! Need, kes mind n-ö ära põlgasid, isegi ei mõelmud sellele ega sedasi. Nemad tegid oma vabad valikud. See, kui ma mõnele ei meeldi või ei sobi, ei tähenda, et ma oleksin vähem väärtuslik kui see, kes talle sobib ja meeldib!\nKopp on ees siis, kui mingi pidev pahameele tekitaja on sind oma kordumisega ära tüüdanud. See näitab, et vastav pahameele tekitaja on vaja neutraliseerida, mitte selle eest ära joosta ega teda vaiba alla lükata. On vaja temaga “näost näkku” seista ja teda mõista, põhjused vabadusse lasta, et nad sinu küljest lahkuksid.


Maailmas on suurenenud hirm valuutasõdade ees ERR - Estonian World Review\nMaailmas on suurenenud hirm valuutasõdade ees ERR\nMaailmas on taas suurenenud hirm võimalike valuutasõdade ees, rahvusvahelise valuutafondi (IMF) aastakoosolekul aga valuutaküsimustes kokkuleppeid ei saavutatud.\nKinniste uste taga toimunud aruteludel ei soostunud Hiina oma valuutakurssi vabaks laskma. USA väitel annab Hiina praegune kunstlikult odav raha talle kaubavahetuses olulise eelise, vahendas "Aktuaalne kaamrea".\nOhtlikuks peetaksegi seda, kui riigid hakkavad maailmaturul käituma lühinägelikult, vaid oma huvidest lähtudes.\n"Uues majandusfaasis, kus kriis on ühest küljest küll möödas, aga paranemist pole tulnud, on märke sellest, et isiklikud huvid hakkavad riikidel rohkem esile lööma. See oleks praeguses majandusfaasis väga halb kõigile, ka neile, kes seda poliitikat tahaks teostada," rääkis Eesti Panga asepresident Märten Ross.\nMajandusteadlaste hoiatustele vaatamata on valuutasõdadesse ähvardanud sekkuda ka näiteks Jaapan ja Brasiilia, kes võivad oma valuutat devalveerida ja nii oma odavnevale ekspordile maailmaturul parema positsiooni anda.\nTaoliste sammude puhul aga võivad nende kaubanduspartnerid kehtestada lisatariife ja isegi odava impordi vastaseid lisablokaade, mis kõik mõjub negatiivselt kaubandusele ja maailma majanduskriisist paranemisele.\n"Paljud räägivad valuutasõjast. Ma ise ehk nii sõjakat sõnavara ei kasutaks. Kuid see on tõsi, et paljud peavad oma valuutat relvaks ja see ei teeni mõistagi globaalmajanduse huve," ütles IMF-i tegevdirektor Dominique Strauss-Kahn.


www.militaar.net • Vaata teemat - Rootsi moona laskmine 9x19 (Para) püstolitest?\nTänane kuupäev 21 Sept, 2020 16:42\nRootsi moona laskmine 9x19 (Para) püstolitest?\nTeema pealkiri: Rootsi moona laskmine 9x19 (Para) püstolitest?\nPostitatud: 13 Mai, 2011 10:56\nKas ja millistest püstolitest võib relva hea heaolu silmas pidades läbi lasta Rootsi püstolkuulipilduja moona 9x19? Sellised pruunikad papp karbid, 36 padrunit sees, kinni alrpoolt metallsiinide külje. Kes teab saab aru...\nGlockist olen lasknud ja soovitati ka, kuid Sig Sauer, Walther ja muud....\nMis arvata asjast üldisemalt?\nPostitatud: 13 Mai, 2011 14:28\nÜldine ohutustehnika reegel ütleb, et püstolis tuleb kasutada selleks ettenähtud moona. Meil kasutatav rootsi moon on mõeldud püstolkuulipildujale ja on võimsama laenguga kui püstolile mõeldud moon. Kaasaegsest ja heas korras olevast relvast võib neid lasta aga vanematest ja logumatest relvadest ei soovita seda teha. Arvestama peab sellega, et kuna laeng on võimsam siis avaldab see ka relva osadele suuremat jõudu ja kulutab relva rohkem. Seega kui vähegi võimalik ja oma relvast hoolid siis kasuta püstolis püstolile toodetud moona.\nLisan ka lingi:\nPostitatud: 14 Mai, 2011 15:36\nMina ei laseks Rootsi para üldiselt mingist 9x19 püstolist, kui just väga hädavajadus peal ei ole.\nTugevdatud laeng tähendab tugevat impulssi kõigile relvaosadele, padruni töörõhk on kõrge, kuuli terasmantel mõjub (eriti tavavintsoontega) relvaraudadele kui raspel...\nSee, et ta meil KL ja KJ liinis tasuta käes, ja/või mõned ametnikud arvavad, et üks kõik mis 9x19, kui on relval sama kaliiber võib minna anda küll, on sügavalt ekslik ja lühinägelik suhtumine.\nTasuta asjad kipuvad lõppkokkuvõttes neiks kõige kallimalt maksmaminevateks osutuma.\nNii et kasutatagu common sense...\nPostitatud: 29 Mai, 2011 13:41\nKui padrun lahti võtta ja püssirohulaengut võrrelda ei ole suurt mingit vahet teiste padrunitega, küll on kuul rootslasel metallümbrisega ja kerge võitu. Suht sarna padrun on tsehhidel kah olemas sama laeng+sama kuul.\nPostitatud: 07 Juun, 2011 21:18\nSilma järgi sama ja tegelik sama ei ole samd asjad. Pyssirohtu on väga eri äkilisuse - ehk siis p¨lemiskiirusega. Sama massi ja mahuga rohi vöib omada mitmekymne protsenidi vörra rohkem energiat.