Sääsevõrgu renoveerimine - Matkaauto.com\nSääsevõrgu renoveerimine\t29.09.2020 11:36\t#1\nKuna ma selle "sääseukse" juba maha võtsin, siis kas on mingit moodust kuidas sääsevõrku renoveerida? Tundub, et eelmine omanik on sellega natuke kehvasti ümber käinud ja osad kohad on väljaveninud ja tänu sellele siis ka nn uued voldid sisse volditud, mis teised kohad on ka tänu sellele väheke paigast ära voltinud. Äkki kannatab aurutada või triikida? Uue saaks muidugi ka Hiinast tellida aga seal on kogus päris jube mida korraga peaks tellima\nSääsevõrgu renoveerimine\t30.04.2021 21:26\t#2\nTõmbaks selle vana teema jälle ülesse, kohe kohe on sääsed pltais, mul aga kortsus sääsevõrk ja uut ei ole veel tellinud.\nSääsevõrgu renoveerimine\t01.05.2021 00:02\t#3\nVolte pole taastanud aga ukse olen eest võtnud ning katkenud nööri taastanud. Keeruline töö ei olnud. Salmoga kalale kauplusest müüja vana juut andis 100 meetrisest pakendist sobiva mõõduga nööri meetrise jupi (raha ei võtnud ütles ega keegi peale ostmist seda ju mõõtma ei hakka... ) ning kodus ta tehtud saigi.\nArvan, kui ukse maha võtad, siis vajad triikrauda.\nSääsevõrgu renoveerimine\t01.05.2021 20:48\t#4\nMina olen ka nöörid ära parandanud algul oli päris korralik pusimine, aga lõppuks mitme inimesga kes teevad kaardinaid ja muud peenikest päpputööd sai asi korda. Aga voltide kohta ei oska midagi öelda .Kui nööri lahenduse kohta abi vajad siis saaksin aidata.\nSääsevõrgu renoveerimine\t02.05.2021 10:28\t#5\nMul on probleem rohkem võrguga, kui nööridega.\nSääsevõrgu renoveerimine\t02.05.2021 12:43\t#6\nKirjutasin ju - triikraud.\nPead ukse eest ära võtma, nöörid lahti laskma ning hiljem nöörid õigesti tagasi panema.\nSääsevõrgu renoveerimine\t02.05.2021 13:15\t#7\nMa katsetaks enne aurutriikrauaga seda asja, kergelt auruga üle ja siis kokku lükata, äkki saab hea


Tavatult soe oktoober tõi rekordeid (04.11.2008 00:00)\nTagasivaate tavatult soojale oktoobrile, mis kuu lõpus ka rekordeid tõi, koostas sünoptik Ele Pedassaar:\nMärg ja soe: selline oli 2008. aasta oktoober.\nSellist kuupäeva, kui mitte ühelgi päeval mitte kusagil ei sadanud, praktiliselt ei eksisteerinud ning tulemuseks oli see, et kokku arvutati vihmavee koguseks poolteist korda enam kui peaks ehk 104 mm (paljuaastane norm 67 mm). Lisaks vihmale registreerisid Eesti meteojaamad 5 päeval äikest. Nii mõnelgi pool oli äikesele kaaslaseks ka rahe.\nÕhutemperatuur tõusis keskmisest paar kraadi kõrgemale ehk 8,6 °C-ni (paljuaastane keskmine 6,9°C). Õhutemperatuuri maksimum ulatus 15 soojakraadini, miinimum langes 2 külmakraadini.\nVihma ja sooja koosmõjul sai tõeks fakt, et nii mõnedki loodusproduktid läksid teisele ringile. Kas rõõmustasid silma kuldsete lehtede vahelt piiluvad lilleõied või siis sai nautida metsa alt korjatud värsketest kukeseentest mõnusat kõhutäidet.\nSügis on üldiselt selline aastaaeg, kus soojema ilmaga kaasnevad tavaliselt ka vihm ja tuul. Nii, et sõnapaar “läheb soojemaks��? ei pruugi tähendada just kõige meeldivamat ilma.\nMis siis atmosfääris toimus, et oktoober nõnda “viljakas��? oli?\nOktoobri esimestel päevadel tegid ilma Eestis aktiivsed madalrõhkkonnad, mis lisaks vihmale ka äikest ning edela- ja lõunatuule iile kuni 25 m/s põhjustasid. Sooja tõid need pöörised kuni 15 kraadi.\nIlma taltsutajaks osutus 7.-8. kuupäeva paiku Kesk-Euroopast sirutunud kõrgrõhuhari, mis aga õhutemperatuuri paaril selgel ja vaiksel ööl miinuspoolele lükkas, päevasel ajal aga päikese toel 10 soojakraadist kõrgemale tõstis.\n10. oktoobri paiku järgnes taas läänetsüklonite võidukäik, mis uue portsu sooja vihma ja äikest tõid. Edelatuule puhangud ulatusid sedakorda kuni 18 m/s.\nKuu keskpaik ei toonud ilmamuutust: sama skeem töötas edasi, kui niisked madalrõhulohud vaheldusid selgemaid hetki pakkuvate kõrgrõhuharjadega.\nKuu viimane nädal pakkus selle eest ärevaid hetki, eriti läänerannikul elavale rahvale, kui ilmaköögis keerasid paraja supi kokku kaks õige ägeda loomuga madalrõhkkonda.\nEsimene neist (26.10) liikus piki Norra rannikut kirde suunas, teine saabus hoopis Vahemeremaadest (31.10). Mõlema pöörise maksimaalsed edelatuule iilid ulatusid Eesti vetes 25 m/s. Esimesega neist tõusis veetase Pärnu lahes meetri jagu, teisel juhul 144 cm-ni üle keskmise (kriitiline piir on Pärnu lahe jaoks 160 cm).\nÄramärkimist väärib ka fakt, et oktoobri viimasel päeval möllanud tsüklon tõi endaga kaasa ka ööpäeva rekordid kahes Eesti linnas: Pärnus 13,2 ja Tartus 12,5 soojakraadi.\nNovembri esimestel päevadel ohjad enda kätte haaranud kõgrõhkkond vaigistas tuule ja jahutas õhu. Ja saabus rahu Eestimaa peal!


Keemiaolümpiaadi piirkonnavooru temaatika | TÜ teaduskool\nSelgunud on 8. veebruar 2014.a toimuva keemiaolümpiaadi piirkonnavooru ülesannete temaatika.\nReaktsioonivõrrandite tasakaalustamine. Aatomi ehitus, isotoobid. Graafiku joonestamine ja lugemine. Lahustuvust mõjutavad tegurid, üleküllastunud lahus. Protsendiline sisaldus. Laborinõud. Aatomite ja ioonide suuruste võrdlemine.\nTuntumad sulamid. Levinumate lihtainete saamine. Allotroopia. Oksüdatsiooniastmed. Redoksreaktsioonid ja nende tasakaalustamine (sh elektronbilansi meetod). Orgaaniliste ühendite aineklassid. Metallide aktiivsus. Looduslikud orgaanilised süsinikuühendid materjalidena (füüsikalised ja keemilised omadused).\n10. kl jaoks esitab žürii 9 ülesandest koosneva komplekti, mis sisaldab 3 ülesannet uue õppekava järgi, 3 ülesannet vana õppekava järgi ning 3 ülesannet, mid baseeruvad 8.-9. klassis õpitul. Õpilane võib lahendada nii palju ülesandeid kui soovib, kuid arvesse läheb 6 parimat.\nIV A rühma keemia. Alkoholid, karboksüülhapped, eetrid ja estrid - saamine ja üldine nimetamine. Orgaanilistes ühendites esinevad isomeeria liigid. Aspiriini saamine. Vee karedusega seotud keemia. Keemis- ja sulamistemperatuur ja nende seos molekulidevaheliste jõududega. Orgaaniliste ühendite vees lahustumine. Soolad ja nende saamise võimalused. Oksüdeerija ja redutseerija mõisted ning nende mõistet kasutamine.\nAnorgaanilised peroksiidid. Ensüümkatalüüs, hapnikubilanss. Lämmastiku ühendid ja nende saamine: nitraadid. Orgaaniliste ühendite ruumilised struktuurid. Polükondensatsioon. Tugevad ja nõrgad anorgaanilised happed.\nIdeaalgaasi olekuvõrrand. Estrite saamine. Akud, elektroodi protsessid. Reaktsiooni soojusefekt. Jaotuskoefitsient, ekstraheerimine.


Hajameelne: Hardcore ja softcore: inimestelt inimestele\nEilse jutu sappa tekkis arutelu n-ö pehmetest ja kõvadest uudistest, hardcore'ist ja softcore'ist. Kas ajakirjandus - sealhulgas välisuudised - peaks olema pigem "inimeselt inimesele", kirjeldama tavaliste inimeste elu ja ilma, või rääkima "igavaist asjadest": poliitikute askeldustest, seadustest ja majandusnäitajatest.\nEi saa kuidagi ytelda, et mulle olukirjeldused ei meeldiks. Jaanus Piirsalu jutukesi loen huviga, Kängsepa Liisu omi ka (ehkki viimane raamat on veel nägemata). Olen ise korduvalt pehmet ajakirjandust "eriti kõva käe" pooldajate eest kaitsnud, tahtnud pigem aeglast ajakirja kui kiiret veebilehte. Ent mulle tundub, et ajakirjanduse skeleti (või kitiinkesta, kui soovite) moodustavad ikkagi faktiuudised.\nHardcore on see žanr, millest lugejasse kogunevad faktid. Kui sul on faktide kaudu ettekujutus, mis toimub, saad sa ehitada sinna peale softcore'i, mis kirjeldab, kuidas see toimub. Aga kui fakte ei ole, on olukirjeldusi armas lugeda... ja kõik.\nKeskmise blogipidaja reisikirjast on võimatu aru saada, kas riigis valitseb kommunism või liberalism, kas seal on kodusõda või rahu, kas seal toimusid tema kylaskäigu ajal olympiamängud või valimised. Tema kirjeldab, kuidas poemyyja oli jõhker, siis sadas vihma ja lapsed mängisid. See on vahva ja inimlik. Ent mida võib neist mikrotasandi kirjeldustest kogu yhiskonna kohta välja lugeda, selgub alles taustafaktidest, mida enamasti tuleb hankida kuskilt mujalt.\nMõni muidugi kirjutab oma loo sisse ka yldisema tausta. Vahel isegi tasakaalustatult. (St, mitte julmalt yhele poole kaldu, nii et teine pool on saatanast ja sööb öösiti lapsi. Või et kogu maailm on roosa ja maasikalõhnaline ning kuu pealt kostab õhtuti muusikat.) Aga need, kes niimoodi kirjutavad, on enamasti kas ajakirjanikud või muidu professionaalsed kirjatsurad. (Vt siinkandis viidatud Hessleri raamatut, näiteks.)\nMida see kokkuvõttes tähendab? Seda, et kui hardcore ära kaob ja selle asemele ilmub softcore, muutub lugejate (ja ajapikku ka ajakirjanike) tegelik arusaam toimuvast veelgi kesisemaks. Ning inimest, kel puuduvad teadmised, mille taustal kohalikke ja pehmeid uudiseid tõlgendada, vahel mõne suhtes ka kriitiline olla, on kerge manipuleerida.\nJah, võib ytelda kyll, et Eesti ajakirjanduses on välisuudised eelkõige täitematerjal. Aga nad ei pea seda olema.\nP.S. Näiteks toodud "Sõja ja rahu" kohta: jah, ykski sõda ei toimu, kui seda tahavad pidada yksnes paarsada poliitikut, kuid mitte tuhanded või miljonid lihtinimesed. Aga yhes kylakõrtsis toimuvast võib treida lõputult teateid, ent need kaasahaaravad olustikupildid ei ytle, kas kogu maal lauldakse patriootlikke laule valitsusjuhi toetuseks ja pekstakse neegreid/juute/katoliiklasi (kriipsuta õige alla) või on tegemist yksiku marutõbise erandiga. Mul on sygav kahtlus, et "inimestelt inimestele" tehtud ajakirjandus räägib sõdadest siis, kui need on juba alanud.


Poed lahkuvad Rakvere põhjakeskusest - Ehitusuudised\nPoed lahkuvad Rakvere põhjakeskusest\nRakvere külje all Tõrremäel asuvas Põhjakeskuses on viimasel ajal mitu poodi oma uksed sulgenud ja tegevuse lõpetanud.\nKui Põhjakeskus möödunud aasta lõpus oma uksed avas, oli keskuses enam kui 70 kauplust ja teenusepakkujat, nüüdseks on neid järele jäänud 67.\nPõhjakeskuse juhataja Andres Uska kommenteeris Virumaa Teatajale, et peaaegu kõik need kauplused kuulusid firmadele, kes alustasid jaekaubandusega alles möödunud aasta lõpus ning seetõttu osutusid kogemuste ja piisava finantsvaru puudumisel majanduslanguse olukorras kõige haavatavamateks.\n"Neist kolm poodi: Blend, Lee&Wrangler ning Shoebox kuulusid ühele ja samale ettevõttele. Et meie äriplaani kahjuks ei kuulu üürnike tegevuse doteerimine, olime sunnitud nende üürilepingud üles ütlema," selgitas Uska.\nTema ütlusil on Breadway söögikoha omanikfirma aga hetkel saneerimisprotsessis ning ei opereeri mitte ühegi üle Eesti tegutsenud söögikohaga, seetõttu on söögikohad suletud ka Tallinnas Tondi Selveris ja Võrus Kagu keskuses, samuti ei kuulu Lõunakeskuse müügikoht enam neile.\nJuhataja rääkis, et ka Bodyaction ja Natural Life olid n-ö ühe poega alustajad, kelle äriplaan ei olnud kahjuks väga pikalt ette planeeritud.\n"Et nende üürnike kasutada oli siiski väga väike kaubanduspind, kokku ainult mõnisada ruutmeetrit, siis olulist rolli nad Põhjakeskuse üle 20 000m2-sel kaubanduspinnal ei mängi," ütles Uska.\nJuhataja sõnul käivad neil praegu läbirääkimised mitme potentsiaalse üürnikuga ja suure tõenäosusega avab aprillikuus uksed laste mängukoht Nemo, mis hakkab lastele pakkuma mängulusti kogu keskuse lahtiolekuaja vältel kõigil nädalapäevadel. Hetkel toimub mängukoha sisustuse tellimine-valmistamine.


