Vimmel uurib, kus on taimede kodumaa - Tallinna Virmalise Lasteaed | Keskkonnatunnustused\nLasteaia õppemäng on loodud eesmärgiga, et õppeaias kasvavad taimed oleksid lastele natuke rohkem teada, kui ainult nende välimus või maitse. Mängu sisu on lihtne. Lastele on õppeaias üles pandud trükitähtedes kirjutatuna mängu juhis. Lapsed otsivad õppeaias taimede juurest QR-koode, avavad koodi ning loevad taime kohta (vajadusel õpetaja aitab) ja jätavad meelde samas kohas oleva taime pildi. Seejärel lähevad lapsed suure maakaardi juurde ning otsivad üles koha, kust taim on pärit. Jätavad selle koha meelde ning valivad väikeste fotode hulgast vajaliku taime foto ja asetavad selle kaardil õigesse kohta.\nQR-koodiga taime kohta lugedes ning maakaardilt nende kodumaad otsides saab lastega rääkida erinevatele piirkondadele omasest kliimast. Kuidas need taimed üldse meieni jõuavad ja mida tähendab see keskkonna jaoks, kui taim või tema vili jõuab meieni näiteks Euroopast või hoopis üle ookeani Lõuna-Ameerikast või kuskilt Aafrikast või hoopis Aasiast.\nAntud õppemäng on innovaatiline, kuna kasutatakse lihtsalt meetodit nagu QR-kood (säästetakse paberit), mis annab võimaluse õpetajatele mängu edasi arendada vastavalt laste võimetele ja oskustele, kuid samas tegevust läbi viia õppeaias päris looduse keskel. Mängu saab kohandada ka lapsevanematega üritusteks. Esimest korda viidi mäng läbi koos vanematega 2021. aasta sügisel vanavanemate päeva tähistades. Samuti on mängu võimalik tutvustada naaberlasteaedade õpetajatele, samuti lastele ning kutsuda külla koolide algklassi lapsi mängu mängima.


RochestersMovieFest - miks John Travolta nüüd kiilaka väljanägemise järele läheb - cinemablend\nMiks John Travolta nüüd kiilaks läheb?\ntume juuksepea on kuulus olnud 1970. aastatest alates Tere tulemast tagasi, Kotterkuni Laupäevaõhtune palavik. Kuid Travolta otsustas hiljuti pea maha ajada. Ta ei teinud seda uue rolli, vaid uue elu väljanägemise pärast. (Ikka nüüd, kui ta on kiilas, mõtlen, et ta on valmis Bruce Willise kaksikut milleski mängima.) Travoltalt küsiti, kas vastab tõele, et tema sõberinspireeris kiilakat pilku ja tema vastas nii:\nNoh, [Pitbull oli] üks minu inspiratsioonidest, kindlasti. Ma mõtlesin, et ma tegin seda, mul oli selline film nimega Armastusega Pariisistaastaid tagasi. Kuid teate, ma ei mõelnud seda kunagi täiskohaga välimusena kanda ja siis ütles mu pere: 'Miks te ei raseeri seda uueks aastaks?' ja siis julgesin selle postitada oma Instagrami. See läks hulluks, viirusesse - mis oli palju rohkem kui ma kunagi oodanud olin ja see tegi pealkirju. Nii et ma tundsin end nagu Zoolander või midagi, teate, ja ma lähen selle poole.\nZoolander? See näib olevat uusaasta postitus, mis pälvis palju tähelepanu ja võib-olla näitab see tema sinise terase välimust:\nLoodan, et kõigil oli tore uusaasta!\nJagatud postitus John Travolta (@johntravolta) 6. jaanuaril 2019 kell 15.08 PST\nTundus, et see foto pani fänne tol ajal rääkima, paljud hindasid tema uut välimust. (Ma pole ainus, kes nägi Bruce Willist; mõned fännid soovitasid John Travoltal temaga liituda Pulp Fictionkaasstaar).\nJohn Travolta intervjuu järgi JA , Avaldas Pitbull uut ilmet suhteliselt vähe. Kuid 14. detsembril tutvustas John Travolta TCL Hiina teatris oma käe- ja jalajälgide tseremoonial oma sõpra Armando Christian Perezi ehk Pitbulli. Sisse see foto , On Travoltal kindlasti täis juukseid.\nVaid mõni päev tagasi näitas John Travolta taas oma kiilast välimust Instagrami foto koos Mariah Careyga:\nTänavune Glocki pidu oli lööklaine ja nii oli ka Mariahi esinemine!\nJagatud postitus John Travolta (@johntravolta) 2. veebruaril 2019 kell 18.04 PST\nJohn Travolta võib nüüd kiilaka ilme omaks võtta, kuid tõenäoliselt raputab ta tulevaste rollide jaoks huvitavamaid parukaid. Tal on varem olnud hullumeelseid soenguid, eriti aastal, aga ka Pulp Fiction, tema hiljutine film Gotti(foto üleval) ja selle, mida ta just mainis,, mis näitas teda kitsejaga kiilas. Siin on see pilk 2010. aasta filmist:\nJohn Travolta ei tee praegu sama kitsekarva asja, kuid näib, et ta kasvab välja halli värvi habe. Ta on 64-aastane ja see on ilmselt üks tema parematest välimustest, nii hea talle.\nJohn Travolta andis oma kiilasintervjuu, kui käis koos pojaga Super Bowlis. Mida ta filmi rindel tegi? Tal on viimasel ajal olnud kivine aeg -. Tundub, et 2019. aastal on tal paar filmi järeltootmises, sealhulgas Kauplemisvärv, Mürgiroosja Põder. Tutvuge meie teatega selle aasta teatrite poole.\nMiks Alita: lahinguingli silmad on nii suured, väidab Robert Rodriguez\nSmallville’i Kristin Kreuk reageerib Lana Langi liitumisele noolekülaga\nMiks Keira Knightley ilmselt Kariibi mere piraatide teises filmis ei ilmu\nChris Pine kajastab Anton Yelchini salajast filmi 'Star Trek Beyond'\nHayley atwell Ameerika kaptenis\nharley quinn klassikalise kostüümi enesetapurühm\nmatt damoni märk wahlberg kõrvuti\nmillal on järgmine poissmeeste episood\ngeipaar Ameerika õudusloos\nterminaator vs terminaator 2\nMida Jojo küüliku näitleja nüüd teeb\nMiks Macauley Culkin enam üksinda kodus ei vaata\nKõigi aegade 6 suurimat Tom Cruise'i filmi on ...\nKummaline viis Kurt Russell mõjutas Jennifer Jason Leighi vihkava kaheksa ajal


Gratitude | Kinkekaart\nGratitude Services kinkekaart\nPakume võimalust tellida rahalises väärtuses kinkekaart Gratitude Services teenuste ostmiseks. Kinkekaardi miinimumsumma on 35€ ning saame selle teha täpselt selles summas, mida soovite. Kinkekaart sobib hästi nii hooldus- kui ka suuremahulisemate renoveerimisteenuste tellimiseks. Hauaplatsi ning tellimuse andmed täpsustab meile hiljem juba kingisaaja. Kinkekaardi saamiseks võtke palun meiega ühendust kas helistades 527 4846 või e-kirja teel info@gratitudeservices.com.\nⒸ2021 Gratitude Services OÜ info@gratitudeservices.com Telliskivi tn 60/1, 10412, Tallinn


Meie hulgast on lahkunud Viljo Saldre (5.02.1952-16.10.2020), näitleja ja lavastaja, kaht Eesti teatrit direktorina juhtinud mitmekülgne teatriinimene.\nTallinnas kunstnike peres sündinud Viljo Saldre astus pärast keskkooli lõpetamist 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialale, diplomi sai ta 1977. aastal. Teatrihuvi oli teda õpingute ajal viinud Vanemuise teatri õppestuudiosse, mille ta lõpetas 1976. aastal. Tema lavadebüüdiks olid väikerollid Jaan Toominga lavastatud "Musketärianas" (1974). Kohe järgnesid ka esimesed suuremad rollid mitmetes Eesti teatrilukku jäänud Jaan Toominga lavastustes: Kusta ("Põrgupõhja uus Vanapagan" 1976), Isa ("Veli Joonatan", 1976), Maciej Chelmicki ("Polonees 1945", 1976). Vanema põlve lavastajatest jõudis Saldre teha kaasa Epp Kaidu (Karl, "Elu tsitadellis"; Karu, "Tavaline ime", mõlemad 1976) ning Kaarel Irdi lavastustes (Jaan Tamm, "Ma langesin esimesel sõjasuvel", 1979).\n1980. aastal debüteeris Viljo Saldre lavastajana, tuues Vanemuises lavale Mihkel Tiksi esiknäidendi "Lahtihüpe", mida mängiti edukalt mitu hooaega. Samal aastal siirdus ta administratiivtööle Vanemuise korraldajadirektori ametis. Aastatel 1982-1983 töötas ta Kultuuriministeeriumi repertuaarikolleegiumi peatoimetajana. 1983. aastal jätkus tema loominguline tegevus nii lavastaja kui näitlejana Viljandi Ugalas. Tema lavastuste hulgas on nii maailmklassikat (Čapeki "Valge katk", 1984; Ibseni "Nora", 1985; Rolland´i "Giljotiin Dantonile", 1987) kui ka lastelavastusi (Kiplingi ja Süvalepa "Kass, kes kõndis omapead", 1981 Vanemuises ja 1983 Ugalas; Undi, Viidingu ja Rannapi „Kolm põrsakest ja hea hunt”, 1985; Kirkegaardi ja Saldre "Meil on ninasarvik Otto", 1987), mitmetele lavastustele kirjutas ta ise ka dramatiseeringud. Saldre Ugalas tehtud rollidest väärivad nimetamist eelkõige kaks suurt peaosa Shakespeare´i draamades (Claudius "Hamlet", 1984; Jago "Othello", 1986), aga ka Paul Cramer (Feuchtwangeri ja Undi "Vennad Lautensackid", 1985) ning Johan Ludvig Heiberg (Enquisti "Vihmausside elust", 1986). Aastatel 1989–91 töötas Viljo Saldre Ugala teatri asedirektorina. Pärast teatrist lahkumist tegutses ta tõlkija ja kirjastajana.\nSel pühapäeval, mil jätame Viljo Saldrega hüvasti, toimub tema viimases koduteatris Ugalas lastelauliku esitluskontsert, mille avab Üllo Kauri viisistatud laul Viljo Saldre sõnadele Ugala lastelavastusest "Meil on ninasarvik Otto".\nJa mõnikord sa mõtled, et kõik on ainult mängult,\nsee maailm ja see elu ja see kõik, mida sa näed.\nKuid maailm ongi päriselt ja päris ongi mängult\nja mänguasjad pole kõik, mis hoiad endal käes.\nÄrasaatmine 25. oktoobril kell 13 Tartu Krematooriumist.