\nKui lased vale moonaga siis miskit garantiid sul enam ei ole, ei valmistajalt ega kelleltki muult. Kui pystolil on nyyd plastikkorpus siis see pull löppeb sellega, kui esimesel mehel lukuraam silmadesse lendab. Siis hakkan yks suur uurimine ja puurimine kes on kus puusse pannud.\n"Teureetiliselt" peaks enne näkku lendamist hakkama pystoli luku osa sedavörd logisma, et laskjal tekivad kysimused ja relva ei kasuatta enam.\nPystolkulka moona laskmisel pystolist on yheselt yks tulemus - pystol kulub kiirelt läbi.\nTegelt peaks kysimuse estama rootsi logistikutele - kas antud moon on pystolile sobilik, vaja V nulli ja kilojaule -numbrites -panna körvti pystoli "tervislike" piiridega ja asi on yheselt selge.\nKas rootsi täismantel ka rauale miskit teeb jään vastuse völgu, sest arvan et rootslased ka oma pystolkulkade raudadest hoolisid, arvataasti sisaldab pliid vms pehmet metalli.\n9mm PARA maailmas nii palju ja nii erinevat et see et rauda ja pidemesse istub ei ole iseenesest näitaja.\nTeema pealkiri: Re: Rootsi moona laskmine 9x19 (Para) püstolitest?\nPostitatud: 06 Veebr, 2012 0:01\nSee kas püstoliga tohib lasta tugevdatud laengutega +P või +P+ moona on ära märgitud vastava relva kasutusjuhendis. 9x19 mm. HK USP kasutusjuhendis on ära märgitud, et võib lasta tugevdatud laengutega nii, +P kui ka +P+. Samas on antud sellega ka kaasa hoiatus, et antud laskemoona kasutamine lühendab märgatavalt relva eluiga. +P+ laengute korral on padrunis rõhk tavalisest umbes 18% suurem 42000 psi-d. Huvitav, mis antud näitaja konkreetse Rootsi moona puhul olla võiks?\nPostitatud: 07 Mär, 2012 21:01\nKauaks seda rootsi moona veel jätkub? Ehk on tulemas teistsugust moona, millega USP-sid ei kulutata liiga kiirelt ära.\nPostitatud: 08 Mär, 2012 13:21\n+P+ laengute korral on padrunis rõhk tavalisest umbes 18% suurem 42000 psi-d. Huvitav, mis antud näitaja konkreetse Rootsi moona puhul olla võiks?\nRootsi M/39 puhul peaks maksimaalne rõhk olema 2500 baari.\nPostitatud: 08 Mär, 2012 13:46\nStandartne moon on 35000 psi-d. +P laengu puhul on rõhk normaalsest 10% suurem 38500 psi-d. See 2500 bar-i teeb u. 36000 psi-d. Vaid veidi normaalsest kõrgem. Küllap see rõhk seal padrunites ikka märgatavalt suurem on.\nPostitatud: 15 Mär, 2012 16:23\nAsi ju lihtne - kõvem matakas relvast avaldab selle osaldele suuremat mõju ka relv kulub kiiremini.\nMõistagi lööb ka kõvemini tagasi. Nõrgema matakaga võivad mingil hetkel tekkida probleemid ümberlaadimisega.\nIlmselt tekib see probleem siis, kui M45 salve panna tavalisi 9x19 padruneid.\nIsegi paukpadruneid on erinevaid.\nPostitatud: 17 Mär, 2012 16:42\neks asjapulgad on kursis, et see moona-lugu liigub positiivses suunas. väidetavalt (lähtun kõlakast mitte kinnitatud andmetest) oli H&K suht kurjaks saanud selle rootsi moona kasutamise pärast ja lubanud garantii ära lõpetada. siinkohal tegemist legendiga aga moona suhtes toimunud arengud on fakt\nväljaspool KVd olevate inimeste puhul tekib küsimus, et kuidas rotsa üheksane üldse nende kätte satub? (kui satub)\nPostitatud: 18 Mär, 2012 18:12\nKL liikmel on võimalik osaleda püstoli laskeharjutustel (kui on mõni selline näiteks laskepäeva kavva võetud) ka oma püstoliga ning malevast moona küsida. Isegi käinud isiklike relvadega KL laskmistel, küll oma moonaga, kuid on ka rootsi Parat pakutud.\nKuidas puhas tsiviil sellist moona kätte saab? Ei tea, kuid see moon ei ole tsiviilseadusega vastuolus, sest puudub soomustläbistav kõvasüdamik ning sisuliselt on see tavaline täismantel. Mis siis, et kuul pisut paksema mantliga on.\nPostitatud: 21 Mär, 2012 19:15\nVenelastel on ülelaetud moonale 7N21(7Н21), 7N31(7Н31) 41000 psi-d, sisuliselt 9x19 +P+ kategooria moonale spetsiaalselt konstrueeritud püstolid МР-443, GSh-18. Venelastel on kõik asjad toodetud väikese varuga nii, et isegi kui see rõhk seal veidike suurem juhtub olema vaevalt midagi hullu saab juhtuda.\nPostitatud: 23 Sept, 2012 17:56\nLiitunud: 23 Sept, 2012 10:23\nvaatan et nii mitmeski teemas on kirjutatud kuidas rootsi moon lõhub püstolit ja ei kõlba ei ühes ega teises asjas laskmiseks.\nTekkisid mõned küsimused\n1. Mida ta lõhub ja kuidas\n2. Kui palju peaks seda moona kuskilt läbi laskma et midagi puruks hakkaks minema\n3. Kas keegi on oma silmaga näinud mõnda püstolit mis on tänu rootsi moonale puruks läinud?