[ 148 postitust ] Mine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ... 10 Järgmine\nTabak on selle satsi küll hästi mängima saanud, pakuks, et poolakad saavad play-offi. Cramo mõõnab ikka täiega, pallikaotuste arv näitab seda vist kõige ilmeksmalt.\n05 Jaan 2020, 20:39\nSkele pani põned head lay-upid on mees on ikkagi täiesti ansamblist väljas ja kohati on temast rohkem kahju kui kasu.\n05 Jaan 2020, 20:42\nSkele oli enam-vähem, Vinales võeti rajalt ja tootis miinust.Teistest pole midagi rääkida.\n05 Jaan 2020, 20:45\nIlma Kitsinguta kes on sel hooajal nr.2 mängumees polnud väga variantigi poolakate vastu. Loodetavasti vigastus on kerge ja Avtodori vastu on vana hea Kitsing tagasi.\nRaske on kellelegi midagi ette ka heita, ilma sellise lisakäiguta on raske ka teistele näpuga näidata kuna mängujoonis on suuresti 2 asja peale üles ehitatud, 1 - Vinalese teravus, 2 - Kitsing 3-se joone taga. Kui emb-kumb väljas siis ei Škele suuda täita esimest kui ka Raieste/Kangur/Ameeriklased teist funktsiooni.\n08 Jaan 2020, 14:32\nVinales NBAsse! Škele, Jõesaar ja Kitsing samuti. Meeskonna neli peamist skooritegijat tegid rünnakul sisuliselt täiusliku mängu. Vahetusmängijate kohta pole ka paha sõna öelda. Nagu Kalevi võidumängude puhul tavaks, tegemist oli väga hea meeskondliku sooritusega. Võtmemängijad Vinales ja Škele hoidsid head tasakaalu teravuse tekitamise ja palli liigutamise vahel. Avtodori välismängijate osakond on iseenesest ju väga hea ründevõimekusega, aga nähes, kui pehmelt nad kaitses mängivad, siis pole eriline ime, et neil on tabelis vaid neli võitu. Ja see on ka neil huvitav strateegia, et meeskonnas pole ühtegi kogenud kohalikku mängijat. Vahe põhi- ja vahetusmängijate vahel oli üüratu. Teatud omaenda kasvandike pealt kärises neil ikka kõvasti.\nKuuest jõukohaste meeskondade – Jenissei, Astana, Parma, Nižni Novgorod, Zielona Gora ja Tsmoki – vastu pidada jäänud mängust tuleks ilmselt neli tükki ära võita ja play-off`i koht oleks käes. Neist kuuest mängust neli on paraku võõrsil.\n20 Jaan 2020, 23:18\nEks see mäng näitas jälle ära, et kui mingi oluline lüli välja langeb, siis on Cramo kergesti haavatav, nt Ventspilsi vastu puudusid korraga nii Kitsing, Jõesaar ja Škele ja üsna lootusetu, kuid Saraatovi vastu olid kõik olemas ning mäng toimis. Suuri järeldusi ei maksa teha, sest Saraatov ei esitanud head partiid, nt nende kolmeste tabavus oli esimesel poolajal 0 ja kaitsemäng üsna kaootiline, aga kui ka see mäng oleks kaotatud, siis oleks raske isegi viimast kohta vältida. Play-offi ma ei usu, kuid vähemalt püsitakse konkurentsis.\n20 Jaan 2020, 23:57\nKuidagi kahju et Raieste ei ole enda õiget rolli meeskonnas leidnud. Haip oli vägev ja eeldused ei taha reaalsusega eriti kokku minna:\n* (NBA) Eelmine aasta andis ennast üles NBA drafti aga võttis maha kuna global camp jäi ära ja ei saanud enda võimeid näidata\n* (Euroliiga/ACB) Peale NBA draftist maha võtmist pidi kuulduste järgi Baskonia põhimeeskonnas mängima, ehk siis tõenäoliselt ACB liigat aga julgemad rääkisid ka euroliigast.\n* (VTB/EstLat) Laenati välja Kalevisse kus pidi saama piisavalt heal tasemel mänguaega\nKogu selle juures vähemalt mina eeldasin, et VTBs saab mees kõvasti rollimängija - 6nda mehena platsil olla, eriti hooajal kus Kalevil on tagasihoidlikum koosseis. EstLatis ootasin korralike 15-20p mänge ja kuskil 10/7/3 splitti minimaalselt.\nReaalsus aga on VTBs 3.9/2.4/0.4 ja EstLatis 7.4/3.7/1.8\nEile, kus kuulduste järgi kohal terve plejaad NBA palgal skaute oli jällegi hea võimalus, et oma nimi mõne NBA peaskaudi nimekirja saada ja teoorias võib isegi saada kutse suvel laagrisse sel moel. Mängupilt kahjuks aga ootusi ei toeta ja siin tekib üles küsimus kas Kalevisse tulek ennast üleüldse õigustas, sest mängulises mõttes läbilööki olnud ei ole ja selle hooaja pealt väga kõrget lendu ei oska soovida.\nEi tahaks uskuda, et siin ainult Stelmahers ja/või Cramo süüdi on, sest kui üldse, siis Kalev/Cramo maineks on just mängijate individuaalses arendamises ja parimate omaduste väljatoomises.\n21 Jaan 2020, 13:53\n1. Sellest on juba väga palju juttu olnud, aga väärib ülekordamist – Raieste mängib Kalevis 95% ajast valel positsioonil. Eesti-Läti ühisliigas pole sel üldjuhul suurt mõju, kuna paljude meeskondade number neljad on alamõõdulised, aga VTB-s on see väga oluline faktor. Näiteks Jõesaar mängis oma esimesel profihooajal Tarvas samuti pidevalt number nelja peal. Ei olnud tal ka kerge. Esitused olid väga kõikuvad ja mänguaeg jäi kohati väga napiks. Hooaja lõpp läks tal toona nii aia taha, et tekkis küsimus, et mis tast kui korvpallurist üldse saab. Koondisesse polnud tal toona mingit asja.\n2. Raieste on rünnakul alakasutatud. Valdav osa ta pallipuudetest tuleb hand-off`i olukordadest, kus ta on selja või küljega korvi poole. Ainus võimalus neis olukordades n-ö ette võtta on siis, kui vastased juhtuvad hajevil olema. Pole täheldanud, et Raieste peale oleks ühtegi liikumist, kus ta saaks 1-1 ette võtta (tal on päris hea crossover). Viskekohad ja läbimurdevõimalused kipuvad tekkima juhuslikult.\nKui mängija peab pidevalt tegutsema valel positsioonil, on rünnakul alarakendatud ning kõigele lisaks ebastabiilse mänguaja peal, siis ongi väga raske midagi vägevat loota.\n21 Jaan 2020, 14:36\nSellest positsiooni jutust ma ei saa hästi aru. Kaitses okei, ta peab võtma suuremat meest ja rohkem lauas tööd tegema. Teisest küljest, ta jalgade töö pole piisavalt hea, et lühemaid mehi kaitsta, see on väga tüüpiline et kaitses vahetuse ajal jääb ta veidi lühema mehe vastu kes siis ta 1-1 ette võtab. Aga kaitse polegi nii väga probleem kui rünnak kus ta isegi stretch-4 positsioonil ei saa viskeid ega olukordi mis peaks ju väga hästi toimima kuna tal on ebavõrdne vahetus pidevalt.\n21 Jaan 2020, 15:57\nMa pole täheldanud, et tal kaitses suuri probleeme oleks lühemate mängijate katmisega. Kui ta vahetuse olukordades pidevalt hätta jääks, siis vaevalt et ta üldse VTB-s mänguaega teeniks või koondises vastaste kõige ohtlikumaid tagamängijaid kataks (nt Teodosicit). Kui sa ütled, et ta ei saa rünnakul viskeid ega olukordi, siis kellele see etteheide on? Oma vähesed rünnakuolukorrad on ta vägagi hea protsendiga ära realiseerinud nii VTB-s kui Eesti-Läti ühisliigas. Pole ju põhjust eeldada, et ta suudaks VTB-s endast palju tugevamate mängijate vastu edukalt katteid panna ja endale sedakaudu kuhjaga võimalusi tekitada. Loogiline oleks, et rünnakul püütaks ära kasutada tema kiiruse eelist ja tema jaoks tehtaks äär tühjaks, aga seda ei kipu nagu juhtuma.\n21 Jaan 2020, 16:21\nNo Teodosic oma kiirusega ka enam just ei hiilga, pigem siin Raieste oma pikkade kätega pani väga hästi sööduliine kinni kui viimast Eesti-Serbia mängu mäletada.\nAga jah, ilmselegelt ei saa ta piisavalt palli/olukordi ja peab pigem musta tööd tegema. Kas see on nüüd treenerite mängujoonis kuna nad ei näe treeningul seda potentsiaali või eelistavad lihtsalt vanemaid/kogenumaid mehi, aga teatud mängudes/olukordades võiks ju olla noortel meestel vabamad käed ja mingid kombinnid nende peale mängitud, lihtsalt juba kogemuse ja enesekindluse saamiseks. Ma ei kujuta ette kuidas see motivatsioonile mõjub, et võibolla sisemiselt on väga suur tahtmine sees ja siis jooksed iga mäng 15 minutit joonejooksu ja maadled korvi all 30 kilo raskemate meestega.\n21 Jaan 2020, 19:00\nIlmselgelt oli Teo ka täielikus alavormis toohetk.\nNüüd paugutab eurocupil 16,8 pnkti: 5 assisti ja 2,9 lauda keskmiselt ja tassib korralikult meeskonda.\n21 Jaan 2020, 19:20\nEilse põhjal mulle tundus, et kaitses sai ta kenasti hakkama. Üks-ühele kaitse oli okei ning paar korda sai pikad käed ka söödule vahele.\nRünnaku poolel jäi silma tõepoolest, et väga palju ta palli tegelikult ei saanudki. Enamasti tõmmati tema mängusoleku ajal plats lahti ning Raieste pidi lihtsalt nurgas ootama kuni Skele või Vinales oma mehe üks-ühele ette võttis, vahepeal ka tõesti hand-off olukorrad. Selles suhtes tahaks tõesti, et Raieste peale rünnakul mingid konkreetsed liikumised leitakse. Praegu võiks ta ju iseenesest kiirusega edukalt pikemaid ja aeglaseid tüüpe ette võtta. Viskajana ei kirjeldaks Raiestet kindlasti kui eliitsnaiprit, aga iseenesest on tal ka üsna OK vise olemas.\nMõneti tahaks Kalevit mingil hetkel rohkem ka pika koosseisuga mängimas näha, kus Raieste oleks number 3 peal ning Jõesaar näiteks number 2 peal.\n21 Jaan 2020, 19:43\nRaieste minutid jäävad ikkagi komplekteerituse taha. Usun, et kui Dorbek, Kurbas või Jõesaar ei mängiks tiimis siis oleksid ka tema minutid suuremad.\n21 Jaan 2020, 20:02\nVaikselt tundub, et play-off võibki ebareaalsusest reaalsuseks saada. Reinbokiga võib ainult nõustuda, Zenidi praegune joonis lihtsalt sobib hirmsasti Cramole, eriti nende tegutsemine kaitses, väga punnitama ei pidanudki. Vinalyst võib laita, aga vend on ikkagi liider, mis liider ja on ka pallijagamises sammu edasi astunud. Eks ta järgmine aasta kuskil eurocupi võistkonnas mängib.\nFinke on vist end rohkem leidnud platsil kui Killa, seda vist tänu mustale tööle, kuigi jätab ikka palju panemata korvi alt.\nÜldiselt muidugi on seis ikka väga-väga tasavägine ning iga võit briljandi hinnaga, eriti võõrsil. Lõppeks võib otsustada Tsmokiga mäng võõrsil, mis muidugi võib tekitada deja vu tunde. Kui Venemaa/Poola/Valgevene avarustest kaks võitu õnnestuks rebida, siis julgen küll pakkuda,et saadakse play-offi.\n03 Veebr 2020, 13:25


