Vaheprotokoll 2012 - Eesti Linnade ja Valdade Liit\nValitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste vaheprotokoll 2012. aasta riigieelarve osas.\nPooled juhinduvad oma tegevuses Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõtetest, Põhiseaduse paragrahvidest 154 ja 157, Eesti Vabariigi seadustest, poolte poolt kinnitatud läbirääkimiste töökorrast, Valitsuskomisjoni ja omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni 2011. aasta riigieelarve osas läbirääkimiste lõpp- protokollis kokkulepitust ja käesolevate läbirääkimiste käigus vastu võetud otsustest.\nLäbirääkimiste lähtealused on:\nKohaliku omavalitsuse osakaalu, otsustusõiguse ja vastutuse suurendamine ühiskonnaelu juhtimisel ja korraldamisel, kohalike omavalitsuste poolt osutatavate avalike teenuste kättesaadavuse parandamine ja kvaliteedi tõstmine;\nKohalike omavalitsuste tegevustingimuste kujundamisel, reformide kavandamisel ja läbiviimisel Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõttest lähtumine\nVõimaluse korral riigieelarvest eraldatavate toetuste integreerimine kohalike omavalitsuste tulubaasiga, mis jaotatakse maksutulude ja tasandusfondi kaudu.\nKohalike omavalitsuste poolt täidetavate riiklike ülesannete eristamine õigusaktides ja rahastamise kulupõhiselt riigieelarvest.\nETTEPANEKUD 2012. AASTA RIIGIEELARVE OSAS\nKohalike omavalitsuste tulubaas on neile seadustega pandud ülesannete täitmiseks ebapiisav.\nKohalike omavalitsuste tulubaasi taastamine majanduslanguse eelse perioodi tasemele:\nTaastada kohalikele omavalitsustele laekuva üksikisiku tulumaksu määr kohalikele omavalitsustele laekuva osa erakorralise vähendamise eelsele tasemele 11,93 %.\nTaastada tasandusfondist kohalike eelarvete ühtlustamiseks eraldatavate vahendite maht kohalikele omavalitsustele eraldatava osa erakorralise vähendamise eelsele tasemele 91 393 657 eurot (1 430 000 000 krooni).\nKohalike eelarvete autonoomia suurendamine ning planeerimise stabiilsuse ja läbipaistvuse tagamine:\nKajastada riigi eelarvestrateegias kohalike omavalitsuste tulubaasiga seonduv informatsioon ja tuua ministeeriumide haldusalade raames aastate lõikes välja riigieelarvest kohalikele eelarvetele kavandatavate vahendite mahud.\nEraldada arvestuslikust mootorikütuse aktsiisi laekumisest teehoiuks kavandatavatest vahenditest kohalikele omavalitsustele vähemalt 15%. Kavandada teehoiu vahendite järkjärguline suurendamine ning seadustada selleks kuni 30% nimetatud arvestuslikest vahenditest, planeerides vahendite kasvu vähemalt 5% ulatuses aastas. Hilisemalt planeerida teehoiu vahendid võimalusel omavalitsuste tulubaasi läbi maksude ja tasandusfondi eri osa.\nMitte pikendada 01.01.2012 kehtivuse kaotavate kohalike omavalitsuste võõrvahendite kaasamise piiranguid.\nKavandada tegevused ja käivitada koostöös üleriigiliste omavalitsusliitudega regulaarne valdkondlik monitooring Riigikohtu otsuse nr 3-4-1-8-09 täitmise ja CLRAE ja OECD raportites toodud ettepanekute rakendamise osas.\nMuuta ja täiendada kohalike maksude seadust. Vaadata üle ja korrastada kohalike maksude süsteem, et suurendada omavalitsuste õigust, võimet ja vastutust oma maksutulude kujundamisel, sealhulgas üksikisiku tulumaksu kohalikesse eelarvetesse laekuva osa kohalikuks maksuks üleviimist vähemalt aastaks 2013.\nKohalike omavalitsuste initsiatiivi suurendamiseks ettevõtluse arendamisel, analüüsida ettevõtlusega seotud maksudest osa eraldamist omavalitsuste tulubaasi täiendamiseks.\nAnalüüsida ning rääkida läbi omavalitsusüksuste avalike teenuste osutamiseks vajaliku infrastruktuuri olemi tagamiseks, põhivara kulumi korvamiseks ja kohalikuks arenguks vajalike investeeringute katmiseks ühtse metoodika väljatöötamise ning nende kulude katteks vajalike vahendite omavalitsusüksuste tulubaasi lisamise küsimused.\nUute riiklike funktsioonide üleandmisel omavalitsusüksustele määratleda miinimumnõuded ülesande täitmisel ning tagada ülesannete täitmiseks vajalike vahendite eraldamine riigieelarvest. Eraldatavad vahendid peavad katma kohalikele omavalitsustele üleantavate funktsioonide täitmise kulud ning katma funktsiooni täitmisega kaasnevad administreerimis- ja kapitalikulud.\nOmavalitsusüksuste osutatavate teenuste kvaliteedinõuete muutmisel riiklikul tasemel, tagada nõuete täitmiseks vajalike vahendite eraldamine riigieelarvest.\nKohalike omavalitsuste eelarvetele laekuvate riiklike maksude maksutulusid, sealhulgas maamaks, või kohalike maksude maksutulusid vähendavate otsuste kavandamisel tuleb ette näha samas rahalises mahus muude maksutulude suurendamine või tulubaasi vähenemise kompenseerimine.\nAnalüüsida riiklikult kehtestatud valdkondlike toetuste integreerimise võimalusi kohalike omavalitsuste tulubaasi, maksutulude ja tasandusfondi suurendamise kaudu.\nKavandada tasandusfondi valemi põhjalik analüüs ja jaotuspõhimõtete kaasajastamine, arvestades majandusprotsessis toimuvaid muudatusi ning tasandusfondi funktsionaalse toimimise vajadust. Tasandusfondi valemi tulu- ja kulukomponentide väärtuste ning tasandusfondi mahu määramine peab toimuma läbirääkimiste kokkuleppe alusel.\nLisada tasandusfondi rida – "pealinna funktsiooni täitmiseks vajalike kulutuste katteks" (traditsioonilised Vabariigi aastapäeva üritused, erakorralised kulud seoses kõrgete väliskülaliste vastuvõtuga, riiklikult tähtsate objektide korrashoiuga seotud kulud). Näha ette selleks vähemalt 255 647 eurot (4 000 000 krooni).\nMuuta riigi kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemisest saadavate rahaliste vahendite suunamise ja jaotamise protsess läbipaistvaks.\nMaksukorralduse muudatuste osas:\nTaastada tulumaksu ja maamaksu intressitulu laekumine kohalikele eelarvetele või suurendada vastavas mahus kohalikele omavalitsustele laekuvat tulumaksuosa 0,03 protsendipunkti ja tasandusfondi kogusummat 1,66 miljonit eurot (26 077 650 krooni).\nMuuta tulumaksuseadust ning eraldada ka mitteresidentide tulumaks kohalikele omavalitsustele § 5 lg 1 kohaselt.\nViia lõpule üleriigilise tähtsusega maardlate kaevandusõiguse tasu ja kaevandamisega seotud vee-erikasutuse tasu riigi ja kohalike omavalitsuste vahelise jaotuse muutmise mõju analüüs ja vastavate muudatuste rakendamine tasandusfondi mahu suurendamise ja jaotuse osas.\nKaotada riiklikud maamaksu vabastused ja kavandada maaomanikele maakasutuse piirangute eest hüvitiste maksmist erinevate riiklike toetusskeemide kaudu.\nKodualuse maa maamaksust vabastamise korral (ka maksuteate mitteväljastamise korral) näha ette vahendid ja kompensatsioonimehhanism kohalikele omavalitsustele tulubaasi vähenemise kompenseerimiseks.\nEttepanekud Euroopa Liidu toetusvahendite osas:\nSäilitada kohalikele omavalitsustele suunatud struktuurivahendite maht vastavalt 2007-2013 kinnitatud rakenduskavadele ja nõuda, et valdkondlike rakenduskavade muutmisel konsulteeritakse üleriigiliste omavalitsusliitude esindajatega.\nEuroopa Liidu vahenditest rahastatavate avaliku sektori investeerimisprojektide rahastamisel lähtuda kõigile võrdsest 15% omafinantseeringu määrast.\nJätkata läbirääkimisi Euroopa Liidu struktuurivahendite rakendamisega seotud avaliku sektori osaluse katmise küsimustes, sealhulgas kohalike omavalitsuste omafinantseeringu määrade küsimustes, ning taotleda jätkuvalt riigieelarves riigipoolse osaluse kavandamist kohalike omavalitsuste rahastatavates keskkonnakaitselistes ja veeprojektides, mille omafinantseerimise määr ületab 15%.\nOsaleda partnerina Euroopa Liidu järgmise finantsperspektiiviga seotud küsimuste läbivaatamisel ning riigipoolsete ettepanekute väljatöötamisel.\nKonkurentsivõime kava "Eesti 2020" meetmeplaani koostamisel ning rakendamisel kaastakse täieõiguslike partneritena kohalikke omavalitsusi ja neid esindavaid üleriigilisi organisatsioone. Rääkida läbi riigisisese territoriaalse pakti sõlmimise küsimused.\nKoostame kohalike omavalitsuste tulubaasi kujundamise analüüsi, mida saab eelarvevõimaluste tekkimisel aluseks võtta kohalike omavalitsuste tulubaasi kujundamisel.\nKoostame analüüsi tulumaksu jaotuspõhimõtete võimaliku muutmise kohta, mis arvestab võimalust jaotada tulumaksu erinevate omavalitsuste vahel.\nValmistame ette elamumaa maamaksust vabastamiseks maamaksu seaduse muutmise eelnõu ning koostame mõjude analüüsi.\nAnalüüsime kohalike omavalitsuste koonddefitsiidi piiramise sidumist riigieelarve eraldiste kasvuga.\nAnalüüsime tasandusfondi valemi edasiarendusi kulude arvestuspõhimõtete ning parameetrite osas (nt hooldatava parameetri asendamine ja infrastruktuuri parameetri edasiarendus).\nAnalüüsime riigieelarvest kohalikele omavalitsustele investeeringutoetuste andmisel nende finantssuutlikkuse arvesse võtmist.\nViime kohalike omavalitsuste tulubaasi pikaajalise planeerimise riigieelarve strateegiasse ja koostame selleks metoodika.\nTulenevalt kehtivatest põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muudatustest, uutest riiklikest õppekavadest ning kindlustamaks seaduse ja selle rakendamiseks antavate õigusaktidega kinnitatavate tingimuste täitmine, taotleme:\nJätkuvalt rakendatavate muudatuste mõjude analüüsimist ja vastavalt sellele, kulude arvestust ja katmiseks omavalitsustele täiendavate vahendite kavandamist;\nHaridustoetuse maht peab olema välja arvutatud vastavalt kehtivale valemile ja selleks on vajalik:\nläbirääkimiste esimeses etapis enne HTM ja RM poolt haridustoetuse mahu kavandamist riigieelarves, leppida kokku haridustoetuse mudeli erinevate komponentide suuruses, sealhulgas:\nnäha ette investeeringukomponent vähemalt 2008. aasta tasemel, mis kindlustaks ka õpikeskkonna arendamise vastavalt uuenenud seaduse ja õppekava nõuetele;\nkavandada kõigi põhikooli õpilaste toitlustamise rahastamise toetamiseks vahendid arvestusega vähemalt 1,3 eurot (20,3 krooni) põhikooli õpilase kohta koolipäeva arvestuses;\nsuurendada ühisürituste ja ainesektsioonide toetust vähemalt 10%.\nVäljaspool haridustoetust kavandada riigieelarvest vahendid:\nriikliku üldhariduse arengukavaga kohalikule omavalitsusüksustele alushariduse valdkonnas (sh koolieelse eelõpetuse võimaldamine) pandud ülesannete täitmiseks;\nuute riiklike õppekavade rakendamiseks, sh pedagoogide täiendkoolituseks, õpikute ja õppevahendite suurenenud kulude katteks ja riiklikus õppekavas sätestatud õpikeskkonna kaasajastamiseks, sh loodusainetes, matemaatikas, tehnoloogia-ja teadusõppes kooliastmete kaupa vähemalt 38,35 eurot (600 krooni) õpilase kohta esimeses kooliastmes, 71,58 eurot (1120 krooni) õpilase kohta teises kooliastmes, 94,59 eurot (1480 krooni) õpilase kohta kolmandas kooliastmes ning 12,78 eurot (200 krooni) õpilase kohta neljandas kooliastmes;\nmunitsipaalkooli riiklikult toetatava õpilaskodu kohatoetuse summaks ühe õpilase kohta vähemalt 190 eurot (2972 krooni);\nhariduse tugisüsteemide (logopeedide, ka venekeelsete, abiõpetajate, karjäärinõustajate jm spetsialistide) rakendamise toetamiseks;\nhuvikooli seaduse § 21 lg 4 (Lähtudes valla või linna haldusterritooriumil asuvates huvikoolides huviharidust omandavate õppurite arvust, huviala valdkondadest ja riiklikest prioriteetidest, määratakse kooskõlas riigieelarve seadusega igal aastal riigieelarvest toetus (edaspidi toetus) valla- ja linnaeelarvetele huvikoolidega seotud kulude osaliseks katmiseks) täitmiseks;\nVabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2008 määruse nr. 30 (riiklik programm "Igale lapsele lasteaiakoht") taasrakendamiseks, vähemalt mahus 25,5 miljonit eurot (398,9 miljonit krooni);\nToetada jätkuvalt riigieelarvest ning kavandada täiendavaid vahendeid:\nhuvihariduse ja huvitegevuse projektipõhiseid ja Avatud Noortekeskuste programme;\nnoorteühinguid vähemalt 2010. aasta tasemel.\nTöötada välja õpilastranspordi logistika ja kohalike omavalitsuste rahastamise süsteem riigieelarvest, seoses koolivõrgu korrastamise kava ja õpilaste kooliveo kulude katmisega.\nArvestades kohalike omavalitsuste jätkuvalt vähest eelarvevahendite mahtu, teeme Sotsiaal- ning Haridus- ja Teadusministeeriumile ettepaneku analüüsida järgmiste õigusaktide mõju kohalikele eelarvetele, et kompenseerida lisakulutused omavalitsustele:\nVabariigi Valitsuse määruse eelnõu „ Tervisekaitsenõuded koolieelse lasteasutuse maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule" mõju;\nVabariigi Valitsuse määruse eelnõu „Tervisekaitsenõuded koolidele" mõju.\nHaridussüsteemi rahastamisel tuleb algatada erinevate sama taseme haridusliikide rahastamise proportsioonide üle vaatamine ja panna senisest suurem rõhuasetus üldharidussüsteemi efektiivsusele. Üldharidussüsteemi rahastamisel on oluline muuhulgas tagada ka haridustoetuste üksikute komponentide järjepidevus, stabiilne maht ning analüüsida nende toetuste mõju valdkonna sisuliste probleemide lahendamisel.\nÜldharidussüsteemi kvaliteedi säilimiseks ja arendamiseks on jätkuvalt oluline optimaalse koolivõrgu kujundamine ja kohalike omavalitsuste vaheline koostöö erinevate tasemete haridusteenuste arendamisel. Demograafilistest arengutest tulenev õpilaste arvu vähenemine mõjutab lähiaastatel kõige enam gümnaasiumivõrku. Tagamaks tasakaalu üldhariduse kvaliteedi ja kättesaadavuse vahel peaks põhiharidus olema kättesaadav võimalikult kodu lähedal, gümnaasiumitaseme õpe aga pigem maakondlikes tõmbekeskustes. Koostöökogu ettepanekutega arvestamine sõltub vähemal või rohkemal määral vahendite kokkuhoiuvõimalustest üldharidussüsteemi sees.\nHaridustoetuste üksikute komponentide täpse rahastamise suuruse ja jaotuspõhimõtete üle 2012. aasta riigieelarves jätkatakse läbirääkimisi.\nÜldharidusvaldkonna olulisemad prioriteedid tulenevalt Vabariigi Valitsuse tegevuskavast 2011-2015 ja Haridus- ja Teadusministeeriumi arengukavast „Tark ja tegus rahvas" on:\nPõhikooli riikliku õppekava ja gümnaasiumi riikliku õppekava rakendamine sh õppekeskkonna parandamine eelkõige loodusainetes, matemaatikas, tehnoloogia- ja teadusõppes;\nMaakondlike õpinõustamiskeskuste riikliku toetamise jätkamine;\nRahvusvahelise üldhariduse (sh IBO õppekavade rakendamine) võimaluste ettevalmistamine ja laiendamine Tallinnas ja Tartus ning Euroopa kooli loomine;\nIda-Virumaal eesti keeles õpetavatele õpetajatele 30% lisatasu maksmine alates 2012. aastast;\nAlushariduse omandamine koolieelsetes lasteasutustes ja koolide ettevalmistusklassides vähemalt 95% lastest;\nKoolivõrgu korrastamise eestvedamine;\nValitsuse tegevuskava kohaselt jätkatakse:\nlasteaiakohtade loomist ja lastehoiuvõimaluste parandamist Euroopa Liidu struktuurifondide KOIT kava ning Kyoto saastekvootide müügist laekuvate vahendite toel;\nkoolilõuna riiklikku toetamist põhikoolis samadel alustel, mis 2011.aastal.\nNoortevaldkonna olulisemad prioriteedid tulenevalt Vabariigi Valitsuse tegevuskavast 2011-2015 ja Haridus- ja Teadusministeeriumi arengukavast „Tark ja tegus rahvas":\nNoortevaldkonnas on aastatel 2012-2015 peamine ennetada noorte kihistumist ja ühiskonnast kõrvalejäämist. Erilist tähelepanu on vaja pöörata võrdsete võimaluste tagamisele noorte mitmekülgseks arenguks ja osaluseks ühiskonnaelus, asjakohase toe kättesaadavusele probleemide tekkimisel ning ettevalmistustele tööturul toimetulekuks.\nSelleks on vajalik on tagada:\nmaakondlike karjäärikeskuste väljaarendamine, et tagada ja suurendada kättesaadavust nõustamisteenustele;\navatud noortekeskuste, teavitamis- ja nõustamiskeskuste ja huvikoolide infrastruktuuri arendamise toetamine;\nalaealiste komisjonide tegevuse tagamine ja mõjutusvahendite mitmekesisuse ning kättesaadavuse toetamine;\nnoorteühingute aastatoetuste ja projektitoetuste eraldamine;\nnoorsootöö seaduse muudatustest tulenevate noorte osaluskogude loomise ja arendamise toetamine;\nkvaliteedi mõõtmiseks ja hindamiseks väljatöötatud süsteemi alusel indikaatorite seire ning kvaliteedi hindamise riikliku programmi jätkuv rakendamine;\nhuvihariduse õppekavade korrastamine ja uute väljatöötamine ning toetuste rakendamine huvihariduse- ja tegevuse kvaliteedi suurendamiseks;\nnoorte elutingimusi, heaolu ja arenguvõimalusi kirjeldavate näitajate koondamine noorte seiresüsteemis www.noorteseire.ee ning iga-aastaste noorte seirearuannete koostamine.\nValitsuse tegevuskava ja RES 2012-2015 kohaselt rakendatakse ringiraha alates 1. jaanuarist 2014 (so kuni 130 euro suurune iga-aastase pearaha igale kooliealisele (6-19 aastasele) lapsele, mida saab kasutada huvialaringis osalemise eest tasumiseks). Ringiraha rakendamise ettevalmistamine on Valitsuse tegevuskava kohaselt Kultuuriministeeriumi vastutusalas, kuid tõenäoliselt eeldab see tihedat koostööd Haridus- ja Teadusministeeriumiga ning ka huvikooli seaduse muutmist.\nArvestada toimetulekupiiri tõstmise vajadusega. Toimetulekutoetuse määramisel mitte arvestada sissetulekute hulka igakuiselt makstavat lapsehooldustasu. Mitte rakendada alates teisest pereliikmest koefitsienti 0,8.\nvahendid ravikindlustuseta isikutele perearstiteenuse ja eriarstiteenuse võimaldamiseks;\ntoimetulekutoetuseks eraldatavate rahaliste vahendite vastavus tegelikele vajadustele sh näha ette toimetulekutoetusteks kavandatavate vahendite üldmahust vähemalt 10 % toimetulekutoetuse väljamaksmise ja sotsiaalhoolekandeliste ülesannete täitmise administreerimisega seotud kulutuste, uute teenuste loomise ja olemasolevate arendamise kulude katmiseks (sh investeeringuteks).\nVabariigi Valitsuse määruse eelnõu „Tervisekaitsenõuded koolieelse lasteasutuse maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule" mõju;\nToetame põhimõtteliselt vajadust toimetulekutoetuse piiri tõstmiseks. Saame seda kaaluda järgmistel aastatel vastavalt eelarvelistele võimalustele. Käesoleval hetkel peame oluliseks ennekõike tagada toimetulekutoetuse väljamaksmine inimestele. Ei toeta toimetulekutoetuse arvutusaluste muutmist.\nRiigieelarveliste vahendite suurendamise osas:\nToetame põhimõtteliselt vajadust laiendada ravikindlustamata isikutele tervishoiuteenuste osutamise ulatust, kuid ei näe võimalust katta vastavat kulu etteantud 2012. aasta eelarve piirsumma piires. Taotleme vahendeid lisataotlusena. Tegelikud võimalused selguvad peale riigieelarve läbirääkimisi.\nEi toeta muudatust toodud kujul, kuna see tooks kaasa olulise eelarve kulude kasvu. Oleme valmis jätkama läbirääkimisi administreerimiskulude eraldamise aluste muutmise osas ja kaaluma maksmist vastavalt juhtumite arvule ja ühe juhtumi menetluse maksumusele.\nToetame osaliselt lisakulude kompenseerimist, kuid selleks raha taotlemine eeldab selgemate andmete olemasolu ja koostööd koolide ja lasteaedade uute tervisekaitsenõuete mõjude hindamistel.\nTaotleme jätkuvalt riigieelarvest vahendite kavandamist:\nInvesteeringute toetuseks kohalikele omavalitsustele kultuuri ja spordi infrastruktuuri arendamiseks vähemalt 2008. aasta tasemel;\nRahvaraamatukogudele teavikute soetamiseks ja veebipõhise raamatukogude infosüsteemi arendustegevuse toetamiseks ning tehnoloogiliste võimaluste laiendamist nägemispuudega inimestele;\nUjumise algõpetuse programmi toetamiseks, suurendades selle vahendeid 479 337 euroni (7,5 milj, kroonini);\nHarrastusspordi toetamiseks riigieelarvet vähemalt 2008. eelarveaasta mahus ning selle jaotamiseks konkreetse mudeli väljatöötamiseks;\nMaakondlike tervisespordikeskuste programmidele vähemalt 2008. aasta mahus;\nTegevustoetuseks kooridele, rahvatantsurühmadele ning orkestritele vähemalt 2008. aasta tasemel laulu-ja tantsupeotraditsiooni hoidmiseks ka pidudevahelisel ajal;\nToetuseks noortespordile vähemalt 2008. aasta tasemel;\nTegevustoetuseks 15 maakondliku ja viie suurema linna (Tallinn, Tartu, Pärnu, Narva ja Kohtla Järve) spordiliitudele;\nKohalike omavalitsuste halduses olevate, kuid sisuliselt üleriigilise tähtsusega kultuuri- ja spordiobjektidele (Tallinna Loomaed, Tallinna Lauluväljak, Kadrioru staadion);\nToetuseks professionaalsetele munitsipaaletendusasutustele (näiteks Tallinna Linnateater, Tallinna Kammerorkester, Pärnu Linnaorkester, Narva Linnaorkester, Kuressaare Linnateater jne);\nVäärtustades enam lastega töötavate kõrgema kutsekvalifikatsiooniga treenerite tööd, kavandada sh selleks riigipoolne toetus poole summa ulatuses noortespordi III, IV ja V kutsekvalifikatsiooniga treenerite töötasust;\nLiikumisharrastuse arengukavast tulenevalt suurendada liikumisharrastusele eraldatavaid vahendeid 639 116 euroni (10,0 milj. kroonini);\nMuinsuskaitseks ja muinsuskaitse halduslepingute professionaalsemaks täitmiseks suurendada muinsuskaitseks kavandatavaid vahendeid;\nEsitatud 2012. aasta riigieelarve taotluses on kulud samas suurusjärgus 2011. aasta eelarvega.\nMAAKASUTUSE JA KESKKONNAHOIU VALDKONNAD\nTaotleme Vabariigi Valitsuselt:\nviia maa korraline hindamine läbi hiljemalt 2012. aastal;\nkatta riigieelarvest reformimata riigimaade hooldamise ja haljastamise kulud vähemalt 2009. aasta mahus.\nMaade korralist hindamist 2012 aastal läbi ei viida.\nRiigieelarvest kaetakse Keskkonnaministeeriumi valitsemisel olevate riigimaade hooldamise kulu vähemalt 2011 aasta mahus.\nOmavalitsusliitude Koostöökogu on jätkuvalt seisukohal, et riigi poolt Euroopa Liiduga liitumisel võetud tähtajalised kohustused on riigi kohustused ning nende tähtajaline täitmine on võimalik ainult riigipoolse jätkuva kaasfinantseerimise olemasolul.\nläbirääkimiste jätkamist Euroopa Liidu struktuurivahendite rakendamise avaliku sektori poolse osaluse katmise küsimustes ja riigieelarves riigipoolse osaluse kavandamist kohalike omavalitsuste EL fondidest rahastatavates keskkonnakaitselistes ja veeprojektides 2012. aastal ning jätkata seda kuni rahastamisperioodi lõpuni;\ntoetust kohalike omavalitsuste eelarvetele, et tagada struktuuritoetuste 2007-2013 perioodil omaosalus veeprojektides, mille kaasfinantseerimise määr ületab 15%;\njätkuvalt vahendeid omavalitsusüksustele alla 2000 IE reovee-kogumisaladel investeeringute teostamiseks;\nkõigi keskkonnatasude osas tasu jaotumise muutmist riigieelarve ja kohalike omavalitsuste eelarvete vahel nii tavamäärade kui ka kõrgendatud maksumäärade korral, rakendades solidaarsuse ja regionaalsuse ehk kohalikku komponenti;\nKyoto protokolli järgsete CO2 heitmekvootide (AAU) müümisest saadavate vahendite rakendamiseks kohalike omavalitsuste objektidest koosnevate pakettide moodustamise jätkamist.\nVastavalt veebruaris 2011. a jõustunud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse muudatusele (§ 34 lg 5 p1) on omavalitsustel võimalus võtta laenu Keskkonnainvesteeringute Keskuse omavahendite arvelt suuremas mahus, kui sama seadusega kehtestatud netovõlakoorma ülempiir, et ellu viia veeprojekte asulareovee puhastamise ja joogivee direktiivi nõuete täitmiseks. Seetõttu ei saa pidada põhjendatuks riigipoolse panuse suurendamine kohalike omavalitsuste eelarvetele, et tagada struktuuritoetuste 2007-2013 perioodil omaosalus veeprojektides.\nPeame oluliseks ja kavandame jätkuvalt vahendeid omavalitsusüksustele alla 2000 ie reovee-kogumisaladel investeeringute teostamiseks.\nJätkame läbirääkimisi Euroopa Liidu struktuurivahendite rakendamise avaliku sektori poolse osaluse katmise küsimustes ja riigieelarves riigipoolse osaluse kavandamist kohalike omavalitsuste EL fondidest rahastatavates keskkonnakaitselistes ja veeprojektides 2012. aastal ning kuni rahastamisperioodi lõpuni.\nTEEHOIU JA ÜHISTRANSPORDI VALDKOND\nTeeme Vabariigi Valitsusele ettepanekud:\nLeppida kokku teeseaduse muudatustes, sätestades selles kütuseaktsiisist teehoiuks laekuvate vahendite arvel kohalike teede hoiuks eraldatava osa suuruseks 2012 aastal vähemalt 15% ja selle eraldamine omavalitsusüksustele tasandusfondi kaudu vastavalt läbirääkimiste käigus kokkulepitavale mudelile.\n2. Jätkata läbirääkimisi teehoiu vahendite kulupõhiste jaotuspõhimõtete väljatöötamiseks, eesmärgiga tagada nimetatud vahendite õiglasem, sealhulgas ka erinevaid kulutingimusi arvestav jaotus kohalike maanteede ja tänavate vahel kindlustamaks eri liiki ja eri omandis olevate teede vastavus teeseadusest tulenevatele nõuetele.\n3. Eraldada maakonna ühistranspordiliinide täiendavaks finantseerimiseks vahendid vähemalt 2009. aasta tasemel 21 670 eurot (339 miljonit krooni).\n4. Liita projekt „Tallinna tramm", kui keskkonnasõbralik ühistransport, olemasolevate ja perspektiivsete liinide osas, Vabariigi Valitsuse poolt toetatavate transpordi investeeringute kavasse.\nIga-aastane kohalike teede toetuse suurus vaadatakse üle riigieelarve koostamise käigus ning võimalusel suurendatakse kohalike teede hoiu toetuse osakaalu üldises teehoiu kuludes. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse kohaselt on teede ja tänavate korrashoid kohaliku omavalitsuse kohustus ning riigieelarves teehoiuks ette nähtud vahenditest tehtud sihtotstarbelisi eraldisi kohalikele omavalitsustele tuleb endiselt käsitleda kui riigipoolset toetust kohalike teede hoiuks lisaks kohaliku omavalitsuse muudele eelarvevahenditele. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium taotleb 2012. aastaks kohalike teede rahastamiseks 10% teede rahastamiseks ettenähtud vahenditest (25 829 275 €).\nSenine praktika kohalike teede hoiuraha vahendite jaotuspõhimõtete kohta on kokku lepitud omavalitsustega ja selle muutmiseks ootab Valitsuskomisjon konkreetseid ettepanekuid omavalitsusliitude poolt kõigi omavalitsustega kokkulepitud uue metoodika kohta, millele oleks lisatud analüüs uute jaotuspõhimõtete otstarbekusest.\nMaakonna ühistranspordiliinide finantseerimiseks taotleb MKM kokku 21,994 mln € (344 mln kr).\nMitte toetada projekti „Tallinna tramm" (uute trammiliinide ehitus) lülitamist transpordi investeeringute kavasse järgmistel põhjustel:\nTranspordi investeeringute kava vahendid on projektide vahel ära jaotatud ning puuduvad vabad vahendid „Tallinna trammi" lisamiseks;\nTallinna trammi" projekt pole piisavalt tehniliselt ette valmistatud, et seda oleks võimalik ellu viia käesoleva eelarveperioodi jooksul;\nTallinn linnal puuduvad kaasfinantseerimiseks vajalikud vahendid vähemalt aastani 2014.\nInvesteeringute kavasse lisatakse praeguse trammiliini nr. 4 taristu rekonstrueerimise projekt ning lisaks soetatakse AAU-de müügist laekuvatest rahadest 15 uut trammi antud liinile.\nINFO- JA KOMMUNIKATSIOONITEHNOLOOGIA VALDKOND\nTagada kohalikele omavalitsustele täiendavate rahaliste vahendite eraldamine avalike teenuste kättesaadavuse edasiseks parendamiseks, eesmärgiga suurendada automatiseeritud e-teenuste osakaalu.\nLeida täiendavaid finantseerimise vahendeid ISKE rakendamiseks lähiaastatel kohalikele omavalitsustele, kes ei ole senini liitunud ISKE projektiga\nLeida rahalisi vahendeid munitsipaalharidusasutuste XXI sajandi IT infrastruktuuri kontseptsiooni loomiseks ja vastava infrastruktuuri väljaehitamiseks, eesmärgiga tagada munitsipaalharidusasutuste IT valdkonna jätkusuutlik areng ja luua õpilastele võrdsed tingimused õppeprotsessis nüüdisaegsete IT võimaluste ärakasutamiseks.\nToetame e-teenuste osakaalu suurendamist kohalikes omavalitsustes läbi kohaliku omavalitsuse infoühiskonna projektide (Kohaliku omavalitsuse menetluste keskkond, Ruumilise planeeringu Infosüsteem, Kohaliku omavalitsuste teenuseportaal).\nToetame kohalikes omavalitsustes digitaalse asjaajamise rakendamise jätkamist, otsides võimalusi finantseerida ühtse paberivaba dokumendihalduse juurutamist.\nToetame osalusdemokraatia levikut kohalikes omavalitsustes otsides võimalusi finantseerida volikogude infosüsteemi kasutamist, selle tööks vajamineva esialgse riistvara hankimisel.\nToetame „KOV ISKE" projekti jätkamist ning laiendamist pilootprojektist väljajäänud omavalitsustele, otsides täiendavaid finantseerimisvõimalusi „KOVISKE 2" projekti rakendamiseks.\nEraldada üleriigiliste omavalitsusliitude Euroopa Liidu suunalisele koostööle ja Eesti omavalitsuste esindamiseks Brüsselis toetust 160 tuh. eurot (2,503 miljonit krooni).\nJätkame üleriigiliste omavalitsusliitude Brüsseli esinduse ja omavalitsuste Euroopa Liidu suunalise koostöö toetamist 2011. aasta tasemel 116 294 eurot.\nB . MUUD KOHALIKE OMAVALITSUSTE TEGEVUSE JA\nSELLE RAHASTAMISEGA SEOTUD KÜSIMUSED\nKindlustada perearstiteenuse üleriigiline kättesaadavus.\nesmatasandi tervishoiuteenuste infrastruktuuri väljaarendamise rakendusplaani elluviimise ja hilisema ülalpidamiskulude katmise osas;\nkohalikele omavalitsustele tekkiva täiendava rahalise koormuse kompenseerimiseks seoses patsiendi 15% omaosalusega statsionaarsel hooldusravil viibimisel vähekindlustatud isikute osas;\nambulatoorse hooldusravi (koduõendus) teenuse kättesaadavuse tagamiseks sõltumata isiku elukohast või majanduslikest võimalustest, eesmärgiga kindlustada kõigile inimestele oma terviseprobleemiga toimetulek;\nkoolitervishoiuteenuse kättesaadavuse tagamiseks kõigis omavalitsuses elavatele lastele (sh ka eelkooliealistele) kavandada koostöös tervishoiuteenuste osutajatega lisaks koolitervishoiuteenuse rahastamisele ka koolieelsetes lasteasutustes tervishoiuteenuse rahastamine haigekassa vahenditest;\nvõimaluste leidmiseks puuetega lastele lapsehoiuteenuste kättesaadavuse parandamiseks.\nAlgatada ÜRO Puuetega inimeste konventsiooni rakendamisega seotud rahaliste kohustuste analüüs, et katta riigieelarvest omavalitsustele konventsiooni täitmiseks vajalikud vahendid.\nKaasata üleriigiliste omavalitsusliitude esindajad EL 2013-2020 perioodi vahendite kasutamise tingimuste väljatöötamisse.\nSotsiaal-, töö ja tervishoiu ning rahanduse- ja maksupoliitika töörühmal täpsustada hooldajatoetuse parameetrit tasandusfondi valemis, tagamaks vastavad vahendid tasandusfondis vähemalt 2010. aasta tasemel.\nTeeme Sotsiaalministeeriumile ettepaneku:\nvaadata üle abivahendite eraldamise kord, et leida võimalusi suurendada vahendeid hooldus-, põetus- ja muude abivahendite soetamiseks ning rehabilitatsiooniteenuse eest tasumiseks (doteerimiseks riigieelarvest);\nalgatada käibemaksu seaduse muudatus, tagamaks viipekeele teenuse käibemaksuvabana sätestamine käibemaksuseaduses analoogselt teiste sotsiaalteenustega.\nTaotleme STAR programmi tõrgeteta töö tagamist ning arenduste realiseerimist kohalike omavalitsuste sotsiaaltoetuste aruannete vormide loomisel ja STARi edasist arendamist koostöös kohalike omavalitsustega, et tagada sotsiaaltoetuste süsteemi tõhusam toimimine kohapeal.\nEttepanek ühtib ministeeriumi seisukohaga. Perearstiteenuse kättesaadavuse ja kvaliteedi tagamine on üks Sotsiaalministeeriumi hetkeprioriteetidest.\nNõustume vajadusega toetada investeeringuid esmatasandi tervishoiuteenuste infrastruktuuri. Taotleme vahendeid 2012. riigieelarvest lisataotlusena, mille rahuldamine selgub riigieelarve läbirääkimiste käigus. Planeerime teha ettepaneku ka järgmise perioodi struktuuritoetuste rahastuse saamiseks. Hilisemad ülalpidamiskulud hüvitatakse täna toimiva süsteemi kohaselt ravikindlustuse eelarvest tervishoiuteenuste hindade kaudu.\nOleme seisukohal, et omaosaluse kehtestamine on põhjendatud ja vajalik tagamaks ravikindlustuse süsteemi jätkusuutlikkust ning loomaks võimalust rahastada suuremat hulka ravijuhtumeid.\nSotsiaalministeerium on hetkel võtnud eesmärgiks (tervishoiuteenuste korralduse seaduse muutmine) võimaldada hooldusteenuste osutajatel sõltumata omandivormist taotleda õendusabiteenuste osutamise tegevusluba ning tegevusloa olemasolul taotleda haigekassast teenuste rahastamise lepingut. Seega rahastamise skeem jääb samaks, kui hooldekodudel tekib ametlik võimalus õendusabiteenuste osutamiseks ning ka finantseerimislepingu taotlemiseks.\nEelkooliealistele lastele on tervishoiuteenuse osutamine tagatud läbi perearsti. Igal lapsel on olemas perearst, kelle tööülesannete hulka kuulub ka 0–18-aastaste lastele ennetavate tervisekontrollide teostamine.\nSoovime tõhustada KOVidega koostööd lapsehoiuteenuse kättesaadavuse parendamiseks, kuna hetkel jääb endiselt puuetega laste lapsehoiuteenusele eraldatud vahendeid üle. Meie huvi on ka arutada, kuidas parandada puudega lapse lapsehoiuteenuse kättesaadavust ja selle osas finantseerimisskeemi vajadusel täiendada.\nPuuetega inimeste konventsiooni ratifitseerimine ei too kaasa täiendavat õigust, mis tänases Eesti õigusruumis juba ei kehti. Sotsiaalministeerium on teinud täiendava analüüsi nende teemade suhtes, kust ei tule otseselt selget kohustust täna kehtivatest eriseadustest (nt olemasolevate hoonete juurdepääsetavaks tegemine ka juhul, kui ei ole plaanis hooneid rekonstrueerida). Samuti oleme analüüsinud teavitamise ja ühiskonna teadlikkuse tõstmisega seotud kulud. Täiendame vastavalt eelnõu seletuskirja, teeme ettepanekud arvestada antud vajadusega struktuuritoetuste suunamisel.\nMeil olemasolevatel andmetel valmistab Rahandusministeerium praegu ette struktuuritoetuste järgmise perioodi planeerimisprotsessi, sh kaasamise kava. Kohalikud omavalitsused on selles kindlasti oluline sihtgrupp ka meie jaoks.\nHaigekassa on seadnud eesmärgiks parandada ambulatoorse ja statsionaarse õendusabi kättesaadavust. Hooldusravi kättesaadavuse kohta vt punkti 2.2.\nOleme omalt poolt teinud ettepanekud tasandusfondi valemi muutmiseks. Teemat arutatakse juunis rahandus- ja maksupoliitika töörühmas.\nSotsiaalministeerium rahastab nii abivahendite- kui rehabilitatsiooniteenust vastavalt eelarvelistele võimalustele. Oleme samaaegselt võtnud eesmärgiks rehabilitatsiooniteenuse tõhususe ja kvaliteedi parendamise ning abivahendite jaotamise süsteemi ülevaatamise, et sihitada olemasolevaid vahendeid paremini ja suurendada rahaliste vahendite kasutuse säästlikkust.\nKäibemaksu seaduse muudatuste osas on vastutav ministeerium Rahandusministeerium. Sellest tulenevalt ei saa Sotsiaalministeerium algatada antud seaduse muutmist.\nSTARi edasiarendused on planeeritud nii 2011. kui 2012. aastasse. Vajalike arenduste määratlemisel lähtutakse omavalitsustest laekunud tagasisidest ning ettepanekutest ning suuremad edasiarendused töötatakse välja ja testitakse koostöös sotsiaaltöötajate esindajatega. Statistilise väljundi saamiseks on käivitatud Sotsiaalvaldkonna andmeaida projekt (eelduslik realiseerimine 2013. aastaks). STAR keskkonda, kui suurde operatiivsüsteemi, aruannete moodulit planeeritud ei ole, kuna see ei ole tehniliselt ning majanduslikult otstarbekas. Samuti tagame STARi kasutajatele jätkuvalt kasutajatoe teenuse ning vajadusel täiendavad koolitused.\nSotsiaalministeerium taotleb vahendeid nende isikute ööpäevaringse üldhoolduse kulude osaliseks tasumiseks, kes on enne 2001. aastat suunatud ööpäevaringsele erihooldusteenusele ja kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht muudeti seetõttu erihooldekodu järgse omavalitsuse aadressile, kuid kes vajavad nüüd üldhooldusteenust.\nEttepanekud edasiseks koostööks omavalitsustega:\nSuurendada koostööd kohalike omavalitsustega rahvusvahelise kaitse saanute elukoha leidmise ning integratsiooni toetavate teenuste osutamisel kohalike omavalitsuste poolt. Luua omavalitsustes vastutulelikkust ning soovi koostööks rahvusvahelise kaitse saajate elu korraldamisel Eestis, pidades silmas et kohalike omavalitsuste poolt tehtud tegevused rahvusvahelise kaitse saaja toetamisel kaetakse riigieelarvelistest vahenditest.\nSuurendada koostööd sotsiaalteenuste nõuete seadustamiseks kujul, et nõuded aktsepteerivad inimeste õigust abile ning samal ajal on kohalikele omavalitsustele jõukohased. Jätkata dialoogi, et tänases Sotsiaalhoolekandeseaduses toodud teenuste nõuded pakkuda välja kujul, mis KTK hinnangul on omavalitsustele jõukohased (ei nõua täiendavaid rahalisi vahendeid, kuna lähtuvad juba täna jõukohasest tasandist) ning samal ajal jälgivad inimese õigust vajadustele vastavale abile ning sotsiaalteenustele esitavataid kvaliteedipõhimõtteid. Antud teema olulisust rõhutab ka Vabariigi Valitsuse tegevusprogramm. Ühtsete nõuete kehtestamine aitaks kohalikel omavalitsustel kujundada inimeste vajadustele vajalikele teenuseid, annaks teenuseosutajatele selged alused oma teenuste arendamiseks ja läbi selle tagaks inimestele ühtlasema tasemega teenuste kättesaadavuse sõltumata nende elukohast.\nSuurendada koostööd kujundamaks hoiakut, et eakad inimesed peaksid eelkõige saama elada oma koduses keskkonnas ja kasutada kodus elamist toetavaid meetmeid. Ootuseks on, et kohalikud omavalitsused analüüsivad teenuste arendamisel kohaliku piirkonna vajadusi ning peavad olulisemaks institutsioonide laiendamise (uute hooldekodude ehitamise taotlemine, planeerimine) asemel kujundada meetmeid eakate kodus elamise toetamiseks. Antud lähenemine lisarahasid ei nõua, pigem saab hooldekodude ehitamiseks taotletavad/kavandatavad vahendid suunata toetavate teenuste arendamiseks.\nSuurendada koostööd leidmaks võimalusi olemasolevate rahaliste vahendite juures tagada inimestele neile vajalikke teenuseid. Sotsiaalministeerium olles analüüsinud eakate teenuste vajadust ja selleks vajalikke rahastuse võimalusi näeb ühe võimalusena puudega eakate riikliku toetuse maksmise lõpetamist ja antud vahendite suunamist teenuste osutamiseks ja toetuste maksmiseks läbi kohalike omavalitsuste. Vastav tegevussuund on kinnitatud ka puuetega inimeste sotsiaaltoetuste kontseptsiooniga.\nTeeme ettepaneku läbirääkimiste jätkamiseks:\nseadustamaks võimalust vaba- ja reformimata riigimaa tasuta munitsipaliseerimiseks kohalikele omavalitsustele pandud ülesannete täitmiseks, sh ettevõtluse soodustamiseks, arendustegevuseks jne.\nmaa munitsipaalomandisse võtmise seadustamiseks, sealjuures võimalike vahetusvariantide kaalumiseks või omanikele muude kompenseerimismehhanismide rakendamiseks maade osas, mis on vajalikud kohaliku omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks ja arenguks;\nlihtsustamaks sotsiaalmaana munitsipaalomandisse antud maa sihtotstarbe muutmist;\nlihtsustamaks kohaliku omavalitsuse omandis sotsiaalmaal oleva kinnisvara müüki lihtsustatud korras;\nseadustamaks võimalust saada munitsipaalomandisse kohaliku omavalitsuse valitseva mõju all olevate äriühingute kasutuses olev maa ja seada sellele maale hoonestusõigus;\ntunnistamaks kehtetuks kohustus kanda munitsipaalomandisse antud maa võõrandamisel 65 % maa turuväärtusest riigieelarvesse.\n2. Teha Keskkonnaministeeriumile ettepanek esitada selgitused 2010. aastal ettevalmistatud maareformi seaduse ja sellega seonduvate teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu edasise menetlemise käigu kohta ning ülevaade kuidas arvestatakse selles omavalitsuste poolt esitatud märkuste ja ettepanekutega.\nKohalike omavalitsuste ebavõrdse seisu tõttu reformimata maa osas ei ole otstarbekas maareformi lõpp-etapis uusi maa munitsipaalomandisse andmise aluseid välja töötada.\nOtstarbekas on kaaluda võimalusi riigivaraseaduse alusel maa omandisse andmise osas, seda eriti ettevõtluse arendamiseks vajalike maade puhul.\nJätkata läbirääkimisi kompensatsioonimehhanismide rakendamise osas koos Rahandusministeeriumiga.\nSotsiaalmaa sihtotstarbe muutmise ja sotsiaalmaa sihtotstarbega maa võõrandamise lihtsustamiseks on kavandatud muudatused maareformi seaduse muutmise seaduse eelnõus, jätkata läbirääkimisi koostöös Siseministeeriumiga.\nKohaliku omavalitsuse mõju all olevate äriühingute kasutuses oleva maa munitsipaalomandisse andmise ettepanekut kaalutakse maareformi seaduse muutmise seaduse eelnõu koostamisel.\nJätkata läbirääkimisi munitsipaalomandisse antud maa võõrandamisel 65% maa turuväärtusest riigieelarvesse kandmise kohustuse üle koos Rahandusministeeriumiga, sest nimetatud kohustus tuleneb nii maareformi seadusest kui ka riigivaraseadusest.\nstrateegilise keskkonnamõju hindamise regulatsiooni korrastamist, muutes seda selgemaks ja täpsemaks, kaasates omavalitsusüksuste juriste;\ntiheasustusala läbivate ohtlike veoste ja ohtlike ettevõtete vastutuskindlustuse kohustuse täpsustamist raudteeseaduses ja kemikaaliseaduses;\nkohaliku omavalitsuse poolt teostatava keskkonnajärelevalve/ üldisemalt KOV poolt teostatava järelevalve/ õigusliku normistiku korrastamist nii, et KOV keskkonnakaitse inspektoril/ametnikul oleks kõigis KOV puudutavates valdkondades või vähemalt KOV volikogu poolt kehtestatud eeskirjade puhul õigus ettekirjutuse tegemiseks ning selle täitmata jätmisel asendustäitmise või sunniraha kohaldamiseks;\nregulatsiooni väljatöötamist ja tootjavastutuse rakendamist trükitoodetest tekkivatele jäätmetele;\nkeskkonnatasude seaduse regulatsioonide muutmist selliselt, et proportsiooni olmejäätmete prügilasse ladestamise saastetasu jaotumisel riigieelarve ja KOV eelarvete vahel ei muudetaks KOV eelarvete kahjuks ja selle tõttu väheneks saastetasu laekumine kohalike omavalitsuste eelarvetesse;\narutelu algatamist üleriigilise jäätmemaksu kehtestamise võimalikkusest ning selle eeldatavast jaotumisest riigieelarve ja kohalike omavalitsuste eelarvete vahel, eesmärgiga loobuda olmejäätmete ladestamise saastetasust alates sellest hetkest, kui kehtestatakse üleriigiline jäätmemaks;\njäätmeseaduse § 1 lg 5 taasavamist ja ümbervaatamist;\npakendiseaduse alusel teostatava järelevalve pädevuse jaotumise ülevaatamist ja ülesannete täpsustamist ning järelevalvega seotud ressursside vajaduse hindamist. Järelevalve pakendi taaskasutamise üle ei peaks olema kohaliku omavalitsuse kohustus;\nõigusliku regulatsiooni täiendamist, et kohalikul omavalitsusel oleks looduskaitseseaduse alusel antavate puude raielubade väljastamisel õigus nõuda puu raieloa taotlejalt rahalise kohustuse kandmist/tasu maksmist;\nüleujutusohuga seotud oluliste riskipiirkondade kriteeriumide rakendamise ülevaatamise kaalumist.\nKavandatakse strateegilise keskkonnamõju hindamise regulatsiooni korrastamist kaasates sellesse kohalike omavalitsuste esindajad.\nValitsuskomisjon peab otstarbekaks täiendada looduskaitseseadust sätetega, mis võimaldavad kohaliku omavalitsuse üksusel rakendada raielubade kõrvaltingimuste täitmata jätmise korral asendustäitmise ja sunniraha seadusega kehtestatud sunnivahendeid, et tagada haldusaktide täitmine.\nVaadata koostöös Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga Teede- ja sideministri 01.09.1999 määrusega nr 50 kinnitatud „Tee omanikule erakorralise veo või sõiduga tekitatuid kulutuste hüvitamise ja eritasu määrad ning erilubade väljastamise kord" muutmise võimalused eemärgiga viia veoloa tasu vastavusse teekatendile tekitatud kahju suurusega.\nLähtudes Riigikohtu üldkogu otsusest, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil kavandada ühistranspordiseaduse muutmine, pidades silmas vajadust kompenseerida ühistranspordiseadusest tulenevate riigipoolsete sõidusoodustuste tõttu saamata jäävad tulud kohalikele omavalitsustele.\nTeehoiuvahendite jaotuspõhimõtete väljatöötamisel lähtuda teeregistris teede pinnaarvestusest ning arvestada lisaks riigimaanteede paiknemist omavalitsuste territooriumil, sõiduteede osaks ja toimimiseks vajalike muude teerajatiste kuludega ning võimalike erakorraliste (lumeveo) kuludega.\nLäbi arutada võimalused kohalike teede seisukorra parandamiseks. Teha ettepanekud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile:\nMuuta Teede-ja sideministri 01.09.1999 määrusega nr 50 kinnitatud õigusakti „Tee omanikule erakorralise veo või sõiduga tekitatud kulutuste hüvitamise ja eritasu määrad ning erilubade väljastamise kord", et kahekordistada olemasolevaid tariife, tagamaks eriveoste tulemusel tekitatud kahjude õiglane hüvitamine.\nTäiendada teeseadust, kehtestamaks võrguvaldajatele vastutuse mitte korrasolevate kommunikatsioonirajatiste tõttu tekkinud kahjude hüvitamiseks; reguleerimaks suhteid erateede projekteerimiseks, ehitamiseks ja hooldamiseks; kinnistuomanike eest kõnniteede hooldamise kohustuse reguleerimiseks asendustäitmise- ja sunniraha seaduse kaudu.\nTöötada välja riiklikud kaevetööde eeskirjad.\nViia ülegabariidiliste veoste tariifid vastavusse teedele tekitatud kahjudega.\nKorraldada riiklikku seiret ülekaalulistele veokitele.\nOleme valmis omavalitsusliitudega kõikidel antud valdkonna teemadel arutelu jätkama, oodates samas omavalitsusliitude poolt omavalitsuste põhjendatud konkreetseid ühisettepanekuid.\nKindlustada riigi ja omavalitsuste poolt informatsiooni lihtne leitavus ja süstematiseeritud pakkumine IKT vahendite kaudu ning elanike kaasamine kohaliku elu korraldusse, järgides e- Riigi hartas toodud põhimõtteid.\nTeavitada elanikkonda infoühiskonna arenguga kaasnevatest riskidest ning tagada infosüsteemide turvaline käitlemine.\nKohalike omavalitsuste andmete masinloetavateks muutmisel konsulteeritakse omavalitsustega ning toetatakse omavalitsusi võimalike tekkivate kulude katmisel.\nTaotletakse elektroonsete algallikate arhiveerimise poliitika väljakujundamist riigi tasandil.\nTehakse ettepanek luua ja kehtestada ühtne õiguslik ning tehniline raamistik riigi ja kohalike omavalitsuste tegevust kajastavate ning ajaloolist väärtust omavate audio- ja videomaterjalide säilitamise ning kättesaadavuse tagamisel.\nKoostöös omavalitsuste- ning omavalitsusliitudega uuendame kohalike omavalitsuste infoühiskonna arengukava järgnevaks neljaks aastaks ning alustame tegevusi antud arengukava täitmiseks.\nKohalike omavalitsuste e-teenuste arendamisel lähtume protsessipõhisest teenusemudelist. Riigikeskne infrastruktuur peab tagama andmete ühtse ning hõlpsa kättesaadavuse tuginedes ühtsetele infotehnoloogilistele standarditele.\nEsitame Vabariigi Valitsusele ettepaneku:\nSätestada riigieelarve seaduses Valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu vaheliste eelarveläbirääkimiste ulatuse laienemine ning täpsustada eelarveläbirääkimiste protsessi kokkulepete saavutamiseks.\nSätestada riigieelarve seaduses:\nkohaliku omavalitsuse tulubaasi olemus, sisu ja maht;\ntulubaasi mahu jätkuvuse tagatised;\ntulude tasandamise süsteem ja kasutatavad valemid, nende muutmise tingimused ja seosed regionaalpoliitiliste eesmärkidega.\nEsitame regionaalministrile ettepanekud:\nVaadata koos üleriigiliste omavalitsusliitudega läbi omavalitsuste ülesanded kriisireguleerimise korraldamisel ja selleks valmisoleku tagamisel, hinnata nende maksumus ning lahendada nende rahastamise küsimused.\nKavandada riigipoolse toetuse jätkumine turismiinfopunktidele.\nTäpsustame riigieelarve seaduses riigieelarve ja kohalike omavalitsuste eelarvete vahelisi suhteid.\nJätkata 2012. aasta riigieelarve eelnõu koostamise käigus töörühmade ja delegatsioonide tasemel läbirääkimisi kohalike omavalitsuste tulubaasi ja riigieelarveliste eraldiste küsimustes.\nPooled kavandavad 2012. aasta eelarve läbirääkimiste lõpp-protokolli allkirjastamist enne riigieelarve projekti lõplikku esitamist Vabariigi Valitsusele.\nTallinnas 27. juuni 2011\nEesti Linnade Liidu juhatuse ase-esimees\n Uuringu „Elanike hinnangud tervisele ja arstiabile 2010" andmetel on inimeste valmidus kõige suurem maksta hooldusravi puhul - 53% vastanutest on nõus ise maksma. 2009. aastal oli see 50%. Eesti Haigekassa andmetel täideti statsionaarse ravi eelarvest 97 %, mis on sama kui 2009. aastal. 2010. aastal osteti kokku 14 753 hooldusravijuhtu, 2009. aastal 13 631 ja 2008.a 13 221 statsionaarset hooldusravijuhtu. Seega 2010. aasta Haigekassa aruande ja uuringu põhjal ei saa järeldada, et 15 % omaosalus oleks halvendanud statsionaarse hooldusravi teenuste kättesaadavust. Üksikutel juhtudel võib olla vajalik kohaliku omavalitsuse tugi, mida saab arvestada oma toetuste ja teenuste süsteemi välja töötamisel.\n VV tegevusprogramm 2011-2015: „Kehtestame riiklikult loetelu minimaalselt vajalikest sotsiaalteenustest ja nende kvaliteedinõuded (standardi), mida iga omavalitsus peab inimestele pakkuma."