Idapartnerlus sõja ja unistuse vahel\nEuroopa Liit on püüdnud viimased paar kümnendit Venemaad enesega sisulisele dialoogile kutsuda. Nüüdseks on selge, et see polnukski võimalik, ületamatu lõhe ühelt poolt Venemaa ja teiselt poolt Euroopa Liidu poliitilises lähenemises tuli üksnes ilmsiks. Ajal, mil Venemaa on näidanud, et on valmis minema oma eesmärkide saavutamiseks sõjani, püüab Euroopa Liit endiselt lahendada olukorda läbirääkimiste, terve mõistuse ja „Euroopa unistuse” abil.\nPraegu, 2014. aasta aprillis, käib endiselt aktiivne diplomaatiline asjatamine, et pingelist olukorda Ukraina ümber maandada, ning loodetavasti see ka õnnestub. Ometi on selge, et isegi konflikti enama eskaleerumiseta on olukord Euroopas muutunud ning põhjalikumaid järeldusi nende muutuste sügavusest saab anda alles tulevik.\nNagu viimased kuud ja nädalad on näidanud, muutub olukord Ukrainas kiiresti. Nii on ka praegu täiesti ennustamatu asjade kulg Ukraina puhul. Endiselt ei saa välistada võimalust, et pärast kiiret ja ülbet Krimmi annekteerimist võtab Venemaa ette ka Ukraina ida- ja lõunaosa. Igal juhul üritab Venemaa kindlasti teha kõik, et hoida ka otseselt vägesid sisse viimata seal pingeid ülal. Selle elavaks kinnituseks on Venemaa poolt piirkonda saadetud tüliõhutajad.\nParadoksaalsel kombel võib tegelikult eeldada, et üks suur eesmärk, mille nimel Putini Venemaa kogu selle, juba kuid kestnud pahanduse kokku on keeranud – Euraasia liit – on saanud väga tugeva hoobi. Ukraina, mis pidanuks olema selle ühenduse kroonijuveel, on igal juhul läinud. Vaimustunud hüüdeid Venemaa-poolsele Ukraina okupeerimisele pole kostnud ka Kasahstani poolt. Hiljutisel ÜRO Peaassamblee Ukraina resolutsioonihääletusel olid nii Armeenia kui ka Valgevene nende kümmekonna riigi hulgas, kes Venemaa seljataga seisid. Samas on Valgevene oma Ukraina-suunalistes avalduses olnud pigem tasakaalukas. Sõpru ei ole Venemaa endale igal juhul juurde saanud.\nUkraina piirivalvurid Transnistria piiripunktis Odessa lähedal 13. märtsil 2014. Dnestriäärne Moldaavia Vabariik kuulutas end Moldovast sõltumatuks 1990. aastal, kuid rahvusvaheliselt ei ole keegi tema iseseisvust tunnustanud. See poole miljoni elanikuga (peamiselt venelased, moldovlased ja ukrainlased) kitsas maariba on viimastel nädalatel tõusnud poliitilise tähelepanu keskpunkti. Foto Scanpix\nVenemaa võimuladviku käitumise kõrval on üks huvitav aspekt kahtlemata see, mida arvab Vene kodanikkond, Vene õhuke kodanikuühiskond agressioonist, aga ka Ukraina valikuvabadusest tervikuna. Krimmi sündmuste eskaleerudes võis esialgu püstitada küsimuse, kas Venemaa jõhker käitumine võiks mõjuda katalüsaatorina ühiskonna demokratiseerumisel. See on asi, mida Putin ilmselt kõige rohkem kardab. Või kujuneb tendents hoopis vastupidiseks ja tuult saab tiibadesse suurrahvuslus? Oleme küllap ka oma ajaloolise kogemuse ja viimastel kümnenditel toimunud arengute kiuste ikka lootnud, et Venemaa siiski muutuks, muu hulgas tema imperiaalne eneseteadvus. Nagu näeme viimase aja arengutest, on Kreml olnud väga jõuline ühiskonnas ühe ja ainsa arvamuse juurutamiseks ning igasugu protestivaimsuse allasurumiseks. Vähestki sõltumatut ajakirjandust püütakse lämmatada, kõige markantsemad näited on lenta.ru peatoimetaja väljavahetamine ning telekanal Dožd majandusraskused. Selget keelt räägib ka hiljuti Duumasse viidud seaduseelnõu, mille kohaselt võiks sanktsioneerimata miitingul poole aasta jooksul kolmandat korda kinnipeetu viieks aastaks vangi mõista. Eriti kurioosne on aga Putini 18. märtsi kõnest ajendatud nn rahvusreeturite vastane kampaania. See massiivne surve, oskuslikult läbiviidud propaganda on ka oma mõju avaldanud – Venemaa tegevust Ukraina/Krimmi suunal on toetanud järjest suurem osa elanikkonnast.\nOmeti on Vene agressiooni vastu Venemaal ka üksjagu protestihääli. Krimmis toimuva vastu on välja astunud mitmeid kultuuritegelasi, 15. märtsil toimus Moskvas ka ligi 50 000 osalisega meeleavaldus Kremli poliitika vastu. Ka võib arvata, et ajupesus kasvanud toetus Kremli liinile ei pruugi sanktsioonide, aga ka lihtsalt Venemaa edasise isoleerimise ja sellest tulenevate majanduslike arengute mõjul kuigi kaua kesta.\nMillised järeldused peaks viimase poole aasta jooksul, aga eriti viimasel kuul lahtirullunud olukorrast tegema Euroopa Liit?\nEuroopa Liit on saanud viimaste kuude jooksul Ukraina ümber toimuva eest kõvasti materdada. Ennekõike on kriitikatule all olnud Euroopa Liidu suutmatus viia ellu jõuliselt ühist välis- ja julgeolekupoliitikat. Venemaa viimased sammud on selle taas proovile pannud. Samas tuleb möönda, et Euroopa Liit on oma sammudes viimastel nädalatel näidanud rohkem hambaid, kui veel mõni kuu tagasi üldse keegi uskunud oleks. Aga ei ole ka vaja luua illusioone – status quo säilimisel Ukraina suunal on raske oodata mingeid edasisi sanktsioone. Tahaks küll väga loota, et ka sel puhul ei unustata Venemaa käitumist ning ei jõuta tagasi jälle business as usual juurde. Oluline on siin ka koordineeritud tegevus USAga.\nKõvasti kritiseerida on saanud ka Euroopa Liidu idapartnerluspoliitika ise, ennekõike ebaproportsionaalse piitsa ja prääniku vahekorra tõttu. Ehk teisisõnu, samal ajal kui nõudmised ja väljakutsed idapartnerlusriikidele on väga suured, ei ole Euroopa Liidu poolt pakutav tegelikult piisavalt ambitsioonikas ega atraktiivne. Saab ainult nõustuda sellega, et poliitikal on puudu ambitsioonikusest ja motivatsioonist sihtriikidele, kuivõrd idapartnerlus ei paku liitumisperspektiivi. Kogu poliitika on olnud rajatud europotsentristlikule eeldusele, justkui oleks EL juba iseenesest sedavõrd atraktiivne, et idapartnerluse riigid tahavad tulla lähemale iga hinna eest.\nMis edasi? Laiemas plaanis on tulevikuks kindlasti väga oluline see, et Euroopa Liit suudaks sellest kriisist tõesti õiged järeldused teha ja õppida, ning et Euroopa Liidu naabruspoliitika sellest tugevamana välja tuleks. Kuidas seda kõige paremini teha, selles osas seisab ilmselt põhjalikum sisekaemus alles ees. Vajaduse muutuda sedastab ka 27. märtsil avalikustatud Euroopa naabruspoliitika eduaruanne. Selles valguses on ülioluline, et uus, 2014. aastal valitav Euroopa Parlament ning samuti sel aastal ametisse astuv uus Euroopa Komisjon naabruspoliitikat ambitsioonikalt ellu viiks ja vastavalt muutunud olukorrale ka kohandaks. Karta küll on, et selle kõige suurema sammu tegemine – liitumisperspektiivi andmine – sumbub, nagu senigi, liikmesriikide omavahelisse komakemplusse.\nParim viis selle suure sammu astumisele hoolimata kõigest lähemale jõuda, on teha korralikult ära need tuhanded teised väiksemad sammud, mis seisavad partnerriikide ees nende eurointegratsiooni rajal. Kindlasti ei tohi alahinnata ja kõrvale heita seda tööd, mis on juba käivitunud või saavutatud. Idapartnerlus kogu oma mitmekesisuses on märksa sitkem ja elujõulisem, kui esmapilgul paistab. Peamised tugisambad kogu protsessis on endiselt assotsiatsioonilepingud (sh sügav ja laiaulatuslik vabakaubandusleping DCFTA) ning viisadialoog. Sealjuures on selge, et kogu idapartnerluspoliitika on üles ehitatud eeldusele, et areng on pikaajaline, millest tulenevalt peab see olema rahulik. Meil ei ole võimalik rääkida praegu ühegi assotsiatsioonilepingu tegelikust positiivsest mõjust nendele ühiskondadele, sest ükski leping ei ole veel jõustunud. Selleks peavad olema teatud eeldused – ennekõike partnerriikide endi poliitiline tahe, aga samuti Euroopa Liidu poliitiline ja finantstoetus ning muidugi stabiilsus neis riikides endis.\nSuurendada oleks vaja ka liikmesriikide koordineeritud panust. Selleks peaks aga kogu idapartnerluse meetmete valik muutuma paindlikumaks. Olgu näiteks toodud kahepoolset suhtlust toetav ja regionaalset koostööd edendav idapartnerluse mitmepoolne mõõde. Siiani ei ole selle teemaplatvormid (demokraatia ja hea valitsemistava, majandusintegratsioon, energeetikajulgeolek ning inimestevahelised kontaktid) ning mitmepoolne koostöö päriselt täitnud algselt püstitatud ootusi. Ometi oleks just see üks võimalus, mille kaudu saaks senisest rohkem kaasata liikmesriike ja kanaliseerida nende tegevusi ELi eesmärkidesse. Mitmepoolne lähenemine peab olema sidustatud kahepoolse mõõtmega juba kas või rahastamist silmas pidades. See annaks ka võimaluse tuua liikmesriike nende tegevustes senisest enam Euroopa Liidu tervikpoliitika juurde.\nPolitseinikud lahutavad venemeelseid ja venevastaseid, et hoida ära omavahelisi kokkupõrkeid Thbilisis 27. märtsil 2014. Venemaa Ukraina-poliitikat ja USA Venemaa-vastaseid sanktsioone kritiseerivate aktivistide vahel toimunud rüseluse käigus peeti Gruusia pealinnas kinni kaks inimest. Foto: Scanpix\nVõimalikele kontseptuaalsetele muutustele lisaks tuleb esile tõsta ka väga akuutsete päevapoliitiliste eesmärkide saavutamist. 21. märtsil kirjutati alla Euroopa Liidu ja Ukraina assotsiatsioonileppe poliitilisele osale, suuremahulise majandusosa allkirjastamine järgneb loodetavasti õige pea pärast Ukraina valimisi. Isegi kui Venemaa ei liigu enam edasi Ukraina territooriumil, on selge, et Ukrainal seisab ees üliraske, ülikulukas ja väga pikaajaline ülesehitusprotsess, milleks on tarvis ühtset Ukrainat. Ja väga suurt toetust ja ka kannatlikkust Euroopa Liidu poolt. Kindlasti on ülioluline, et praeguste Ukraina arengute valguses ei unustataks ära teisi idapartnerlusriike. Ennekõike käib jutt Gruusiast ja Moldovast. Hiljutine Euroopa Ülemkogu otsus kahe viimasega assotsiatsioonilepingud juba juunis allkirjastada on väga kiiduväärt. Keskseid teemasid sel aastal mõlema riigi jaoks on kindlasti lepingutega seonduv kommunikatsioon. Eriti haavatav paistab olevat Moldova, kus sügiseste valimiste tulemus ei pruugi just tõsta riigi eurointegratsiooni tempot. Lihtsam tundub asi olevat Gruusias, kus eriti pärast 2008. aasta sõda ei ole riigi strateegilises valikus justkui küsimust. Ometi pole pilt sugugi nii must-valge. Ka Gruusias valitseb kogu eurointegratsiooni osas mitmeid väärarusaamu. Selle kõige juures peab arvestama ka erakordselt efektiivset ja küünilist Venemaa-poolset propagandapealetungi, mis oskab suurepäraselt instrumentaliseerida ühiskonnas valitsevaid väärarusaami, olgu näiteks toodud kas või seksuaalsete vähemuste teema. Oleme ka oma kontaktides idapartnerluseriikidega täheldanud Venemaa propaganda väga suurt mõju.\nIseküsimus on suhete saatus eurointegratsiooni rajalt kaugenenud Armeenia, väheambitsioonika Aserbaidžaani ja muidugi Valgevenega. Küsimuse võti asub paljuski ka Ukraina edasises saatuses ning Gruusia ja Moldova käekäigus.\nKas idapartnerlusriikidel on lootust? Lõpuks on nad ju varsti pea 25 aastat virelenud ning loodetud demokraatlikku ning majanduslikku õitsengut ei ole saabunud. Vastus on siiski vaid üks – on küll. Parim, mis idapartnerlusriikidega saaks juhtuda, on see, kui vähemalt üks neist suudaks tõesti edukas olla. Idapartnerluspoliitikas selleks seatud mehhanismid annavad igati korraliku teekaardi. Kuid Euroopa Liit peab tingimusliku poliitilise ambitsioonikuse ja finantstoetuse kaudu näitama, et tal on tõesti tõsi taga. Edu saavutamiseks peab olema ka hästi palju aega ja kannatlikkust, mitte midagi ei juhtu üleöö. Ja ennekõike peab selleks olema võimalik rahulik areng.\nMarge Mardisalu-Kahar on\nEesti Idapartnerluse Keskuse juhataja