Lahendav kunst — Sirp\nFantoomplatvorm 2.0. Hariduse toel ja võimalikult autonoomsetes kunsti- ja teaduskeskustes tegutsedes saavad teadlased ja kunstnikud säästa ning arendada maailma – selle päästa.\nOlmeulmelist olevikku peab saama kuidagi ette kujutada. Kui me ei tea, mida otsime, aga teame, millised on otsitava omadused, siis on põhjust kasutada oma kujutlusvõime ja adekvaatse info kombinatsiooni – fantoomplatvormi.1\nFantoomplatvorm on ideede materialiseerumise mootor ja tulevik, mis on juba täna. Fantoomplatvorm on miski, mille poole saab püüelda, kui pole teada, mis on see, mille poole liigud. Fantoomplatvorm on salaagenda, määratlematu idee ja instrument, mille abil eesmärgi poole liikuda. Fantoomplatvorm on positiivselt laetud metaruum, kuhu saab projitseerida oma vahetu tuleviku. Fantoomplatvorm on võimalikkus. Fantoomplatvorm on hea tahte avaldus. Fantoomplatvorm on löök kahe tuntud polaarsuse vahel valimise näilise paratamatuse pihta. Fantoomplatvorm on uus, kolmas tee. Fantoomplatvorm on paradigma nihe, kui soovite.2\nOlen kõnelnud fantoomplatvormist kui mõttelisest abimehest, mis aitab välja loomingulisest umbseisust. Ent seda tahet – hirmule nime andes ja seeläbi hirmu lüües – saab ju rakendada mis tahes „võimatust“ olukorrast väljumiseks. See on otsus, metamaa, paik, kus edasiminek on võimalik ja tähendusrikas. Kõnelen fantoomplatvormist kunsti, loovuse kontekstis, sest maailm vajab praegu kunstnike ja teadlaste tundlikkust ning oskusi. Paradigma nihe tuleb kunstis kunstlikult esile kutsuda, seda pole vaja vedelema jätta kunstimaailma status quo ihalejate jõudes rüppe. Võimalust midagi ette võtta tuleb kasutada.\nNüüdiskunstnik on lahendaja. Kunstnike roll tuleb ümber mõtestada. Kunstnike rolli uuesti määratlemine pole praeguse üleilmse arengutee valguses mitte võimalus, vaid vajadus. Kui mitte intellektuaalid, teadlased ja kunstnikud, siis kes veel peaksid mõtestama, kirjeldama ja üldsuse kätte tooma info selle kohta, millises seisus oleme ja mida selles olukorras ette võtta. Jätkem vallutusloogika kõrvale. Ärgem vaadakem enam tulevikku, vaadakem olevikku ja tegelgem olulisimaga.3 Praegu. Täna. Fantoomplatvorm on võimalus end parun von Münchhauseni kombel juustest kinni võttes mülkast välja tõsta. Ikka selleks, et ellu jääda ja lasta ka teistel elada, kui piibellikult öelda.\nFantoomplatvorm on lahendus. See on otsus, et on lahendus. Paul Crutzeni lendu lastud antropotseeni mõiste on praeguseks laialt tuntud ja ähvardavalt tähendusrikas, ent paraku on see ka halva lõpuga lugu – negatiivne narratiiv. Antropotseen on küll tõsi ja tegelik, kuid selleks et hea tulemuseni jõuda, tuleb sellesse ka uskuda. Ähvardava ja iseendale tuhka pähe raputava agenda kõrvale on tarvis positiivset agendat. Sestap ongi fantoomplatvorm kui positiivselt laetud teadmatus hea tahte avaldus.\nKui Nicolas Bourriaud’ suhestuva esteetika sotsiaalsest metafüüsikast veidi kõrvale vaadata, siis tuleb öelda, et nüüdisaegses poliitilises ja sotsiaalses kunstis vaid osutatakse probleemile, umbes nii nagu ajakirjanduses. Ajakirjaniku puhul on see loomulik, sest ajakirjaniku asi ongi raporteerida, aga kunstniku puhul võrdub see siunamise, kirumise ja kurblemisega. Näen nüüdisaegses kunstis uue tunnetusliku ja teadliku platvormi tekke võimalust, et problematiseerimise ja muretsemise kõrval võtta ette ka probleemide lahendamine. Kunstisaalist – antagu andeks selline tinglik ja vanamoeline väljend – peab saama ideede ja võimalike lahenduste kuvaja ja arendaja. Mõistagi, uurimistööpõhise kunsti puhul see juba nii ongi, mingil määral, kuid sellest ei ole ju kaugeltki veel kaanon saanud. Ka seda laadi kunsti rahastamine vajab sissetöötamist. Pole valdav, pole võimu juures. Kommertsgaleriide tööstuslik kauniskunst on pigem rafineeritud elustiilitööstuse glamuurne produkt, poliitiline kunst on aga vaid üks jõuetu virin, välja arvatud ehk too moodsam teatri ja filmikunsti osa … Kuigi, ka see pole midagi palju värskemat, vaid Shakespeare’i kaasajastatud näidendid.\nVene filmikunstnik Andrei Tarkovski arvas, et kunstniku roll on edastada harmooniat, mida muidu ebatäiuslikus elus ei leidu. Kas pole kunstniku töö ilmutada tõde ja tõe võimalusi kõige selle osas, mis muidu inimesteni ei ole jõudnud või ei saa jõuda, kunsti keeles? See on egalitaarne vaatenurk kunstile. See ei ole individualism: see ei ole see, mida dokumentalist Adam Curtis nüüdisaegsele kunstnikule ette heidab. Curtis sarjab eneseväljenduskihku ülima loomingulise ajendina. Curtisel on õigus ses osas, et Ayn Randi jüngrite radikaalne individualism ei tohiks olla kunstniku loomingulise olemuse käivitaja. See ei ole ka ülim merkantiilne künism, mida kehastab Damien Hirst või sama liini vanema põlvkonna kunstnikud Jeff Koons ning Andy Warhol. Muidugi, saab vaielda, mis on tõde ja kelle tõde on tõelisem, sest postmodernismi ajal ja järel on kõik suhteline, ent eks selles ju asja mõte ongi, et vaidleme ja otsime seda tõde. Kui teadlased mängu tuua, ehk on siis natuke rohkem tõde. Püüame selle poole. See meta, mida oma igapäevaseks leivaks vajame, ongi ju see tõde, millest ei saa päriselt rääkida, kuid millest annab vaikida.\nVõimu ja kunsti representatsioon – lõpp paistab.\nSümbioos, ainult sümbioos. Kunst olgu egalitaarne, mitte pelgalt individuaalne. Kunst tegelgu lahenduste, mitte probleemide sedastamisega. Ühendatagu kunst teadusega. Seletagu kunst ära see info, mille avamise ja lahkamisega ajakirjandus ja poliitikud hakkama ei saa. Pakkugu kunst inimestele metaruumi, kus seletamatu saab seletatud ja kus öeldamatu saab öeldavaks. Olgu kunst ketserlus ja olgu teadus tõeotsing. Moodustagu need koos midagi, millest on meil kõigil kasu.\nKunst sellisena, nagu me seda tunneme, on lõppenud. Kunst ei tee seda, mida võiks teha. Nüüdisaegne kunst on pime ja jõuetu. Ma ei räägi estetiseeritud teadussaavutustest, mida seejärel kaubastada tuleb. Ma ei räägi teaduse propagandast. Räägin nende kahe sümbioosist: toimivast, teaduslikult, empiiriliselt tõestatud ülevast detailsusest ning kunsti nihestava abstraktsiooni avardavast jõust. Need ruumid, kus käime veel nüüdisaegset kunsti kaemas, saagu enda kõrvale uued ruumid, mis on piltlikult öeldes tunnetusliku ja teadusliku ühisplatvormid ehk nn teaduskunsti põrgati. Saagu neist meie lähituleviku fantoomplatvormid.\nPraegu, kui ebatõde on liialt kättesaadav ja usaldusväärne info upub vale sisse, peaksime siduma teaduse ja kunsti kunsti- ja teaduskeskustes, tooma oma töö ning tõelise tõestatud tõe, faktid ehtsal moonutamata kujul inimesteni. Seda viisil, mis ühendab – ja mitte ainult inimesed inimestega, vaid ka inimesed loodusega.\nKunsti ja teaduse sümbioos on justkui imeline tõelus, käegakatsutaval tõel ja faktidel põhinev metafüüsiline ime. Parema väljendi puudumisel nimetan seda imeliseks tõeluseks, kuid ei soovi seda siduda maagilise realismiga.\nIlmaruumis valitsevatesse loodusjõudude toimimisse ja tulemisse süvenemine on imeline kogemus. Mõistmine, kuidas loomad ja taimed omavahel suhtlevad, kuidas me ise selles keskkonnas toimime ja kus paikneme – see kõik on päris imeline. See on imelisem kui soovmõtlemise tuumobjektid, iseäranis monoteistlike religioonide juteldavad ihalusobjektid. Imelisus, mille nüüdisaegne kunst, nagu seda viimased 150 aastat oleme tundnud, ja teadus meile kättesaadavaks on teinud, on väärtuslik potentsiaal, mis lausa nõuab kasutamist. Kes kaitseb meid hiiliva korporatiivse orjastamise eest? Kes kaitseb meid korporatiivsete monokultuuride eest?4 Kuidas saame otsustada tööstusliku toiduloome üle? GMO-toitude kvaliteedi ja mõju osas puudub meil sõnaõigus, sest selle üle otsustab korporatiivne erakapital. Sama käib näiteks energiatootmise kohta. Kunstniku ja teadlase sümbioos, mida olen tähistanud oma autoriraamatus üsna kohmaka väljendiga „praktiseeriv visionäär“, on selle imelisuse garant.\nNüüdiskunstnik on väärikuse kujustaja. Tänapäeva kunstnik ei pea olema eneseväljendaja, vaid harmoneerija ja ühiskondliku ebaküllasuse ning ebaõigluse tasandaja, õigluse ja elusolu väärikuse kujustaja ning kujundaja – koos teadlastega.\nKui kunstnik Alison Hiltner5 räägib teaduse ja kunsti sümbioosist, siis viitab ta võimalusele, et kunstnikud ja teadlased on oma teadmiste ja tunnetusliku pagasiga oluline jõud võimsate ja aina kiirenevate protsesside seletamisel, kujustamisel ja lahendamisel. Teadus ei ole museaal, aga nüüdiskunst sellisena, nagu seda siiani teame, on.\nKunstnikud ning samalaadse tundlikkuse ja süvenemiskirega teadlased6 peaksid looma uue platvormi, mis võtab probleemide lahendamise ja neist teavitamise enda kätte. On ammu teada, et tööstuse ja transpordi robotiseerimine vabastab tööjõu, mistõttu võib paugupealt laostuda kogu majandus. Energiatootmise jätkusuutlikustamine ja kasvav taastuvenergiate kasutamine ning samaaegne uute energiasäilitamise tehnoloogiate tulek muudab peatselt ja otsustavalt inimasustuse sõltuvusvorme. Tekivad uued linnad maailma majanduse uute jõujoonte ristumispunktidesse. Uued elualad. Selliste ülioluliste teemadega ja lähituleviku ilmestamisega tegelemine peaks olema kunstnike ja teadlaste ühistöö prioriteet. Sellega antaks teadusele südametunnistus ja kunstile selgroog. Võim. See ongi see võim, mille järele kunstnik ihaleb. Seesama võim, mille järele kõik võimuiharad ihalevad – mitte, et alati endale võimu olemust seletada osataks.\nAlgust on teatud määral juba tehtud Genfi kunsti- ja teaduseprogrammi, CERNi kunstide residentuuriprogrammi (Collide Artists CERN), Euroopa kosmoseagentuuri (Art & Science@ESA), Carmago fondi kunsti- ja teadusprogrammi ning NASA teaduse estetiseerimise näol. Teadusekeskuse ja kunstisaali kõrvale tuleb luua kolmas platvorm. Teaduse- ja kunstikeskused võtku oma eesmärgiks teadussaavutuste inimesteni toomine nii, et see kõnetab ja annab elule uusi vaimselt rikastavaid tähendusi. Lahendused, olgu selleks ükskõik milline tehnoloogia toidukonstrueerimisest (biofüüsika) ja energeetikast ITni, tuleb kuvada inimestele arusaadavas ja silmi avavas keeles: metafüüsilises ja ka lahendavas, ehtsas imelises keeles.\nAlustada tuleb haridusest. See on uute põlvkondade mängumaa, mille printsiibid sõnastas juba esimese kosmoseajastu teadlaskond ning (veidi utreerides) esimene hipipõlvkond. Nii vastuokslik kui see pärand ka pole, saavad teadlased ja kunstnikud hariduse toel ja võimalikult autonoomsetes kunsti- ja teaduskeskustes säästa ja arendada maailma – ja selle päästa. See on paradigma nihe. See on fantoomplatvorm.\n1 Andres Lõo, Fantoomplatvorm. ;paranoia, 2016.\n2 Parafraas Lennoni ja Ono 1972. aasta aktsiooni hüüdlausele „War is over. (If you want it)“.\n3 Andres Lõo etendus „Utopiaana: Fuck the future – Let’s present!“, Artishoki biennaalil 2016. aastal teatris NO99.\n4 Daniel Pflumm Frieze’i ajakirjale 24. IV 2014 antud intervjuus: „Kui informatsiooni käsitletakse vaid kapitalina, ei soovi enam keegi olulist teistega jagada.“ https://frieze.com/article/dont-believe-hype\n5 Ida Bringedali intervjuust Alison Hiltneriga Karolin Tampere ja Bringedali 2017. aastal kureeritud näitusel „Vetikad ja kartulid“ Skieni Telemarki kunstikeskuses: „Kui vaadata kunsti ja teadustööd kultuurilisest vaatenurgast, siis sunnivad mõlemad meid oma olukorda kosmilisest aspektist ümber mõtestama ning uurima inimsuse suuri küsimusi. [—] Usun, et kunst on hindamatu töövahend, mis avab tänu visuaalsele kirjeldusele tee teaduse juurde, mis on suuremale osale inimestele muidu võrdlemisi ligipääsmatu.“\n6 Ursula K. Le Guin 10. V 2014 Santa Cruzi antropotseeni konverentsil: „Vajame nii teaduse kui ka poeesia keelt [—] peame uuesti siin maailmas elama õppima, peame uuendama oma maailmataju. [—] tuleb lõpetada puude, mägede, jõgede kohtlemine loodusvaradena ja käsitleda neid kaasolenditena [—] Teadus kirjeldab väljast sissepoole, poeesia seest väljapoole.“ https://vimeo.com/97364872


Riik ootab krattidele näo leidmiseks ideid - ITuudised\nRiik ootab krattidele näo leidmiseks ideid\nMKMi side ja riigi infosüsteemide asekantsler Siim Sikkut märkis, et kuna krattide kasutamine ja arendamine kasvab Eestis hoogsalt ning on ka väljaspool Eestit üha enam tuntust kogumas, aitaks ühtse kuju kasutamine temaatika tutvustamisele ja edendamisele oluliselt kaasa.\n"Oleme juba alustanud krattide ehk tehisintellektiga seonduva põhiinfo, krattide projekti ekspertrühma tegemiste ja Eestis kasutatavate krattide kogemuslugude kogumist ning jagamist kratid.ee veebilehel. Nüüd aga tahame liikuda edasi ja luua temaatikale ka lihtsa, kuid selgesti äratuntava ja mugavalt kasutatava kuju, mida iga kodumaise krati arendaja saab kasutusse võtta," selgitas Sikkut.\nVisuaalse identiteedi konkursil saab osaleda iga disainihuviline üksi või koos meeskonnaga, saates oma loovkavandi, mis sisaldab nii krattide ehk tehisintellekti temaatikaks välja pakutud logo kui ka lühikest selgitust selle kohta, kuidas on logo seotud tehisintellekti rakendustega. Esikoha saavutanud konkursitööd tunnustatakse 3000 euro suuruse preemiaga.\nProjekti eestvedajaks on MKMi ning riigikantselei ellu kutsutud ekspertrühm. Nii riigiasutuste kui ka erasektori esindajatest koosneva rühma ülesandeks on töötada välja mai lõpuks konkreetsed ettepanekud selle kohta, millistel aladel oleks krattidest Eestile enim kasu ja milliste meetmetega nende kasutuselevõttu toetada. Sealjuures töötatakse välja krattide kasutamisega seotud ettepanekud Eesti õigusruumi arendamiseks, et tagada õigusselgus ja vajalik ohutus.


Avaleht Uudised Andmetalletus\nFibreCAT SX100 mudel toetab kuni 9 kettariiulit kokku 108 kettaga, pakkudes kuni 108 TB andmemahtu. Nagu kõik FibreCAT SX seeria seadmed, kasutab ka SX100 FibreCache tehnoloogiat, mis ühendab RAID kontrollerite puhvrid ja võimaldab nende kiiret süknroniseerimist. Optimiseeritud kontrollerid ja 4 Gb/s FiberChannel ühendused teevad SX seeria süsteemid eriti sobivaks andmebaaside, kettale varundamise ja teiste suurt jõudlust nõudvate rakenduste jaoks.\nKasutajad saavad valida SATA-II ning SAS ketaste vahel või kombineerida mõlemaid samas seadmes, mis võimaldab optimaalselt kasutada mõlema tehnoloogia eeliseid: SATA ketaste suurt mahtu ja madalat hinda ning SAS ketaste kõrget töökindlust ja andmeedastuskiirust. Kõik seadme komponendid (kettad, RAID kontrollerid, ventilaatorid, toiteplokid) on dubleeritud ja kuum-vahetatavad. Et kaitsta andmekao eest elektrikatkestuse korral on kasutusel FibreCAP tehnoloogia - tavaliste akude asemel kaitsevad RAID kontrollerite puhvermälu suure mahtuvusega kondensaatorid. Kuna kondensaatori laadimisaeg on lühike, on võimalik puhvermälu kasutusele võtta praktiliselt kohe peale elektrivarustuse taastamist.\nTänu kontrolleritesse sisse ehitatud haldustarkvarale ja kasutajasõbralikule veebiliidesele on seadme kasutusele võtmine ja haldamine lihtne ning ei vaja täiendavaid investeeringuid haldusserveri või kasutajate koolituse näol.\nTäiendavat informatsiooni FSC FibreCAT SX100 kohta leiad Fujitsu Siemens Computers'i kodulehelt.