Mark Slavin - DRUMNBASS.EE\nMark astus DJ-na esmakordselt avalikkuse ette 1997. aastal. Fast forward 2003, ja Margist sai Dzheimziga back-to-back resident Jus’Fine Formation sarjal klubis Privé, jagades lava valdava enamuse drum&bassi suurnimedega. 00ndate teise poolde jäi ka Margi raadiosaade Fine Flava Energy FMis. Oma küttelembelisema küljega tegeles Mark Offkey Night’idel ja Saku Suurhalli suurüritustel, esinedes koos Nero, Noisia jpt. Aastatel 2011-2013 oli Mark ürituse Struggle resident, ja 2017. aastani oli ka Studio ülakorruse resident. Muusikalise omnivoorina on jäänud hinge alatiseks siiski nõrkus ka meloodilise ja atmosfäärilise muusika vastu, mis väljendus Qbaga koos veetavas Atmoõhtu sarjas ning SoundCloudist kuulatavates Atmospheric Session miksides.\nARTISTI ANKEET: DJ Mark Slavin\n1997. See oli pidu, mille korraldasime oma (nüüdseks maatasa tehtud) kooli keldris. Olime klassikaaslastega samal aastal esimest korda peol käinud ja selleks peoks oli Kinomajas toimunud Spring Heel Jackiga üritus. Tõsi, peaesinejat me ei jõudnudki kuulata, sest isa tuli järele. Aga igal juhul see üritus jättis kustumatu mulje, sest Drummiet, Oravat ja Raul Saaremetsa jõudsime ikkagi kuulata ja nii tekkiski idee, et ise tolles mõistes ikkagi päris „underground“ muusikapidu teha. Nii me siis laenasime kokku Peavey puldi huvimajast, Vega grammofoni klassivenna kodust ja Technicsi (!) plaadimängija saime ka kusagilt (siiski oli tegu automaatse kodukeskuse belt-drivega, mitte see, mida üritustel näeb). Harjutasime muuhulgas Tabasalu kooli keldris. Ja siis tegime loosi – üks koolivend sai hiphopi, üks sai trummibassi, üks sai hausi ja üks sai tekno. Kusjuures mina olin see viimane ja ausalt öeldes oleks pigem drum&bassi valinud, sest neid plaate mul oli tervelt 3 ja see muusika meeldis rohkem. Kuna plaadikogu oli sisuliselt olematu, ja ammu mitte soovitud žanrist, tuli neid laenata, näiteks Underground Resistance asju Flexuse käest. Kohale tulid päris paljud Õismäe kaagid, kes kodukorraga väga ei klappinud ja meie „turvamehest“ ka ei hoolinud. Peo lõpetas Ukraina päritolu garderoobitädi, kes autoriteetselt kõik minema kamandas.\nDrum&bassi mängisin avalikult peol siiski juba sama aasta suvel, siinkohal pean tänama Kristo Klemmi, Taavi Tuisku ja Robert Petersoni.\nKindlasti Dzheimz ja tema lugu „Bel Air“. Raul Saaremetsa saated muidugi. Ei saa üle kuidagi LTJ Bukemist ja Good Looking Recordsist + Moving Shadow nimelisest plaadifirmast.\nPeamiselt tema unikaalne kõla, ta nagu moodustaks teatud tempovahemikus oma maailma koos paljude alamkontinentidega.\nMul on kuidagi nii juhtunud, et sellist mõistet nagu „peamiselt“ mul ei eksisteerigi. Näiteks Qbaga me teeme aeg-ajalt Atmoõhtut, seal on atmosfääriline, meloodiline ja kohati minimalistlikum osa. Kui ma Tjuun In’il olen mänginud, siis energilisemat peomuusikat. Ja elus oli periood, kus mängisin ka ikkagi päris industriaalsema otsa asju, näiteks Offkey Night’idel. Viimane sett oli nullnullindate trummibassipidude põlvkonnale. Ehk siis kokkuvõttes – sõltub kontekstist. Mul on kuidagi nii kujunenud, et mulle meeldib trumm ja bass lõviosas üldse, sõltuvalt loost – leian väga erinevatest kohtadest millegi, mis mind haarab.\nAus vastus, ma ei tea täpselt ☺ Kuid neid kolme allolevat pala olen ikka ja jälle mänginud.\nBad Company – The Nine, tease’ina. Ehk tõesti kõige ülekasutatum pala drum&bassis läbi ajaloo, kuid lugu on eriti hea tööriistana seti sees. Iseseisvalt polegi seda tükk aega kuul(a)nud, üldtuntud sümptom selle loo juures – kuigi ta on väga hea sirgjooneline.\nAquasky – Dezires (Marky & Bungle remix). Esiteks juba see originaal Moving Shadowi varamu kuldajastust, mis judinaid tekitas. Teiseks töötlus, mis austas originaali ja samas värskendas seda.\nJohn Rolodex – Amenizm pt.1. Pealkiri ütleb juba kõik ära, midagi omalt poolt lisama ei peagi.\nPigem ainult sellised üldisemad ootused, mis ilmselt igal teisel DJ-l : et tehnika toimiks, et ei oleks liigselt ootamatusi korralduslikus osas. Kui miski planeeritust teisiti läheb, saab alati rääkida, et leida lahendus. Muusika ja vaib on samas kõige tähtsam ja arvestama peab sellega, et … võib isegi hea pidu tulla ☺\nPudel Moet & Chandoni, joogatreener ja kimp roose muidugi ☺ Ega mul ei olegi mingit raiderit tegelikult.\nEks neid on seinast seina. Kindlasti oli huvitav kogemus mängida pärast Noisiat Saku Suurhallis koos L Eazyga back-to-back tuhandetele. Vilniuses betoonpunkris südatalvel pakasega toimunud Offkey Night. LTJ Bukemi ja Conradiga Privé JusFine, kus löödi külastajaterekord nii, et liikuma ei mahtunud ja pikk järjekord oli veel peaesinejate seti ajal ukse taga. Tjuun In’i üritused (eriti sünnipäevad) on alati meeldejäävad just oma õhustiku poolest, pakun, et see on mingis mõttes nagu Sunandbass’i kohalik versioon, kuhu tuleb famiilia kohale. On ka paarikümne osalejaga üritusi, mida meeleldi meenutada – mul on nii, et kusagil pooled üritused jäid meelde vaibi pärast ja pooled mingi seiga pärast.\nNüüd pean tunnistama oma kitsast silmaringi – Neiromonahh Feofan’i küsiti. Ma mõtlesin alguses, et see on mingi nali, sest ei osanud ette kujutada, et selline esineja eksisteerib, aga tuli välja, et eksisteerib küll. Nime järgi tundus mingi obskuurne vene death metal, aga pärast, kui kuulsin esimest korda, siis … noh, ütleme nii, et paralleelid mängitud muusikaga ju olid ☺\nÜkskord toimus Illusioonis järjekordne Sin City, kus esinesid Blu Mar Ten (ammune lemmik) ja Physics (respekt bro!), ent peamine mälestus ei ole teps mitte peost. Järgmine päev pärast uinakut oli vaja oodatust kiiremini jõuda Helsinki praami peale – Chris BMT läks ühe autoga ja Physics läks minu ustava Corollaga. Kusagil Põltsamaa kandis õnnestus politseile radarisse lennata ja meie praamile jõudmine muutus väga küsitavaks. Veel hullemaks muutus olukord siis, kui Tallinna piiril meelde tuli, et samal päeval toimus SEB Tallinna Maraton ja D-terminali pääsemine oli üsna võimatu, sest tuhanded maratoonarid muudkui voorisid nina eest mööda. Õnneks mingi hetk Ahtri-Hobujaama kandis tekkis auk ja sai sealt läbi pressitud, kallid esinejad jõudsid viimasel hetkel laevale.\nMuusikavalik. See sõltub kontekstist. Kui sa oled artist, kellel on mingi väljakujunenud saund, siis see ehk võib sind mingis mõttes piiritleda, aga sealgi saab väga palju laveerida, et rääkida muusikaliselt oma lugu. Ja see lugu ei pea alati üks ja seesama olema. Veidi nagu konstruktoriga – sul on klotsid, ja sa saad neist erinevaid asju ehitada. Headus on samuti mitmetimõistetav – hindan seda, kui esineja julgeb katsetada erinevaid asju ning teha midagi täiesti ootamatut, kuid suurepärase elamuse võib saada ka artistilt, kes teeb just nimelt seda, mille pärast sa teda kuulama tulid – st ei paku otseselt üllatust, ent teeb seda, mida teeb, ülimalt hästi. Tehniliselt head setti on ka nauditav kuulata muidugi ja drum&bassi kontekstis on see päris oluline.\nMuusika ei pea vali olema, et olla nauditav. Tõsi, see on nõuanne, mida kahjuks ise kipun liiga tihti rikkuma.\nÜldiselt ma olen küll produtseerimise poolest passiivsevõitu, aga kui võimalus tekib kellegagi back-to-back mängida, siis oleks käpp küll, kui me teineteist kuidagi täiendada suudame, on suurepärane tunne. Koostöö on võti.\nPeo listi mõttes ei ole kindlat pluss ühte, sõltub üritusest – kas elukaaslane tahab välja minna või mitte ☺