Punane koer - Lastefilmid - Just Film\nRed Dog | Red Dog\nRežissöör: Kriv Stenders\nAustraalia väikeses isoleeritud linnakeses lamab hooletu pauka nimega Punane koer ning elab oma elu viimaseid hetki. Samal ajal, kui linnarahvas peab koerakese üle valvet, räägivad nad kordamööda uustulnuk Tomile unustamatuid lugusid koera vägitegudest. “Punane koer” on südamlik, nostalgiline ja koomiline tants läbi unustatud Austraalia, kus mehed olid mehed, püksid olid püksid ja ringi lippas üksik koerake, kel oli võime ühendada terve kogukond.\n2011. aasta Just Filmi parimaks lastefilmiks kuulatatud „Punane koer,“ on tõstnud väljamüüdid saali publiku ootused kõrgele. Terve filmi jooksul korraga naerda ja nutta saanud vaataja lahkub kinost aga oodatumast veel parema elamusega.\nLääne-Austraalias olevas Dampieri linnakeses toimuva filmi peategelane on Punane Koer. Suure südame ja nime saanud punase teetolmuga kaetud karvastiku järgi, teeb selle linnaga midagi sellist, mida üheski suurlinnas ei saaks olemas olla. Ta liidab kogu linnarahva kokku, ta näitab et igaühel neist on oma koht ja ta kuulub neist igaühele. Ta on valmis kuulama tüütuid jutte Itaalia elust, mida keegi teine ei viitsi kuulata, ta toob naeratuse suule mehele, kes pole aastaid naeratanud ja mida kõike veel. Ometigi leiab ka tema ükskord oma tõelise peremehe, Johni (Josh Lucas), kes leiab filmi jooksul endale armastatu, Nancy (Rachel Taylor).\nKoerafilme on meist igaüks ju palju näinud, kõik need oma omamoodi liigutavad ja armsad. „Punase koera,“ võlu seisnes aga minu jaoks selles, et see näitas rohkem koera tundeid oma peremehe vastu, kui peremehe armastust koera vastu. Kui varem oleme näinud filme, kus on peremees valab pisaraid koera haual või surivoodil (kasvõi „Marley ja mina,“ või vana hea „Lassie,“), siis „Punases koeras,“ on just vastupidi. Pärast seda, kui Punase Koera peremees mootorrattaõnnetuses hukkub, siis on just vaene väike koerake see, kes oma peremeest koduukse ees mitu-mitu päeva ootab. Veel südantlõhestavam on vaadata, kuidas ta pärast seda pool Austraaliat ja killukese ka Jaapanist läbi otsib, peaasi et jälle oma peremehe juurde saada. Kui teised koerad on kuulsaks saanud laste päästmise või muu kangelasliku teoga, siis Punane Koer on üle maailma tuntud hoopis teistmoodi. Justkui koer-Forrest Gump’ina tuleb ta aga pärast aastapikkuseid otsirännakuid Dampieri tagasi.\nFilm lõppeb pisaraidkiskuva momendiga, kui Punane Koer ise ära sureb. Esmalt terve linna ennast otsima pannud, leitakse ta oma peremehe haualt. Tavafilmis võiks küll mõelda, et see on issand-jumal-kui-imal stseen, kuid kui tegemist on tõestisündinud looga, ei saa seda filmitegijatele ette heita.\nÜks pisiasi, mis mind filmi puhul häiris, olid stseenid, kus Punane Koer Punase Kassiga võitles. Kui terve film on tehtud tõetruult ja realistlikult, tõestisündinud lugu jutustades, siis see koht ei sobinud sinna üldse.\nSellegipoolest olid näitlejad väga hästi valitud ja oleksid nendesse rollidesse justkui loodud. Tõepäraselt ja ülepingutamata jutustab film meile inimese ja koera suhetest täpselt nii nagu nad on. Kassiarmastajaid koeraarmastajteks pöörates ei jää ükski süda külmaks ega ükski silm kuivaks. Kes ealeski julgeb kahelda väites, et koer on inimese parim sõber, siis pärast seda filmi on vastuvaidlemine võimatu.\nMon 21.11.2011 19:00 Solaris Kino, Saku saal\nPühap 27.11.2011 19:00 Solaris Kino, Nokia saal


Avaldused vaadatakse läbi nende laekumise järjekorras. Tagatiseta väikelaenud; vajan laenu 5000 tagatiseta. lõike alusel maksmisele kuuluvat osa sisse nõuda, katavad teised osanikud puudujääva võlaosa võrdeliselt oma sissemaksete suurusega, kui ühingulepinguga ei ole ette nähtud teisiti. lõikes sätestatud alusel vastutavad lisaks aktsionäridele ka isikud, kelle arvel aktsiaselts asutati. Kui pappi on vähem, siis tuleb elada nii, nagu raulir soovitab, kui rohkem, on arukas minna üle Offf elustiilile. Osade ja aktsiate nimiväärtuste ümberarvestamise tulemi ümardamisel ei ole õiguslikku tähendust. lõikes sätestatut ei pea järgima, kui osanike koosoleku protokoll on notariaalselt tõestatud või kui otsustatakse juhatuse liikme ametiaja pikendamist. Avalduse tagasivõtmiseks tuleb registripidajale esitada notariaalselt kinnitatud avaldus, milles näidatakse ära tagasivõtmise põhjus. lõikes nimetatud hääled ning koosolek ei ole seetõttu otsustusvõimeline, kutsub juhatus päevakorda muutmata kokku uue koosoleku, mis on pädev otsuseid vastu võtma koosolekul esindatud häältest sõltumata. Annan eraisikule laenu; olemasolevate laenude refinantseerimine. Omandav ühing võib olla olemasolev või uus ühing. mul ka pass ja ID kaarti ei ole teinud. lõikes nimetatud dokumentidest viivitamatult ärakiri. lõikes nimetatud dokumentidega ning saada nende dokumentide ärakirju. lõikes nimetatu tagastamist osaühingule võib nõuda ka osaühingu võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõuet rahuldada osaühingu vara arvel. Mõne aja pärast saaksid ka aru, miks selliselt raha küsimine siin on suht koht tulutu tegevus. lõikes nimetatud teabe tsentraalse salvestamise süsteemis, võib jagunemislepingu avalikustada aktsiaseltsi kodulehe asemel selles süsteemis. Ühinemislepingu avalikustamisel aktsiaseltsi kodulehel peab see olema avalikkusele tasuta kättesaadav kuni üldkoosoleku lõppemiseni. lõikes sätestatut rikkuv tehing on tühine. Avalduse esitamiseks kohustatud isikud on kohustatud hüvitama täisühingule pärast maksejõuetuse ilmnemist täisühingu tehtud maksed, välja arvatud juhul, kui maksete tegemine vaadeldavas olukorras oli kooskõlas korraliku ettevõtja hoolsusega. lõikes nimetatud vähendamine ei puuduta juhatuse liikmega sõlmitud lepingu muid tingimusi. Äriregistrile esitatavale avaldusele lisatakse üldkoosoleku otsus põhikirja muutmise kohta, üldkoosoleku protokoll ja põhikirja uus tekst. Nõukogu liikme seisukoht peab olema antud kirjalikus vormis, kui põhikirjas või nõukogu töökorras ei ole ette nähtud teisiti. Ja ma ei ole ainus> kellel seda pole. Kui ikka muud moodi EI SAA tööle, siis on ju OK. lõike nõuetele mittevastavate osaliselt või täielikult võõrkeelsete dokumentide esitamisel juhindub registripidaja üksnes talle esitatud eestikeelsetest dokumentidest või tekstiosadest. Pealdisele kirjutab alla avalduse vastuvõtja. lõikes nimetatud tehingute tegemiseks ei ole nõukogu nõusolek vajalik või on vajalik ainult põhikirjas nimetatud juhtudel, samuti teisi tehinguid, mille tegemiseks on nõukogu nõusolek vajalik. Ja neid piirkond on eestis palju palju. lõikes nimetatud viisil, peab juhatus avaldama ühe kuu jooksul pärast mitterahalise sissemakse tegemist ja enne aktsiaseltsi äriregistrisse kandmise avalduse esitamist sellise mitterahalise sissemakse tegemise kohta teate väljaandes Ametlikud Teadaanded. Põhikirjaga võib määrata esindaja määramisest ja volituse tagasivõtmisest teatamise täpse korra. Osanikud võivad võtta vastu otsuse kohustusliku reservkapitali moodustamise või suurendamise lõpetamise kohta. Juhatuse liikmed on solidaarselt kohustatud hüvitama aktsiaseltsile pärast maksejõuetuse ilmnemist aktsiaseltsi poolt tehtud maksed, mille tegemine selles olukorras ei olnud kooskõlas korraliku ettevõtja hoolsusega. Ja sellistesse "kuumadesse" linnadesse nagu Tallinn, Pärnu, Kuressaare jmts. Hagi võib esitada kahe kuu jooksul, alates bilansi ja vara jaotusplaani osanikele tutvumiseks esitamisest osanikele teatamise ajast. Prokuura võib tühistada iga juhtima õigustatud osanik. Kohus võib kõigi teiste osanike taotlusel osanikult esindusõiguse ära võtta, kui selleks on mõjuv põhjus. lõikes nimetatud kahju hüvitamist aktsiaseltsile võib nõuda ka aktsiaseltsi võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada aktsiaseltsi vara arvel. Müüja esitab müügilepingu osaühingu juhatusele, kes teavitab viivitamatult teisi osanikke müügilepingu sõlmimisest. Aruandes peab nõukogu näitama, kas ta kiidab heaks juhatuse poolt koostatud majandusaasta aruande. lõikes sätestatule määrata uue ühingu ärinimi ja asukoht. Nõukogu liikmed, kes ei ole valitud üldkoosoleku poolt, võib enne nende valimise või määramise otsuses sätestatud tähtaega tagasi kutsuda nende valija või määraja otsusel. mida aga ID kaardi kohta öelda ei saa.Naine Kirjutas:-------------------------------------------------------> Müstika- kohustuslik võib ta olla, aga kuna mujal> peale Eesti selle jamaga midagi teha ei saa, siis> ei pea ma vajalikuks seda teha. lõikes nimetatud mõjuv põhjus. Põhikirjaga võib ette näha, et osa võõrandamisel ostueesõigus ei kehti. Asutaja esindaja võib asutamislepingule ja selle lisana kinnitatud põhikirjale alla kirjutada, kui talle selleks antud volikiri on notariaalselt kinnitatud. lõikes nimetatud andmed kasumi jaotamise otsuse kohta äriregistrile koos majandusaasta aruandega, kui see teave ei ilmne majandusaasta aruandest. Juhatus peab märkijate poolt tasutu viivitamata tagastama. Sama ju nagu pankade puhul, mis seal vahet, ainult eraisikut on lihtsam kuu peale saata, summa ju suht väikesfx- pankadega on alati see protsess pikem ja keerulisem. lõikes sätestatut ei kohaldata, kui ühinemislepingut kontrollib audiitor.\n. või tema ei soovi pankadega tegemist teha. lõike esimeses lauses sätestatut. Osadest võivad põhikirja kohaselt tuleneda erinevad õigused. Nõukogu liikmete muutumisel esitab juhatus viie päeva jooksul äriregistrile nõukogu liikmete uue nimekirja. Kohtu poolt määratud juhatuse liikme volitused kestavad kuni uue juhatuse liikme määramiseni nõukogu poolt. Fondiemissiooni võib läbi viia ka vahebilansi alusel, mis peab olema koostatud ja kinnitatud majandusaasta aruande koosseisu kuuluva bilansi koostamiseks ja kinnitamiseks ettenähtud korras. Laenu ei ole väga tark võtta lisakohustuste tekitamiseks. Hüvitus makstakse välja koos intressiga seaduses sätestatud suuruses. Täisühingu lõpetamise ja osaniku väljaarvamise kande tegemine Täisühingu lõpetamise kande tegemiseks äriregistrisse esitavad osanikud ühise avalduse. Kohtu registriosakonna juhataja võib mõjuval põhjusel lubada avalduse läbi vaadata eelisjärjekorras. Maksu- ja Tolliamet ei või nõusolekust keelduda, kui tal ei ole nõudeid äriühingu vastu. Äriregistripidajale tuleb täiendavalt esitada äriregistrisse kantava aktsiaseltsi kohta audiitori arvamus selle kohta, kas aktsiaseltsil on netovara, mis vastab aktsiakapitalile. lõikes nimetatud teave ja dokumendid peavad olema aktsiaseltsi kodulehel aktsionäridele kättesaadavad kolme nädala jooksul enne üldkoosoleku toimumist ja üldkoosoleku toimumise päeval, kui seaduses ei ole sätestatud pikemat tähtaega. Kroonide eurodeks ümberarvestamine ei mõjuta osade või aktsiatega seotud õigusi ja osade või aktsiate nimiväärtuste suhet osa- või aktsiakapitalisse. Väljavõttele ei pea lisama otsuse suhtes eriarvamusele jäänud isiku eriarvamust, kirjalikke ettepanekuid ja avaldusi. Lähimasse linna tööle jõudmiseks peaksin ma lisaks sellele tegema veel ümberistumise ja jõuaksin kohale kell pool üheksa.. jaanuari kehtinud redaktsioonis. Vahebilanssi ei pea koostama, kui jagunemisel osalevate aktsiaseltside kõik aktsionärid on sellega nõus. No kui raha palju oleks, siis võiks ju niisma anda, sest tagasisamise lootused on siin küll nullilähedased.Asi on arvatavasti selles, et eraisikule on väga lihtne öelda, et makse hilineb tehnilistel põhjustel. lõikes sätestatuga vastuolus olev kohustustehing on tühine. Kustutamise korral, kui pankrotihaldur ei ole teisiti avaldanud, märgitakse ta äriregistrisse kustutatud äriühingu dokumentide hoidjana. Üldkoosoleku otsusega või kohtulahendiga nimetatud likvideerijad võivad aktsiaseltsi esindada üksnes ühiselt, kui üldkoosoleku otsuse või kohtulahendiga ei ole ette nähtud, et likvideerijad või osa neist võivad esindada aktsiaseltsi üksinda või mitmekesi. lõikes nimetatud otsuse eelnõu kõigile nõukogu liikmetele ja määrab tähtaja, mille jooksul nõukogu liige peab esitama selle kohta oma seisukoha. Nõukogu esimehe valimisest ja vahetumisest tuleb viie päeva jooksul teatada äriregistri pidajale. Bilanss peab olema koostatud samu arvestuspõhimõtteid ja esitusviisi kasutades, mida kasutati viimase majandusaasta aruande osaks oleva bilansi koostamisel. Kui osanike otsus on aluseks juhatuse liikme valimisele, peab ühe osaniku allkiri olema notariaalselt kinnitatud. lõikes nimetatud avalikustamiskohustused. Eelmises lauses sätestatud nõudega vastuolus välja lastud aktsiad on tühised. lõikes sätestatud kohustuse rikkumise korral vastutavad avalduse esitamiseks kohustatud isikud rikkumisega tekitatud kahju eest solidaarselt. Kui aktsionäride otsus on aluseks nõukogu liikme valimisele, välja arvatud nõukogu liikme ametiaja pikendamise korral, siis peab ühe aktsionäri allkiri olema notariaalselt kinnitatud. lõikes sätestatust erinev kokkulepe kehtib aktsiaseltsi võlausaldajate või pankrotihalduri suhtes üksnes juhul, kui kokkulepe sõlmiti aktsiaseltsi pankrotimenetluses. lõikes nimetatud isikute poolt võetavat laenu. lõikes sätestatud otsuse vastuvõtmist, millega muudetakse aktsiate nimiväärtust, kehtivad selle otsuse vastuvõtmise suhtes väljalastuna alles pärast selle otsuse alusel kande tegemist äriregistrisse. Protokolli väljavõte peab olema notariaalselt tõestatud, kui sama koosoleku kohta koostatud protokoll on notariaalselt tõestatud. Pärast maksejõuetuse ilmnemist ei või juhatuse liikmed teha aktsiaseltsi eest makseid, välja arvatud maksed, mille tegemine maksejõuetuse olukorras on kooskõlas korraliku ettevõtja hoolsusega. Lisaks avaldab juhatus ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate jagunemislepingu sõlmimise kohta. Põhikirjaga võib ette näha, et elektroonilise hääletamise korra määrab juhatus. Laenud eraisikule; kiirlaen kuni 900 euri. Aktsionär, kes üldkoosolekul osales, võib otsuse kehtetuks tunnistamist nõuda üksnes juhul, kui ta on lasknud protokollida üldkoosolekul oma vastuväite otsusele. See õigus on erikontrolli läbiviijal ka kontrollitava osaühinguga samas kontsernis olevate äriühingute suhtes. Üldkoosoleku protokollile lisatakse ka esindajate esindusõigust tõendavad dokumendid või nende ärakirjad. Avalduses tuleb näidata asutamata jätmise või enammakse tegemise põhjused, millistele asutajatele millises ulatuses käsutusõigus anda ja kes on millises ulatuses sissemaksed teinud. lõikes nimetatud taotlus esitatakse aktsiaseltsi juhatusele. See ei kehti osaühingu suhtes, kui osa ühisest kuuluvusest ei ole osaühingule teatatud. Kui osanik on hääletanud enne koosolekut elektrooniliselt või posti teel, tuleb nimekirjas näidata ka hääletamise kuupäev. Lõppbilanss peab olema koostatud samu arvestuspõhimõtteid ja esitusviisi kasutades, mida kasutati viimase majandusaasta aruande osaks oleva bilansi koostamisel. Nõukogu liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda ega erapooletuks jääda. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud nõukogu liikmed ja koosoleku protokollija.\n. Kui likvideerijad dokumentide hoidjat määranud ei ole, määrab selle vajaduse korral kohus. Eelmises lauses nimetatud isiku poolt koosoleku protokollile antud allkiri peab olema notariaalselt kinnitatud. Ametlikes Teadaannetes avaldamise asemel võib teate esitada äriregistrile koos aktsiaseltsi äriregistrisse kandmise avaldusega ühe kuu jooksul pärast mitterahalise sissemakse tegemist.\nlõikes sätestatud vastutuse piirang. Ühinemislepingu audiitorkontroll Ühineva osaühingu osanik võib osaühingu kulul nõuda ühinemislepingu audiitorkontrolli. lõikes nimetatud teabe tsentraalse salvestamise süsteemis, võib ühinemislepingu avalikustada aktsiaseltsi kodulehe asemel selles süsteemis. Läheb maksma vähem kui auto ja saab kuuse etteteatamisega ära lõpetada, näiteks kui töökohaga miski jama peaks olema. Erikontrolli läbiviija peab hoidma aktsiaseltsi ärisaladust. Kui äriühingu põhikiri või ühinguleping on vastuolus seadusega, kohaldatakse seaduses sätestatut. lõikes nimetatud dokumentidest viivitamata ja tasuta vastavalt soovile kas täielik või osaline ärakiri. küllap oled end juba ammu lõhki laenanud.Ma ei kujuta ette, et keegi eraisik sellise kentsaka küsimise peale leanu annaks.\n. Teade saadetakse osanike nimekirja kantud aadressil või elektronposti aadressil. Kui kahe nädala jooksul teatamisest ei ole kande tegemisele või parandamisele vastu vaieldud, teeb või parandab registripidaja kande ise. Osade eest, mis lastakse välja samaaegselt osakapitali vähendamisega, võib tasuda ainult rahaga. Passi vahetusel pakuti aga ei soovinud. Aruannete ja teabe esitamist nõukogule võib nõuda nõukogu iga liige. Volituse võib tühistada iga volituse andnud osanik. Allkirjanäidised peavad olema notariaalselt kinnitatud. Audiitorite muutumisel esitab juhatus viie päeva jooksul äriregistrile audiitorite uue nimekirja. AUTO ei ole vara, mida saab kuskile tagatiseks panna, auto on omanikule KOHUSTUS kinldustuse, tehnohoole, kütuse, kummide jms. Ülekurssi korrigeeritakse rakendatava raamatupidamistavaga ettenähtud juhtudel. Sel juhul peab aktsiaselts edastama blanketid viivitamata posti teel igale aktsionärile, kes seda taotleb. Uue juhatuse liikme äriregistrisse kandmise avaldusele kirjutab alla uus juhatuse liige. Ma sõitsin küll rohkem rattaga. Kohtu poolt määratud audiitori volitused kestavad kuni uue audiitori valimiseni üldkoosoleku poolt. Mitterahalise sissemakse rahaline väärtus määratakse ühingulepinguga. Füüsilisest isikust ettevõtja, kelle ettevõtte tegevus tulenevalt tegevusala iseloomust on hooajaline, võib äriregistri pidajale teatada ettevõtte tegevuse algus- ja lõppkuupäeva. Ei soovi pankadega tegemist teha.Kellel on huvi ja soovi, palun kirjutage mulle mailile pazwer@hot.eeEtte tänades.Soovid laenu lepingu alusel, samuti intressid. lõikes nimetatud juhul ka aadressid. Igapäevast majandustegevust ületavate tegude tegemiseks on nõutav osanike otsus. Kohus võib teiste osanike taotlusel juhtima õigustatud osanikult juhtimisõiguse ära võtta, kui selleks on mõjuv põhjus. Nõukogu liiget ei või koosolekul ega otsuse tegemisel esindada teine nõukogu liige ega kolmas isik. Osanike otsusega või kohtulahendiga nimetatud likvideerijad võivad osaühingut esindada üksnes ühiselt, kui osanike otsuse või kohtulahendiga ei ole ette nähtud, et likvideerijad või osa neist võivad esindada osaühingut üksinda või mitmekesi. Täisühingu likvideerimisel võib tema säilitamisele kuuluvad dokumendid kokkuleppel arhiiviga üle anda arhiivi. päeva ja pärast neid päevi ei ole seda makset ikka veel kohal. Esindatuse määramisel ei arvestata ühendatava aktsiaseltsi oma aktsiaid. kohustuslik on isikut tõendav dokument. Mitme ühendatava ühingu ühinemisel füüsilise isiku varaga märgitakse kandes, millise ühendatava ühingu registrikaardile kande tegemisega ühinemine jõustub. Keegi vägisi käekõrval ID kaarti tegema ei vii.Siiski on pass isikuttõendav dokument, ning see kehtib igalpool. Ja siis inimesed täiesti tõsiselt hakkavad arutama, et kas ikka on mõistlik auto osta või tasuks ühistransporti kasutada. Esindatuse määramisel ei arvestata jaguneva aktsiaseltsi oma aktsiaid. Laenamine Monettist; 35000 laen. lõike kohaselt ei ole õigust ühingut juhtida. Täisühingu juhtimisel võib juhtima õigustatud osanik teha tegusid, mis on vajalikud täisühingu igapäevaseks majandustegevuseks. lõikes nimetatud kahju hüvitamist osaühingule võib nõuda ka osaühingu võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada osaühingu vara arvel. Tehinguid, mis väljuvad igapäevase majandustegevuse raamest, võib juhatus teha ainult nõukogu nõusolekul. Mitterahaliseks sissemakseks võib olla ka ühingule teenuste osutamine, samuti vara ühingule üleandmine või ühingu kasutusse andmine. Kes annaks laenu 3 aastaks; SMS raha.ee. lõikes sätestatud juhul ei võõranda osaühing osa teistele osanikele või kolmandatele isikutele, vastutavad puuduoleva sissemakse eest teised osanikud solidaarselt