Peugeot-Rifter-mahtuniversaal — VM Peugeot\nAvaleht / Rifter\nOma, margikohaselt tõupuhta silueti ja väljapeetud joontega paistab PEUGEOT RIFTER peresõiduk teiste seast selgelt silma. Alumiiniumhall põhjakate, 17’ teemantmustriga valuveljed*, katusetalad, tiivalaiendid ja musta värvi küljekaitsed toonitavad RIFTERi tähelepanuväärset stiili veelgi.\nKõnekam kui lihtne käpajälg. Iseloomulikku valguskirjaga, 3 küünise tõmbest inspireeritud tagatuledega kinnitab PEUGEOT Rifter kanda selle margi sümbolina. Masina juures lisavarustusse kuuluv haakeseade laiendab võimalusi veelgi, samas kui 2, avara ulatusega ja sügavtoonitud, alla avanevate klaasidega külgmist liugust avavad teile ukse salongi, mille üle võib põhjusega uhkust tunda.\nInnovaatilisus reisijateruumi südames. Võrguühendusega 3D naviseadmega, Mirror Screeni funktsiooni, PEUGEOT Connect teenuste ja nutitelefoni juhtmevaba induktiivlaadimisega on PEUGEOT Rifter laialdaste võimalustega ühendatavusega.\nPEUGEOT RIFTERi innovaatilised mootorid on võimsad kuid ökonoomsed. Uue põlvkonna BlueHDi diiselmootoritel ja PureTech bensiinimootoritel on pakkuda teile nii suuremat sõidurõõmu kui ka enneolematuid elamusi.\nKoos PEUGEOT juhiabidega muudab RIFTER teie teekonnad teile vaevatuteks ja pakub teile muretumat sõitu turvalisemates tingimustes. Liiklusmärkide täiustatud tuvastussüsteem koos kiirussoovitustega adaptiivne püsikiiruse hoidja koos Stop funktsiooniga, tahtmatu jooneületuse aktiivhoiatus, võtmevaba lukustus ja käivitus, elektriline sekundaarpidur. Tehke oma sõidud harukordselt mängleva kergusega.\nParem haarduvus tõhusama läbivuse tagamiseks. Advanced Grip Control täiustatud veojõukontrolli ja optimeeritud libisemisvastase süsteemiga ühildub sõitmine PEUGEOT RIFTERiga teie kõikide vajadustega. Sõidurežiimi juhtnupp asukohaga keskkonsoolil võimaldab tõhusama läbivuse tagamiseks valiku viie veojõuskeemi vahel (Standard, Lumi, Maastik, Liiv, ESP OFF). Kõige nõudlikemate tarvis on pakkuda veel ka neljarattaveoline mudeliversioon.\nJääge olukorra peremeheks ka kõige äärmuslikemates oludes. Advanced Grip Control veojõukontrolli HADC funktsiooniga püsib PEUGEOT RIFTER peresõiduki kiirus ohjes ka kõige järsematel nõlvadel. Teie saate pühendada kogu tähelepanu juhtimisele ja tunda end vabamalt tänu suuremale ohutusele, mugavusele ja juhitavusele.


Argentina mängijaid ja ajakirjanikke õpetati, kuidas Vene tüdrukuid rajalt maha võtta - Aeg maha\n17.mai 2018 10:02\nArgentina jalgpalliliit korraldas enne 14. juunil algavat MM-finaalturniiri Buenos Aireses koolituse, kus ühe peatükina tutvustati Venemaa keele ja kultuuri kõrval sealsete naiste mõttemaailma.\n"Kuidas skoorida Venemaa naistega" oli peatüki nimi brošüüris, mis koolitusel osalejatele jagati.\nMuu hulgas võis sealt lugeda järgmist:\n- "Venemaa tüdrukud, nagu ka kõik teised tüdrukud, vaatavad, kas sa oled puhas, lõhnad hästi ja oled korralikult riides. Esmamulje on nende jaoks tähtis, seega vaadake, kuidas te välja näete!"\n- "Venemaa tüdrukutele ei meeldi, kui neis nähakse vaid objekti. Kuna Vene naised on ilusad, tahavad paljud mehed neid vaid voodisse viia. Võibolla tahavad nemad sedasama, aga samal ajal tahavad nad end tunda tähtsa ja unikaalsena. Ärge küsige rumalaid küsimusi seksi kohta. Venelaste jaoks on seks midagi väga privaatset ning seda teemat ei arutata avalikult."\n- "Tavaliselt pööravad Vene naised tähelepanu olulistele asjadele, kuid muidugi võite te leida ka tüdrukuid, keda huvitavad vaid materiaalsed asjad ja raha. Ärge muretsege, Venemaal jagub ilusad naisi küllaga ning kõik nad ei pruugigi teile sobida. Ole valiv!"\nKui pildid brošüüri vastavate lehekülgedega Twitteri kaudu avalikuks said, korjati materjalid koolitusel osalejatel käest ning võeti see peatükk välja. Alaliit edastas meediale vabanduse: "Me kahetseme, et see viga meie koolitusprogrammi varjutama jäi. Vabandame nende ees, keda materjalid solvasid. Need ei esinda kindlasti Argentina jalgpalliliidu vaateid."\nVene naistest rääkiv peatükk sattus brošüüri väidetavalt "inimliku eksituse" tõttu.\nMÄRKSÕNAD 2018 jalgpalli MM\nSaksa dopinguajakirjanik ei saanud jalgpalli MM-iks Venemaa viisat (9) 12.05.2018


Orhideed - kooskasvamine: Nuuman silma TÜ Botaanikaaias\nNuuman silma TÜ Botaanikaaias\nTäna oli täpselt see õige päev, et hommikul otsustada, et tuleb minna botaanikaaeda. Mõeldud-tehtud. Vanaisa seltsiks kaasa, sest tema oskab taimede võlu koos minuga hinnata, ja foto'raadid (fotoaparaadid :D ) üle õla ja nii me läksimegi. Valgus oli imeline ja üldse polnudki tunnet, et väljas näpistavad nina ja põski külmakraadid. Ainus, mis välisest krõbedusest aimu andis, oli udune objektiiv, mille tõttu pidid pildistamise soovist sügelevad näpud veidi ootama. Aga mis ma palju pläran, lähme piltide juurde.\nNagu ikka vaatavad esimesena uksest sisse tulles sulle otsa õites vandad. Lilla on ilmselt Ascocenda Princess Mikasa 'Blue' aga selle õigsuse eest ma ei vastuta, kuna silti ei pannud ma kummalgi vandal tähele. Kaunid on nad aga sellegi poolest.\nKohe vandade kõrval on kaunis rohkeõieline Onc. Sotoanum, just see sama, kelle omale Schwerterist tellisin. On mida oodata, kui ükskord õitsema läheb.\nJa loomulikult mu suur armastus Onc. Twinkle - nii punane kui valge. Ma polegi punast Twinkle'it lähedalt näinud, nüüd aga nägin ja täiesti kindlasti on mul teda vaja. See sügav punane värv on lihtsalt nii meeletult kaunis. Kahjuks oli tal avanenud ainult üks õieke, seega täit ilu veel nautida ei saanud. Selle eest aga sain veel korra nautida valge Twinkle õitsemist enda taime õitsemiste vahelepeal.\nTohutult vahvad õied, kas pole? Selle taime näol on tegemist Epidendrum paniculatumiga. Näeb välja nagu tähekeste pidu, oleks veel sobiv muusika ka taustaks, siis oleks nagu päris.\nOma kauni värviga püüdis pilku epidendrumi kultuurvorm. Mulle meenutab ta hiidlauku, selline pallike varre otsas ja lillat värvi. Ja just praegu märkasin, et kui õiekest küljelt vaadata, siis oleks nagu mingi linnuke end sabapidi varrele sidunud.