2 335 online, nädal 16\nBayonne SC - FC Noord Berghuizen Swedish Hedgehogs - fc sporting team ONCE UBER BLINDADO - Klemme2 ReUnited Legazpi de Maputo - Empires II vs WoW El Clan Verde - Firefighters All Stars Jedadiah F.C. - Leccezionale1908 HotBra - psbk Squaws - AFAM FC Juventude Gondomar - portu2020 Fc Kettinkijumala - Club Atlético Esperanza\nKaks automaatpakkumist panustavad üksteise vastu\nKui üksteise vastu panustavad kaks automaatpakkumist, siis kõigepealt teeb miinimumpanuse võrra suurema ostupakkumise meeskond, kes järjekorras teisena määrab oma maksimumpanuse. Seejärel võrdleb süsteem kahte pakkumist ja otsustab koheselt, kumb jääb otsustavaks pakkumiseks.\nNäide: meeskond A määrab maksimumpanuseks €50 000, misläbi läheb pakkumist juhtima €20 000 hinnapakkumisega. Seejärel määrab meeskond B maksimumpanuseks €40 000. Nüüd näeb pakkumisajalugu välja järgmine:\nMeeskond A - €20 000\nMeeskond B - €21 000\nMeeskond A - €41 000\nNagu näha, võrdleb süsteem kaht pakkumist ja jätab üksikud ülepakkumised vahele kuni selle hetkeni, mil meeskond A pakub miinimumpanuse võrra üle meeskonna B maksimumpanuse (€40 000).\nKui kaks meeskonda teevad sama maksimumpakkumise\nKui kaks meeskonda teevad sama maksimumpakkumise, on rusikareegliks see, et esimesena pakkumise teinu on ka võitja. Kasutades ülaltoodud näidet selle erisusega, et ka meeskond B määrab maksimumpanuseks €50 000, näeb pakkumisajalugu välja järgmine:\nMeeskond A - €50 000\nSüsteem võrdleb kaht pakkumist ja jätab üksikud ülepakkumised kuni maksimumpanuseni vahele. Ja kuna maksimumid on mõlemal võrdsed, teeb võitva pakkumise esimesena vastava maksimumpanuse määranud meeskond.\nKui on tehtud manuaalne pakkumine samas summas kui kellegi teise maksimumpanus\nKui keegi teeb manuaalse pakkumise samas summas, kui on algselt kellegi teise poolt maksimumpanusena määratud, siis esimesena pakkumise (ehk praegusel juhul automaatpakkumise) teinud isik kaotab. See on seetõttu, et manuaalsetel pakkumistel on eelmis automaatpakkumiste ees. Pakkumisajalugu näeks välja selline:\nMeeskond A – €20 000\nMeeskond A – €50 000\nKui keegi teeb manuaalse pakkumise, mis on mõnest aktiivsest automaatpakkumisest madalam, kuid viimase maksimumpanus pole piisav, et tõsta pakkumist nõutava 2% võrra\nKa siin rakendub rusikareegel - manuaalse pakkumise teinud isikul on eelis automaatpakkumise teinud isiku ees. Veelkord ülaltoodud näidet kasutades, kuid selle erisusega, et võistkond B teeb €49 500 suuruse pakkumise. Võistkond A ei saa üle pakkuda, kuna tema maksimum on €50 000, kuna oksjon saab läbi, siis on võitja võistkond B. Pakkumise ajalugu näeb välja järgmine:\nMeeskond A – €49 500