Otsi BitTorrent failide allalaadimiseks\nBitTorrent failide otsingud ja allalaadimised\n2 peamised võimalused torrentide leidmiseks paljudel saitidel, mis neid haldavad\nErinevalt teistest peer-to-peer ( P2P ) failide jagamise võrgustikud, BitTorrent puudub tsentraliseeritud sisseehitatud otsingu võime. Seda seetõttu, et BitTorrent ei ole veebisait, vaid suurte failide ja kiirete kiiruste jaoks mõeldud andmeedastusprotokoll. See on meetod, mitte sait või teenus, seega puudub keskne juurdepääsupunkt.\nSelle asemel leidub suur hulk saite väikeseid, kiiresti allalaaditavaid faile, mida nimetatakse torrentideks (tähistatud .torrent laiendusega), mis sisaldavad teavet tegelike failide kohta, mida kasutajad soovivad leida. Need palju suuremad sihtfailid omakorda asuvad (ja jagunevad tükkideks) mis tahes arvul teistel hostidel. Torrent ütleb lihtsalt oma BitTorrent-i kliendile, kust neid leida. Seetõttu saate allalaaditavate allalaaditavate torrentide leidmiseks peate otsima mitmesuguseid saite, mis neid hostivad.\nKõige tavalisemad torrentide leidmise viisid on (1) BitTorrenti kliendi kasutamine otsingufunktsiooniga ja (2) käsitsi otsimine torrentide vastuvõtvaid erinevaid veebisaite.\nTorrentide otsimiseks ja allalaadimiseks BitTorrenti klient kasutamine\nMitte kõik BitTorrent kliendid (tarkvara, mis hõlbustab torrentide allalaadimist ja üleslaadimist) pakuvad sisseehitatud otsinguvõimalust, kuid paljud teevad seda. Mõned proovida lisada:\nNeed tüüpiliselt sisaldavad intuitiivset brauseri tüüpi liidest, kuhu sisestate otsinguterminid. Seejärel otsib klient mitmesugustes saitidel, mis vallandavad torrenti ja tagastavad teie otsinguterminitele vastavad torrendid. Pärast allalaadimist annab torrent seejärel kliendile teada, kust leida faile, mille otsisite, et neid oleks võimalik alla laadida. Kuna need on tavaliselt alla laaditud paljude allikate osadest, võib see olla suhteliselt kiire protsessi.\nTorrentide otsimiseks ja allalaadimiseks brauseri kasutamine\nBrauseri kasutamine on BitTorrenti failide otsimise ja allalaadimise teise viis. Selle asemel, et otsida BitTorrent-i kliendist, teete otsingu läbi ühe paljudest saitidest, mis sisaldavad torrente. Torrentfaili allalaadimine ja avamine käivitab teie kliendi avamise ning siis proovib see suuremat sihtfaili allalaadida mis tahes allikatest.\n2017. aasta augustis saadaval olevatest paljudest torrentide nimekirjadest on:\nBitTorrent saitide kiire veebiotsing annab palju muud . Nende kättesaadavus varieerub aja jooksul, kuna mõned kasutajad püüavad alla laadida autoriõigustega kaitstud materjali. (Pange tähele, et see on ka kuritegu, mis võib kaasa tuua märkimisväärseid karistusi.) Kasutajad, kes eelistavad hoida torrentide sirvimist ja harjumuste allalaadimist, kasutavad sageli virtuaalseid privaatvõrke ( VPN-sid ), mis krüpteerivad teavet ja teevad oma tegevuse praktiliselt jälitamatuks.\nÜkskõik milline meetod, mida te kasutate, laaditakse teie fail oma kõvakettale teie määratud kliendi määratud kaustas.\nKuidas osta lairiba Interneti-kaabelmodemit\nWindows XP võrgudraivi kaardistamise mõistmine\nKuidas saada kindlaksmääratud IP-aadressi\nKuidas saada traadita internetiühendus hotellis\nKuidas leida oma IP-aadressi\nKuidas lubada ja keelata võrguühendused Windowsis\nKuidas lubada kliendil Microsofti võrkude jaoks\nSiit saate teada, kuidas saate Windows XP-ga jagada faile teiste arvutitega\nÕppige, kuidas leida Amazon Music Store'i tasuta muusikavideost\nMis on MySpace?\nTasuta video jagamine YouTube'is\nAlgajate juhend resolutsiooniprotokollide aadressile (ARP)\n7 parimat tehnikat pakkuvaid kingitusi mitte-tehnikute jaoks 2018. aastal\nErinevus SpotPassi ja StreetPassi vahel\nSamm-sammult juhis kujutise muutmiseks e-kirja saatmiseks\nMis on turvapadjad?\nSalvestage oma mobiilne andmeside, kui ühendate Android-tahvelarvuti või telefoni\nGalaktikate tsivilisatsioonide II ülevaade\nKuidas muuta Google+ fotot Creative Kit'i abil\nMicrosofti parimad tasuta uusaasta mallid\nKuidas teha Xbox One ekraanipilt\nIPod touchi ajalugu\nTriviaalse funktsionaalse sõltuvuse mõistmine\nLugege, kuidas animeerida Pan-efekti Flashis\nHTML Singletoni sildid ilma sulgemiskeeluta


Liigarivaalidest suurema loosiõnnega õnnistatud Manchester City on Meistrite liiga peafavoriit! – Jalgpall24\nAvaldatud 30.08.2019; 10:36\nAutor Jalgpall24 30.08.2019; 10:36\nEile õhtul loositi 2019/20 hooaja Meistrite liiga alagrupid. Suurt surmagruppi nagu mullu, kui Barcelona, Milano Inter, Tottenham ja PSV mõõgad ristasid, ei tule ja kõikidel Premier League’i klubidel peale Tottenhami on käte kokkulöömiseks põhjust.\nLiverpool kohtub taas Napoliga ning peab mängima läbi ka Austria meistri Red Bull Salzburgi ning Belgia tiitlikaitja Genkiga; Euroopa liiga võitnud Chelsea mängib Valencia, Lille’i ja eelmise hooaja suurüllataja Ajaxiga; Manchester City mängib jälle Donetski Šahtjoriga, Zagrebi Dinamo ning Meistrite liiga debütandi Atalantaga.\nTottenham aga võtab mõõtu Baierimaa gigandi Müncheni Bayerniga ning ees seisavad kaks väga ebameeldivat võõrsilmängu Belgradis ning Piraeuses, kus kodufännid panevad iga suurklubi jala tugevalt värisema. Eelmisel hooajal langes Belgradi Crvena zvezda vastu Liverpool, jättes kõik edasipääsuvõimalused viimasesse vooru, kui väljalangemisele oldi Napoli vastu üüratult lähedal. Kas serblased suudavad võtta ka Tottenhami skalpi?\nOptibet näeb Manchester Cityt suurfavoriidina – nende võidu tõenäosuseks on lausa 23 %. Liverpool on Barcelona järel kolmandal kohal ja tiitli kaitsmine läheb läbi 14 % tõenäosusega. Chelsea võimalused on väga kesised ning Frank Lampardist erilise ime kordasaatmist ei oodatagi. Ka Optibet ei näita neisse erilist usku – võiduprotsent on vaid kolm! Eelmisel hooajal finaali jõudnud Tottenham aga on veidi paremas seisus, kui nende võiduprotsent on lausa neli.\nVaata kõiki Meistrite liiga koefitsiente SIIT.\nEsimene voor leiab aset 17. septembril, kui kell 22 mängib Chelsea Valenciaga ning Napoli Liverpooliga.\nPrevious Post PUHASTUS: lisaks Alexisele, Lukakule ja Smallingule saadab Manchester United VEEL ühe mängija Itaaliasse!\nNext PostVirgil van Dijk – maailma parim kaitsja, Euroopa parim jalgpallur?


Arnold Aljaste - Lääne Elu\nAvakülg Tags Arnold Aljaste\nSilt: Arnold Aljaste\n25. märts 2021 13:44\n13. juuni 2020 16:44\n[caption id="attachment_300480" align="alignnone" width="2000"] Paadipõgenike mälestusmärk Puises on nüüd valmis. Arnold Aljaste[/caption] Mullu sügisel Puises mererannal avatud paadipõgenike mälestusmärk sai läinud laupäeval peale ka Seaküla Simsoni loodud ema ja last kujutava skulptuuri. Mälestusmärgi esimene osa – ligi kaks meetrit kõrge ja umbes kümme tonni kaaluv Ungrust toodud maakivi – paigaldati Puise randa mullu sügisel. Toona kinnitati kivile ka tahvel Aidi Valliku luuletuse ja annetajate nimedega. Kivi pidulik avamine oli vastupanuvõitluse päeval, 22. septembril. Päris valmis mälestusmärk avamise hetkel aga polnud, sest puudu oli kivi peale mõeldud skulptuur. Laupäevast on seegi omal kohal. Eesti Memento liidu esimees Arnold Aljaste sõnul jõudis Seaküla Simsoni ehk Aivar Simsoni valmistatud ema ja tütart kujutav skulptuur Läänemaale juba veebruaris. „Ootasime säädsat ilma, sest ega selle ülespanemine nii lihtne ole,” ütles Aljaste. Seaküla Simsoni valmistatud skulptuur kujutab mere poole sammuvat ema, kel ühes käes väike reisikott ja teise käe otsas mängukaruga tütar. Idee pakkus välja skulptor ise.\nKüüditamist meenutatakse toomingatega\n24. märts 2019 15:02


Alkoholi liigtarvitamise varajase avastamise ja nõustamise koolitused 2011 sügisel Eesti Ämmaemandate Ühing\nAlkoholi liigtarvitamise varajase avastamise ja nõustamise koolitused 2011 sügisel\n2011.a kevadel alustas Tervise Arengu Instituut koolituste korraldamist, mis aitavad edendada tervishoiutöötajate oskuseid inimeste nõustamisel eluviisiga seotud terviseprobleemide korral. Enamus spetsialistidest, kes osalesid kevadel toimunud alkoholi liigtarvitamise varajase avastamise ja nõustamise koolitustel, andsid väga positiivse hinnangu nii koolituse sisule kui korraldusele.\nSellel aastal toimub erinevates Eesti linnades veel 8 koolitust:\nToimumise aeg Toimumiskoht Koolitajad\n24.08.2011 Tartu (koht täpsustub) Anneli Rätsep ja\n09.09.2011 Pärnu (koht täpsustub) Heli Tähepõld ja\n20.09.2011 Paide (koht täpsustub) Anneli Rätsep ja\n04.10.2011 Narva (koht täpsustub) Anneli Rätsep ja\n05.10.2011 Tallinn (koht täpsustub) Ruth Kalda ja\n14.10.2011 Viljandi (koht täpsustub) Heli Tähepõld ja\n21.10.2011 Haapsalu (koht täpsustub) Ruth Kalda ja\n23.11.2011 Tartu (koht täpsustub) Ruth Kalda ja\nRuth Kalda, Tartu Ülikooli peremeditsiini õppetooli professor ja OÜ Ülikooli Perearstikeskuse perearst;\nMarje Oona, Tartu Ülikooli peremeditsiini õppetooli dotsent ja OÜ Ülikooli Perearstikeskuse perearst;\nKadri Suija, Tartu Ülikooli peremeditsiini õppetooli teadur ja OÜ Ülikooli Perearstikeskuse perearst;\nHeli Tähepõld, Tartu Ülikooli peremeditsiini õppetooli teadur ja OÜ Ülikooli Perearstikeskuse perearst;\nAnneli Rätsep, Tartu Ülikooli peremeditsiini õppetooli vanemteadur ja OÜ Ülikooli Perearstikeskuse perearst;\nHarri Looring, OÜ Häädemeeste Arst juhataja ja perearst.\nKoolituse sihtgrupp: Esmatasandi tervishoiutöötajad, sh perearstid ja pereõed, ning teised tervishoiutöötajad ja tugispetsialistid (nt tervisenõustajad).\nKoolituse eesmärk: anda osalejatele teadmisi ja praktilisi oskusi motiveeriva intervjueerimise meetodile tuginevast nõustamisviisist alkoholi tarvitamise käsitlemiseks ja patsientide nõustamiseks esmatasandi tervishoius.\nTulemused: pärast koolituse läbimist:\nmõistavad osalejad paremini patsientide ja tervishoiutöötajate ootusi, hirme ja müüte, mis võivad üles kerkida alkoholi tarvitamisest rääkides;\non suurenenud osalejate valmisolek patsiendikeskseks vestluseks alkoholi tarvitamise teemal;\non osalejatel paremad teadmised alkoholi tarvitamisega kaasnevatest tervisemõjudest;\non osalejatel paremad oskused nõustada patsiente alkoholi tarvitamise teemal.\nMeetodid: Koolitus toimub õpitoa vormis, st osavõtjad töötavad väiksemates ja suuremates gruppides. Toimuvad arutelud ja viiakse läbi harjutusi. Loenguvormi kasutatakse piiratud mahus. Koolitusmetoodika tugineb Rootsi Rahvatervise Instituudi poolt väljatöötatud ja esmatasandi tervishoius rakendatud “Risk Drinking Workshop” põhimõtetele.\nalkoholi tarvitamise käsitlemisel kogetavad takistused\nalkoholi liigtarvitamisele viitavad sümptomid ja märgid\nalkoholi tarvitamisega seonduvad faktid\nedukaks osutunud viisid, kuidas rääkida alkoholi tarvitamise teemal, sh motiveeriva intervjueerimise (MI) meetodit kasutades.\nKoolituse maht ja grupi suurus: 1 koolituspäev (8 akadeemilist tundi). Grupi suurus on kuni 25 inimest. Koolitus toimub, kui registreerunud on rohkem kui 10 inimest.\n9.30 -10.00 Registreerimine, kohv, suupisted\n10.00 -11.30 Koolitus\n11.30 -11.50 Kohvipaus\n11.50 -13.20 Koolitus\n13.20 -14.30 Lõuna, arutelu gruppides\n14.30 -16.00 Koolitus\n16.00 -16.20 Kohvipaus\n16.20 -17.20 Koolitus\n17.20 -17.30 Kokkuvõte\nNB! Soovitav on osaleda ka eluviisi muutusi motiveeriva nõustamise sissejuhataval koolitusel http://www.tai.ee/index.php?id=6405\nKoolituse maksumus: Koolitus, jaotatavad materjalid, kohvipausid ja lõuna on osalejatele TASUTA. Transport omafinantseerimisel. Koolitust rahastab Euroopa Liit Euroopa Sotsiaalfondi programmi “Tervislike valikuid toetavad meetmed 2010-2011” vahenditest. Registreerimislehe alusel väljastab Tervise Arengu Instituut koolituse läbinutele tõendi.\nKoolitustele registreerumine on avatud SIIN.\nTäiendavatele küsimustele vastab Tervise Arengu Instituudi koolitusspetsialist Merike Org -merike.org@tai.ee.


PARAOLÜMPIA! Eesti pararattur soovib Rios püstitada isikliku kiiruserekordi – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport PARAOLÜMPIA! Eesti pararattur soovib Rios püstitada isikliku kiiruserekordi\nPARAOLÜMPIA! Eesti pararattur soovib Rios püstitada isikliku kiiruserekordi\nMari-Liis Juul ja Invaspordi liidu president Rainer Vakra Juuli uue võistlusrattaga\nTäna asub Rio paraolümpia poole teele jalgrattur Mari-Liis Juul, keda ootab Rios ees individuaalne maanteesõit ja grupisõit. Juuli jaoks on tegemist esimeste olümpiamängudega, kuhu pararattur sai kutse augusti lõpus.\nEesti Invaspordi Liidu presidendi Rainer Vakra sõnul on liikumispuudega sportlaste pääs paraolümpiale oluline mitte ainult sportlastele endile vaid Eesti spordi jaoks tervikuna. “Väga hea meel on, et viimase hetke kutse Riosse sai just pararattur Mari-Liis Juul. Tegemist on sportlasega, kes on enda tõsiseltvõetavust erinevatel rahvusvahelistel võistlustel korduvalt tõestanud,” rääkis Vakra. Ta lisas, et kindlasti on kõigi liikumispuudega sportlaste jaoks oluline saada olümpiamängude kogemus, et valmistuda nelja aasta pärast Tokios toimuvate paraolümpia mängude jaoks.\nMari-Liis Juuli sõnul on olümpial võistlemine iga sportlase unistus, mille poole järjepidevalt treenides püüeldakse. “Minu eesmärk eraldistardis on kindlasti parandada oma isiklikku kiiruse rekordit, mis on praegu 37 kilomeetrit tunnis. Võistlen mõlemal distantsil maailma absoluutsete tippudega,” rääkis Juul. Tema sõnul on Rio grupisõidu pikkade ja järskude tõusudega rada kindlasti väljakutse, võisteldakse samal rajal, mida sõideti ka tavaolümpial. Juul lisas, et konkreetselt olümpiale keskendunud ettevalmistus jäi sel korral lühikeseks, kuna kutse Riosse sai pararattur alles augusti viimastel päevadel. “Olen aga treeninud järjepidevalt ka enne paraolümpia kutse saamist ning treeningute fookus on olnud nii sõidutehnika arendamisel kui kiiruse kasvatamisel,” rääkis Juul treeningutest.\nEesti meistrivõistlused 2016 gruppi juhib Mari-Liis Juul\n1979. aastal sündinud Mari-Liis Juul alustas rattaspordiga harrastaja tasemel Tallinna Tehnikaülikooli õpingute ajal. 2009. aastal toimunud liiklusavariiga vigastas Juul õlavarrepõimikut, vigastuse tagajärjel keskendus Juul aga spordile tõsisemalt ning võistleb täna pararatta C5 võistlusklassis. Rahvusvahelise Rattaliidu UCI pararatta maanteesõidu 2015. aasta maailmameistrivõistluste eraldistardis saavutas Juul C5 klassi arvestuses 7. koha ning grupisõidus 6. koha.\nPararattur Mari-Liis Juul sõidab Riosse täna, 7. septembril kell 15.55 ning saabub olümpiamängudelt tagasi koju 19. septembril kell 22.35. Eesti pararattur võistleb Rios 20 km pikkuse distantsiga maanteesõidu eelstardis 14. septembril, 75 km pikkuse distantsiga maantee grupisõidus stardib Juul 17.septembril.\neelmine TALLINNA RATTAMARATON! Eesti meister Mihkel Räim stardib Tallinna rattamaratonil\njärgmine Urmas Sõõrumaa meediapartneri vahetamisest: eesmärk on tutvustada meie spordisangareid võimalikult laiale sihtgrupile