\nLoomulikult ei saa mööda vaadata veenustest. Nii tagasihoidlikud värvid, kuid väga elegantsed õied. Primulinumist pidin ma just pilti tegema, sest see on veidi hell teema. Nimelt olin ma siiski sunnitud oma primulinumist loobuma, et teisi taimi säästa juhul, kui ta "pruuni laigu haigus" peaks levima.\nJa torukäpp - Coelogyne celebensis - kes meenutab mulle alati lehtede varju pugenud mesimummi. Nii armas, et tahaks kohe pai teha.\nNo ei saa mina aru, kuidas kuukingade ilu suudan ma hinnata ainult botaanikaaia kasvuhoones, mitte kodusel aknalaual. Võib-olla on süüdi selles valgus, aga tänased kuukingad on nii meeletult kaunid, et neid jääkski imetlema.\nJa minu suur lemmik. Suur iga mõttes nii taime suuruselt, õie suuruselt ning üleüldse. Rossioglossum 'Rawdon Jester" Ta on nii vahva, sest ta on nii suur. Ma päris ehmatasin, kui end ümber pöörasin ja tema käesuurune õis mulle vastu nina potsatas. :)\nMa pean nüüd päris ausalt tunnistama, et Epidendrum difforme õisi ma kohe algul ei märganudki. Õied on lihtsalt nii sama rohelised kui ta lehedki.\nSee tagasihoidlik valge õieke kuulub Jumellea comorensisesele.\nPüüdsin, mis ma püüdsin, aga fookus ikka õigesse kohta ei saanud. Õied on pisikesed, aga väga ilusat värvi. Howeraea. õiekesed. Ja kui ma nüüd guugeldasin, siis mulle tundub, et üht kollast hoveaara vormi nägin ma alles paar päeva tagasi Bauhofis müügil - õied näevad kaunis sedamoodi välja.\nJa lõpetuseks mitte-orhideesid ka veidi. Selline roheline ümbrus sobiks mulle kohe ideaalselt, mul poleks midagi selle vastu, kui iga hommik saaks kohvi juua palmi all, olgu see siis kasvõi kasvuhoones. Millegi pärast on botaanikaaed paari kohta teinud nagu võrkrõdu - ilmselt selleks, et minusuguseid kõrgusekartjaid lahedatest taimedest eemale hoida. Nüüd ma ei tea, kes seal rõdul elavad, sest mina suutsin ainult ühe jala selle peale panna kui juba silme eest pilt kaduda tahtis. Selle asemel sõitsin liftiga kaks korrust allapoole ja vaatasin, kuidas tuleb õigesti elada, et elada 200-aastaseks.\nPostitaja: Airin kell 14:39:00\nSildid: botaanikaaed, orhideed\nAnonüümne 27. märts 2016 12:32\nMa olen elus paar korda TÜ botaanikaaeda sattunud ja alati siis, kui orhidel on õitsemises paus. :( Nii väga sooviks ju näha sealseid õitsvaid kaunitare. Nüüd siin nägingi. :) Ja sinna võrkpõrandale pole ma ka suutnud astuda, sest selle peale kipub pilt taskusse kolima. :S\nAirin 27. märts 2016 14:56\nKindlasti tasub vähemalt paar korda aastas käia. Mul on need käimised jäänud sügisesse ja kevadesse ja siis on õitsejaid ka oma jagu. Muidugi võiksin rohkem käia, kõigest mõned minutid jalutada. Võrkpõrandat mainides tuleb mul juba praegu tibutagi selga. :)\nAppi, me saame lapse ehk Vandal ja Tolumnial on po...\nZygopetalumid ja ümbrispotid\nOncidium Sotoanum (Ornithorhynchum)\nColmanara (Jungle Monarch vist)\nHaige veenusking ja tema pojad.\nOntsiidiumi hübriid vol2\nKuukinga poeg (roosa)\nNatuke muud juttu ja Katleia (Cattleya) hübriidi p...\nEdenemine: catasetum, psychopsis, encyclya, promen...


automaatpesula ehitamine - RahaFoorum\nLiitunud: 28 Juul 2011, 14:24\nLugemata postitus Postitas org22 » 28 Juul 2011, 14:50\nSooviksin siis infot targemate käest kes võivad teada palju umbkaudu maksab automaatpesula ehitamine.\nKõik kellel aimu pesulate koha pealt andke aga soovitusi mis ja kuidas kõike teha.\nÜhesõnaga kõik info tere tulnud võib ka anda aadreseid kus leiab infot antud teema koha pealt.\nJa võib-olla keegi oskab öelda kas rahaliselt tasub üldse selline asi ära ?\nTekkis nagu plaan ehitada ja nüüd tahaks siis võimaliku palju asjaliku infot pesulate kohta.\nJa ei plaani pesulat ehitama hakkata homme praegu on alles see mul idee.\nRe: automaatpesula ehitamine\nLugemata postitus Postitas ulvar » 28 Juul 2011, 18:06\nUsun, et alla 30k€ kohe kindlasti uut automaatpesulat ei saa. Muidugi on erinevaid.\nLugemata postitus Postitas org22 » 28 Juul 2011, 18:47\nNo ise olen arvestanud 100k eur\nprojket krunt selline teema ka kõik juurde siis ehk peaks saama 100k hakkama\nLugemata postitus Postitas Taavi » 28 Juul 2011, 18:47\nTasuvus sõltub tõenäoliselt suuresti asukohast...\nLugemata postitus Postitas org22 » 28 Juul 2011, 19:07\nNo praeguse asukoha järgi peaks nagu koht olema idealne\npaide ja türi vahele kuna türil ei ole ühtegi automaatpesulat ja paide ja türi vahet voorib suht hulga autosi ka\nLugemata postitus Postitas pippen » 29 Juul 2011, 12:19\norg22 kirjutas: No ise olen arvestanud 100k eur\nKui asukoht on linnast väljas, siis võid kasutada PRIA maapiirkonna majandustegevuse toetust, 100k euri max summa ja 50% omafinantseering. Toetatakse hoonete ehitamist/rekkimiseks ja seadmete soetamist. Saaksid algkulutused vähemalt poole väiksemaks. Lisainfo siit: PRIA Meede 3.1\nSelle aasta vooru sa enam ei jõua, aga tulevikus arvesta kindlasti ka toetusvõimalustega. See on tasuta raha, mida ei pea tagasi maksma (Y)\nLugemata postitus Postitas ulvar » 30 Juul 2011, 02:04\nkui suur % sellest 50% võib laen olla?\nLugemata postitus Postitas org22 » 30 Juul 2011, 15:47\nKuule suured tänud sulle selle lehe eest ise poleks selle peale tulnud et keegi võiks mu tegevust toetada et veelkord suur aitäh sellest oli mulle palju kasu\nLugemata postitus Postitas pippen » 31 Juul 2011, 20:41\nulvar kirjutas: kui suur % sellest 50% võib laen olla?\nKogu omafinantseering võib olla laen. See tähendab, et pool projektist teed toetusrahaga ja teise poole laenurahaga.\nLugemata postitus Postitas tomiandrep » 02 Aug 2011, 09:50\nNo mina jälle näiteks ei ehitaks seda pesulat kuskile maantee äärde, sest tavaliselt kes seal sõidavad on hästi kiire! No vb Türi ja Paide inimesed isegi käiksid. Aga mina nt kui on kõht tühi siis ei tee peatust ennem kui kohal tavaliselt, sest alati on kuhugi kiire. Tavaliselt inimene ei sõida väga Eestis niisama(Puhka?), vaid ikka kiirustab kuskile üritusele, võistlusele, või tööülesanded? Aga see on vaid minu arvamus asukohast. Aga Edu sulle selle projekti kallal!\nÜks küsimus oleks veel. Miks just sinu pesula?