Postitanud 04.04.2017 - Daisi Kuuse teemal Blogi, Meelelahutus\nKuigi iga hetke, kuu ja aastaga võiks suhe kahe armastava inimese vahel muutuda tugevamaks, siis paljud paarid leiavad end varem või hiljem olukorrast, kus kaaslane on jäänud võõraks. Kui ühel päeval pole enam rääkida muust, kui tööst ja sellest, mida poest tuua või kõik õhtud veedetakse eraldi helendavate ekraanide lummuses, on aeg midagi ette võtta.\nJahtunud kirge pole lihtne üles soojendada, eriti kui mõlemad osapooled on harjunud ilma erutuse ja naudinguteta elama või saavad neid juba väljastpoolt kodu. Aga miski pole võimatu, kuni me ise tahame ja oleme valmis panustama, seega esmalt tasub vaadata peeglisse ja küsida: “Aga mida mina tahan?”.\nKui inimesed on koos ainult kohusetundest, rutiinist või hirmust üksijäämise ees, pole järgnevatest harjutustest enam kasu. Aga kui mõlemal osapoolel on säilinud natukenegi hoolivust, armastust ja tahtmist, siis tasub anda võimalus: endale, kaaslasele ja kirele, mis ju ometi kord olemas oli…\nNeed harjutused aitavad kaaslasega uuesti tuttavaks saada ja leida üles see, mis teid aastate eest kokku tõi:\nSilmad on hinge peegel ja pilk räägib rohkem kui tuhat sõna, teate ju küll. Selle harjutuse tegemiseks istuge rätsepistmes teineteise vastu või lamage näod vastakuti ja vaadake teineteisele silma vähemalt 3 minutit (soovitatavalt 5 minutit) järjest. Silmside annab võimaluse nüüd ja praegu keskenduda ainult oma partnerile, sest suurima osa infost haarab inimene just oma silmadega. See on tihtipeale üks raskemaid harjutusi, kuid ükskõik, kas see ajab naerma või nutma, hoidke silmsidet minimaalselt 3 minutit.\nArmunud käivad tihtipeale ühte jalga ja hingavad samas rütmis, nende liigutused on sünkroonis. G-punkti koolitusel Ulakas Kaunitaris räägime me alati hingamise tähtsusest naudingute saamisel ja hingamisharjutustel on oluline roll ka joogas, sest oma hingamise kontrollimine omab üllatavalt suurt mõju inimese vaimsele seisundile.\nIstuge taas rätsepistmes teineteise vastu ja võtke kätest kinni. Tulge teineteisele nii lähedale, et teie otsaesised puutuvad õrnalt kokku ja sulgege silmad. Püüdke viia oma hingamine sünkrooni, harjutus on edukalt sooritatud siis, kui suudate teha järjestikku 7 hingetõmmet ühes rütmis.\n3. Minge samal ajal voodisse!\nLülitage oma õhturutiini 15-20 minutit, mis jääb arvuti/teleka/mobiiltelefoni ja magamamineku vahele. See lisaaeg olgu teineteisega olemise aeg, ei, isegi mitte seksiaeg, vaid lihtsalt teineteise kaisus olemise aeg, küll seksida jõuab ka uneajast! Lisaaja eesmärgiks on taastada füüsiline lähedus ja kindlustada see, et viimane asi, millele keskendute enne uinumist, poleks helendav ekraan, vaid hingega inimene sinu kõrval. See harjutus aitab keskenduda kõige tähtsamale.\n4. Olge avatud!\nSee lihtne mäng kannab nime “Nimeta 5 asja” ja seda võib mängida ka õhtusel lisaajal. Mängu eesmärgiks on minna tagasi aega, kus te teineteist veel päris hästi ei tundnud ja õppida teineteise kohta uusi asju. Ilmselgelt on igaühel asju, mida kaaslane ei tea ja seetõttu võiks teineteise tundmaõppimine jätkuda kogu elu. Mäng ise on lihtne ja lõbus ja küsimused ei pea ka üldse keerulised olema, nt “Nimeta 5 riiki, kuhu sa tahaksid reisida” või “Nimeta 5 omadust, mis sulle minu juures esimesena meeldisid ” (naine, ära siis pahanda, kui mees märgib ära ka su ilusad rinnad, vähemalt on ta aus 😉 )\nProbleemid suhtes tekivad ka sellest, et osa meist ei oska kuulata, aga teised ei ava kunagi suud. Seda harjutust võiks teha 3 minuti kaupa. Kõigepealt üks osapool saab 3 minutit, mille jooksul ta võib rääkida millest iganes, teisel poolel on keelatud midagi vahele öelda ja seejärel vahetatakse rollid. See harjutus õpetab rääkima ja kuulama, sest kommunikatsioon on iga eduka suhte alus.\nSoovime julgust ja kirge püüelda oma unistuste elu poole!\nSisesta summa 14 + 8\talla, et tõestada, et oled inimene.