POLITSEIVIDEO: Bemmimees kihutas politsei eest 250 km/h\nValgevenes ärandas autoteeninduse töötaja remonti toodud sõiduki, soovides sellega teha lõbusõitu. Võimas BMW X5 M oli aga nii lõbus, et sõidustiil äratas politsei tähelepanu.\nPeatumismärguandele mees ei reageerinud, mille tulemusena algas jälitamine. Jälitamine toimus maanteel ja metsas. Lõppu vaadake aga ise…


Hea tahte saadik Katarina Seeherr - Maaleht\nHea tahte saadik Katarina Seeherr\nKatarina on õppinud muusikaterapeut, aga eelkõige Pahkla Camphilli küla Tamme maja perenaine, kes tegeleb ka küla kultuurielu ja küünlatöökojaga.\nKatarina Seeherr (foto: Arvi Anderson)\nMeie juurde Kohilasse saabus ta Margit Engeli kutsel 1992. aastal, et aidata Pahklasse Eesti esimene Camphilli küla ehitada. Ehitaski koos paljude teiste vabatahtlikega. Rohkem Camphilli külasid Eestis pole. Sarnased (pakuvad samuti kogukonnas elamise teenust) on Kati kodu ja Maarja küla Tartumaal.\nPahklas Camphillis käib tihti külalisi. Katarina tunnistab, et mõnikord on elanikud nurisenud, et „mis vaatamisväärsus me oleme, kuid tegelikult on külalised omakorda meie vaatamisväärsused”, naerab ta. „Palume neil endast rääkida -kust nad tulevad ja mida teevad. Inimesed toovad meile sõnumeid laiast maailmast, kuhu meie ei ole veel pääsenud.”\nKülas on püsielanikke seitseteist, kokku on seal tegutsemas 30 inimest, neist kaks vabatahtlikku. Kahe vabatahtliku kohad on veel vabad, külarahvas ootab neid, kes tahavad siin kogukonnas töötada. Vabatahtlikuks tullakse reeglina aastaks ja sel ajal elatakse kohapeal peremajades. Vabatahtlikud aitavad kaasa kõikides elu valdkondades, ühesõnaga – teevad kõike, mida teevad ka külaelanikud.\n„Kui tegime kaastööd Euroopa Vabatahtliku Teenistusega, tunti meie vastu palju huvi, sest meie juures saadakse mitmekesiseid kogemusi. Noored õpivad loomi talitama, lüpsma, meiereis töötama jne. Nad käivad läbi terve aastaringi põllumajanduses ja saavad seejuures hindamatuid kogemusi külaelanikega suhtlemisel. Saavad aru, mida tähendab teistega arvestada, õpivad, kuidas tuleb ennast muuta, et täisväärtuslikud vastastikused suhted tekiksid ja püsiksid „See on varandus kogu eluks,” rõhutab Katarina, kes sai samuti elu muutva kogemuse oma esimesest Camphilli külast. „Enne olin väga kartlik, hoidsin omaette ja eelistasin mitte suhelda võõraste inimestega. Pärast kolme aastat ravipedagoogika seminari Camphillis Šotimaal olin täitsa teine inimene, ma ei kartnud enam midagi, olin palju enesekindlam ja kogenum.”\nVälismaalastel läheb 3-4 kuud sisseelamiseks ja keeleõppeks, siis hakatakse tasapisi suhtlema ja parasjagu siis, kui aasta hakkab täis saama, on neist saanud tähelepanelikud kaaslased ja asjatundlikud abilised. Eestlastega on võimalik leida ka individuaalseid lahendusi nii, et keegi käib siin kaks päeva nädalas abiks ja elab kuskil lähikonnas, nt Kohilas. Praegu kohe oleks vaja üht abilist töökotta. Kõige tähtsam on aga tahtmine – inimene peab tahtma siin töötada ja siinsete elanikega suhelda ja siinset elu jagada. „Mitte ükski psühholoogia stuudium ega kool ei anna seda kogemust, mida tudengid saavad siin, reaalses maailmas reaalsete inimestega suheldes,” on Katarina veendunud.\nKatarina elutöö on pakkuda inimväärset elu\n„Pahklas on täiskasvanud erivajadustega inimeste kodu, kolmandikul neist on kuskil vanemad, teised on lastekodust. Igaühel on oma tuba ja oma luba. Igapäevaselt on igaühel ka oma ülesanne, päevakava. Siin õpivad nad jõudumööda elus hakkamasaamist ja enesekindlust. Näiteks, kuidas rahaga ümber käia ja poes sisseoste teha.\nSamas on siinne elu osadele meist justkui töö, mis kestab 24 tundi. Inimene väsib väga kiiresti, kui mõtleb ainult sellele, mida ta peab füüsiliselt iga päev ära tegema. Kui aga mõelda sellele, miks sa seda teed ja kuidas see aitab neid inimesi, kellega koos sa töötad, on tunne nagu lendaksid. Siin ei saa olla kasvataja, ole-me edukad, kui suhtume külaelanikesse nagu oma sõpradesse. Pead aktsepteerima neid sellisena nagu nad on. Vahel, kui vari, mis katab kinni osa nende mõttemaailmast, hetkeks kaob, avaneb silmapilguks inimene, nagu ta tegelikult on. Need hetked on vapustavad, nagu oleks ingel lennanud läbi toa. Siis mõistame, et ehkki igapäevaselt see välja ei paista, teavad nad kõike ilmakorraldusest ja mõistavad ilu ning elu sügavusi. Siin ei ole kunagi päris selge, kes keda õpetab. Iga inimene teeb seda, mida oskab ja suudab. Kõik on võrdsed ja väärtuslikud.”\nKatarina tuli selleks, et jääda\nKatarina vanemad on pärit Ida-Preisimaalt (isa praegusest Poolast ja ema praegusest Kaliningradi rajoonist). Lapsepõlves märkas ta, et vanemate keel on teistsugune kui teistel sama kandi inimestel. „Arvan, et sellega on seletatav mu varajane tung Ida-Euroopa poole. Käisin Pforzheim’i Waldorf koolis, kooli ajal hakkasin laulma kohalikus kirikukooris, kus jätkasin laulmist kuni Saksamaalt lahkumiseni. Sealses kooris laulmine oli mu elu üks tähtsamaid ülesandeid ja ma olin lõpmata tänulik võimaluse eest saada osa suurepärasest muusikast ja heliloojate loomingust. Laulukooris märkasin vahel, kui ma mõnikord haigena proovis käisin (kord oli väga range, puududa ei tohtinud), et pärast laulmist olin tunduvalt tervem. Siis otsustasingi muusikateraapiat õppima minna. Esialgu õppisin ravipedagoogikat Šotimaal ja muusikat Hollandis ja edasi juba muusikateraapiat Berliinis. Siis töötasin viis aastat ühes Camphilli koolis Hollandis.\nKaks aastat pärast Berliini müüri langemist kuulsin Camphilli küla rajamisest Eestis. Siin tegelesid juba Tiia Espe, Ester Lepik, Tiit Timmerman ja Kaja Salum küla rajamisega. Neile abiks olid inimesed Norra Camphilli Külast, Vidaråsenist. Pahklasse kolisin oktoobris 1992 ja siin ma nüüd olen,” on Katarina üleni üks suur ja soe naeratus.


Gravity Rush 2 lendab kõrgelt, kuid ebakindlalt - Level1\nGravity Rush 2 lendab kõrgelt, kuid ebakindlalt\nGravity Rush 2 on minu jaoks uudne kogemus. Kuigi seeria esimene osa võeti hästi vastu, suutis see minust mööda minna ja seega on järg mu esimene kokkupuude peakangelase Kati ja tema gravitatsioonikontrollimisvõimetega. Pärast umbes viit mänguga veedetud tundi olen jõudnud kogeda nii rõõmu ja põnevust, kuid ka frustratsiooni.\nGravity Rushi keskne idee on huvitav – peategelane, noor neiu nimega Kat, suudab kontrollida oma gravitatsioonikeset. See võimaldab tal sulgkergena läbi õhu lennelda, hõljudes vaenlasi rünnata ning gravitatsioonivälja luues esemeid enda poole tõmmata ja vaenlaste suunas heita. Gravitatsiooni valitsemine on nauditavalt mänguline kontseptsioon, mis on lahendatud edukalt. Kõigest paari nupuvajutusega on võimalik sooritada kiireid ja stiilseid manöövreid ning massiivsed avatud ja mitmetasandilised kaardid panevad mängija pidevalt pilvede vahel üles-alla liuglema.\nGravity Rush 2 ehitab oma narratiivi esimese osa sündmustele, seega kui see on vahele jäänud, soovitan võtta paar minutit eelmise mängu loo kokkuvõttega tutvumiseks\nNoolena läbi taevalaotuse sööstmise teeb veelgi nauditavamaks teose kaunis graafika. Gravity Rush 2 ei taotle fotorealismi, pigem on kasutatud multikalikku lähenemist, mis tundub eeskuju võtvat Studio Ghibli loomingust. Maailm pakatab erksatest värvidest ning kui proloogi lõppedes avaneb mängijale terve pilvedes rippuvatele saartele ehitatud suurlinn, on metropoli ühest otsast teise lendlemine tõeline visuaalne maiuspala. Omapärane kunstiline lähenemine mängib rolli ka narratiivis, kuna Gravity Rush 2 ei kasuta vahevideoid, vaid nende asemel tuuakse dialoogid ja olulisemad loopöörded mängijani kaunilt joonistatud koomiksipaneelide vahendusel.\nEsimeste tundide põhjal näib teose lugu nauditav, kuid kohati raskesti jälgitav. Gravity Rush 2 ehitab oma narratiivi esimese osa sündmustele, seega kui see on vahele jäänud, soovitan võtta paar minutit eelmise mängu loo kokkuvõttega tutvumiseks. Vastasel juhul võivad tegelased ja nende motivatsioonid mõneti kaugeks jääda. Pealoole pakuvad nauditavat vaheldust mitmekülgsed kõrvalmissioonid, mis suudavad edukalt teose tegelasi ja maailma lihvida ning süvendada. Missioonide läbimise eest saab klassikaliselt auhinnaks kogemuspunkte, mille eest Katile uusi ja tugevamaid võimeid soetada.\nÜks suurimaid murekohti on kaamera – ringi lendlemine ja kiirelt erineva nurga all asetsevatele pindadele maandumine teeb pildi kontrolli all hoidmise peaaegu võimatuks\nMitte kõik ei ole aga roosiline ning potentsiaalist hoolimata prantsatab Gravity Rush 2 vahel raskelt tagasi maa peale. Üks suurimaid murekohti on kaamera – ringi lendlemine ja kiirelt erineva nurga all asetsevatele pindadele maandumine teeb pildi kontrolli all hoidmise peaaegu võimatuks. Kui lisame võrrandisse veel kitsad ruumid ning samaaegselt ründavad vaenlased, saame tulemuseks mängu, mis komistab iseenda saapapaelte otsa. Gravitatsiooni kontrollimine on üks teose keskseid elemente, kuid keerukalt kontrollitav kaamera muudab selle muidu nauditava mängumehhaanika kohati äärmiselt frustreerivaks.\nKaasa ei aita ka närvesöövalt tüütud hiilimismissioonid. Gravity Rush 2 võitlusmehaanika töötab kõige paremini suurtes avatud keskkondades, kus kiirelt läbi õhu tuhisedes pahalasi kõrvaldada on stiilne ja nauditav. Seda kummalisem on stuudio otsus lisada mängu missioonid, mis nullivad ära kõik teose tugevused. Gravity Rush 2 mootor lihtsalt ei toeta hiilivat mängustiili – pole võimalik aru saada, millal Kati nähakse; võimatu on teada, kui kaugele ja kõrgele vaenlased vaatavad; kohmakas kaamerasüsteem teeb planeerimise keeruliseks ning märgatud saamine tähendab kohest läbikukkumist. Muidu tempokas ja lõbus mäng muutub ühtäkki tüütuks katse-eksitus meetodil põhinevaks kadalipuks. Jääb mõistatuseks, mis neid missioone disainides loojate peades aset leidis.\nSiiski, hoolimata kaameraprobleemidest ja kohati närvesöövatest hiilimismissioonidest, kavatsen Gravity Rush 2 seltsis edaspidigi aega veeta. Tegu on teosega, mille harvad kitsaskohad ei suuda rikkuda muidu mitmekülgset ja kaunist mängu. Gravitatsiooni kontrollimine jääb huvitavaks ideeks, mis muudab liikumise elamuslikuks ja võitlused nauditavalt kaootiliseks ning hoolimata kaamera- ja disainiprobleemidest suudab teose kaunis kunstiline lahendus tuua halli Eesti talve killukese soojust. See on minu arvates igati kiiduväärt saavutus.


18.12 toimuvad Alžiiris Eesti ja Alžeeria välisministeeriumi vahelised poliitilised konsultatsioonid. Eesti delegatsiooni juhib välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektor asekantsleri ülesannetes Paul Teesalu. Alžeeria delegatsiooni eesotsas on välisministeeriumi Euroopa osakonna direktor Abderrahmane Benguerrah. Kõne alla tulevad kahepoolsed suhted, rände ja julgeolekuga seotud küsimused ning olukord Põhja-Aafrikas ja Euroopa naabruses laiemalt. Samuti räägitakse Alžeeria suhetest Euroopa Liiduga ning ELi ja Araabia Liiga koostööst.\n19.-20.12 osaleb välisminister Sven Mikser Kairos toimuval Euroopa Liidu ja Araabia Liiga välisministrite kohtumisel. Arutatakse ELi ja Araabia Liiga koostööd ning regionaalseid arenguid, keskendudes julgeolekule ja stabiilsusele.\nLisaks on välisminister Sven Mikseril kavas mitmed kahepoolsed kohtumised.\n20.12 kohtub Eesti eriesindaja Euroopa Liidu institutsioonide juures Matti Maasikas Tallinnas Euroopa Komisjoni pealäbirääkijaga Ühendkuningriigi EList lahkumiskõnelustel Michel Barnieriga.\n22.12 kohtub välisminister Sven Mikser Armeenia uue suursaadikuga Eestis Tigran Mkrtchyaniga.\n21-23.12 toimuvad Kädy Plaasi, Ulla Kriguli ja Riivo Kallasmaa kontserdid Venemaal. Sarjas „Euroopa jõulud“ kõlab Johann Sebastian Bachi muusika 21. detsembril Peterburi Jaani kirikus ning 23. detsembril Moskva katoliku katedraalis.