Clen 60 rasvapoleti. Inhalaatorite klassifikatsioon\nRasva burgerite liigid\nClen 60 rasvapoleti. Kõige tõhusam ravim rasva põletamiseks. Joogid kaalulangus kodus. Mitte vähem tõhusat rasvapõleti\nGerana esimesel meeldis, aga kui ma sain teada, et ta oli kõik nüüd sünteetiline, lõpetas ostmine. Kui usaldate APS-i. Ligikaudu sajandist ja poolest meditsiiniseadmete arengust alates Venemaa ja ka Ukraina samuti võimaldada müük steroide ei tekiks mingeid tõsiseid rikkumisi.\nAinult enamik töötajaid ja eliittooteid! Mõned teist võivad olla huvitatud naiste kaalulanguse parimatest rasvapõletustest.\nSiin on kogutud tooted kompositsioonidega, ideaalis sobivaid naisorganisme. Noh, ja muidugi unustage, et meil on tõeline tagasiside tagasiside! Unikaalne ülemine rasv - super-haruldane ja võimas! Kui te ei avaldanud muljet meie kõrgeima rasva taseme reitingut, siis tahame, et sa annaksid boonuse kujul väikese kingituse.\nBoonus on see, et me räägime teile kahe uskumatult võimsa rasvataseme gigantide - korrumpeerunud vedeliku kleni ja korrumpeerunud Clenbedroli kohta. Me loodame väga, et see artikkel tõesti aitas teil mõista sellises segaduses rasva-klassi komplekside maailmas, tuues mitte ainult teavet, vaid ka praktilist kasu.\nSoovime leida ise põleti. Õnn ja suurepärane metabolism!\nKõige tõhusam ravim rasva põletamiseks. Joogid kaalulangus kodus. Mitte vähem tõhusat rasvapõleti\nArutelu: 18 kommentaari Üritasin eralduvate rasvade ja süsivesikute blokeerijate, nad ei ole halvad, kuid üldiselt ei ole purskkaev. Noh, sa põletad MEE rasva umbes grammi, kuid tunne on Kulm loikab kaalulangus parem ja vähem kahju närvisüsteemi.\nKuigi minu saalis on suured poisid Clen 60 rasvapoleti ja üle ainult Geraniumi ja Efedroni puhul, kohustab seal juba massit tõsiseid meetmeid. Lubarinitin soovitas, kui see oli niiske, ütlesid nad super-efekti. Selle tulemusena pettunud, higistas nagu põrgu, koolitatud tippu võimalikult ja langes vaid 5 kg, kui see oli vajalik 17!\nKlenbuterool Cytomel müük 4. Anavar oksandroloon on kerge Steroid madala null kõrvaltoimeid, sel põhjusel on populaarne valik seas algajatele. Esimese algul valmistatud ndatel Phizer algselt tuntud SearleAnavar kasutati aidata hoone ja säilitada vähem massi all kannatavate inimeste haigusi, mis põhjustavad kataboolse mõju organismile, võidelda infektsioonidega, trauma taaskasutamise ning inimesed. Klenbuterool VS Albuterol läbivaatamine salbutamool.\nSee andis lipodifekti mõju. Ainult ma ostsin oma poe musta purki koos musta purki. Küsis konsultandi Clen 60 rasvapoleti kõige võimsamat rasvapõleti, Hardcore soovitati.\nRasvapõletite hind Preparaadid rasvapõletite apteegis on esitatud tohutu sortimendi ja erinevates hinnakategooriates.\nKüljeid ei olnud külge, kuigi 2 koolituses 3-päevast vastuvõtupäevast ummikus ja pestud. Kas see oli mürgitatud, kas see oli sõltuvust tekitav.\nJärgmisel aastal ostan ka tõestatud hardcore!\nMa olen vana kõvenemise mees ja enne kui olete alati ECA-ga kuivatatud, kuni keelati. Üritasin efedra - mõned köögiviljade analoogid on päris hea.\nGerana esimesel meeldis, aga kui ma sain teada, et ta oli kõik nüüd sünteetiline, lõpetas ostmine. See ei ole Kabanya kaalu eest, sest iga kevadel sõidab kg juures. Valides valikuid Efedro, kohvi, tee ja teiste valguse stimulantidega. Kui Geranium ja Efedra, siis ainult eraldi.