TTÜ sai koduses meistriliigas hooaja 16. kaotuse - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTTÜ sai koduses meistriliigas hooaja 16. kaotuse\n4. märts 2018, 21:02\nTTÜ ja Pärnu kohtumine.\nTTÜ korvpallimeeskond sai Eesti meistriliigas kolme võidu kõrvale hooaja 16. kaotuse, kui tunnistas koduväljakul Pärnu 76:67 (41:40) paremust.\nVäljakuperemehed võitsid esimese veerandaja 27:20, kuid poolajasireeni kõlades olid külalised ühe punktiga juhtimas. TTÜ püsis mängus ka teisel poolajal, aga Pärnu pani siiski oma paremuse maksma.\nSaimon Sutt panustas Pärnu võitu 18 punktiga, teda toetas 16 silmaga Siim-Markus Post. TTÜ parimad skooritegijad olid Toomas Raadik ja Sander Viilup, kes mõlemad tõid 16 punkti. TTÜ vedur Sten Olmre piirdus seekord 18 minuti ja viie punktiga.\nTTÜ (3-16) paikneb kaheksa meeskonna konkurentsis kindlalt seitsmendal kohal, Pärnu (8-12) hoiab kuuendat kohta.


Microsoft plaanib aastaks 2030 olla süsiniknegatiivne - Maailm - Vahvel.Net\nPostituse autor MariV · 21. jaanuar\nMicrosoftil on suured kliimaalased ambitsioonid. Neljapäeval teatas ettevõte algatusest kõrvaldada aastaks 2030 atmosfäärist rohkem süsinikdioksiidi kui ta seda õhku paiskab ehk saavutada mitte ainult süsinikneutraalsus, vaid -negatiivsus. Aastaks 2050 kavatseb Microsoft atmosfäärist eemaldada sama palju süsinikku kui nad on alates ettevõtte asutamisest 1975. aastal seda õhku paisanud, vahendab Merit Maarits R2 teadus- ja tehnikauudistes.\nSamuti pöörab ettevõte suuremat tähelepanu suurtele heitkogustele, mis ei ole otseselt seotud ettevõtte enda tegevusega, kuid tulenevad kaudsetest tegevustest. See hõlmab süsinikku, mille tekitab Microsofti toodete tarneahel, hoonetes olevad materjalid, töötajate ärireisid ja isegi elektrienergia, mida kliendid kasutavad Microsofti toodetega ühenduse loomisel.\n"Tänapäeva maailm seisab silmitsi pakilise kliimakriisiga," ütles Microsofti tegevjuht Satya Nadella neljapäeval toimunud üritusel. "Igaüks meist peab tegutsema ja see hõlmab ka ettevõtteid. Globaalse tehnoloogiaettevõttena on meil eriline vastutus anda oma osa."\nSel aastal paiskab Microsoft prognooside järgi atmosfääri 16 miljonit tonni süsinikku, ütles ettevõtte president Brad Smith. Alates 2012. aastast on Microsoft tehniliselt olnud süsinikneutraalne, mis tähendab, et ettevõtte on heitkoguseid tasakaalustanud investeeringutega võitlusesse heitkoguste vastu, näiteks metsade säilitamisse.\nKuid Microsofti ametliku ajaveebi postituses toodi välja, et neutraalsest ei piisa maailma vajaduste rahuldamiseks. Laialdane süsinikuneutraalsus võib kliimamuutusi aeglustada, kuid see ei peata neid.\nMicrosofti plaan hõlmab 2025. aastaks kõigi oma andmekeskuste ja hoonete töös hoidmist taastuvenergiaga, sisemiste stiimulite suurendamist, et vähendada heitkoguseid igas ärivaldkonnas, ning tarnijate jaoks stiimulite kehtestamist, et nad tahaksid muutuda keskkonnasõbralikumaks.\nTeekond süsiniknegatiivsuse suunas pole veel päris selge. "See algab looduspõhistemast lähenemisviisidest, sest just need on tänapäeval laialt saadaval ja taskukohased," ütles Smith. "Kuid see, mida me ootame ja mida maailm vajab, on uus tehnoloogia." Puude istutamisest üksi ei piisa, kuid süsiniku atmosfäärist suures mahus kõrvaldamise tehnoloogiat pole veel välja töötatud.\nSamuti loob Microsoft miljardi dollari suuruse fondi uue tehnoloogia arendamise kiirendamiseks, mis loodetavasti aitab võitluses kliimamuutustega, ütles Microsofti finantsjuht Amy Hood. "See on vaid murdosa sellest, mis on vajalik selle probleemi lahendamiseks," ütles ta. "Loodame, et seda tehes innustame nii valitsusi kui ka teisi ettevõtteid meiega investeerima."\nKuigi see näitab, et Microsoft kavatseb kliimamuutustega tõsiselt tegeleda, väljendas Greenpeace muret, et ettevõte ei pruugi olla täielikult eesmärgile pühendunud.\n"Ehkki Microsofti teadaandes on palju sellist, mis väärib tähistamist, haigutab selles üks suur auk: Microsofti laienevad jõupingutused aidata fossiilkütuseid tootvatel ettevõtetel puurida rohkem õli ja gaasi masinõppe ning muude tehistaibu tehnoloogiate abil," ütles Elizabeth Jardim Greenpeace'ist.\nPrevious entry Kasulik tabel: autojuhile lubatud alkoholi piirmäärad Euroopa riikides\nNext entry Viroloogid: koroonaviiruse vaktsiini loomine on lihtne, kuid ilmselt tulutu\nMariV in Mängumaailm, 28. juuli\nMariV in Mängumaailm, 1. juuli