Federico Carcia Lorca, maailmakuulus Hispaania gay poeet, näitekirjanik, muusik, lavastaja, ja poliitikategelane.\nLorca sündis 5. juunil 1898 Grenadas. Lapsepõlv möödus Lorcal Fuente Vaqueros'e külas, Grenada põhjaosas. Ta kasvas lihtrahva keskel koos teenijate ja lapsehoidjatega, kes õpetasid talle vanu romancea'sid, legende ja laule, mis äratasid temas uinunud poeedi. Lorca: "Armastan maad., millega seovad mind kõik tunded. Varased lapsepõlvemälestused maitsevad maa järgi. Maa ja selle põllud on teinud suuri asju minu elus… Armastan kõiges lihtsust, mida õppisin lapsepõlvekülas… Kogu lapsepõlv on küla. Karjased, põllud, taevas, üksindus".\nLorca isal oli komme kutsuda kokku kitarriste ja lauljaid, kui põllumeeste tööpäev lõppes. Kogunemistel lauldi, räägiti cante'st ja noor Federico õppis seal palju, mida hiljem cante ja duende teooriates edasi arendas. Hiljem kui Lorca pere kolis provintsist pealinna Grenadasse, alustas ta muusikaõpinguid: klaverimängu ja komponeerimist. Teda peeti väga andekaks, talle ennustati suurt tulevikku pianistina.\nLorca't huvitas väga folkloor, kuid Andaluusia laul jäi talle kõige südamelähedasemaks. Räägitakse, et ta olevat isegi mänginud salaja flamencokitarri. Ta õppis suurte meistrite käe all, kes pühendasid teda flamenco kõige sügavamate helideni. Lorca ühendas Andaluusia laulu ja flamenco teooria ja praktika, samuti sidus teda suur sõprus suure helilooja, hispaania traditsioonilise muusika tundja Manuel de Falla'ga. Neid ühendas suur armastus muusika vastu ja homoerootiline kiindumus teineteisesse, ometi ja eriti Andaluusia sügav laul cante jondo. Manuel de Falla sõber Frederico Gacia Lorca\n1921 aasta kevadel matkasid nad koos Sevillasse eesmärgiga näha ja kogeda linna kuulsat Ülestõusmispüha Semana Santa't ning juba sama aasta novembris valmis "Poema del Cante Jondo". Lorca kommenteeris seda teost:\n"Luule täis mustlasi, õlilampe, ahjusid… hispaania luuletajad pole veel kunagi puudutanud seda teemat…". Lorca ei olnud esimene, kes üritas mõista cante maailma, kuid ta oli esimene kellel õnnestus see nii täiuslikult. Felix Grande arvates ei olnud põhjuseks flamenco ajaloo tundmine, kus on ka puudujääke, vaid see, et Lorca oli osanud kirjeldada seletamatut tunnet.\n"Tema tekstid ei räägi, mis on flamenco, vaid pulbitsevad sellest. Need ei kirjelda seda, mis on näha, vaid seda, mis leidub seest… nad toovad lugejani flamenco hinge. Romansis TANTS ta kirjeldab vana naist, kes tantsib tühjadel Sevilla tänavatel ja lugeja teab, et see tants on vaevaline. Luuletuses kordub salm "Tüdrukud sulgege aknad!". Luuletaja teadis, et flamenco ei ole mõeldud "korralikele tüdrukutele", see on sügav, mõnikord hirmuäratavgi".\n1922 pidas Lorca esimese flamencoteemalise loengu. Tema esinemist rahva ees on võrreldud cante jondo lauljatega. Nagu kuulsal flamencolauljal Don Antonio Chacón'il oli tavaks enne esinemist rahvalt küsida: "Kas härrad oskavad kuulata?", nii alustas ka Lorca oma loenguid keskendudes hetkeks intensiivselt ja paludes appi hinge, keda nimetas duende'ks.\n"Mustlas-siguiriyas algab hirmuäratava karjega, mis jagab maailma kaheks. See on surnud sugupõlvede karje, eleegia möödunud sajanditele, pateetiline armastuse kutse võõraste kuude ja tuulte alla."\nEriti lähedane on Lorcale sügava laulu luule, mille käsitlemisel on ta nagu kodus: "On imeline ja õudne, kuidas kolmes-neljas reas on anonüümne rahvalaulik võtnud kokku inimelu kõige kõrgemad tundeväljendused… Kõikides nendes luuletustes on küsimus, millele ei ole vastust… mille vastus ei ole surm… me oleme kurb, seiskunud rahvas. Sügava laulu iseloom seisneb selle tundevõimsuses ja iga järgnev põlvkond riietab ta oma värvidesse ja annab edasi järgmistele. Need on sündinud, kuna need on pidanud sündima. Sügava laulu sõnad on panteistlikud, neis küsitakse nõu tuulelt, maalt, merelt ja kuult. Esemed saavad omale hinge ja mängivad lüürikas oma rolli. Sügavalt religioosne andluuslane usaldab oma sisemised tunded loodusele. Laulja vaim ulatub väljapoolt taevakaareni, seestpoolt ristini. Kui ta laulab on ta osa pidulikust riitusest, äratades muistsed teemad unest, jutustades neid häälega ja heites nad tuule kanda… Tema suhe laulu on sügavalt religioosne. Laulja kaudu vabaneb rahvas murest, ja minevikulastist. Laulja on siin vaid vahendaja".\n1929 reisides New Yorki, huvitus ta jälle cante jondo'st, puutudes kokku jazz'i blues'i ja Kuuba "mustade põllumeeste" puhta lauluga. Ta kirjutas oma loengud uuesti. Varem oli ta rõhutanud, et cante jondo on kollektiivne ja anonüümne, kuid nüüd rõhutas ta duendet ja teatud lauljate ja kitarristide personaalse loomingu tähtsust ning sõnade sotsiaalse protesti rolli, samuti tõstis ta esile kitarri tähtsust.\nPärast Ameerikast tagasi pöördumist Hispaaniasse lõi oma teatri ja hakkas sellele teatrile näidendeid kirjutama nagu näiteks "Bodas de sangre" (Verine pulm, 1933), ja "La casa de Bernarda Alba" ("Bernarda Alba maja", Lorca ja Salvador Dali\nLorca luuletused kiirgavad armastust, viha, austuse ja julmuse inimlikku kirge andaluuslasele omases tulisuses. Lorca oli ka näitekirjanik, kelle kuulsaimad näidendid on "Verine pulm" ja "Bernard Alba maja". Viimast on kaks korda mängitud ka Eesti lavadel, viimati Riiklikus Noorsooteatris.\n"La casa de Bernarda Alba" ("Bernarda Alba maja", 1936) lavastatud Eesti Riiklikus Noorsooteatris 1982 aastal, peaosas näitleja Ago Roo).\nLorca anded avaldusid mitmel alal. Ta õppis juurat, oli hiilgav pianist, komponeeris laule näidenditele, näitles ja lavastas, tegi lavakujundusi ja tegutses ka kostümeerijana ning korraldas oma kunstinäitusi.\n"Igas kunstis leidub duendet, ütleb Lorca, kõige vastuvõtlikumad sellele on muusika, tants ja lausutud luule. Need liigid vajavad esitajaks elavat inimest, kes sünnivad, surevad ja avavad ennast käesoleval hetkel… Duende ei saabu kohale enne, kui ta aimab surma võimalust. Duende on tantsija kehas kui tuul liivas… see elab käsivarte liikumises, mis on kõikjal läbi aegade olnud tantsude ema. Duende ei korda ennast mitte kunagi nii nagu seda ei tee mere lained. Igas kunstis on duende, eri moel ja stiilil, kuid nende juured kohtuvad kõik ühes ja samas kohas".\nLorca, Manuel de Falla ja teised tolleaegsed intellektuaalid korraldasid Grenadas 1922 aastal esimese cante jondo konkursi, kus Lorca tegi ettekande cante jondo'st: "Cante jondo on sügav, sügavam kõigist kaevudest, kõigist maailma meredest, südamest sügavam, kust see sellel hetkel puhkeb ja häälest, mis seda laulab, kuna see on peaaegu ääretu… See on sündinud esimesest kaebest ja esimesest suudlusest… Naine cante jondo maailmas on nimega Pena (kurbus)… Mustlas-siguiriyas'es, pisarate täiuslikus luules, nutavad nii meloodia kui salmid… Nende melanhoolia on nii vastupandamatu ja võimas tunne, nii teravalt piiritletud, et see meis kõigis ehtsates andaluuslastes puhkeb sisemiseks nutuks, kaebeks, mis puhastab hinge juhatades selle põletava armastuse sidrunilehtedesse."\nLorcal oli traagiline lõpp. Ta keeldus põgenemast Hispaaniast kui algas kodusõda sel põhjusel, et " ta oli kõikide vend, kuna oli luuletaja". Teadmata põhjusel ta ikkagi vangistati 1936 aastal ja viidi kuristikku. Selle põhjas sunniti teda hauda kaevama ja seal ta ka tapeti elajalikult fashistlike falangistide poolt (salk fashiste tulistas oma automaadid tühjaks Frederico Garcia Lorca anusesse). Ta oli vaid 36 aastane. Osa tema poeesiast on talletanud Hispaania homost filmimees Jaime Chavarri oma filmis A un Dios desconocido (Tundmatule Jumalale, 1978). Ja 1997 aastal tehti dokfilm Frederico Garcia Lorca dokumentaalsete materjalide kadumisest ja poeedi müstilisest surmast.\nÖeldakse, et Lorca ennustas iseenda surma oma luuletustes.\n"Kaebelauludes" ühilduvad Lorca luule kõik teemad ja neid peetakse Lorca loomingu tippteosteks. "Kaebelaul" , see on luule surmast. Lähedalolev surmatunnetus on hispaanlaste hingeelu üks omapärasemaid jooni. Hispaanlaste igapäevases kõnes ja lauludes on palju surmaga liituvaid väljendusi. Näiteks härjavõitlus annab neile võimaluse olla surmaga silmitsi.\nLorca on öelnud ühes loengus: "Kõikides maades tähendab surm lõppu. See saabub, ja kardinad tõmmatakse ette. Hispaanias mitte. Hispaanias kardin tõstetakse. Mõned hispaanlased elavad nelja seina vahel kuni surma päevani, misjärel nad viiakse välja päikese kätte. Hispaanias on surnud inimene elavam kui kusagil mujal…"\nLorca käsitlus surmast oli, et surma tuleb trotsida, elu tuleb elada surmakartuseta, kuid mõeldes surmale. Austav on surra keset võitlust, käed täis elu, vägivaldselt ja äkki. Siis on elu saanud tähenduse ja müstilisuse. Frederico\nJätkuvalt on Lorca laulnud sellisest surmast nooruse flamencolauludest suurte "Kaebelauludeni" välja. Lorca luule ühtib cante jondo filosoofiaga, mistõttu väga paljud flamencolaulud on loodud just Lorca tekstidele.\nLorca kujundliku armastuse- ja surmaluule lemmikteemad olid: mustlased, kitarr ja cante jondo. Lorca on öelnud: "mustlaslikkus on mulle üksnes kirjalik aine, ei muud".\nFrederico Garcia Lorca oli homoseksuaalne ja tema tuntumaid armastusi ja kiindumusi elus oli Phillip Cummings.\nLuuletuste raamat (1921)\nKülmal purskkaevul puhkab mu süda hiljukesi.\nkõik võrkudega läbi.)\nSeal oma laule laulab talle purskkaevu vesi.\nOma armastust pihib mu süda hiljukesi.\nta üle salakangas.)\nJa tumedana kuulab teda purskkaevu vesi.\nKülma veega mu süda end piisutas ja pesi.\n(Paar valgeid, kaugeid käsi,\npeatage vete vägi!)\nRõõmulauluga üles teda lennutas vesi.\nCante Jondo poeem (1921)\nmööduvaid musti täkke\nja tusaseid inimesi kannab.\nJa soolane hõng\nja naiseihu lõhn\nsisse ja välja,\nja välja ja sisse\nSevilla tänavaid mööda\nCarmen veel tantsida jaksab.\nPeas temal säravad silmad,\nkui lehvitab halli lakka.\nPange kinni aknad!\nPeas tema jalgade tantsu\nüks kollane madu jätkab\nja möödunud aja meeste\nOn tänavad maha jäetud,\nkuid muistseid okkaid ei lakka\nveel Andaluusia hinged\noma silmaveega kastmast.\nMaha raiuti kolm puud\nNeid oli kolm.\n(Ja kirveste päev siis tuli.)\nNeid oli kaks.\n(Hõbedast tiibades judin.)\nNeid oli üks.\n(Jäi vete alasti vulin.)\nKui oleksin hõbedast\nväljast ja seest.\nPoja, sul hakkaks külm.\nKui oleksin hoopis\nSa tiki mind padjale\nMhmh. Hea küll.\nMust hobune, verev täiskuu,\ntuul üle väljade korba.\nSeal surm mulle otsa vaatab,\nkus torne turritab Córdoba.\nOi teed, oi nobedat hobust,\noi aimust, mis rinda torgand!\nMa tunnen, et surm mind ootab\nveel enne, kui tuleb Córdoba.\npaljas puu ja haljas puu.\nTütarlaps ilusa näoga\npuilt kokku korjab oliive.\nTornide kavaler tuul\ntema ümber muudkui tiirleb.\nLäks neli ratsameest mööda\nja teda ratsudelt piidles,\nkõigil suured mustad mantlid,\nkõik rohesinises riides.\n``Tule Córdobasse, tüdruk!''\nEi kuula tema neid viise.\nKolm härjavõitlejat läks,\nvööl mõõgad hõbedast iidsest,\nkõik sirged-sihvakad poisid,\nkõik punakollases riides.\nKui saabus hämune õhtu\nja lillatas silmapiire,\nsiis veel üks noormees läks mööda,\nkuu roose ja mürte viies.\npuilt üha korjab oliive\nja tuul oma halli käega\nsilib ta seelikusiile.


Hirvekütt James Fenimore Cooper - €10,46\nLeia: 9789949478323 - Hirvekütt\nParim hind: € 10,46 (alates 15.04.2018)\nJames Fenimore Coopersearch\nISBN: 9789949478323search või 9949478324, tundmatu keel, Eesti digiraamatute keskus OU, Uus, e-raamat, digitaalne allalaadimine.\n€ 10,46 (₽ 797)¹\nNeljas raamat uuesti ilmuma hakanud sarjast "Seiklusjutte maalt ja merelt" toob lugeja ette Välejala, Hirveküti, Tšingatšguki, Hetty, Judithi ja Ua-ta-Uaga toimuvad seiklused. Romaan kirjeldab Ameerika indiaanlasi, kelle maid ihkasid Euroopa kolonistid. Autor protestib mohikaanide hävitamise vastu ja näitab, kuidas inglise ja prantsuse kolonistid kasutasid 18. sajandi keskpaiku erinevaid indiaanisuguharusid omavahelistes sõdades ülemvõimu pärast Põhja-Ameerikas. Piiriäärsete valgete arusaamade kohaselt oli valgel inimesel õigus hävitada punanahku samamoodi nagu madusid ja teisi kahjulikke loomi. Põnev indiaanilugu on ühtlasi "Nahksuka juttude" esimene raamat. Зарубежная литература/Зарубежная классика, book, Age: 16.\nPlatvormi järjekorranumber ЛитРес.ру: 21188228\nISBN (alternatiivsete märked): 9949-478-32-4, 978-9949-478-32-3\nEsimesena leitud: 15.04.2018 23:27:30\nViimati leitud: 15.04.2018 23:27:30\nMadalaim hind: € 10,46 (alates 15.04.2018 23:27:30)\nKõrgeim hind: € 10,46 (alates 15.04.2018 23:27:30)\nKeskmine: € 10,46 Harmooniline Keskmine: € 10,46 Keskmine: € 10,46\nJames Fenimore Cooper: Hirvekütt\nKõik raamatute autor.: Otsige märksõna "Autor: fenimore cooper james" saagi rohkem tulemusi\nOtsingud autori ja/või tiitli märksõnadega on tavaliselt edukamad kui ISBN-i otsimine.: Otsige märksõna "hirvekütt fenimore cooper james" saagi rohkem tulemusi\nViimati muudetud aadressil 2018-04-15T23:27:30+03:00 (Tallinn)