Auto-Wash on uus tehnoloogia, väga võimas ja keskkonnasõbralik autošampoon, mis on loodud selleks, et saaksite enne vahatamist oma värvkatet tõhusalt ja vaevata puhastada.\nAuto-Wash on korrosioonivastane ja sobib ka palja terase jaoks ning ideaalselt vanemate sõidukite omanikele, kelle sõidukitel võivad olla kivikriimud või karastamata terasest katmata alad. See on ka eelis tänapäevastes autodes, kus söövitavate elementide kinnijäämine, mida mõned pesuvahendid kihtide vahele kannavad, kiirendab tänapäevaste sõidukite korrosiooni.\nAuto-Wash on väga kontsentreeritud, mis tähendab, et vette on vaja lisada palju vähem lahust. Peale selle, et säästate raha, on sellel lihtne eelis - enne poleerimist on värvilt vähem ainet vaja eemaldada.\nAuto-Wash tuleb kergelt maha, et jätta auto täiesti puhtaks ja edasiseks töötlemiseks valmis. Tegelikult saab ühe šampoonitamise teha vaid ühe teelusikatäie auto-washi abil, mis tähendab, et üks pesu maksab umbes 20 senti!\nAuto-Wash kasutab kõrge vahutaseme loomiseks võimsaid pindaktiivseid aineid. See tähendab lihtsalt seda, et tahked osakesed eraldatakse värvist välja, kus neid saab ohutult eemaldada, vähendades kriimustuste või auto värvkatte kahjustumise riski.\nKõrge kontsentratsiooniga autošampoon\nSaate kuni 100 pesukorda 500 ml pudelist või 200 pesu 1 liitrist\nMaksab vaid 15-20 senti pesu kohta!\nVõitis Auto Expressi tiitli 'Best Car Shampoo 2015'\nEi sisalda värvaineid, vaha, lõhnaineid ega paksendajaid\nEeskujulik pikaajaline korrosioonivastane kaitse teraspindadel\nTuleb kergelt maha\nEemaldab õrnalt vanematelt värvitöödelt mustuse\nAuto-Wash on kõrgkontsentreeritud autošampoon, piisab vaid 5 ml lusikatäiest (1 tl kuni 10 liitrise ämbri kohta). Madala viskoossuse tõttu on seda lihtne valada. Mõõdetud kogus tuleks enne sooja vee lisamist puhtasse ämbrisse valada, tekitades värvipuhastuseks paksu vahu.\nAuto-Washi saab lahjendamata kasutada eelpesu plekieemaldajana, kasutades raskesti mahatulevate õlikihtide eemaldamiseks puhast lappi.