#blogfest - Kas blogindus on meedia? - Mmikko\nMlm traffic formula to getting mass... by Gregory Burrus 411 views\nHijaama by No Org 401 views\nJob Talk: Research (2013): Sacred H... by Michael Barbour 449 views\nSocial Media Tools: Facebook | jfwp by Joel Price 612 views\nBe the Media! by Pat Kitano 2059 views\nOther Activities At School by mverdu1 270 views\nTallinn Blogfest 2009 ettekanne\n1. Kas blogindus on meedia? 2008. aasta kevadel valmis Euroopa Parlamendi liikmel Marianne Mikkol raport “Meedia mitmekesisus ja koondumine Euroopa Liidus”. Raportit kannustas koostama vankumatu usk demokraatiasse ning soov seda kaitsta. Nagu ka teadmine , et 27 liikmesriigiga Euroopa Liit vajab hetkeseisu analüüsi meedia vallas. Mu raport keskendus 21. sajandi alguse Euroopa meediale. Huvi keskmes oli kvaliteedi ja kvantiteedi suhe. Samas pidasin raporöörina oluliseks fakti, et täna peab ajakirjanik sama ajaga tootma 3 korda enam sisu kui veerandsada aastat tagasi. Muude küsimuste seas tõstatasin raportis ka blogide teema eesmärgiga kaitsta nii blogijaid kui ka demokraatiat. Olen seisukohal, et blogid on uue meedia lahutamatu osa ning seetõttu peame pöörama tähelepanu, kas ja mil viisil tagame, et ka blogosfääris leiaks lugeja tee teda huvitava infoni ning tal oleks selge, kas kirjapandut usaldada või mitte. Kui me vaatame tänapäeva massimeediat, siis hoolimata meedia koondumisest on siiski nähtavad mingisugused piirjooned. Lugejatena, meedia tarbijatena teame, et Kroonikast ei tasu oodata asjatundlikke majandusanalüüse. Teame, et Sirp pakub huvi kulutuuriinimestele ning Äripäev ettevõtjatele. Kuidas me seda teame? Sest väljaanded on end meediamaastikul positsioneerinud ning ajakirjanikud tunnevad vastavat valdkonda. Nad on profid, kes vastutavad oma sõna eest oma nimega. Eeldusel, et blogid on osa meediast, ootan ma, et ühele või teisele blogile sattudes on mul võimalik enam-vähem aru saada, kes, mida ning miks kirjutab. Ma ei oleks iialgi arvanud, et ma sellise näite toon, ent – kui ma peaksin tahtma lugeda Inno ja Irja blogi, siis ma tean, et seda blogi kirjutavad Inno ja Irja Tähismaa ning ma tean ka, mida mulle seal kõige tõenäolisemalt lugeda pakutakse. Seega saan ma teha otsuse, et ma ei loe seda blogi  Juhtudes lugema aga blogi, mis on teatud küsimustes väga selgelt võtnud kas mingi poliitilise seisukoha või propageerib maailmavaadet, on mul samuti soov lugejana teada, kes või mis on algallikas? Kas Gaza konfliktist kirjutab välispoliitikaekspert, poliitikahuviline ajakirjanik hobi korras või diivanil-teadja. Mitte, et üks peab tingimata olema parem või halvem teisest, ent ma tahaksin, et minul lugejana oleks mingigi võimalus seda teada. Loomulikult võib siin väita, et ühte või teist blogi piisavalt pikalt lugedes võtab konkreetsema kuju teatud määral ka selle autor. Kuid usun, et võimalik on ka teisiti.\n2. Blogosfääri nö kaardistamiseks pakkusin välja vabatahtliku sildistamise. Siit tekkis loomulikult hulk küsimusi nagu kes peaks sildistama, mida need sildid lugejale kinnitama peaks ja nõnda edasi. Ja arutelu just nendes küsimustes ma soovising! Ent mis juhtus? Rootsi meedia teatas (sealjuures raportit lugemata), et Marianne Mikko kirjutas üle-euroopalise meediaseaduse ja tahab hakata Euroopa Liidu tasemel kontrollima, kes ja mida blogivad. Rootsi meedias kulutulena levinud väärinfot taasedastasid Soome, Taani, Rumeenia ning isegi Eesti meediakanalid, kusjuures Eesti meedia puhul hämmastas mind, et raporti autorilt, eestlaselt, selle uudise esmakajastamisel kommentaari ei palutud. Kuid mis olnud, see olnud. Vabatahtliku sildistamise all toon hea näitena esile blogiportaali blog.tr.ee ehk blogipuu. Seal toimib põhimõtteliselt seesama iseregulatsioon, mida ma algselt silmas pidasin. Ehk et lugejad/blogijad saavad blogisid kategoriseerida ning hinnata. Joonistub välja selge profiil nii lugejaist kui ka temaatilistest blogidest. Kes on omas teemas teadja, on hinnatud ka lugejate poolt ning ta on usaldusväärne. Tal tekib kindel lugejaskond, kommentaatorid jne. Kui ma satun sellisesse blogisse esimest korda, siis piisab mul ehk paari-kolme sissekande lugemisest saamaks aru, millega tegu ning kes on autor. Niisiis oleks minu pakutud lahendus, et tarbija ehk blogilugeja abistamiseks võiks blogosfääris tekkida teatav regulatsioon. Tõsi, see protsess peab olema iseeneslik, mitte esilekutsutud ning hea meel on tõdeda, et Eesti blogimaastik on selles osas minu meelest juba päris suuri samme teinud. Tuleb aga tõdeda, et muret valmistab mulle olukord, kus kodanikul, ei ole võimalust end kaitsta laimu, solvangute või suisa viha õhutavate üleskutsete eest, olgu need siis mis alusel tahes. Ma olen raudsel veendumusel, et üksikisiku sõnavabadust tuleb kaitsta, ent tuleb ka meeles pidada, et mingil võib kujuneda dramaatiline olukord, kus ühe vabadus tuleb teise vabaduse arvelt. Pean silmas kodaniku õhiõigust privaatsusele. Sõnavabadus ja kodaniku põhisõigused peavad jääma inimühiskonnas tasakaalu. Tahan öelda, koos sõnavabadusega on meil kohustus olla ja jääda inimeseks, eks ei haava kaaskodanikke. Olen seisukohal, et blogid, nagu mistahes muu avalik internetiruum, ei tohiks propageerida viha, sallimatust, vägivalda.. Kui blogid ning blogijad on meedia, siis võiks ju siingi kehtida teatud eetikakoodeks? Kui Postimees avaldab loo, et Marianne Mikko on idioot, siis Postimehes trükitud tekstile kirjutab loo autor oma nime alla ning väljaandja vastutab. Kui Marianne Mikko leiab, et sellega on teda solvatud ning alandatud tema inimväärikust, siis on Marianne Mikkol võimalik a) teha kaebus ASN; b) nõuda võimalust vastulauseks; c) pöörduda kohtusse. Tõsi, võib öelda, et blogosfääris kehtib nn “right to reply”, ehk et õigus oma blogis teisele blogile viidates teemale vastata, kuid kas see on tegelikkuses piisav?\n3. Kuid tagasi meediapluralismi raporti juurde. Nagu professor Marju Lauristin tihti kinnitab, on praegu tegemist Eesti ning ka muu Euroopa meedia dramaatilise kvaliteedi allakäiguga.Euroopa Parlamendi meediaraporti autorina ühinen lugupeetud professori mõttega. Inimesed ei saa just sageli vastuseid oma küsimustele kanalitest, mis uhkusega tituleerivad end neljandaks võimuks. Meil puudub tõsisema ajakirjanduse võimalus. Eesti ajakirjandus on kujukas näide meediast, kus valitseb pealiskaudsus, lõtv sõna ja fakti kontrollimisega on nagu on. Kus on väljapääs? Esiteks peab meediakirjaoskus edaspidi kuuluma eurooplase põhiteadmiste hulka. Ei saa enam jätkuda olukord, kus koolis õpitakse eristama limerikku haikust ning jambi trohheusest, kuid ei mainita elementaarseidki tõdesid sellest, kuidas meedias sünnib sisu ja kuidas seda esitletakse. Paar aastakümmet tagasi oli kõik lihtne ja ilus. Ühel pool oli ajakirjanik ja teisel pool lugeja/kuulaja/vaataja. Piirjoon oli selge. Mängureeglid kaljukindlad. Mõistagi räägin ma liberaalse demokraatia meediast. Lääne ajakirjandusest. Tänapäeval täidavad saateid üha enam kuulajad/vaatajad ise, sissehelistamisega saated on ringhäälingus ülemaailmne mudel. Ning siis lisaks uue meedia täiesti uus osa ehk blogi, mis põhineb 99% kasutaja loodud-toodetud sisul. Raamatute asemel otsitakse informatsiooni internetist. Mahukate teatmeteoste asemel on õhukesed CDd. Digitaalajastu on muutnud informatsiooni mahtu, ulatust ja leviku kiirust. Niisiis kaasaegses maailmas orienteerumiseks on noorel inimesel vaja lisaks traditsioonilisele kirjaoskusele veel meedia kirjaoskust. 21. sajandil on oskus meediat kasutada ja interpreteerida sama oluline kui oskus lugeda ja kirjutada. Eksperdid on meedia kirjaoskust defineerinud kui oskust erinevates formaatides informatsioonile ligi pääseda, seda analüüsida ja hinnata ning edastada. Põhjused, miks meedia kirjaoskust koolis õpetada on seotud faktiga, et meie kultuur ja ühiskond ei ole enam ainuüksi trükimeediaga seotud. Me peame õpilasi ette valmistama eluks moodsas kultuuriruumis õpetades neile, kuidas mõista uut meediat ja sellega/selles tegutseda. Oleme eestlastena väga uhked, et ülemöödunud sajandi lõpus enamus meist olid kirjaoskajad või mõistsid vähemalt lugeda. Me olime esimesed Euroopas, kes võisid nii selge kõlava hääelega ütelda. See oli rahvuse arenemise seisukohalt väga tähtis. Käesoleval ajal on meedia kirjaoskus samasugune imperatiiv.\n4. Meedia küllastab meie elu ja on hädavajalik, et noored inimesed õpiksid sõnumeid ja kujundeid lahti mõtestama. Et noored oskaksid esitada kriitilisi küsimusi nagu kes ja mis eesmärgil on need sõnumid ja kujundid loonud. Tänapäeva tehnoloogia annab võimaluse õpetada noortele loovat eneseväljendust, koostööd, oskusi probleeme lahendada ning valmistada neid ette eluks infoühiskonnas. Õpetades uue meedia loomist ja lahti mõtestamist saame noori ka hoiatada internetis peituvate ohtude eest. Et kus lõpeb fakt ja algab isiklik arvamus, mida võib küll teadmiseks, aga mitte hinge võtta. Meedia kirjaoskuse abil saame noortest inimestest kujundada mõtlevad ja informeeritud kodanikud, kes oskavad aktiivselt ja eduakalt suhelda kogu maailmaga. Ajakirjandusväljaannete omanike, toimetajate, ajakirjanike ja ka blogijate isiklikku kõrget eetikat ei asenda miski. Või nagu Eesti ajakirjanduse grand old man Juhan Peegel armastas korrata: ajakirjanik sa võid olla, aga inimene pead sa olema. Kirjutan sellele kahe käega alla. Loodan, et teiegi hinges leiab suur humanist Juhan Peegel kindla koha.