Mantlid hooaja järgi - Lääne Elu\nAvakülg Sisuturundus Mantlid hooaja järgi\nMantlid hooaja järgi\n28. detsember 2021 13:09\nSee on müüt, et naiste mantlid on mõeldud ainult jaheda ja sombuse ilma jaoks. Tegelikult on mantel üks mitmekülgsemaid ülerõivaid, mis sobib igal aastaajal igaks olukorraks. Iga kehaehitusega sobituvad lõiked ja pikkused võivad lisada elegantsi, mängulisust või hoopis rangust. Seega, iga stiil võib särada täiesti uues valguses, piisab vaid hästi sobivast mantlist.\nKõige olulisem on küsimus, millist mantlit erinevatel aastaaegadel valida. Lisaks soovile stiilne välja näha on ka oluline, et riided oleksid mugavad ja erinevatele ilmadele kohandatud. Appi tuleb ZALANDO meeskond. Siit leiad väga laia valiku meie pakutavaid naiste mantleid. Siin on midagi igaühele, igaks ilmaks ja ka kõige nõudlikumale maitsele!\nKvaliteetne talvemantel on külmal ajal must have, ja see kestab kindlasti kauem kui ühe või kaks hooaega. Soovitame, et neid oleks kaks tükki: elegantne villane ja soojem sulevoodriga. Villane mantel (pööra tähelepanu materjali villasisaldusele, ideaalis peaks see olema vähemalt 70%) sobib suurepäraselt mitte ainult kleitide, seelikute või klassikaliste pükste juurde, vaid ka vabaajarõivastega, lisades kombinatsioonile soliidsust ja rafineeritust. Erinevad lõiked ja värvid on alati moes, kuid kõige praktilisemad on maalähedast tooni või tumedad mantlid. Samas on sulevooder mõnus ja soe ning garanteerib, et seda kandes ei hakka külm isegi karmi talveilmaga. Soovitame osta oversize või lihtsalt ühe numbri võrra suuremaid üleriideid: nii on mugav ka suurte pusade ja paksude kampsunitega, mida ju talvel palju kantakse.\nKui ilm soojeneb, tasub oma riietele lisada erksaid ja heledaid toone. Mis puutub aga mantli tüüpi, siis ole ettevaatlik: kuigi kerged ilma voodrita romantilised mantlid võivad tunduda väga ahvatlevad, tuleks ka vaadata, milline ilm päeva jooksul on. Kui hommikud on ikka veel külmad, aga päikese käes on soe, tasub valida villased üleriided, mis on stiilsed nii kinniste kui lahtiste hõlmadega. Vaba lõikega mantlid sobivad selleks suurepäraselt. Ilmade soojenedes vali aga vihmamantlid: hallid või beežid toonid on alati moes, eriti kahe nööbireaga või vööga kaunistatult.\nMantel suvel? Jaa, tõepoolest! Jahedamad suveõhtud on suurepärane aeg romantiliseks jalutuskäiguks või kokteili nautimiseks trendikas välibaaris. Just hele mantel võib olla mõnusaks stiilseks detailiks, kuid ka suurepäraseks asenduseks pikkadele jakkidele, mis on viimastel hooaegadel olnud väga moes. Värvi ja lõike tasub valida oma lemmikstiili järgi. Ära karda ka kontraste – heledate pükste juurde sobivad tumedamad värvid, erksavärvilist kleiti kaunistab aga kontrastset värvi rõivas. Alati sobivad ka neutraalsed heledad varjundid: valge, beež, hall ja heleroosa.\nKui ilmad lähevad jahedamaks, ei pea sellepärast loobuma värvide, tekstuuride ja vormidega mängimisest! Aasta kõige värvikirevam aeg on sobib suurepäraselt julgeks originaalsete mantlitega katsetamiseks ning mängulise klassika meenutamiseks. Meie valikust leiab nahast või kunstnahast naistemantlid, mis on viimasel ajal eriti moodsad, ning samuti koolivormi meenutavad ruudulised mustrid. Veelgi jahedamateks ilmadeks sobib aga teddy stiil, mis meenutab sooje ja mõnusaid kampsuneid. Need riided sobivad kõikjale: teeõhtu, tööle või kooli minek ning lihtsalt sügisese linna imetlemine pole kunagi varem olnud nii stiilsed.\nEelmine artikkelHaapsalu liuväljad valmivad riburada\nJärgmine artikkelLOETUIMAD LOOD 2021: enim on koroonaviirusega nakatunuid Haapsalus


Ise tehtud. Hästi tehtud.: Praetud okra ja bataadi roog India moel\nOkra on eestlaste jaoks vist tähekombinatsioon, mida paljud ei oskagi kuhugi kategooriasse paigutada. Vähemalt joonib automaatne õigekirjakontroll iga kord püüdlikult okra alla kui vigase sõna. Tegelikult on jutt ühest köögiviljast, mida oma reisidel nii Aasiasse kui ka lõunapoolsetesse riikidesse olen päris sageli kohanud. Ka Vahemere ja Lähis-Ida kandi köök sööb okrat meeleldi ja see on paljude mõnusate toitude üheks koostisosaks. Okrat poest otsida on Eestis olnud üsna tulutu ettevõtmine. Õnneks on mitmete eksootiliste viljade maaletoomise tänuväärse töö enda õlgadele võtnud Fruitxpress, kust on pärit ka minu okra. Lisaks suurepärasele valikule on Fruitxpressist puu- ja köögiviljade ning salatite-ürtide tellimine olnud sümpaatselt mugav - hommikul olen tellimuse sisse andnud ja lõunaks on auto kastitäie värske kraamiga juba ukse taga.\nOkra, mida tuntakse ka daami sõrmede nime all, on pärit Aafrikas, kuid levinud nüüd päris laialdaselt neisse maadesse, kus troopiline kliima ehk okra kasvukeskkond sobilik. Okrat süüakse koos tema sees olevate seemnetega, mis eraldavad vedelikku paksendavat ainet. Seetõttu kasutatakse okrat sageli ka roogade paksendamiseks. Okrat süüakse ka tervena erinevate kastmete ja marinaadide sees. Okra maitse on suhteliselt neutraalne, mistõttu sobib ta hästi vürtsikatesse toitudesse.\nOkra on muuhulgas ka vili, mis on madala kalorsusega, suure kiudainesisaldusega ning pungil mineraalainetest ja vitamiinidest. Seega igati tervisesõbralik valik, lisaks põnevale ja uudsele maitseelamusele, mida okraroad pakuvad.\nMina otsustasin okrast teha roa nimega Aloo Bhindi ehk praetud okra. See on India päritolu lihtne vegetaarroog, kus pearollis ongi okra. Algne variant oli tavalise kartuliga, mille asendasin bataadiga.\n300 g okrat\n1/2 tl jahvatatud koriandriseemneid\nnäpuotsaga musti seesamiseemneid\nTükelda okra. Koori ja tükelda bataat. Haki sibul, küüslauk ja tšillipipar. Kuumuta pannil õli ning prae vürtsköömneid, kuni need hakkavad pannil hüplema. Lisa hakitud tšilli, seesamiseemned, küüslauk ja sibul ning hauta mõned minutid. Lisa tükeldatud bataat ja prae keskmisel kuumusel umbes 4 minutit. Lisa pannile tükeldatud okra ja prae teist samakaua. Lisa jahvatatud koriander, kurkum ja sega kõik läbi. Lase pannil küpseda, kuni köögiviljad on pehmed. Selleks peaks kuluma ca 6-8 minutit. Okra ja bataat võiksid pannil veidi pruunistuda, see lisab mõnusa maitse. Lisa sool ja pipar ning küpseta veel mõned minutit. Enne serveerimist lase mõned minutid kaane all tõmmata, et maitsed seguneksid ning serveeri siis suuremal taldrikul. Serveerides lisa hakitud värsket koriandrit. Võid pakkuda kõrvale ka maitsestamata jogurtit. Juurde paku lamelaiba või lavašši.\nLabels: india, köögivili, taimetoit\nNii selle okraga meil kahjuks on:( Vahest harva on Rimis saadaval olnud. Ise olen Helsingist seda Hämeentie poodidest kaasa ostnud. Hind on seal väga hea!\n10. juuni 2016 16:16


Kui palju kohvi on päevas liiga palju? - Sekretar\nAutor: Virtuaalkliinik.ee • 11. veebruar 2022\nTerveystalo toitumisspetsialisti Kirsi Englundi sõnul on kohvi pikaajalist mõju suures osas kasulikuks peetud, seda seoses kohvis leiduvate fütokeemiliste ühenditega ja seejuures ei ole vahet, kas tarbitav kohv on kofeiiniga või kofeiinivaba. "Uuringud on näidanud, et kasulik on juua 3-4 tassi päevas. Siinkohal tuleb meeles pidada, et tassi all peetakse silmas 1,25 dl kohvitassidele. 6-7 dl päevas on mõistlik kogus," rääkis ta.\nSoome toidu- ja ravimiameti andmetel on kofeiini toksiline annus enamiku inimeste jaoks umbes 20 milligrammi kehakaalu kilogrammi kohta või 1400 milligrammi 70 kilogrammi kaaluva inimese puhul. See võrdub umbes 22 tassi kohviga.\nEnglundi sõnul võib kohvijoomise vähendamisele mõelda, kui kohvi kõrvalmõjud elu liigselt häirivad, näiteks mõjutab kohv une kvaliteeti ja uinumist. Sel juhul tuleks vältida kofeiini tarbimist pärastlõunal ja õhtul. Liigne kofeiin võib põhjustada ka südamepekslemist ja rahutust, tõstab lühiajaliselt vererõhku ja pulssi puhkeolekus.\nKohvis sisalduvad diterpeeniühendid kafeool ja kafestool võivad samuti mõjutada kolesterooli, näiteks sisaldab neid espresso, filtrikohvi puhul jäävad ühendid aga filtripaberile.\nSamuti suurendab kofeiin maohapete sekretsiooni, mis võib võimendada muudest põhjustest tingitud maoärrituse sümptomeid. Näiteks tuleks ärritunud soole sündroomiga inimestel jälgida, kuidas magu kofeiinile reageerib. Teisalt kiirendab kohv paljudel soolestiku tööd. Englundi sõnul asendavad paljud toidukordi kohviga, ent kui inimene tunneb nälga ehk vajab energiat ja seda püütakse kohviga leevendada, on õhtul oht veel suurema näljatunde tekkeks.\n"Kohvis endas on vaid paar kalorit. Selle nälga leevendav toime näib olevat tingitud sellest, et kofeiin võimendab rasvhapete vabanemist rasvkoest ehk teisisõnu annab rasv kehale rohkem kütust," selgitas Englund.\nJuhul, kui kohvi kõrvalmõjud elu liigselt häirima hakkavad, soovitab Englund selle joomise vähendamist alustada tassitäite vähehaaval vähendamisest ja joomise vähendamisest pärastlõunal. Kohvi vähendamisega kaasneda võivad võõrutusnähud, nagu väsimus, meeleolumuutused ja peavalud kaovad tema kinnitusel tavaliselt mõne päevaga.


Mikkeli Toomkoguduse ja EELK Tallinna Jaani koguduse sõprus sai alguse 1989. aastal, kui rühm Mikkeli koguduse noori sattus Jaani kiriku hardushetkele. Tegelikult pidime külastama hoopis ühte teist kogudust ja olime enda arvates kohtumise kirikuõpetajaga ka eelnevalt kokku leppinud, kuid ilmselt ei jõudnud meie kirjad kohale. Igal juhul temaga me ei kohtunudki. Seejärel käisime peaaegu kõikides Tallinna kirikutes uurimas, kas ehk kuskil on algamas mõni teenistus – nii me sattusimegi Jaani kirikusse. Sellest ajast peale on mitmed Mikkeli koguduse rühmad käinud Tallinnas ja Jaani koguduse grupid külastanud omakorda Mikkelit.\nMikkeli linn oma 49 000 elanikuga asub Ida-Soomes järvede keskel. Sõja ajal paiknes meie linnas sõjaväe peastaap ning Vene vägede pommirünnakute käigus sai linn kõvasti kahjustada. Seetõttu ei ole Mikkelis säilinud kuigi palju vanemaid ehitisi.\nMikkelis on kokku neli luteri kogudust. Meie kogudus 28 000 liikmega on nendest suurim. Peale meie kiriku asub linna keskel ka 1817. aastal ehitatud suur puust Mikkeli Maakoguduse kirik ning väike õigeusu kirik.\nNeogooti stiilis Mikkeli Toomkirik on ehitatud 1897. aastal – seega on Jaani kirik meie omast natukene vanem. Jumalateenistustel osaleb meil igal aastal kokku umbes 42 000 inimest. Kirikusse kuulub 86% kogu linna elanikest.\nMikkeli Toomkoguduses on 42 töötajat, nendest 11 on kirikuõpetajad. Aastas on meil umbes 650 kiriklikku ametitalitust (ristimised, laulatused ja matused) ning leeris käib ümmarguselt 93 % linna 15aastastest noortest.\nMikkeli on kodune, ilus ja toimekas väikelinn.\nTere tulemast Mikkelisse!\nIlkka Paukkala, praost\nTallinna Jaani kogudusel on häid sõpru ka Norras, tihe läbikäimine Røa luterliku kogudusega on kestnud mitu aastat. Viimaseks ilusaks ühistööks oli meie ja norra koguduste kooridest moodustatud ühendkoori kontsertreis Norra kirikutes.


Kodu: Kuidas Puhastada Ottomani Kuuma Liimiga - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nKuidas Zz-I Tehast Põllema\nPõhiline > Kodu > Kuidas Puhastada Ottomani Kuuma Liimiga\nOttomanid on piisavalt väikesed, et saaksite proovida sisustustoimingut ilma hüpates keerukasse, nagu tool või diivan. Enamik polsterduskangast on kinnitatud mööbli raamile klambritega. Kinnitusvahendite kuuma liimipüstoli asetamine muudab töö lihtsamaks. Polsterduskangas on raskemad ja rohkem...\nSoovi korral lisage dekoratiivne trükk ja pulgad, kui polster on valmis.\nOttomanid on piisavalt väikesed, et saaksite proovida sisustustoimingut ilma hüpates keerukasse, nagu tool või diivan. Enamik polsterduskangast on kinnitatud mööbli raamile klambritega. Kinnitusvahendite kuuma liimipüstoli asetamine muudab töö lihtsamaks. Polsterduse kangas on raskemad ja vastupidavamad kui kleeplindi kangas. See on ka kallim, kuid sul pole palju vaja; 1 1/2 meetrit on keskmise otomani jaoks rohkem kui piisav.\nKatke oma tööruum või suur laud ajalehega ja seadke ottoman püsti peale.\nHaarake kangast alumisest servast, mis katab ukselõikurit, kasutades nõel-nina-tangid, ja tõmmake see raamist välja. Kui esineb ka trimmerit või torustikku, tõmmake see ära ka. Jätke ujumispiletid või täidised ottomani raamile.\nPaigaldage 1t 1/2 meetrit polstri kangast üle otomani, laskudes ülejäänud kangast kukkumist külgedele. Kui kangal on ilmne muster, näiteks triibud või lillegraanulid, reguleerige oma asendit, kuni disain sobib teie soovile.\nKinnitage kangas otomani ülaosale ja külgedele, kasutades pikki, vooderdusi sirgeid tihvte. See takistab kangast töötamise ajal nihkumist. Nööpade arv ja asetus on teie valik.\nTõmmake pudeli ümber olev liigne kangas, lõigates ligikaudu 1/2 tolli allapoole pehmendatud ala alumisest servast, kus jalad algavad. Need kärped ei pruugi olla täpne; lihtsalt lubage piisava hulga kangast, et keerata serva ümber ottomani alumisse serva.\nPöörake ajalehes ülaosaga püstolit, kangaga ikka kinni.\nPange kõrge temperatuuri liimipüstol sisse kõrgetemperatuurse liimipüstoliga ja ühendage püstol. Oodake mõni minut, kuni relv saavutab sobiva temperatuuri, seejärel testige seda, hoidke seda ajalehega ja suruge päästik. Kui liim voolab, on relv piisavalt kuum.\nKandke rätikut või kuuma liimi helmest mööda ühe ottomani alumist serva.\nTõmmake kangast samale küljele, keerake see üle otomani alumise serva ja vajutage seda kuuma liimiga. Ärge veel nurki liimige.\nPöörake otomani vastasküljele ja liimige riide serv nii samamoodi kui ka ottomani alumisel küljel, seejärel kleepige kaks ülejäänud külge.\nPöörake ottomani, et üks nurk näeks sind. Kandke liimi selle nurga alumisele servale.\nTõmmake lahtised kangad otse väljapoole nurgas, keerake see ümber nurga vasakule või paremale ja vajutage kangi lõigatud serva kuuma liimiga. Korrake igal nurgas. Nurkades võite vajada täiendavat liimi, sest klapp moodustab kangast kahekordse paksuse. Pöörake otomani püsti ja eemaldage tihvtid.\n1 1/2 tk polstrit kangast\nKui jalad ei ole otomani nurkadest sisse seadistatud, ei ole nurgas olevat ottomani alumist serva. Sellisel juhul keerake kang ümmarguse nurga all, seejärel kleepige ka kangast toore või lõigatud serva tagasi. See annab kangale nurkades puhta ja viimistletud alumise serva. Liimi kinnitamiseks lükake liimipüstoli otsa volditud kangast ja ottomanist.\nMõnel püstolil on eemaldatav pehme polsterdusega pealispind. Kui sul läheb, eemaldage otmeni alaosas olevad kruvid ja tõmmake ülemisest otsast välja. Paigaldage polsterdusriba üle eemaldatava ülemise pealispinna ja liimige see alumisse külge, seejärel kinnitage pealispind tagasi, kasutades samu kruvisid.\nKõrgetemperatuursed liimipüstolid on palju kuumemad kui madala tempiga käsitööliimid. Ärge kunagi lasege liimipüstoli metallist otsa või sulatatud liimi puutuda nahka, mis võib põhjustada tõsiseid põletusi.\nKas Ma Saan Müüa Oma Maja Peatükis 13 "Pankrot"?\nMis Juhtub Siis, Kui Teil On Kinnipidamisõigus Ja Soovite Seda Müüa?\nKuidas Kujutada Hibiskit\nKuidas Kuivataja Läbi Akna Avada\nKuidas Trafarett Seintel Otsida Nagu Wallpaper\nKuidas Hoolitseda Kastreeritud Tomatitaimede Eest