NOHrD Bike velotrenažöör Archives - Waterrower\nNOHrD Bike on velotrenažöör, mis ühendab esteetilise disaini, innovaatilise tehnoloogia, saksa viimistluskvaliteedi ja kõrgeima kasutusmugavuse. Kasutades planetaarset ülekandesüsteemi ja terasest ning puidust raami, on seade ülimalt vastupidav, sobides kasutamiseks nii fitness stuudios, koduses jõusaalis või kontoris. Pedaalimise koormus on ühtlane ja vastavalt kasutaja soovile hõlpsasti seadistatav. NOHrD Bike valmib klassikalistest puiduliikidest – ratta raam on saadaval kvaliteetset tamme-, saare-, kirsi- või pähklipuidust ning metallosade valikus on pulbervärvitud teras või elektropoleeritud roostevaba teras. Seade on kummiratastel kergesti teisaldatav ja võtab enda alla vaid 0,44 m2 põrandapinda, sobitudes seega igasse keskkonda.


EE #KidsDrawPeace4Ukraine KUIDAS SEDA TEHA | Youth&NewsMediaPrize\nENGLISH ja muud keeled\nSiit saate teada, kuidas korraldada laiendatud ülemaailmse kunstiprojekti #KidsDrawPeace4Ukraine seanss, mis hõlmab Ukraina pagulaslapsi, kes on leidnud teie piirkonnas turvalise koha (keda leiate kohalike uudiste, koolide, heategevusorganisatsioonide ja kohaliku omavalitsuse kaudu). Peamised eesmärgid on murelikele lastele positiivse kogemuse pakkumine ning seejärel nende piltide võimalikult laialdane postitamine sotsiaalmeediasse. See on järg esimesele etapile, mille käigus kaheksa riigi lastele mõeldud uudistetoimetajad kutsuvad oma publikut esitama kunsti, mis saadab Ukraina lastele rahu ja armastuse soove. See esimene faas jätkub (kirjeldus inglise keeles).. See esimene faas jätkub (kirjeldus inglise keeles)\nSee lähenemisviis põhineb edukal testimisel kahe komplektiga pagulaslastest, kes olid jõudnud Prantsusmaal turvapaika: rühm lapsi ja nende emasid pagulaskeskuses ning prantsuse ja ukraina laste segarühm ühe perekonna juures. Eesmärgiks oli, et lapsed saaksid kogu maailma lastega projekti raames positiivse kogemuse, luues midagi toredat enda jaoks ning väljendades toetust Ukrainale. Kõik osalejad leidsid, et projekt täitis oma eesmärgi.\nROHKEM PROJEKTI TAUSTAST SIIN (inglise keeles)\n- Ukraina lapsed oma emadega\n- Ukraina ja kohalike laste segarühmad\nPilootkatsetes olid meil lapsed juba nelja-aastased ja 14-aastased, kuid tavapärane vanusevahemik oli 7–11.\nLapsed saavad valida joonistusriistade ja paberitüübi vahel, nad teavad, et nende töö on osa ülemaailmsest tegevusest ja lõpetavad joonistusega, mis saab mälestuseks ja postitatakse sotsiaalmeediasse.\nSee on tagasihoidlik projekt, et anda lastele lühike, positiivne ja tähelepanelik kogemus. See EI OLE “kunstiteraapia”, mis uurib koolitatud terapeudi abiga lapse vaimset seisundit.\nJulgustame toetama programmi “Ukraina laste hääled” “Ukraine’s Voices of Children”i, keda tublid terapeudid on sõjašokist kunstiga ravinud alates 2015. aastast.\nSeda on oluline teha alles pärast seda, kui pagulaslapsed on turvalises varjupaigas, puhanud ja regulaarselt toidetud, et nad saaksid ühineda ülemaailmse projektiga #KidsDrawPeace4Ukraine. Seansid kestsid veidi alla tunni.\nLapsed vajavad vaikset ruumi, kus on palju ruumi joonistamiseks. Tegime seda pagulaskeskuses ja kodus, kuni kuuelapseliste gruppidega. Võib töötada ka klassiruumis või raamatukogus.\nKUIDAS: 1. SAMM\nLaadige saidilt Global Youth & News Media alla viiest leheküljest koosnev komplekt: kolm ääristega joonistuslehte, mille annetasid kunstnikud Anton Pavlenko ja Muriel Hanny, mall koomiksiloo loomiseks ja piltide näidis üle maailma lastest, kes on toetanud Ukraina lapsi.\nKUIDAS: SAMM 2\nValmis joonistused jäävad mälestuseks, seega peaksid joonistuslehed olema tavalisest 80–90 grammi (standardkaaluga) paberist raskemad. Tehke piisavalt koopiaid, et iga laps saaks valida mis tahes äärise või tühja paberilehe ja teha rohkem kui ühe joonise. Varuge ka palju tühja paberit, sest mõned lapsed võivad eelistada, et ääriseid poleks.\nKUIDAS: SAMM 3\nTeil on vaja ainult üks eksemplar iga lapse kohta ukraina keeles (vasakul), mis näitab teiste riikide laste kunsti. See võib olla standardse kaaluga paberil. See on oluline, sest see näitab selgelt, kui laialt levinud mure Ukraina laste pärast tegelikult on.\nKUIDAS: 4. SAMM\nPakkuge laias valikus võimalusi, nii palju kui teie eelarve lubab, et lapsed saaksid valida, mida nad kasutada tahavad: palju komplekte viltpliiatseid, kriite ja tavalisi värvilisi pliiatseid (ärge unustage teritajaid ja häid kustutuskumme). Vältige määrdunud värvi. Eesmärk on jällegi see, et lastel oleks lõbus oma tööriistu valida ja seejärel võimalusel endale jätta. Jällegi, kui teie eelarve lubab, lisage pildi kaitseks plastikust kaust või ümbrik.\nKUIDAS: SAMM 5\nTEE KAKS FOTOT\nTehke iga lapse kohta vähemalt kaks fotot: ühel neist hoiab laps oma joonistust (emadele) ja üks joonistusest endast (postitamiseks). Pange igale joonistusele kirja lapse eesnimi (ainult), vanus ja päritoluriik.\nKUIDAS: 6. SAMM\nPeamine eesmärk on postitada laste joonistusi laialdaselt sotsiaalmeediasse teemaviitega #KidsDrawPeace4Ukraine. Ukraina täiskasvanud ja lapsed näevad neid ning hindavad neid pingutusi väga kõrgelt. Postita ainult pilte joonistustest. Fotod, mis näitavad lapse nägu, on privaatsed ja mõeldud ainult õpetajatele, raamatukoguhoidjatele või emadele.\nKUIDAS: SAMM 7\nNÄIDAKE KOHALIKULT ja võib-olla müüge\nKui viibite koolis, raamatukogus või pagulaskeskuses, võite soovida ka pildid seinale riputada, nagu tegime siin Prantsusmaal. Võite ka mõned müüa ja saata tulu organisatsioonile “Ukraina laste hääled” (Ukraine's Voices of Children ). Suur tänu siin pildil olevale ukrainlannast emale ja õpetajale Oksana, kes aitas meid sessioonil pagulaskeskuses.\nKUIDAS: 8. SAMM\nKui olete postitamise lõpetanud, võite saata meile oma parimad pildid koos kõigi kommentaaridega, mida soovite jagada selle kohta, kuidas see #KIdsDrawPeace4Ukraine esitluslehele kaasati. Me ei avalda kellelegi isikuandmeid, sealhulgas e-kirju. Kasutage jpeg-vormingut ja pange pildile nimi järgmiselt:\nUkraine Art - LAPSE EESnimi - vanus - LAPSE KODUMAA\nKasutage seda meili:


Laenufirma annetas jõuludel TÜK Lastefondile 5000 eurot haigete laste välisravireiside toetuseks - Lastefond\nLastefond > Uudised > Laenufirma annetas jõuludel TÜK Lastefondile 5000 eurot haigete laste välisravireiside toetuseks\nFinantsteenuseid pakkuv ettevõte Hüpoteeklaen otsustas käesoleva aasta jõuludel teha TÜ Kliinikumi Lastefondile 5000 euro suuruse annetuse haigete laste ravireiside toetamiseks välismaal.\nHüpoteeklaenu turundusjuht Anneli Põder ütles, et ettevõtte meelest on heategevus hea tegevus ja nad leiavad, et miks mitte aidata neid, kellel abikätt on kõige rohkem vaja. “Lastega seotud on alati südantsoojendav või murettekitav,” nentis ta. “Juba sügisel aitasime Tallinna Lastekodu lapsi koolitarvetega ning kuna see tekitas nii hea tunde, siis mõtlesime, et teeme seda jõulude ajal jälle.”\nPõder nentis, et Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond sai valitud seetõttu, et tegemist väga tänuväärse ettevõtmisega. “Ravireise vajavaid lapsi otsustasime toetada aga eelkõige sellepärast, et nende abipalveid ei ole ehk nii palju kuulda olnud,” tõi ta välja. “Kui saame neid oma toetusega kuidagigi aidata ja nende jaoks ravi kättesaadavamaks muuta, siis on see meile väga suur rõõm.”\nTÜK Lastefond on mitmete aastate jooksul aidanud peresid, kelle raskelt haigele lapsele on tarvis meditsiinilist abi, mida Eesti raviasutustes vähese kogemuse tõttu veel ei pakuta ning kes vajavad seetõttu ravi välismaal. Eesti Haigekassa katab enamasti küll nende laste meditsiinilised kulud välismaa raviasutustes, kuid ravireisidega seotud lisakulutused nagu majutus- ja sõidukulud jäävad tavaliselt perede enda katta. Ka nende tasumine on harilikult peredele üle jõu käiv, mistõttu toetabki neid selles oma heade annetajate ja koostööpartnerite abil TÜK Lastefond.