Rahvuskaaslaste programmi konverents 12.-13. november 2007 - BaltHerNet\nRahvuskaaslaste programmi konverents 12.-13. november 2007\nHaridus- ja teadusministeeriumi korraldamisel toimus 12.-13. novembril Tallinnas Rahvusraamatukogus rahvuskaaslaste programmi konverents, kus anti ülevaade programmi senisest käigust ja arutati uue programmi põhiseisukohti. Konverentsil osalejaid oli kokku 12 riigist.\nKonverentsi avakõne pidas rahvastikuminister Urve Palo, sellele järgnesid ettekanded haridus- ja teadusministrilt Tõnis Lukaselt („Eestlus ja rahvuskaaslaste programm“), Eesti Instituudi direktorilt Mart Merilt („Hariduspoliitika ja rahvuskaaslaste programm“) ning haridus- ja teadusministeeriumi nõunikult Jüri Valgelt („Keel – eestluse eeldus või vahend“).\nEttekannete teise bloki avas Piret Noorhani Eesti Rahva Muuseumist, tutvustades väliseesti arhiivide töörühma tööd („Rahvuskaaslaste programm ja väliseesti arhiivid“). Kultuuriministeeriumi esindaja Anne-Ly Reimaa rääkis kultuurisidemetest väliseestlastega. Ede Teinbas ja Martin Eber Eesti Migratsioonifondist tutvustasid tagasipöördujate sotsiaalprogrammi. Ettekannete osa lõpetas Tartumaa praost Joel Luhamets, kes tutvustas kiriku seotust rahvuskaaslaste programmiga („Kirik ja rahvuskaaslased“).\nEttekannetes räägiti seni rahvuskaaslaste programmi raames kordasaadetust, kuid toodi ka välja mõningaid praeguse programmiga kaasnenud kitsaskohti ja nähti vajadust uue programmi parema sõnastatuse järele. Siiski tunnistati, et senine tegevus on olnud oluline ning vajab kahtlemata edasist jätkamist ja riigipoolset toetust.\n12. novembri konverentsipäeva lõpetasid arutelud töörühmades, mis moodustusid vastavalt valdkondadele – arhiivindus, kultuur, haridus, kirik ja tagasipöördujad. Arvestades seni saavutatut ja selle käigus ette tulnud probleeme, arutati, mida annaks muuta või täpsustada uue, aastateks 2009-2013 mõeldud programmi kirjutamisel. 13. novembri hommikul koguneti taas töörühmadesse, et jätkata eelmisel õhtul alustatud tööd ja leppida kokku uue programmi põhiseisukohtades.\nTöörühmade tegevusele 13. novembril järgnesid sõnavõtud ning seejärel tehti kokkuvõtteid töörühmade tööst. Ühiselt väljatöötatud kavadest uue programmi teksti jaoks, jooksis kõigis valdkondades läbi vajadus ka parema koordineerituse ja informeerituse järele, seda nii valdkondade siseselt kui ka vaheliselt. Avaldati lootust, et valitsuse poolt 2004-2008 aastaks kinnitatud rahvuskaaslaste programm jätkub aastatel 2009-2013 uue programmiteksti najal veelgi paremini tööle rakendunult.\nRahvuskaaslaste programmi konverents oli meeldiv võimalus selle programmi raames tegutsevate valdkondade inimestel omavahel kokku saada, vajalikke kontakte sõlmida, tutvuda tehtuga ning arutada tuleviku parema organiseerimise üle.\nKarin Kiisk, Väliseesti arhiivide töörühma koordinaator


Viimsi Gümnaasium | Valikutega loome maailma! - Part 26\nVALIKUTEGA LOOME MAAILMA\nHea õpilane, siit leiad enda jaoks olulisi välislinke - nagu näiteks tunniplaan, Stuudium, koolimeil ja palju muudki.\nHea õpetaja, siit leiad enda töö jaoks olulisi välislinke - nagu näiteks Stuudium, Moodle, koolimeil ja palju muudki.\nHea lapsevanem, siit leiad kooliga sotud olulisi välislinke - nagu Stuudium, tunniplaan ning koolipere kontaktid.\nHeleriin Lass saavutas vabariiklikul luulekonkursil I koha\n13. dets. 2018 13. dets. 2018 Viimsi Gümnaasium\n12.detsembril toimus XXII vabariiklik luulekonkurss “Koidulauliku valgel” Pärnus Koidula muuseumis. Harjumaad esindas Viimsi Gümnaasiumi G3 õpilane Heleriin Lass, kes saavutas gümnaasiumiastmes I koha ja talle omistati ka grand prix. Lydia Koidula kaasautoriks sel aastal oli Kristiina Ehin, kes oli ka ise žüriis. Heleriini esinemises tõstis luuletaja esile võimet neutraalselt lugeda, kuid panna kuulama ja sellega […]\nMakromajanduse kursus lõppes õppekäiguga Riigikokku\n10. dets. 2018 17. dets. 2018 Viimsi Gümnaasium\n4. detsembril lõpetas G3 majandus- ja sotsiaalainete õppesuund makromajanduse kursuse õppekäiguga Riigikokku ning Eesti Panka. Riigikogus kohtuti Aivar Sõerdiga, kes rääkis fiskaalpoliitikast – maksundusest, riigieelarvest ning rahanduskomisjoni tööst. Õppekäik jätkus Eesti Pangas, kus panga muuseumi juhataja tutvustas panka. Mängiti monetaarpoliitika mängu, vaadati videolenguid ning tutvuti põgusalt rahaajalooga. Aitäh õpetaja Kristiina Kägule õppekäigu korraldamise eest! Lisatud pilt.\nG2 õpilane Jorgen Tiigisoon osales füüsika lahtistel võistlustel\n10. dets. 2018 10. dets. 2018 Viimsi Gümnaasium\n1.novembril 2018 toimus 29. lahtine füüsikaülesannete lahendamise võistlus, kus osales G2 õpilane Jorgen Tiigisoon. Tulemused asuvad: efo.fyysika.ee (vanem rühm, 11. kl). Järgmine katsumus on 19. jaanuaril Harjumaa piirkondlikul füüsika olümpiaadi voorul. Jorgen Tiigisoon on osalenud mitmetel loodusteaduste ja füüsika olümpiaadidel ning kvalifitseerunud mitmel korral ka vabariiklikku vooru.\nTeistsuguse füüsika külalistund Erki Kärberiga\n7. dets. 2018 7. dets. 2018 Viimsi Gümnaasium\nKarjäärikuu raames toimus G3-2 1. grupile Teistsuguse füüsika ajal külalistund TTÜ Materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi füüsiku Erki Kärberi (https://www.etis.ee/CV/Erki_K%C3%A4rber/est ) poolt. Erki Kärber tutvustas ettekande “Mina, materjalid ja füüsika” käigus TalTech rakendus- ja alusuuringute võimekust, tuleviku materjalide tehnoloogiaid, seotud õppekavasid ning ülikooliga seotud arenguvõimalusi laiemalt, muuhulgas enda näitel. Erki arvates oli vastuvõtt Viimsi Gümnaasiumis igati soe ja moodne ning huvi korral on […]\nTalTech tutvustas G3 õpilastele digitaalset signaalitöötlust\nTeisipäeval, 4. detsembril külastas G3-2 õpilasi teistsuguse füüsika raames TalTechi tervisetehnoloogiate instituudi biosignaalide töötluse professor Maie Bachmann, kelle teadustöö peamiseks eesmärgiks on aju signaalide töötluse tulemusena leida objektiivne indikaator mentaalsete häirete varajaseks tuvastamiseks. Tunnis rääkisime, mis on digitaalne signaalitöötlus ja milleks seda vaja. Vaatasime ka, kuidas saada analoogsest digitaalne signaal ning milleks kasutada filtreid. Lisaks […]\nViimsi Gümnaasiumis külas Tartu Tähetorn\nViimsi Gümnaasiumi külastas esmaspäeval, 3.12 Tartu Tähetorn. Külalisloeng toimus G3 füüsika tunnis, vahenädala sündmuste raames. Loengul räägiti astronoomi ja laiemalt teadlase kuvandist minevikus ning vaadati, kuidas see kuvand läheb kokku tegelike, nn päriselu-astronoomidega. Lisaks tutvustati erinevate uuemate kosmosega seotud uurimisteemasi ja karjäärivõimalusi nii Eestis kui välismaal. Külastus toimus Teeme+ projekti „Astronoomia- ja kosmoseteemalise huvihariduse tugikeskuse käivitamine“ raames […]\n« Previous 1 … 23 24 25 26 27 28 29 … 36 Next »\nLIITU VIIMSI GÜMNAASIUMI NÄDALAKIRJAGA\nTäname! Nädalakiri hakkab iganädalaselt ilmuma sisestatud e-posti aadressile.


Mis on suvine pööripäev? - Histoire-Ucad.org\nSuvine pööripäev tekib siis, kui planeedi pöörlemistelg kaldub rohkem nihkuma tähele, mille ümber ta pöörleb, mis võib olla kas põhjapoolkeral või lõunapoolkeral. Suvise pööripäeva esinemine toimub tavaliselt kaks korda aastas või ükskõik millises poolkeral. Selle aja jooksul on päikese vaade põhjast või lõunapoolsest päikesest ilmselt jõudnud taevasse. Suvine pööripäev toimub siis, kui pool planeedist, mis on põhjapoolkeral ja lõunapoolkeral, kogeb suvi, mida kirjeldatakse kui kuumimat hooaega, mis langeb allikate ja sügise vahele. Seoses kalendri muudatustega võib suvise pööripäeva toimuda kas juunis põhjapoolkeral või detsembris lõunaosas.\nMis on Solstice?\nSolstice loodi ladinakeelsest sõnast "sol", mis tähendab "päike" ja "sistere", mis tähendab "seista". Seepärast tähendab pööripäev, et "päike seisab", mis on kogenud suvel pööripäeval, kui päevad muutuvad pikemaks, kui mõnede polaarpiirkondade päevavalgus on kuni 17 tundi. Mitmed maailma osad selgitavad Solstice'i tähendust kultuurist erinevalt. Kuid enamik peavad seda sündmust tähistusega tähistatud puhkuseks, erinevate traditsioonide poolt ette nähtud tegevuste jada, mille teema on peamiselt religiooni või isegi viljakusega seotud rituaalide ümber. Mõned maailma osad on tõlgendanud suvel pööripäeva lihtsalt aastaaegade üleminekuna kevadest suveni.\nSuvise pööripäeva esinemine\nSuvehooaeg tähistab suvehooaja esimest päeva. Juuni pööripäev tähistab suvel pööripäeva põhjapoolkeral. Kui planeedi geograafilisel poolel, kus keha pöörlemistelg selle pinnale lõikub, jõuab päike pööripäeva ajal tippu. Sel ajal võib keskpäeval olla ainult päikesesuunas kalduv ala, mis ei ole nii teistele päikesele vastupidises suunas paiknevatele aladele, kui vaatad postist. Suve päikeseloojangupäeval on päevavalgused alati pikemad, kui polaaraladel on pidev päevavalgus, mis ulatub tavaliselt päevade arvuni isegi kuue kuu jooksul. See juhtum langes kokku täiskuu ilmumisega, mis on haruldane nähtus. Sellel suvel pööripäeva päeval ilmus täiskuu nagu päike. Aastal 2016 kogunesid ligi 70 aastat ainulaadne suvepäev.\nSuvise pööripäeva tähtsus\nPäeva, mil toimub suvine pööripäev, nimetatakse tavaliselt keskseks. Erinevad kultuurid tähistavad seda päeva erinevate pidustuste ja rituaalidega. Pidu tähistamise kultuuris on siiski erinevad. Näiteks tähistatakse Põhja-Euroopas, kus seda päeva tuntakse Jaani päevana, tähistatakse juunikuu kahekümne neljandal päeval. Päev algab õhtul enne suvel pööripäeva, mida peetakse oluliseks pühapäeva hetkeks ja mida mälestavad mitmed kristlikud religioossed sektid. Sellel päeval on paganlusega seotud päritolu taust. Kuid kristlased seostavad selle Johannes Ristija sünni ajaga.