Näitus kutsub märke märkama! | Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia\nNäitus kutsub märke märkama!\n10. okt 2018-30. jaan 2019 saab näitust näha Tartu ülikooli Tallinna esinduses (Teatri väljak 3). Tegemist on juba viienda näitusega samast sarjast. Varem on näitused toimunud Viljandis, Paides, Valgas ja Kostiveres. Enamik seekordseid näitusemärke on taas rahvusliku tekstiili eriala üliõpilaste looming, kuid väljapanekus on esindatud ka rahvusliku metallitöö üliõpilaste ning RKO õppejõudude poolt loodu.\n9.-16. mai 2017 oli Kostivere raamatukogus ja 3. veebr - 3. märts 2017 oli Valga muuseumis rahvusliku käsitöö osakonna rinnamärginäitus "Märka märki III".\n6. okt - 6. nov 2016 oli Järvamaa raamatukogus rahvusliku käsitöö osakonna rinnamärginäitus "Märka märki II".\n17.-24. märts 2016 oli rahvusliku käsitöö osakonna rinnamärginäitus "Märka märki!" Wimkas (Vilma maja galerii, Turu 7, Viljandi)\nAnu Raua stipendiumifondi toetuseks korraldatud näitusel saab näha eri-ilmelisi märgiseeriaid, mille ühiseks nimetajaks on see, et kõik need on loodud märkamiseks, kuid mitte otseselt millegi märkimiseks. Sedapuhku on rinnamärk lihtsalt kunstivorm ümmargusel formaadil, tehniline kiirlahendus erinevatele visuaalsetele ideedele.\nLigi 150-st märgist koosnev väljapanek on enamjaolt rahvusliku käsitöö osakonna üliõpilaste looming, kuid ühises märgiteos lõid peale tudengite kaasa ka mõned õppejõud.\nNäituse eestvedaja Katri Smitt kutsub teid pilku heitma RKO üliõpilaste mitmekesisesse märgikunstimaailma ning loodab väljapanekuga inspireerida ka näitusekülalisi põnevaid märke tegema.\nVäikese annetuse eest Anu Raua stipendiumi fondi võivad näitusekülalised vahva märgi rinda saada, samuti ise rinnamärke ja magneteid kavandada ning valmistada.\nNäitus on kõigile prii.\nNäitust "Märka märki!" korraldab Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia rahvusliku käsitöö osakond, kus saab õppida rahvuslikku tekstiili, ehitust ja metallitööd. Anu Raua stipendium loodi 2014. a ja seda antakse välja kord aastas ühele rahvusliku käsitöö osakonna üliõpilasele, kes on eriliselt silma paistnud ainelise kultuuripärandi uurimise ja hoidmisega.\nNäituse eestvedaja on Katri Smitt, TÜ Viljandi kultuuriakadeemia üldkompositsiooni ja joonistamise lektor.\nLisainfo: rahvusliku käsitöö osakonna projektijuht Lembe Lahtmaa, lembe.lahtmaa [ät] ut.ee, tel 5309 8857\nMeediakajastus ajalehes 1Leht siin


Mcdonald’s kaebas endise tegevjuhi kohtusse: mehel olid seksuaalsuhted mitme alluvaga - ärileht.ee\nMcdonald’s kaebas endise tegevjuhi kohtusse: mehel olid seksuaalsuhted mitme alluvaga\nKiirtoidukett Mcdonald’s kaebas kohtusse endise tegevjuhi Steve Easterbrooki, kuna mees valetas ettevõtte siseuurimises oma suhete kohta, mis tal mitme töötajaga oli.\nMcdonald's lõpetas tegevjuhiga lepingu möödunud aasta novembris, kuna tal oli suhe oma alluvaga. Easterbrooki asemel asus firmat juhtima Chris Kempczinski, kirjutab CNBC.\nMcdonald'si väitel tulid päevavalgele uued tõendid, mis tõi kaasa ka täiendava uurimise. Värske uurimise kohaselt valetas Easterbrook firmale ja hävitas infot tema ebasobiva käitumise kohta. Mehel olevat olnud veel kolm seksuaalsuhet.\nTõendite hulgas on kümneid fotosid ja videosid alasti naistest, nende hulgas naistöötajatest, mis on tehtud 2018. aasta lõpus ja 2019. aasta alguses ning need on saadetud Easterbrooki töömeililt tema erameiliaadressile.\nEasterbrook olevat ka andnud sadade tuhandete dollarite väärtuses aktsiaid ühele ettevõtte töötajale, kellega tal seksuaalsuhe oli.\nMcdonald's nõuab nüüd Easterbrookilt tagasi hüvitist, mis mehele lepingu lõpetamisel maksti. Endisele tegevjuhile maksti kompensatsioonina poole aasta palk. 2018. aastal teenis Easterbrook 15,9 miljonit dollarit.\nMcDonald’si tegevjuht sai suhte tõttu ettevõtte töötajaga sule sappa


Osale E-kaubanduse Liidu seminaril TARGET!\nLiis Ristal | Wolti Baltikumi tegevjuht\nAmetilt olen Baltikumi tegevjuht / Eesti, Läti ja Leedu tegevjuht. Viimased viis aastat on mu elu kirg olnud start-up’id. Alustasin Adcashist ja nüüd vean Baltikumis Wolti. Naudin iga päev seda kiirust ja jõudu, mis meie superandekal, ambitsioonikal ja motiveeritud meeskonnal on.\nTaylor Trusty | Digistrateeg ja e-ettevõtja New Yorkist\nTaylor Trusty on ettevõtja, strateeg ning kirglik kõneleja, kelle meelisteemad on äri ja tehnoloogia. Taylor on kaasasutanud kolm ettevõtet, kõige silmapaistvam nendest on Blackstone Media – digitaalse turunduse agentuur, mis aitab sellistel brändidel nagu Toyota Forklifts, Sonoma-Cutrer ja Mercer veebis rohkem äri teha. Aastal 2018 müüs ta ettevõtte Bostonis asuvale ADK Groupile.\nGuido Jansen | Kognitiivne psühholoog, kes teeb e-kaubanduse koolitusi\nGuido räägib meie aju eelarvamustest, mõtteprotsessidest ja vigadest, mida kliendid ostmisel teevad. Loeng sisaldab palju praktilisi näiteid, mida saate kohe oma veebipoes rakendada!\nLauri Tankler | Riigi Infosüsteemi Ameti küberturvalisuse analüütik\nLauri Tankler töötab Riigi Infosüsteemi Ametis juhtivanalüütikuna ning tema ülesanne on teha kirjalikke kokkuvõtteid ja järeldusi Eestis toimuvate küberturvalisuse intsidentide kohta. Tema töö on ka küberturvalisuse ennetuskampaaniate väljatöötamine ja käimalükkamine – vanemaealistele suunatud kampaania on juba käimas ning ettevõtjatele suunatud kampaania ettevalmistamisel.