★★★ 42 Faktid, mis panevad Spotlight sisse Rachel McAdams ★★★\nViimase 15 aasta jooksul või nii, Rachel McAdams on saanud üheks Hollywoodi kõige säravamaks tähed. Siin on mõned faktid, mida võite olla huvitava näitleja kohta teadmata.\nRachel McAdams sündis 17. novembril 1978 Londoni linnas Ontarios Kanadas vanematele Sandra ja Lance. Ta oli üles kasvanud St Thomasis, Ontarios.\nMcAdams jõudis neljandasse eluaastasse jääle ja hakkas joulisi uisuma. Ta võistles kuni 18-aastaselt ja kogus arvukaid kohalikke auhindu.\n40. Jooksev käitumine\nJooksul on iluuisutamine peagi võistlusele, kuna noored McAdams hakkavad tegutsema tõsiselt. Ta oli Londonis, Ontarios, Londoni Londoni Original Kids Theatre'i ettevõtte liige ja osales Disney ja Shakespeare tegutsevates laagrites.\n39. Alates kuldestest arkidest kuni hõbeekraani\nNagu paljud teismelised, töötas McAdams osalise tööajaga McDonald's's. Tema enda arvates oli ta "mitte suur töötaja" ja isegi purustas apelsinimahla masinas ühel hetkel.\n38. Ülikooliga koolitatud\nMcAdams õppis Toronto Yorgi ülikoolis oma nelja-aastases teatriprogrammis. Ta lõpetas oma BFA kraadi 2001. aastal, lõpetades heategevusega.\n37. Varasemad televisiooni rollid\nMcAdamsi esimesed suurejoonelised rollid hõlmasid telesaadete esinemist Kuulsad Jett Jackson ja Slings and Arrows .\n36. Esimene paar\nTema filmi debüüdi tuli 2002. aastal Itaalia-Kanada toodangus Minu nimi on Tanino . Mitte ainult see oli tema esimene film, vaid ka Itaalias pildistatud stseenid nõudsid, et McAdams võtaks oma esimest lennukit lennukis.\n35. Rachel võtab Hollywoodi\n2002. aastal ka McAdamsi esimene Hollywoodi mängufilmi välimus. Ta ilmus filmist The Hot Chick , kus tema keskkooliõpilane vahetasid kehad keskmise vanusega põlvkonna kriminaalse iseloomuga, mida mängis Rob Schneider. Kuigi film ei olnud kriitiline edu, pööras McAdams tõsise potentsiaalse näitlejana tähelepanu.\n2004. aasta oli tema karjääri peamine pöördepunkt; sel aastal ilmus nii Mean Girls kui ka sülearvuti . Kaks filmi olid hästi vastu võetud, kogudes igaühele kasti 100 miljonit dollarit ja mõlemad olid lahutamatud McAdamsi võtmeteguriks.\nMcAdams õpetas Alec Baldwini kiiret kõnelevat jõudlust 1992. aasta kinnisvara draamast Glengarry Glen Ross Mean Girls.\n32. Huvitav Vanus\nMcAdams oli 25, kui ta filmis Mean Girls . Ehkki vanemate näitlejate jaoks on tavaline, et keskkooliõpilased kujutlevad seda, on tema vanus mõnede kaas-tähtutega võrreldes huvitavaid. Lindsay Lohan, kes portreeb oma klassikaaslast Cady Heroni, oli filmimise ajal kaheksa aastat noorem kui McAdams. Rääkimata sellest, McAdams oli ainult seitse aastat noorem kui Amy Poehler, kes mängis oma ema filmis.\n31. Kuidas saada 411\nEnne filmi sülearvuti , McAdams võttis etiketil ja ballettil õppetunde ja töötas oma Lõuna-aktsent, et küünima Lõuna-Belle osa Allie Hamiltonist.\nMcAdamsi edukus 2004. aastal viis MTV filmipreemia nominatsiooni. Ta võitis auhindu parima läbimurdelise naistevõitluse eest keskmiselt tüdrukutele , parimat ekraanimängu meeskonda, mida ta jagas oma kolleegide Plastics'i ja Mean Girls koostöömärkidega ja jagas Best Kissi auhinda koos Ryan Goslingiga sülearvuti jaoks. Ta nimetati ka parima kurjategija ( Mean Girls ) ja parima naise jõudluse ( sülearvuti ).\n29. Lühike vaheaeg\nPärast 2004. aasta filmide edukust ja 2005. aastal tehtud edusamme ja punane silm , McAdams võttis lühikese vaheaja tegemise ajavahemikus 2006-2007.\n28. Töö Holmes ja Watson\nMcAdams oleks meeskond koos Robert Downey Jr. 2009. film Sherlock Holmes ning oma 2011. aasta järg Sherlock Holmes: Varjude mäng , mängib rolli of Irene Adler.\n27. Valetamine Allergia\nMcAdams peidetud tema allergia hobuste võimalus töötada koos visionäär direktor Terrence Malick ja tema film ime, , mis on hobuste olendid.\n26 . Filmkriitika Trivia\nRääkides Wonder , on tähelepanuväärne see, et viimane filmi esitas legendaarne kino kriitik Roger Ebert enne tema surma. Roger Eberti McAdamsi tunnustus oli ilmne tema Red Eye ülevaates. Ta kirjutas, et " Red Eye on olulisem, sest režissöörid, kes teavad, mida otsida, näevad, et [Rachel McAdams] toob tema rollile suurema esinemise ja usaldusväärsuse kui see on tegelikult oodata; ta tegutseb ilma, et avaldaks vähimatki teadlikkust, et ta on žanri sees ... Tema esitus kvalifitseerub teda rasketes rollides. "\n25. Parim võistlusnimetaja\n2011. aastal osales McAdams Woody Alleni juhitud filmis Midnight in Paris . Film oli nii kriitiline kui ka kaubanduslik edu. Ta avas Cannes'i filmifestivali ja omistati parimale pildile akadeemia auhindades.\n24. Abipersonali laenamine\n2005. aastal, pärast orkaani Katrina hävingut, läks McAdams tagasi Biloxi, Mississippi ja Louisiana, et aidata majanduse elavdamiseks.\n23. Elu Roheline\nNäitleja on märkinud keskkonnateadlane. Ta töötas aastaid keskkonnasõbraliku elustiili veebisaidi GreenIsSexy.org. Veelgi enam, tema kodus töötab taastuv ja roheline energia ning ta eelistab jalgrattaga autosse minna.\n22. Töö Idol\nMcAdams tärniga Philip Seymour Hoffman filmis kõige Wanted Man , mis oleks lõplik Hoffman filmi vabastatakse enne kui ta suri.\n21. Tagasi televisioonile\nMcAdams pöördus tagasi oma televisiooni juurtele 2015. aastal, kui ta mängis HBO seeria True Detective teises hooajas. Ta mängis taskuhöövlit Detektiiv Ani Bezzerides.\n20. Rulluisus pühapäevitiesse jällegi\nTa on taas oma kollektiiviga kolinud Pulmad Crashers kolmapäevast kogu oma karjääri. Ta mängis koos Owen Wilson Midnight Pariisis , kus Vince Vaughan in True Detektiiv ja Bradley Cooper Aloha .\n19. Parim võistlusprogramm\nTa tähistas 2015. aastal Tom McCarthy juhitud filmi Spotlight . Filmis räägiti reporteritele, kes avastavad Bostoni katoliikliku arestiirühmituse liikmete poolt toime pandud seksuaalse kuritarvitamise juhtumid, tõelist lugu. Film oli suur edu ja kõige rohkem võitis "Best Picture" akadeemia auhindades. Koos temaga All-Star enamus liikmeid, sealhulgas Mark Ruffalo, Michael Keaton ja Stanley Tucci, McAdams oli saaja Outstanding Performance poolt Cast kinofilmide auhinna Näitlejate Gildi auhinnad. Femalefirst 18. Akadeemia auhind nominent\n, McAdams mängib reaalajas uurivat ajakirjanikku Sacha Pfeiffer. Ta valmistas ette rolli, kohtudes Pfeifferiga enne filmimist. Näib, et ettevalmistused aitasid, kuna ta sai Oscari auhinnatseremoonia parimaks abistajaks. Shifter 17. Animafilmi saamine\nMcAdams andis oma hääle animatsioonfilmi\n, mis põhineb sama nimega populaarsele lasteraamialale. Ta väljendas Little Girli ema iseloomu. Punchdrunkcritics 16. Elu Torontos\nHoolimata sellest, et on suur Hollywoodi nimi ja tal on USA roheline kaart, jääb McAdams oma peamise elukoha juurde Toronto, Ontario, vaid mõne tunni kaugusel tema kodulinnast St Thomas.\n15. Filmimine peaaegu kodus\nKaks tema kuulsaimatest filmidest -\nja Spotlight - tegelikult filmitud oma kodupiirkonnas Ontario. Vaatamata sellele, et nad asuvad Chicagos ja Bostonis, olid mõlemad filmid Toronto ja Hamiltoni linnades suuresti lüüa. Qyer 14. Superheroilide maailmaga tegelemine\nNüüd näib, et Hollywoodis on kirjutamata reegel, et osalejad peavad olema seotud suurte superkangelaste / koomiksitefilmide frantsiisiga. Kui McAdams lõpetas lõpuks võimalused osaleda\nja Iron Man , lõppes 2016. aastal Marvel Cinematic Universe toodangus Doctor Strange superkangelase filmis, kus ta mängib Christine Palmeri. Wallpapersite 13. Muusikaline ringkäik\nMcAdams esitas mõnda kõneldavat sõna "Toulouse" - laulu, mis oli esitatud Kanada muusik Daniel Romano albumis\n. 12. Off-screen artist-sister McAdamsi õde Kayleen on silmapaistev kuulsuse meik-kunstnik. Ta oli ka meik-kunstnik kahes filmis, kus oli tema õde -\nja Lucky ones . Teenvogue 11. Igapäevane jooga eluviis\nKuigi ta võib oma vikeräppeid riputada, jätkab McAdams oma igapäevast hommikust rituaalset käitumist Kundalini jooga kätes.\n10. Stone Immortalized in Stone\nAastal 2014 sai McAdams tähe Kanadas kuulsa jalutuskäigu kohta. Tema täht asub Toronto kesklinnas kõnniteel.\n9. Juuste värvide muutmine\nKogu oma filmide ja isegi filmide vahelisel ajal on McAdamsil palju erinevaid haiseid ja juuksevärvi. Rekordiks on ta loomulik brünett.\n8. Star kirjandus- kohandused\nPaljud tema filmid on kohandused romaanid väga märkimisväärne ja populaarne autorid, sealhulgas Nicholas Sparks (\n), Audrey Niffenegger ( Time Traveller naise ), Arthur Conan Doyle ( Sherlock Holmes ), John Le Carré ( Enim soovitud mees ), Antoine de Saint-Exupéry ( Väike prints ) ja Naomi Alderman (tulemas Neeldumus ). Lisaks lisandus Mean Girls tegelikult Rosalind Wisemani eneseabi raamatus Queen Bees & Wannabes . 7. Kanada Voice Kanada Novel McAdams teeninud jutustaja audioraamat versioon L. M. Montgomery Kanada nooruk klassikaline\n. Deseretnews 6. Tõeliselt ikooniline rida\nVõibolla on Rachel McAdamsi kõige kuulsam ja kommenteeritud rida ühes tema filmist "Ära ürita proovida juhtuda" alates\n. Rida on muutunud nii äratuntavaks, sellele viidati ka Obami koera valge maja tweetuses. 5. Box Office Edu Alates 2018. aasta algusest on McAdamsi filmid Põhja-Ameerika kasti kontoris kumulatiivselt üle 1,6 miljardit dollarit.\nMcAdamsi filmograafias on üsna huvitav quirk. Tänaseks on ta ilmunud neljale filmile aegreiside ja ajaga manipuleerimise kohta.\n, Midnight in Paris , Time kohta ja Doctor Strange . Kuid kõigil nendel filme ei anna McAdamsile iseloomulikku võimalust sõita õigeaegselt ja jääb kindlalt praeguseks. Loodame, et see muudab McAdamsi viiendat korda reisilinde. 3. 2018 2018 kujundab McAdamsile huvitavaks aastaks. Ta on kavas näidata meeleavalduste komöödia\nja romantiline draama Nepõlvlikkus . Novembris tähistab McAdams väga erilist sünnipäeva, kuna ta muutub 40. Zastavki 2. Co-Star Coincidence\nMcAdams sündis Londoni Püha Joosepi haiglas, mis juhuslikult on sama haigla, kus sündis ka tema kaaslaste seas\nja ühtlasi ka ühekordne beau Ryan Gosling. Püha Joosepi haigla on teise tuntud Kanada kuulsuse Justin Bieberi sünnikoht. 1. Fotofilmide nõtkimine McAdams võtsid pärast fotokoobist tramistamist ja vallandas oma avaldaja pärast seda, kui talle öeldi, et ta peaks alasti kujutama. 2006. aastal pidi McAdams ilmuma\niga-aastase Hollywoodi väljaandja kaanel, kuid talle ei teatatud, et tulistamine hõlmaks alastust. Kui ta avastas, et ta kohe lahkus. Selge on, et tema publitsist on detailide selgitamisel tähelepanuta jätnud üsna olulise tähtsuse. Collider