Sünnimärkide laigud kehal enamik inimesi on. Nad ilmuvad varsti pärast sündi ja jääb temaga elu. Üldjuhul selline muutus nahal ei ole põhjust muretsemiseks. Kuid sünnimärk laigud näol võib põhjustada tõsiseid psühholoogilisi kogemusi. Käesolevas väljaandes räägime, milline selliseid naha muutusi ja kas vabaneda neist.\nSünnimärk näo (või muu kehaosa) - on healoomuline, kus on selgelt määratletud piirid, mis kipuvad olema tumedam kui ülejäänud naha. Meditsiinis, tuntud ka kui pigmendilaigus. Need koosnevad arvukatest melanotsüüdid - rakud, mis sisaldavad suures koguses looduslikku pigmenti melaniini.\nSünnimärkide ilmuvad keha vahetult pärast sündi (mõnikord noorukieas). Mõningatel juhtudel, pigmenteerunud alad nahale ilmuvad naistel raseduse ajal.\nKaasaegse meditsiini järgmist tüüpi sünnimärkide:\nkonkreetne ja mittespetsiifilised mooli epidermaalse-melanotsüütide päritolu;\nplaastrid eri päritoluga.\nVaatleme iga selline detail.\nSpots epidermaalse-melanotsüütide päritolu\nNevus piiri - mitte-konkreetset tüüpi sünnimärk, mis võivad olla piirdunud sees käsi, jalad, samuti naiste ja meeste suguelundid. Sellised moodustised on tavaliselt väikesed mõõtmed (kuni 1 cm). Inimesed, kes on leidnud piiri nevus on vaja pidevat järelevalvet dermatoloog. See on tingitud asjaolust, et selline healoomuliste võimalikku muutumist pahaloomuline.\nIntradermaalseks pigmendilaigus - üsna tavaline tüüpi sünnimärkide. Tavaliselt on see poolkerakujuliselt ja keskmine suurus (1-2 cm).\nEpitelioidse nevus - konkreetset tüüpi healoomulisi kasvajaid nahal. Üldjuhul on sünnimärk tema nägu ja on pruunikas-punane värvus. Mooli seda tüüpi iseloomustab kiire kasv ja on ülimalt tundlik mehhaaniliste kahjustuste eest.\nNevus Sutton - sünnimärk peas või muud kehaosad, mida ümbritseb depigmentatsioonipiirkondade (pleegitatud) piirkonnas. Need mutid ilmuvad tavaliselt lastel autoimmuunhaiguste nagu ka rasedad.\nLaigud naha-melanotsüütide päritoluga\nMongoolia koht - kogunemine melanotsüütide suurtes nahapiirkondadele imikutel. Selline haridus võib olla pruunikas või sinakas varjund (mõnel juhul välja nagu verevalum). Mongoolia laigud iseloomustab kiire muutus suurus. Kahe aasta lastel, nad muutuvad peaaegu nähtamatu, ja viis hoopis kaduda.\nNevus Ota - tumesinine moodustamine väiksus. Enamikul juhtudel on sünnimärk näo (piirkonna silmade, põsed või ülemise lõualuu). Lisaks nevus Ota võib esineda limaskestadel.\nNevus Ito - selline naha-melanotsüütide struktuurid on kliiniline pilt sarnane eelmise tüüp, kuid erineb selle oma lokaliseerimine. Nevus Ito toimub alumise ja ülemise jäsemetele.\nDüsplastilise pigmendilaigus - tüüpi mooli melanotsüütide päritolu. Seda saab lokaliseeritud pagasiruumi, relvad. Väga harva on sünnimärk peas. Düsplastilise nevus võib omandada erinevaid toone alates punakaspruuni värvusega.\nVäärib märkimist, et seda tüüpi sünnimärkide on päritud. Peamine oht nende esinemise korral, et düsplastilise pigmendilaigus on rohkem kui teised mutid kipuvad muutuda vähiga.\nKas ma peaksin eemaldada sünnimärke kehal?\nIgaüks, kelle keha või pea kaunistatud nagu "pildid loodusest," et ei tea, kas see on võimalik eemaldada sünnimärke kehal? Selle küsimuse olulisust rohkem tõhustatud kui mutid asuvad nägu. Niisiis, kui on ohutu eemaldamise meetodid sünnimärkide?\nÕige ja tõhus ravimeetod selliste nahahaiguste võib määrata üksnes dermatoloog. Kui sa leiad end kehal sünnimärk ja tahan lahti saada - igal juhul ei kasuta traditsioonilisi meetodeid. Seega, sa mitte ainult ei too sünnimärk näo (või keha), vaid ka kahjustada keha.\nTänapäeva meditsiin pakub mitmeid võimalusi, kuidas vähendada ja eemaldada kaasasündinud nahahaiguste patoloogiate. Me peame peamised.\nSee ravimeetod on tavaliselt kasutatakse, et vähendada suurte sünnimärk pea või nägu. Sel juhul mool või pigmenteerunud osa töödeldud dot kaunviljad. Selle patoloogiliste moodustumine peenestada, kuid ei kao täielikult.\nCryosurgery - on mõju nahale madalal temperatuuril vedellämmastikku. See aine külmutab pigmenteerunud osa. Mõne aja pärast, kõvastunud naha ära rebitud ja kaabitakse küretti.\nAinsaks puuduseks käesoleva ravimeetod on valged kaubamärkide mis jäävad alles pärast eemaldamist mooli.\nLisaks saate tagasi sünnimärk invasiivne kirurgia.\nSünnimärkide kehal: väärtus\nIidsetest aegadest inimesed uskusid saladus tähtsust sünnimärkide kehal. Nad määravad nad erinevaid rolle ja mõju inimeste elule.\nNäiteks arvati, et mida suurem on mool, seda suurem mõju see on saatus. Lisaks tähtsust oli värvus sünnimärk. Helekollane ja helepruun märgiste keha mees ennustas õnn ja muutis selle kasulikku mõju. Samal ajal, tumedad laigud, loeti negatiivse märke ja ebasoodsalt mõjutada elu.\nEriti oluline on asjaolu, mida kehaosa oli mutt. Näiteks jälje reied ennustada inimese arvukate järglaste ja terved lapsed. Sünnimärk parema käe näitab, et selle omanik ei ole ainult õnnelik, vaid ka upeshnym.\nTäna, ravi sünnimärkide tegeleb teadus - morfoskopiya.\nTervisliku toidu, mis vähendavad vere kolesteroolitaset\nKui sa hakkad märkama, et sageli tualetti minna väike\nAmetipitsati - atribuudi autentsuse ja usaldusväärsuse\nDrug "Akvalor": kommentaarid ja kirjeldus


Magnus Kirt sai tugeva konkurentsiga Birminghami Teemantliiga etapil kolmanda koha - Sport\nMagnus Kirt sai tugeva konkurentsiga Birminghami Teemantliiga etapil kolmanda koha\nMaailma senise hooaja odaviske esinumber Magnus Kirt võistles nädalavahetusel kaks korda: esmalt oli ta 87.57-ga parim Eesti meistrivõistlustel, täna oli ta Suurbritannias Birminghamis Teemantliiga etapil kolmas.\nAvakatsel 85.29 visanud Kirt oli esimese vooru järel liider. Teisel katsel möödus eestlasest tšehh Jakub Vadlejch, kes viskas 85.78. Kuni viimase vooruni püsis liidrina Vadlejch, ent siis tõusis liidriks seni kolmandal kohal olnud Taipei odaviskaja Cheng Chao-Tsun, kes põrutas 87.75.\nKuna nii Kirt kui Vadlejch jätsid kaks viimast katset vahele, võitiski Teemantliiga etapi Chao-Tsun. Sakslane Andreas Hofmann oli 82.47-ga neljas, esikuuikusse mahtusid veel poolakas Marcin Krukowski (81.02) ja leedulane Edis Matusevicius (80.58). Olümpiavõitja ja Euroopa meister Thomas Röhler piirdus seitsmenda koha ja 80.30-ga.\nKirdi tänane seeria: 85.29; X; 76.11; 82.14; -; -\nBirminghamis on kohal sisuliselt kogu maailma paremik.\nKirdile (hooaja tippmark 90.61) pakuvad konkurentsi Andreas Hofmann (89.65), Bernhard Seifert (89.06), Chao-Tsun Cheng (87.12), Thomas Röhler (86.99), Keshorn Walcott (86.09), Jakub Vadlejch (85.75), Marcin Krukowski (85.63) ja Johannes Vetter (85.27).\nMagnus Kirt saksa odaviskajate „salarelvast”: mina seda imemasinaks ei pea (6) 14.08.2019\nKuigi nii tihe võistlemine on Kirdi sõnul omamoodi väljakutse, siis on ta sarnast olukorda ka varem kogenud ja teab, kuidas käituda: „Tuleb olla hoolas ja tehniliselt hästi visata, siis on vigastuse risk minimaalne.“\nKaks päeva järjest tehniliselt stabiilselt katseid sooritada on ka tema selle nädalavahetuse eesmärk. Meetritele või kohtadele ta ei keskendu. „Kuna Horvaatias lagunes tehnika natuke käest ära, siis sellel nädalavahetusel pean kindlasti end kokku võtma ja tegema tehniliselt head sooritused. Kui suudan seda teha, siis lähevad loodetavasti ka võistlused hästi,“ ütles värske Eesti meister.\nMagnuse sõnul on talle ühtmoodi olulised nii Eesti meistrivõistlused kui pühapäevane ülesastumine Birminghamis: "Eesti meistrivõistlustel osalemine ja selle võitmine on auasi, sest see on kodupubliku ees ja ikkagi tiitel. Teemantliigal, kus on kohal maailma parimad, soovin alati konkurentsis olla."\nJuulis pani Magnus rohkem rõhku treeningutele Tartu treeninglaagris, sest augustis on võistlusgraafik tihe. Enne Zürichit ja Minski võistleb ta ka 24. augustil Pärnus, kuhu ootab palju publikut: „Peakorraldaja Mati Lilliallik on välisriikidest kohale kutsunud maailmatasemel odaviskajaid, kes on saavutanud kuldseid kohti nii olümpial kui ka maailmameistrivõistlustel. Seega tõotab tulla põnev õhtumiiting.“\nMagnus Kirdi võistlusele Birminhgami Teemantliigal saad täispikkuses kaasa elada TVPlay Sportsi eriülekandes TVPlay Sports X kanalil 16.35 TVPlay Sports X kanalil ja veebis: tvplaypremium.ee/live\nTVPlay Home kliendid, kellel on Kodu+ pakett või juurde võetud spordikanalite lisapakett, leiavad TVPlay Sports X kanali positsioonilt nr 111!\nÜldist ülekannet Teemantliiga Birminghami etapilt pühapäeval algusega kell 16.00 TVPlay Sports+ kanalil ja veebis: tvplaypremium.ee/live, kommenteerib Taavi Pailk.\nBirminghami Teemantliiga etapp\nVõistluse lõplik järjestus. Kirt kolmas, sakslased tagasihoidlikud.\nKirt ja Vadlejch jätavad mõlemad viimase katse vahele ja seega saab võidu Chao-Tsun!\nMida suudab Kirt vastata?\nViimase katsega põrutas liidriks Taipei mees Cheng Chao-Tsun, kes viskas 87.75!\nKirt ja Vadlejch jätsid viienda viskevooru vahele.\nEsikolmikus muutusi ei toimunud. Sakslased jätkavad tagasihoidlikult.\nKirt neljandas voorus tulemust ei parandanud ja sai kirja 82.14.\nKirt hoiab kolme vooru järel teist kohta.\nMagnus Kirt piirdus kolmandas voorus 76.11-ga.\nKirt langes teiseks, temast tõusis mööda tšehh Vadlejch.\nTeisel katsel Kirt tulemust kirja ei saanud.\nSeis avavooru järel!\nKirt viskas avavoorus 85.29 ja on praegu liider!\nTänane osalejate nimekiri.\nTervist, kergejõustikusõbrad. Magnus Kirti õnnestub võistlemas näha juba teist päeva järjest. Eile tulemusega 87.57 odaviskes Eesti meistriks tulnud Kirt võistleb juba täna Birminghami Teemantliiga etapil.\nMagnus Kirt: see oli väga hea proovikivi Dohaks\nEuroopa koondisesse kutsutud Magnus Kirt astub vastu USA-le\nMartin Kupper sai Rootsis teise koha


Punased riidest kotid on valmistatud tugevast non woven kangast.\nPunased riidest kotid on Punast värvi non woven ehk valu-kangast koti eelis on suur kandevõime, sobib raskemate reklaamkingituste pakkimiseks. Punastst värvi riidest kotte pakume 2 suuruses. Fotogalerii- punased riidest kotid Punased riidest kotid on valmistatud tugevast non woven kangast.\nAvaleht > Tooted > Riidest sangadega kotid > Non woven kotid > Punased riidest kotid\neasyred35 29x35 100 tk 0,7 eur/tk\neasyred45 39x45 100 tk 0,92 eur/tk\nPunase non woven ehk valu-kangast koti eelis on suur kandevõime, sobib raskemate reklaamkingituste pakkimiseks.\nPunaseid riidest kotte pakume 2 suuruses:\nPunastele riidest kottidele on võimalik peale trükkida logo.\nPunased riidest kotid on\nVaata hinnakirja Punased riidest kotid Hinnad alates 0,7 eur/tk artikkel mõõdud kotte 1 kastis (tk hind) alates 1 kastist* easyred35 29x35 100 tk 0,7 eur/tk easyred45 39x45 100 tk 0,92 eur/tk Hinnale lisandub käibemaks 20% *NB! Kotte on võimalik osta ka vähem kui 1 kast Punased riidest kotid on valmistatud non-woven kangast, mida nimetatakse ka valu-kangaks.\nPunast värvi non woven ehk valu-kangast koti eelis on suur kandevõime, sobib raskemate reklaamkingituste pakkimiseks. Punastst värvi riidest kotte pakume 2 suuruses.