Margus Tsahkna: Venemaa eesmärk on lõhestada läänt - Arvamus\nMargus Tsahkna: Venemaa eesmärk on lõhestada läänt\n24. märts 2017, 12:56\n«1939. aastal olime üksi, sest proovisime nii ida kui ka lääne suunas ajada neutraalsusel põhinevat välispoliitikat. Tulemuseks oli see, et jäime alasi ja haamri vahele ning edaspidine on kõigile teada. Olime toona hallis tsoonis, mis on kõige halvem positsioon. Selle kinnituseks on Georgia ja Ukraina tänane olukord. Me ei tohi enam kunagi jääda üksi, mispärast on iga signaal oma liini ebakindluses meie julgeolekule otseseks ohuks,» kirjutab kaitseminister Margus Tsahkna (IRL).\nEt mitte jääda üksi, tuleb meil oma välis- ja kaitsepoliitikas olla järjepidev. Me kuulume lääne kultuuriruumi, oleme NATO ja Euroopa Liidu (EL) liikmed ning meie tugevuseks on enese tarkus ning kindlad liitlassuhted.\nEesti lähtub põhimõttest, et liitlased (EL, NATO) käituvad ühtsena, et ükski riik ei hakka andma omasoodu väljapoole signaale, mis võiksid murendada ühtsust ja liitlassidemete tugevust. Seisame selle põhimõtte eest, sest see on meile kui väikeriigile kasulik. Selline põhimõttekindlus ühtsuses teeb meid tugevaks ja kindlustab, et suured ei hakka meie selja taga meie teadmata meie julgeolekuga kauplema.\nLiitlased on meie suhtes üles näidanud ühtsust, saates siia NATO pataljoni lahingugrupi. Ei, meile ei tule Ühendkuningriigi lahingugrupp, meile tuleb NATO lahingugrupp. Ei, nad ei kaitse vaid Eestit, nad kaitsevad kogu NATOt. Ja meie oleme omakorda panustamas seal, kus meie liitlased seda vajavad: Mali, Iraak, Liibanon. See on meie ühtsuse parim ilming, kõik seisavad kõigi huvide eest korraga. On ühised huvid, mitte igaühe huvid eraldi.\nEi maksa teha illusioone\nVenemaa seevastu on kogu aeg ajanud ELi ja NATO lõhestamise poliitikat. Vene Föderatsiooni eesmärk on lääneriikide ühtsuse lõhkumine, lähenedes igale riigile eraldi ja omal moel, et selle kaudu saada oma hääl otsustusprotsessidesse, kuhu tal tegelikult asja ei ole. Venemaa eelistab alati ja igal juhul pakkuda igale riigile eraldi kokkuleppeid, et lõhkuda ühtsust, et riike omavahel vastandada ja tülli pöörata. Selle eesmärgiks on ikka ise jagada ja valitseda – kui mitte üksi kogu maailmas, siis vähemalt ühena globaalsetest otsustajatest ja kindlasti ainukesena oma naaberriikide suhtes.\nVenemaal on majandus ja poliitika alati ühendatud. Ei maksa teha illusioone, et teeme ainult äri ja poliitika ei puutu asjasse. Ei vasta tõele. Venemaal on poliitika ja majandus omavahel tugevalt seotud ning majandust juhib poliitiline tahe. Poliitilise juhtkonna voli on ülim ja vajadusel vastuoksa igasugusele majanduslikule ratsionaalsusele. Vajadusel kasutab meie naaberriik poliitiliste eesmärkide saavutamiseks majanduslikke hoobasid. Kõige tragikoomilisemalt on selle näiteks Venemaa veterinaar- ja sanitaarkontroll, mis vastavalt vajadusele keerab lihtsalt kord kraanid kinni ja kord lahti.\nEelkõige on sinisilmne lootus, et Venemaale kohale minnes ja seal ärimeestega rääkides avanevad kraanid. Tegelikult on seis nii, et Venemaal avatakse ja suletakse kraanid siis, kui selleks saadakse korraldus või vihje Kremlist. Isegi tippärijuhid ei otsusta seejuures midagi, kusjuures Kremli kaalutlus on ikka poliitiline, mitte majanduslik. Selgeks näiteks sellest on Ust-Luuga sadam oma asukoha, pikaleveninud ehituse ja sellega seotud korruptsiooniga. Reaalsus on see, et Ust-Luuga suunal seisab palju ronge, mida sealne sadam ei suuda teenindada. Kuid Eestisse neid ei suunata, sest ei ole luba.\nKa hiljuti avaldatud statistika sellest, et Eesti on kaotanud oluliselt rohkem transiidikäivet kui meie naabrid, on selge viide poliitilisele kraani kinnikeeramisele. Mingit majanduslikku põhjust Eestist transiidi eemale juhtimiseks ei ole, naabermaadesse jagub seda küll. Tegemist on puhtalt poliitilise jonni, väljapressimise või kättemaksuga, olgu selle põhjuseks siis liigutatud pronkspuuslik või lubatud, aga tulemata jäänud kolmandik sulas. Mingid läbirääkimised kuluaarides või messidel seda tahet ei vääna, selleks on vaja ainult Tema tahet.\nNord Stream II on poliitiline, mitte majanduslik projekt. Sellest on aru saanud ka Gotlandi omavalitsus, mis otsustas öelda selge «ei» sellele projektile. Eesti on kindlalt väljendanud, et me ei osale selles ning ei lase sellel projektil tulla oma vetesse. Ja see ei muutu.\nSamamoodi on poliitiline propagandarelv Venemaa sõjaväe Aleksandrovi koor, mida me kahel korral ei ole tahtnud endale kultuuri tooma. Tegu on sõduritega ja Venemaa sõdurid ei ole meile oodatud, me ei tee Venemaaga sõjalist koostööd.\nVenemaa juhtkond just seda eeldabki, et tema juurde tuldaks kössis seljaga, tehtaks trooni ees maani kummardusi, toodaks kinke ja palutaks härdalt halastada. Et siis suur ja armuline tsaar otsustaks targalt, et jah, nendega võite äri teha küll, aga…..\nFundamentaalne probleem ongi selles järgnevas «agas». Ent see ei ole mitte majanduslikku, vaid poliitilist laadi. Venemaa modus operandi on välja pressida poliitilisi vastuteeneid majanduslike juudaseeklite eest. Mis on meie idanaabri praegu kõige olulisem poliitilise otsuse vajadus? Loomulikult sanktsioonid.\nNATO vägede paigutamine meie regiooni on keel, millest Putin saab aru.\nSiinjuures tuletan meelde, millised on need ELi kehtestatud sanktsioonid. Me ei tunnusta Krimmi annekteerimist ja vastustame agressiooni Ukrainas, keelame sissesõidu sellega seotud isikutele ja oleme külmutanud nende varasid. Piirame piiriülest pangandust ja kauplemist sõjalise väärtusega kaupadega, et Venemaa ei saaks jätkata agressioonide planeerimist ja enda sõjalist tugevdamist. ELi sanktsioonide eesmärgiks on öelda Venemaale: ei ole lubatav, et üks riik tungib teisele kallale ning annekteerib relva jõul tükke tema maast. Läbipaistmatu sõjalise jõu pidev kasvatamine Euroopa piiridel ajal, kui Euroopa liikus kaitsevaldkonna vähendamise ja läbipaistvuse poole, ei ole meile vastuvõetav.\nMillega vastas Venemaa? Vastusanktsioonidega, keelates Euroopa toidukaupade sisseveo. Ehk siis: Eesti ja Euroopa põllumajandust ei piira mitte ELi sanktsioonid, vaid Venemaa omad. Vene Föderatsioon peab oma poliitikat muutma, mitte EL. Meie ei ole valesti käitunud, nemad on. Ja selles valguses oleks absurd minna neilt, müts näpus, paluma armuande. Kui läheme Moskvasse paluma majanduslike kraanide avanemist, küsivad nemad vastu ELi sanktsioonide leevendamist. Võib-olla mitte kohe, mitte nii otse, aga varem või hiljem lähenetakse neile «heade suhete arendajatele» ja pakutakse kaupa: olgu, saate oma head suhted ja kaubavood, aga….\nEestile oleks hukatuslik sellele «agale» järgnev. See oleks meie liitlassuhete murendamine, meie ühtsuse lammutamine. Venemaa presidendi Vladimir Putiniga tuleb rääkida tema enda keeles ja selleks ei ole vene keel. Iga kompromiss on tema jaoks uus positsioon uutele nõudmistele. Georgia okupeerimisele järgnenud nõrk lääne reaktsioon andis talle sõnumi, et võib jätkata. Järgmine oli Ukraina. NATO vägede paigutamine meie regiooni on keel, millest Putin saab aru. Me ei ole enam üksi ja me ei tohi ust paotada «agade» poliitikat. Seepärast on oluline olla oma välispoliitikas konkreetne ning hoida sama liini, mis on seni taganud meie julgeolekut.


Foorum ja jututuba\nVeebipõhised ühiskirjutamise vahendid\nTasuta foorumina on mugav kasutada keskkonda Nabble (http://n2.nabble.com/). See võimaldab luua tasuta ja lihtsalt oma foorumi (Start a Free Forum) ning seda soovitud veebilehele lisada (lingina või embed-koodina (paremas ülaservas link Embedding options)). Foorumi loomiseks ega sinna kirjutamiseks ja kirjade lugemiseks pole vaja ennast kusagile kasutajaks registreerida. Kirja kirjutamisel tuleb lihtsalt täita enda nime lahter (Your Name). Uue teema algatamiseks (kirja kirjutamiseks) tuleks klikkida lingil New Topic. Kui kiri lugemiseks avada, saab sellele vastata paremas servas olevast lingist Reply.\nNäide katsetamiseks on siin:\nLihtsa jututoa saab luua aadressil http://www.99chats.com/. Selleks tuleb küll esmalt kasutajaks registreeruda, kuid pärast saab loodud jututuba kasutada kes iganes juba kasutajatunnust omamata ja sisse logimata.\nKasutajatunnuse loomiseks klikkige nuppu Sign Up. Seejärel saate sisestada oma jututoa andmed: nime, valdkonna, märksõnad jms ning kopeerida loodud jututoa embed-koodi oma veebilehele. Kuna jututuba on mõeldud sünkroonseks suhtlemiseks, peaksite esmalt omavahel kokku leppima jututoa kasutamise aja ja siis sel ajal jututuppa sisenema (sisestades oma nime lahtrisse Choose a nickname).


Stockholmi rünnakus kasutatud õlleautost leiti pomm - eestinen\nStockholmi rünnakus kasutatud Spendrupsi õlleautost leiti omavalmistatud lõhkeseadeldis. Seni pole teada, miks see ei plahvatanud.\nPolitsei pommispetsialistid leidsid lõhkekeha autosse jäetud portfellist, vahendab Daily Mail. Pommi leidmine näitab, et tegemist oli ettevalmistatud rünnakuga.\nRünnakuga seoses on vahistatud üks Usbekist pärit 39-aastane nelja lapse isa, keda kahtlustatakse rünnaku korraldamises. Rünnaku ajal kandis mees näomaski. Vahistatud on ka teine, noorem mees.\nJuhtunus sai surma neli ja vigastada 15 inimest. Kaheksa inimest on veel haiglas.\nHomemade BOMB found in hijacked beer truck in Stockholm\nWARNING GRAPHIC CONTENT: Carnage on streets of Swedish capital left four people dead and 15 more hurt Masked man hijacked a beer truck and ploughed into crowds outside Stockholm’s largest shopping centre Up to three men were seen leaping from the lorry and opening fire on officers and pedestrians at around 3pm Two suspects were filmed being detained at the scene and last night two others were arrested in city suburbs A homemade bomb was discovered in the truck which was used to kill three people after the Stockholm terrorist ’deliberately drove at young children’, it was revealed today.\n29. jaanuar 2022, 07:23


Lisbeth / DROPS 146-39 - DROPS Design tasuta heegeldamise mustrid\nDROPSi heegeldatud sokid "Fabel" lõngast. Suurused 35 kuni 43.\nVõtmesõnad: lill, pitsmustriga, sokid, volangidega,\nDROPSi disain: muster nr fa-235\nJalalaba pikkus: umbes 22 - 24 - 27 cm\nSoki kõrgus: umbes 19 - 20 - 20 cm\nDROPSi HEEGELNÕEL: 2 mm – või sobiv, et saavutada 28 ühekordset sammast (sm) laiuses x 16 sm vertikaalselt ning 28 kinnissilmust (ks) laiusesse x 35 ks vertikaalselt = 10 x 10 cm.\nKahanda 1 s järgmiselt – alusta 2 s enne silmusemärkijat (SM):\nHeegelda 1 ks/sm, aga ära tee viimast lõnga läbitõmmet (= 2 s heegelnõelal), seejärel heegelda ks/sm, aga viimane lõnga läbitõmme tee läbi kõigi heegelnõelal olevate silmuse = 1 s kahandatud.\nAlusta igat ringi jala peal 3 ahelsilmusega (ahels), seda pole märgitud ning seepärast ära korda esimest sammast (sm) skeemil. Jalalaba peal asenda esimene sm ringil 3 ahels-ga.\nLõpeta iga ring aassilmusega (aass) kolmandasse ahels-sse ringi alguses. Pööra kanna igal real 1 ahes-ga.\n1. RIDA (= töö PP): heegelda 19-22-22 ks, 8-9-9 ks jääb reale, kahanda\n1 ks - VAATA KAHANDAMISE NIPPI = 20-23-23 ks. Pööra tööd.\n2. RIDA (= töö PH): heegelda 12-14-14 ks, 8-9-9 ks jääb reale,\nkahanda 1 ks = 13-15-15 ks, pööra tööd.\n3. RIDA: heegelda 12-14-14 ks, kahanda 1 ks, pööra tööd.\nKorda kolmandat rida kokku 12-14-14 korda, st. kõik silmused mõlemal pool keskmiseid kanna 13-15-15 ks, on kahandatud.\nHeegelda 2 mm heegelnõelaga 80-85-90 ahels ning ühenda ringiks 1 aass-ga esimesse ahels-sse.\n1. RING: heegelda 3 ahels, seejärel 1 sm igasse järgmisse 3 ahels-sse, jäta vahele 1 ahels, * 1 sm igasse järgmisse 4 ahels-sse, jäta vahele 1 ahels *, korda alates *-*, lõpeta 1 aass-ga 3-ndasse ahels-sse ringi alguses = 64-68-72 sm.\nJätka skeemiga A.1 – vaata seletust ülevalt. LOE HEEGELDAMISE NIPPI.\nHeegelda skeemi A.1 järgi, kuni töö pikkus on 12 cm.\nNüüd jätka kanna heegeldamist kinnissilmustega, heegeldades edasi-tagasi üle ringi esimeste 27-31-31 sm/ahels. Jätka heegeldades 1 ks igasse ks-sse, kuni kanna silmuseid on heegeldatud umbes 5-5,5-6 cm.\nPaigalda 1 SM – EDASI MÕÕDA SIIT!\nSeejärel tee kanna kahandused – vaata KANNA KAHANDAMINE!\nPärast kanna kahandusi heegelda järgmiselt: kanna igasse 13-15-15 ks-sse 1 sm, 14-15-16 sm piki kanna külge, jalalaba peale igasse 37-37-41 sm/ahels 1 sm ja 14-15-16 sm piki teist kanna külge = 78-82-88 sm on ringil.\nPaigalda 1 SM mõlemale poole keskele, 33-37-37 sm jääb jalalaba peale.\nSeejärel heegelda sammastega ringselt jalalaba alt ja jalalaba pealt skeemi A.1 järgi üle 33-37-37 sm, kuid SAMAL AJAL kahanda mõlemal küljel 1 sm mõlemal pool jalalaba pealse 33-37-37 silmust – VAATA KAHANDAMISE NIPPI, korda kahandusi igal ringil veel 11-11-12 korda (kokku 12-12-13 kahandust) = 54-58-62 sm.\nJätka, kuni heegelduse pikkus on 19-21-23 cm alates kanna SM-st (= umbes 3-3-4 cm on veel jäänud).\nPaigalda 1 SM mõlemale küljele nii, et jalalaba peal ja all on 27-29-31 sm.\nLõpeta järgmiselt: 1 ring 1 ks-ga igale sambale, seejärel heegelda 1 ks igasse ks-sse, kuid SAMAL AJAL kahanda 1 ks mõlema SM-i mõlemal pool – VAATA KAHANDAMISE NIPPI, korda kahandusi igal real veel 9-10-11 korda (kokku 10-11-12 kahandust) = 14 ks jääb järele.\nJärgmisel ringil heegelda kõik kinnissilmused kahekaupa kokku. Katkesta lõng ja tõmba läbi järelejäänud silmuse, pinguta ja kinnita.\nHeegelda nagu parem sokk, aga kui heegeldad kanda, heegelda ringil üle viimaste 27-31-31 sm/ahels.\nHeegelda ääris ringselt ümber soki serva järgmiselt:\nHeegelda 1 ks esimesse sm-sse, * jäta vahele umbes 1 cm, heegelda 3 sm + 2 ahels + 3 sm järgmisse sm, jäta vahele umbes 1 cm, heegelda 1 ks järgmisse sm-sse *, korda alates *-* kogu ringil, lõpeta 1 aass-ga esimesse ks-sse.\nHeegelda sarnane ääris piki jala väliskülge ülevalt alla kanna alguseni.\nHeegelda samamoodi ka teisele sokile, kuid soki vastasküljele.\n1. ring: heegelda 6 ks ahels-ringi, lõpeta 1 aass-ga esimesse ks-sse.\n2. ring: 1 ahels, 1 ks esimesse ks-sse, * 3 sm + 2 ahels+ 3 sm järgmisesse ks-sse, 1 ks järgmisesse ks-sse *, korda alates *-* kokku 2 korda ja lõpeta 3 sm + 2 ahels + 3 sm viimasesse ks-sse ja 1 aass esimesse ks-sse = 3 lehte.\nHeegelda 2 lille, kinnita lill küljele, kus lõpeb heegeldatud ääris.\nSeejärel heegelda sammastega ringselt jalalaba alt ja jalalaba pealt skeemi A.1 järgi üle 33-37-37 sm, kuid SAMAL AJAL kahanda 1 sm mõlemal pool küljel...\nTänan valimast DROPS Designi! Me anname endast parima, et meie juhendid oleks kergesti arusaadavad. Kõik mustrid on tõlgitud Norra keelest, alati on võimalik kontrollida arvutusi ja mõõte originaaljuhendist (DROPS 146-39) .\nJäta kommentaar mustrile DROPS 146-39