\nRaido Tamar | Kogenuim SEO spetsialist Eesti turul\nRaido Tamar on kogenuim SEO spetsialist Eesti turul omades enam kui 10 aasta pikkust kogemust valdkonnas. Teda iseloomustab põhjalik lähenemine ja analüüsimine, et leida parim SEO lahendus iga kliendi jaoks - olgu selleks väiksem veebiprojekt või kümnete tuhandete toodetega e-pood.\nMaarja Kaalep | Meediaagentuuri Mindshare tegevjuht\nMaarjal on 15-aastane turunduskogemus, mida ta hetkel rakendab meediaagentuuri tööd ja tiimi juhtides. Enne seda töötas ta Tallinkis, kus alguses juhtis Tallink Eesti turundustiimi ja seejärel vastutas turgudeülese digitaalturunduse strateegiate ja tegevusplaanide eest.\nSten Esna | Itella Estonia müügiosakonna direktor\nEnda kohta ütleb Sten lisaks, et on kaks valikut: kas kõik või mitte midagi – tippsportlasele kohaselt pingutan iga rakuga, et tulla keerulistest olukordadest välja võitjana!\nSten Esna puhul on tegu endise tippsportlasega, kes peale sportlaskarjääri lõppu võttis vastu uued väljakutsed e-kaubanduse ja logistika valdkonnas. Tänaseks on tal antud valdkonnas pea 8 aasta pikkune kogemus.\nKeskendume välisturgudele laienemisele, Google ja SEO muutustele ning kuidas edukalt digiturundada just välisturgudel. Toome kohale uued e-poodide tööriistad nagu psühholoogia jpm.\nTARGET oled sel korral Sina.\nTule kuulama ja tulistad homme täppi!\nRauno Parras | Itella Estonia pakiveoteenuste osakonna direktor\nRauno Parras on suure kogemuste pagasiga transpordi valdkonna professionaal Eesti turul – tal on selles valdkonnas enam kui 20 aasta pikkune kogemus.\nRain Pikand | E-Commerce juht\nTöötame Inbankis 6 erineva digitoote kallal, mis aitavad kaupmehel müüa tarbija jaoks kõrgema lisaväärtusega tooteid, kõrgema väärtusega ostukorve ja toovad kliendid kiiremini tagasi kauplusesse. Kuidas aju ja süda asjasse pühendatud on – seda ja palju muud kuuleb kohapeal!\nTõnu Väät, E-kaubanduse Liidu tegevjuht\nModereerib Art Lukas, Maksekeskus\n“Psühholoogia kui uus tööriist e-poes”\nGuido X Jansen, Holland. Kognitiivse psühholoogia ekspert, Vaimo koolitaja\n”Pane SEO tööle! 10 otsingumootorite optimeerimise soovitust veebilehe liikluse mitte kaotamiseks”\nRaido Tamar, SEO Partner\n“Digitaalse panga roll tuleviku e-kaubanduses“\nRain Pikand, Inbank\n“Mida pidada silmas e-äriga Soome turule liikudes?”\n“Mida on vaja teada e-poodidel küberturvalisusest?”\nLauri Tankler, Riigi Infosüsteemi Amet\nStart-upist Baltikumi üleseks äriks?”\nLiis Ristal, WOLTi tegevjuht\nKeynote: “E-kaubanduse trendid ja müük USA`s”\nTaylor Trusty, New Yorki ettevõtjate organisatsiooni nõukogu liige, ettevõtja, digi-agentuuri looja, koolitaja.\n"Läbi digiturunduse suurtele turgudele!"\nMaarja Kaalep, meediaagentuuri Mindshare tegevjuht\nSoodushind kehtib kuni 21.10.2019.\nSoovides arvet, võtame Teiega ühendust\n2 tööpäeva jooksul ja edastame arve meilile.\nSeminar toimub Kinos Kosmos IMAX, Pärnu mnt 45\nSeminaril osalemine on nimeline, kuid saate osalejat tasuta muuta kuni konverentsi alguseni. Kui Te ei saa mingil põhjusel osaleda, palun andke sellest kindlasti teada e-posti aadressil yritused@epl.ee või telefonil 5770 3003. Kui teatate oma mitteosalemisest kuni 15 päeva enne tagastame 100% tasutud maksumusest. Kui teatate vähemalt 10 tööpäeva varem, tagastame 50% maksumusest. Teistel juhtudel tasutud summat ei tagastata.\nAlustasime Tallinnas kolm aastat tagasi väikese eksperimendina, millesse investoritel väga usku polnud. Elanikkond alla poole miljoni ja ostujõud kesine, ettevõtluskeskkond nõukamaiguga. Täna on pilt Eestist pahupidi pööratud. Wolt kasvab jätkuvalt igakuiselt ja ületame pidevalt kõiki ootusi kasvule. Lisaks oleme sama väikese Eesti meeskonnaga tõmmanud käima ka Läti ja Leedu. Kolmest tillukesest Läänemere riigist on saanud Woltis suunanäitajad ja standardite loojad, kelle kasvul ei tundu olevat piire.\nTaylor on areneva ettevõtjana Kentucky Entrepreneur Hall of Fame’i liige ning Business First tunnustas teda ühena 20 inimesest, keda tehnoloogia alal tundma peab. Ta on rääkinud enam kui 100 grupile, sealhulgas American Advertising Federationile, Entrepreneurs' Organizationile, Kentucky Press Associationile ja Vistage’ile ettevõtlusest, digitaalsest turundusest ja kasutatavusest.\nPraegu on Taylor TrustyInsightsi veebisaidi peaaudiitor, digitaalstrateeg, sagedane rändur, podcast’ide entusiast, Entrepreneurs' Organizationi aktiivne liige ja Comedy Cellari regulaarne külaline.\nGuido on pärit Hollandist, Amsterdamist ning on e-kaubandusele keskendunud kognitiivne psühholoog ja kasutatavuse spetsialist. Ta aitab ettevõtetel luua rahvusvahelisi kliendikogemuse optimeerimise meeskondi ning luua kogu ettevõttes katsetamise ja valideerimise kultuuri. Ta on Magento Global Elite’i lahenduspartneri Vaimo strateegia- ja nõustamismeeskonna liige ning aitab jaemüüjatel rakendada kliendikogemusprogramme, et oma pakkumisi ja digitaalseid kanaleid paremini kliendi käitumise ning vajadustega vastavusse viia. Alates 2008. aastast on Guido tegelenud paljude Magento projektidega, 2019. aastal sai ta Magento meistri auhinna ja nüüd kuulub ta vastloodud rahvusvahelise Magento ühingu direktorite nõukogusse. Guidot kutsutakse rahvusvahelistele üritustele sageli rääkima veenmisest, e-kaubandusest, konversioonide optimeerimisest ja kogemuskultuuridest, nii et meil on hea meel, et ta täna siin on!\nPikalt ajakirjanikuna töötanud, sealhulgas Ameerika Ühendriikides telekorrespondendi ametit pidanud Tankler on oma karjääri jooksul pidevalt seletanud keerulisi teemasid lihtsas keeles nii-öelda tavalisele lehelugejale või televaatajale. Kuna küberturvalisuse tähendab igapäevast võitlust kas kurjategijate, trollidega sotsiaalmeedias või lihtsalt inimliku lohakusega, siis on oluline rääkida ohtudest samuti sellisel viisil, et sellest oleks päriselt kasu: mida paremini saavad inimesed küberohtudest aru, seda paremini oskavad nad ennast ja oma äri ka kaitsta.\nVõtame Teiega ühendust e-posti teel 2 tööpäeva jooksul.\nLisainfo: yritused@epl.ee või tel 5770 3003\nRaido on tegelenud nii väiksemate veebilehekülgede kui ka Eesti suurimate e-poodide, nagu näiteks Hansapost, Home4you, Rahva Raamat jt, optimeerimisega otsingumootorile.\nTuhandete erinevate eesti keelsete e-kaubanduse kategooriate ja tootegruppide märksõnade andmetega tegelemine on loonud Raidole põhjaliku ülevaate Eesti turust. Kogemus, mis aitab järjest muutuvas ja infost küllastunud SEO maastikul teha teadlikumaid otsuseid, millega ka kõige keerulisemad probleemid leiavad kliendi jaoks lahenduse.\nSee kogemus on andnud väga palju teadmisi ja oskusi, kuidas erinevatel turgudel efektiivselt tulemusi saavutada ning tehnoloogia arenguid igapäevatöösse juurutada. Pikalt kliendi poolel istumine ja strateegiliste küsimustega tegelemine on andnud talle võimaluse nüüdsel ametipositsioonil pakkuda klientidele teenust, mis aitab neil äriliselt edukas olla.\nTema peamiseks ülesandeks on tagada, et Itella Estonia kliendid oleksid hoolega hoitud. Lisaks eeltoodule on tema üheks olulisemaks rolliks veel aktiivne osalemine firmaarendusprojektides, millest paljud on toonud tänaseks ettevõttesse tohutut arengut ja edu.\nRauno töö on sümbioos transpordist, sorteerimisest, jaotusvõrgustikust ja klienditeenindusest. Tema peamiseks ülesandeks on seejuures tagada nende kõigi osade ühtne hingamine ja efektiivsus. Lisaks on tema üheks olulisemaks rolliks aktiivne osalemine firmaarendusprojektides, millest paljud on toonud tänaseks ettevõttesse tohutut arengut ja edu. Rauno kirjeldab end kui isemotiveeruvat isiksust, kelle rahutu hing hoiab teda kogu aeg tegevuses.\nMahajäetud ostukorvid on ka e-poodides igapäevane nähtus ja kaupmeestele saamata jäänud tulu. Kohene makseotsuse tegemise tingimus tekitab 75% rohkem mahajäetud ostukorve kui võimalus natuke maksemeetodit kaaluda ja makseotsus mugavalt vastu võtta. Selleks on vaja ostmine ja maksmine teineteisest eraldada. Digitaalne tehnoloogia võimaldab seda tegelikult teha igas e-poes.\nSelline olukord annab kaupmehele aega ja ressursse tegeleda kauplemise, mitte makselahendustega jändamisega. Ostjale annab see aega, rahu ning võimaluse teha endale parim makseotsus. Rohkem müüki, rohkem rahulolevaid kliente…


Parbus käskis abikaasal raha peidikust välja võtta - Delfi\nParbus käskis abikaasal raha peidikust välja võtta\nTeisipäeval arutas Tallinna ringkonnakohus korduvas pistise võtmises kahtlustatava Ivo Parbuse vahistamise seaduslikkust.\nTallinna abilinnapea nõunik keskerakondlane Ivo Parbus võeti kinni 4. detsembril, kui ta oli kaitsepolitsei poolt paigaldatud salajaste jälgimisvahendite vaateväljas võtnud pistist ärimees Toivo Susilt.\nHarju maakohus lubas 6. detsembril Parbuse kuni kuueks kuuks vahi alla võtta, põhjendades seda muuhulgas uute kuritegude toimepanemise võimalusega. Advokaadi hinnangul kohus eksis, sest ei märkinud vahistamismäärusesse, missuguseid konkreetseid kuritegusid Parbus vabaduses võiks toime panna.\nParbuse kaitsja vandeadvokaat Raul Otsa ütles kohtus esinedes muuhulgas, et Parbus ei soovinud kahtlustatavana ülekuulamisel ütlusi anda ja sellele järgnes kapo intensiivne surve.\n“Ivo Parbus vahistati üksnes taktikalistel kaalutlustel,” ütles Otsa. “Teda tahetakse sundida ütlusi andma. Praegu käib Ivo Parbuse pidev mõjutamine kapo poolt — ettepanekud igasugusteks kokkulepeteks, kaasa arvatud lubadus ta vabastada, kui ütlusi annab.”\nRiiki esindav Põhja ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Kadri Väling ütles ringkonnakohtus, et praeguseks on välja selgitatud kümme detailplaneeringut, mille korraldamise eest võidi Parbusele pistist anda.\nProkurör tõi kohtus esile veel rea huvitavaid detaile. Näiteks ütles ta, et toimikus oleva jälitusmaterjaliga on tõendatud, et 4.detsembril helistas Parbus oma kabinetist koju abikaasale ja palus sellel lauasahtlist ja laealusest peidikust sularaha välja võtta.\nLoe Ekspressist, mille leidsid kaitsepolitseinikud Parbuse kodust\nNarva uurib, kas ka neil tegi kapo "visiite"\nVilja Kiisler: Salga, sõitle, süüdista\nPistiseskandaalid teevad keskerakondlastele muret\nPistiseskandaali tegelane lahkus Keskerakonnast\nPihl: Savisaar oleks võinud kapo juhtidega rääkida\nKapo öövisiit viis valvuri teisele tööle