Korstnapühkimisaktid on kolinud portaali - Paberleht - Tasuline - Sakala\nRevisjonikomisjoni hinnang valla ametiautode kasutamisele: süsteemi pole ollagi (2)\nUue tänava ehitaja soovib töö lõpu tulevasse aastasse lükata\nDagö pani kantrifestivali vägevalt rõkkama\nLinnavalitsus lükkas Tartu tänava puude saatuse üle otsustamise edasi\nMossede suvesõit pakkus pirakat nostalgialaksu\nKergliiklustee rajamine langetab puid ka Tallinna tänava ääres\nVolvo sõitis Kõpu lähedal kraavi, juht võis olla purjus\nVILJANDI ⟩ Avalik arutelu järve tuleviku üle meelitas rannakohviku triiki huvilisi täis\nSuure-Jaani ⟩ Üks Eesti vanemaid kirikuid saab uue kivikatuse\nERSO keelpillikvarteti lummuses\nAndres Uibo: tunneme puudust rahvusvahelisest mõõtmest\nKorstnapühkimisaktid on kolinud portaali\nKarksi-Nuia triatlonil võidutsesid Henri Räppo, Anette Zukker ja Jürgen Ligi Arvamus\nViivi Luik: puud on ausambad inimestele\nRepliik ⟩ Lisakulu või lisatulu? (1)\nMait Allas: aitab Isamaa ainuvõimust Viljandi vallas\nJuhtkiri ⟩ Halb eeskuju Meelelahutus\nPäästeamet tuletab meelde, et alates 1. märtsist tuleb info kütteseadmega tehtud toimingute kohta sisestada küttesüsteemide portaali ja paberil välja antud aktid on kehtetud. FOTO: Mailiis Ollino / Pärnu Postimees\nMuutunud tuleohutuse seaduse kohaselt peavad korstnapühkijad ja pottsepad alates selle aasta 1. märtsist kogu info küttesüsteemidega seotud toimingute kohta kandma küttesüsteemide portaali. Päästeamet tuletab meelde, et pärast seda kuupäeva väljastatud kirjalikud aktid on kehtetud.\nSamas rääkis Tallinnas elav Ivika Epro, et kui ta tellis oma Viljandis Männimäel elavale ämmale 13. juuliks korstnapühkimisteenuse, tegi korstnapühkija töö ära ja andis selle kohta paberil akti. Tema sai korrast, et akt peab olema sisestatud küttesüsteemide portaali, teada alles kuu aega hiljem, kui lasi küttesüsteemi puhastada ka oma Tallinna majas.


Koli targalt! - Adduco OÜ\nAdduco OÜ | Koli targalt! - Adduco OÜ\nKolides võid üllatuda, kui palju asju on aastatega tegelikult kokku kogunenud. Seega tähendab kolimine ka osati otsustamist, mis jääb alles ja mis mitte. Tähelepanelikkus ja täpsus on olulisel kohal.\nLisaks ei oska suur osa inimesi ette kujutada kui suur energia- ja ajakulu on kolimine. Nimekirjade koostamine, kastide tassimine, mööbli lahti ja kinni monteerimine – see kõik nõuab aega ja lisaks ka füüsilist vastupidavust. Kolimisteenuse kasutamise eeliseks ongi see, et kolijad on sellise koormusega igapäevaselt harjunud.\nNipid edukaks kolimiseks\nNimekirja koostamine – kogu vara peaks saama üles kirjutatud. Tänu nimekirjale läheb kolimine lihtsamalt.\nPakkematerjale telli varuga – asju on üldjuhul rohkem, kui oskad eeldada. Umbes kahetoalise korteri tarvis läheb 30-50 kasti. Veendu, et sul oleks olemas piisavalt kaste ja teipi, lisaks käärid, markerid, pakkekile, ajalehepaberid, mullikile jne.\nMarkeeri uue elukoha toad värvide kaupa – antud info tuleks lisada ka kõikidele kastidele, et kolijad teaks kuhu antud kast toimetada. Kindlasti tasub kastile märkida ka seda, kas sees olevad esemed võivad kergelt puruneda.\nKasuta pakkimisel loogikat – näiteks voodiriided ühes kastis, raamatud teises, kööginõud kolmandas jne. Ära paki ühte kasti üle 50 eseme. Raamatud tasub paigutada väiksematesse kastidesse, et oleks kergem transportida.\nPaki aegsasti – mida enam asju on enne kolimispäeva pakitud, seda vähem tekitad endale stressi. Soovi korral võid lasta asjad pakkida ka kolimisteenuse pakkujal, kuid seda tuleb anda neile ette teada.\nKoli targalt – nii hoiad kokku aega ja raha. Kolimine võtab palju energiat, kuid eelnevad nipid aitavad seda muuta lihtsamaks. Kolimisteenuse kasutamisel on eeliseks aastatepikkune kogemus ning harjumus teha seda igapäevaselt. Tee kolimine lihtsamaks ja küsi pakkumist Adducolt.\nSoodsalt toimetada kolimiskaupa kesk-Euroopast (Austria, Slovenija, Slovakija Ungari Tšehhi, Poola, Läti, Leedu) – Eestisse


Kuidas sulgeda kiibikott selle voltimisega | l-groop.com\nKuidas sulgeda kiibikott selle voltimisega\nKui teil pole kotiklamber , siis on teie žetoonide värskena hoidmiseks mõned võimalused. Lihtsaim viis selleks on pärast üleliigse õhu välja sundimist voltida koti ülaosa mitu korda enda kohale. Sel juhul hoidke oma laastud voldid allapoole ja asetage voldide kohale raske ese, et kott oleks suletud. Teine võimalus on enne nurkade ülaosale paar kihti kokku voltida nurgad koti keskosa poole. Seejärel kleepige pöidlad nurgavoldidesse ja keerake need üle koti ülaosa, et tekiks õhukindlus.\nLihtsa voldi loomine\nÕhu eemaldamiseks asetage kott alla ja siluge kott välja. Raputage kotti pisut, et laastud saaksid koti põhja kinnituma. Seadke oma krõpsude kott selga nii, et silt oleks ülespoole. Siluge koti ülemine osa 3-4 korda allapoole, kuni see on tasane. Koo koti põhjast ülespoole, et eemaldada liigne õhk kotist. \nSee meetod on lihtne, kuid see ei hoia õhku välja, kui hoiate ava raske eseme all.\nMida rohkem on kotti õhku, seda kiiremini jäävad teie kiibid seisma.\nPöörake koti avaus enda peale. Pöörake kotti nii, et koti avamine oleks suunatud teie poole. Haarake avatud otsa nurgad nimetissõrmega koti peal ja pöidlad alt. Koti sulgemiseks voldi koti ülaosa 1–2 tolli (2,5–5,1 cm) enda peale. \nJätkake koti voltimist 1–2 (2,5–5,1 cm) kihina. Kui olete oma esimese voldi lõpetanud, vajutage piki õmblust, kuhu voldite. Seejärel libistage pöial voldi alla ja haarake koti ülaosast. Looge täiendav voldik, mis on sama suur kui teie esimene voldik. Korrake toimingut, kuni olete loonud 5-6 voldi. \nPärast iga voltimist vajutage koti ülaosa alla, et see suletuna püsiks.\nHoidke kott tagurpidi peal. Võtke oma kott ja pöörake see tagurpidi, nii et voldid oleksid koti põhjas. Teie žetoonikott peaks automaatselt kokku volditud olema. Et voldid aja jooksul lahti ei saaks, asetage voldide peale vaas, kauss või midagi rasket, et need ei kaoks. \nTeie voldid võivad aeglaselt muutuda, kui te neid üldse ei kaalu.\nTugevama voldi tegemine\nAsetage kott lauale ja ülaosa tasandage üleliigse õhu eemaldamiseks. Raputage oma kotti natuke, et kotti põhjas olevad laastud koguneksid. Asetage kott tasasele pinnale ja asetage see selga nii, et silt oleks ülespoole. Seejärel tasandage koti ülemine pool peopesaga. Tehke seda 4-5 korda, et koti küljed kortsuda. \nSee meetod loob parima tihendi, kuid see nõuab natuke rohkem tööd. Samuti vajate tühja kotti rohkem, nii et kui kott on enamasti täis, ei pruugi te seda teha.\nSeda meetodit on tõesti raske välja tõmmata, kui teil on väiksem kott krõpsu. Parem on lihtsalt väiksemate kottide kokkuklapitamine.\nVoldi koti ülanurgad keskelt poole, nii et need vastaksid. Hoides kotti tasaselt, voldi avatud otsa iga nurk koti keskosa poole. Pöörake mõlemad nurgad allapoole nii, et mõlemad nurgad vastaksid koti avausest 2–3 tolli (5,1–7,6 cm) allapoole. \nVoldi ülaosa (2,5 cm) üle nurkade. Hoidke oma nurki tasasena, kui näpistate koti ülaosa ühenduskohtades, kus nurgad hakkavad koti keskosa poole allapoole kalduma. Voldi koti ülaosa (2,5 cm) ettevaatlikult üle nurkade ülaosa. \nKoti hoidmine ei tohiks olla keeruline. Lihtsaim viis seda teha on kasutada keskmisi, sõrmuseid ja roosakaid sõrmi, et need klappimise ajal lauale suruda.\nJätkake koti ülaosa voltimist, kuni teil on 2-3 kihti. Võtke oma voldi ja korrake protsessi. Haarake esimese voldi ülaosast ja looge teine voldik, mis on sama suur kui esimene kiht. Korrake seda protseduuri, kuni olete loonud 2-3 kihti. Selle toimimiseks peab teie voldide all olema vähemalt üks tolli (2,5 cm) nurkadest. \nSuruge peopesa tasaseks koti volditud osadesse.\nPange pöidlad nurgaklapidesse ja pöörake koti ülaosa ümber. Koti sulgemiseks hoidke koti ülaosas olevaid voldid nimetuse, keskmise, rõnga ja roosade sõrmedega allapoole. Pange pöidlad nurkade ja koti vahele. Tõstke kott üles ja lükake oma voldid allapoole, tõmmates samal ajal nurki üles, et koti ülaosa ümber pöörata ja see ise kinni panna. \nPõhimõtteliselt hoiab kott suletud nurkade ja ülaosas paiknevate voldide vahelise pinge all.\nKui kott laastud on avatud, hakkavad need halvasti minema. Tarbige oma žetoone järgmise 1-2 nädala jooksul, et neid värskena nautida.\nKuidas Nachost süüaKuidas teha küpsetatud kartulikrõpseKuidas teha prantsuse sibulakastmistKuidas teha Lay Chips päevalilleõligaKuidas teha mikrolaineahju kartulikrõpseKuidas teha kartulikrõpseKuidas teha maguskartulikrõpseKuidas teha tortilla laastu


Kaed haiget liigestes,\nLupus erythematosus. Lisaks võib laps olla väsinud ja nutune, mõnikord on ka palavik ja nahalööve. Vananedes hakkavad siiski kõigil luud hõrenema. Mida teha, kui parem- ja vasakpoolsete liigeste haigus on? Põlvesirutust võib teha toolil istudes. Raynaudi sündroom.\nSee kehtib: Atelieritöötajad Raskete esemete kandjad nt käigud Kaed haiget liigestes, kes on oma elu sidunud professionaalse spordiga Tunneli sündroom - esineb kesknärvi kokkusurumise tõttu see paikneb luude seinte ja käe ristsuunalise sideme vahel.\nKui valu ei saa ületada Kaed haiget liigestes harja hakkab paisuma, muutub nahk siniseks, pöörduge kohe spetsialistide poole. Kui te teate, et selle randme tingimuse põhjuseks on käte vigastus, siis peate muidugi võtma ühendust hädaabiteenistusega.\nTavaliselt sisaldab randmevastase põletiku leevendamiseks ettenähtud ravimite arv selliseid vahendeid neid võib kirjutada süstides ja tablettides : Hüdrokortisoon Indometatsiin Ibuprofeen See on ainult narkootikumide soovituslik loetelu. Sõltuvalt randme põletikust ja selle põhjustamisest põhjustab arst konkreetse juhtumi jaoks soovitud ravimi. Kui põletikuline protsess käes ei ole veel kroonilisse staadiumisse jõudnud, siis pärast peamist ravikuuri määratakse patsiendile füsioteraapia: Ultraheli Laserteraapia Löögilaine ravi võib olla efektiivne Kaed haiget liigestes kaugelearenenud juhtudel ja olla ette nähtud Kaed haiget liigestes kohas Kui randme põletik on juba käimas, see tähendab, et sellel on krooniline vorm, antakse patsiendile reeglina massaaž pärast ravikuuri.\nTee külma kompressid soolasest veest või karjakasvatusest. Karpkala kõõluste põletiku ennetamine Randmepõletiku vältimiseks, kui teie elukutse on seotud manuaalse tööga, peate tegema mitmeid ennetusmeetmeid: Tööpäeva lõpus teostage regulaarselt harjutusi käte vastu randme kõõluste põletiku vastu; Töö ajal Kaed haiget liigestes laske käed ületada.\nHaiguse eripära on sümmeetria, s. Võib esineda igas vanuses. Kudede hävitamine põhjustab põletikulise protsessi. Kaed haiget liigestes igav valutav valu, liigesed paisuvad, käsi nahk muutub punaseks. Valu võib olla pidev või perioodiline, une järel on liikumise piirang.


Borås suunakood on 033. FFiktiivse telefoninumbri 1234496 ja suunakoodi 033 jaoks tuleb valida number 033 1234496. Borås asub Rootsi.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1234496, suunakoodi 033 (Borås) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 33 1234496. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 033.\nKui te ei asu Rootsi ja soovite helistada inimesele Borås, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Rootsi Riigi suunakood on +46 (0046), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Borås, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +46 33. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1234496, suunakoodi 033 (Borås) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 33 1234496.