Ingrid Rüütel - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nNaiskodukaitse tähistab 90. aastapäeva 1\nRakvere võidupühaparaadil viibis president Arnold Rüütel koos abikaasa Ingridiga\nRakveres toimunud võidupühaparaadil jäi silma ka president Arnold Rüütel, kes jalutas ringi koos kaasa Ingridiga. Presidendipaar osales ka hommikusel jumalateenistusel Rakvere Pauluse pühakojas.\nIngrid Rüütel: minul presidendi abikaasa palka polnud, kandsin samu riideid ikka mitu korda\nPresident Arnold Rüütli abikaasa, folklorist Ingrid Rüütel ei armasta väga oma riietusest rääkida, kuna see pole talle kunagi oluline teema olnud. Ent Seitsmestele võttis proua Ingrid nõuks oma stiili lahti rääkida ning põhjendas, miks teda vastuvõttudel tihti rahvariietes näeb. Lisaks saad teada, milline on proua Rüütli läbi aegade lemmik vastuvõtukleit. Ingrid Rüütli üheks stilistiks ja ihuõmblejaks on olnud legendaarne Kai Saar.\nRahvaluule arhiiv alustab juubelit Pärnust\nFolkorist Ingrid Rüütel esitleb homme Pärnu muuseumis CD-d "Pärnumaa rahvalaule ja pillilugusid. Helisalvestusi Eesti Rahvaluule Arhiivist 10"", misjärel algab loeng "ERA tuleb külla".\nVideo: presidendipaar Arnold ja Ingrid Rüütel: üksteist toetav tunne on meid palju aidanud\nTallinna Televisiooni uus saade «Suvestuudio» ja heade uudiste portaal GoodNews tõid koostöös kaamerate ette meie aja kangelased Arnold ja Ingrid Rüütli, vestlemaks sellest, mis paneb presidendipaari hetkel elu üle mõtlema ning millised on nende suveplaanid. Ennekõike aga tuli jutuks see, kuidas mõlemad endiselt nii aktiivsed on.\nSOS Lasteküla uueks patrooniks saab presidendi abikaasa asemel Kristi Kallas 1\nSOS Lasteküla nõukogu nimetas presidendi abikaasa asemel uueks patrooniks Kristi Kallase.\nAadu Luukase missioonipreemia pälvisid Arnold ja Ingrid Rüütel Oluliselt täiendatud! 3\nOlev Remsu: Rüütel, Savisaar ja Helme 6\nKaasana Kadriorgu 1\nÜkski presidendikandidaat pole oma võitluses üksi. Kes on kaaslased nende kõrval? Kas nad üldse tahavad Kadriorgu kolida ja kui tõsiselt suhtuvad oma teise poole võetud või talle omistatud ambitsioonidesse? Arter küsis seda viielt naisele ja ühelt mehelt. Neljast senisest esileedist – Helle Meri, Ingrid Rüütel, Evelin Ilves ja Ieva Ilves – on maha jäänud oma jäljerida. Mõneti kattuv ja mõneti erinev. Kelle moodi on praegused esikaasa kandidaadid presidendirallis?\nSeoses alanud merekultuuriaastaga alustab Eesti Meremuuseumis uus Merefoorumite sari, mille esimene foorum toimub 2. veebruaril kell 18 Lennusadamas. Külaliseks on folklorist Ingrid Rüütel ning teemaks soorollid Kihnu kultuuris.\nIngrid Rüütel läheb presidendi vastuvõtule: mulle isiklikult on Ieva Ilves sümpaatne, kuigi selle kätlemise võiks küll ära jätta\nMõned Riigikogu liikmed on otsustanud sellel aastal Eesti Vabariigi presidendi vastuvõttu boikoteerida, kuna nende jaoks on Eesti esimese mehe isiklik elu tundunud liiga värvikirev ja isegi moraalivastane.\nIngrid Rüütel: meil võiks olla vähem rivaalitsemist ja rohkem koostööd\nFolklorist Ingrid Rüütel rääkis ETV saates «Jõulutunnel», et Eestis võiks olla rohkem üksteise mõistmist ja koostööd.\nKes on Eesti Aasta naine 2015?\nRegilaulufestival kogub hoogu\n17. aprillil Türi kultuurikeskuses toimuv pärimusmuusikafestival «Regilaul uues kuues» kogub toetust annetuskeskkonnas Hooandja. Festivali korraldajad loodavad 1. aprilliks kokku saada 700 eurot, et katta pärimusmuusika sündmuse korralduskulud.\nKanal 2 näitab täna erisaadet Eesti poliitikute elukaaslastest\nTäna kell 20:30 jõuab Kanal 2 eetrisse dokumentaalsaade «Poliitikute kaasad: valguses või varjus?», kus võetakse luubi alla meie tipp-poliitikute kõige lähedasemad inimesed. Teiste seas saavad sõna Ingrid Rüütel, Vilja Savisaar-Toomast, Keit Pentus-Rosimannus ja Rain Rosimannus.\nMaire Aunaste intervjueerib oma viimasel hooajal televisioonis väärikaid külalisi\nArnold ja Ingrid Rüütel annavad vanavanemate päeval intervjuu Maire Aunastele.\nTammerk: Evelin Ilves ei oleks esiplaanile pidanud tikkumagi\nPresidendipaari vaba aeg avalikus kohas ei ole eraasi ja väärib ajakirjanduses kajastamist, arvab Eesti Rahvusringhäälingu ajakirjanduseetika nõunik Tarmu Tammerk.\nTäna konverentsi «Tahan last, aga normaalset meest ei ole!» avanud Ingrid Rüütel ütles, et normaalsed mehed kasvad normaalses perekonnas, mis peaks olema riiklik prioriteet.\nIngrid Rüütel: oleme viimasel ajal perenaisi vähe väärtustanud\nPresidendiproua ja folklorist Ingrid Rüütel peab Eesti Naise juubelinumbris oluliseks toonitada, et eesti naised on rasketel aegadel hakkama saanud ka kõigi olude kiuste ja elu edasi viinud.\nGalerii: Kasahstani iseseisvuspäeva pidulik vastuvõtt restoranis Gloria\nTeisipäeval, 10. detsembril tähistati Kasahstani iseseisvuspäeva piduliku vastuvõtuga restoranis Gloria.\nIngrid Rüütel: Eesti emad välismaal ei mõtle enam, kuidas nende lapsed jääksid eestlasteks\nPresidendiproua ning folklorist Ingrid Rüütel arutleb intervjuus Postimehele selle üle, miks eestlased Ida-Virumaa hülgavad, miks on kasulik Keskerakond ja kuidas suhtuda Sirbi skandaali.\nPresident Rüütli sirgeselgne allumatus Moskva survele\nIngrid Rüütel: naised ja mehed on erinevad, nad on võrdväärsed, mitte võrdsed!\nIngrid Rüütel: lipakaid ei hinnata\n«Olin sõjaaja laps ja minu nooruses sellist rikkuseihaldust polnud, peamine oli ellu jääda,» võrdleb Ingrid Rüütel enda nooruspõlve tänapäevaga.\nIngrid Rüütel esitles raamatut Kihnu naistest\nIngrid Rüütel esitles täna Eesti Vabaõhumuuseumis oma raamatut «Naised Kihnu kultuuris», milles käsitletakse eri sugupoolte rolle Kihnu kultuuris.\nIngrid Rüütel: Baltica aitab tõsta rahva enesetunnet\nFolkloorifestival Baltica toob järgmisel nädalal Eestisse kokku üle 2000 laulja, tantsija ja pillimehe mitmelt maalt ja pakub võimalust osa saada toredatest pidudest mitmes Eesti paigas. Ehe India tantsudraama, Sloveenia ja Leedu tantsijad, Eesti kandlemängijad, Keenia ja Läti trummimäng – neid kõiki võib Baltical kohata. Eesti rahvusliku folkloorinõukogu juhatuse esimehe ja rahvusdelegaadi Ingrid Rüütli sõnul on Baltica üks haruldasemaid festivale, mis tugineb just ehedale pärimusele.\nEelmiste presidendiprouade kleidiarveid ei mäletata\nIngrid Rüütli esimene kord\nMeie ekspresidendiproua Ingrid Rüütel tunnistas lätlaste 29. aprillil korraldatud peol Estonia talveaias, et pole kunagi varem elus õlut joonud.\nGalerii: Lätlaste korraldatud peol osalesid ka Arnold ja Ingrid Rüütel\nEsmaspäeval, 29. mail pidutsesid lätlased Estonia Teatri Talveaias. Avati Läti tekstiilikunstniku Ieva Krümina näitus «Tekstiil».\nRahvariietes Ingrid Rüütel: vastuvõtukleidi tegemine on mõttetu raiskamine\nIngrid Rüütel: oma õnne eest peab võitlema\nEndine presidendiproua ja teenekas folklorist Ingrid Rüütel rääkis ajakirjale Naised, et igaüks on oma õnne sepp, sest õnne eest peab võitlema.\nIngrid Rüütlil valmib korraga neli raamatut\nPresidendiproua Ingrid Rüütlil on kiired päevad. Töökal daaml on korraga käsil, peagi ilmavalgust nägevat neli raamatut, vahendab Naised.\nIngrid Rüütel lõpetaks «pingviinide paraadi»: see on ajast ja arust!\nIngrid Rüütli arvates peaks presidendi vastuvõtt iga aasta toimuma ikka ühes paigas ning kindlasti peaks peo juurde kuuluma ka ball.\nID-kaart saab homme kümneaastaseks


Millised on miinused Tulu kajastamine on müügikohas ? - Tips for you - Tipsed.Com\nRaamatupidamine tehakse kas tekke- või kassapõhiselt.In tekkepõhiselt, kajastatakse tulu saadava müügikohas, mis tähendab, et tulud on kajastatud ettevõtte arvetelt hetkel, et müük toimub ja kasulik omandisuhe läheb kliendile.Tulu kajastamine müügikohtades on kahjulik äri ainult et selle arve ei ole kivisse raiutud ja ei muuda, sest järgnenud sündmused.\ntulu kajastamist tähendab kirja panna, et tulude olemasolu kohta ettevõtete raamatupidamisaruanded aja küsimus.Kajastamise aja kindlaksmääramine müügituluna äri raamatupidamises on oluline küsimus arvestamisel, sest aeg saab toota tohutuid muutusi äri perioodilisussüsteemi finantsaruanded, mis toodavad moonutamist nende tegelikku olukorda.\nkassa- ja tekkepõhiste alused\nPeaaegu kõik raamatupidamise tehakse kas tekke- või kassapõhiselt.Tekkepõhine nõuab, et kulud ja tulud on kajastatud aega nende esinemise, samas kassapõhiselt nõuab, et kulud ja tulud on kajastatud ajal, et r\naha on kas makstud või saadud neid.Võrdluseks tekkepõhiselt finantsaruandeid, mis kujutavad endast ettevõtte tegelike asjaoludega täpsemalt, kuid on ka vähem kindel kui neid toodetakse kassapõhiselt.Järgnevad sündmused võivad ja ei muuda kasutatud arvud ja toodetud tekkepõhiselt.\nTulu kajastamine müügikohtades\nTulud kajastatakse tekkepõhiselt, kui see vastab kahele kriteeriumile.Üks on see, et tulu tuleb välja teenida, mis tähendab, et tehingu teenida tulu on läbi.Kaks on, et tulud peavad olema realiseerimismaksumus, mis tähendab, et tulud peavad olema mõistlikud võimalus olla laekuva.Peaaegu kõik tehingud vastavad mõlemad kriteeriumid on müügikohas kui tehing on lõpetatud ja omandi- on tellijale üle anda.\npuudused Tulu kajastamine müügikohtades\nKuna tulu kajastamise müügikohtades on nõutud tekkepõhiselt ning peaaegu kõik tehingud harvad erandid, nagu tagasiost on puudusi tulu kajastamise müügikohtadeson identsed tekkepõhiselt võrreldes kassapõhiselt arvestust.Tekkepõhine arvestus on viletsamas olukorras, et see nõuab rohkem tööd hinnata mõned arvud vaja ja et need kalkulatsioonid tunnistama teatud ebatäpsus arvesse arvud.


Eldest replied to Davinson's topic in Vigastused ja haigused\nseda 1-2 aasta varianti küll ei sooviks..\nEks ma jätan siis paar nädalat jalapäeva vahele ning uurin neid venitusi. Tore oleks küll, kui puhkusega üle läheks see . Aitäh vastuse eest!\nPõhimõtteliselt põlv sealt kohast valus. Seal on mingi kõrgem koht ning kükke tehas või üldse jalgu kõverdades sinna jõudu avaldada, siis on valus. Ei raksu ega midagi ning ainult vasakul jalal. Joosta saan(natuke on võib-olla valus), rattaga sõita saan, harjutusi, mis ei nõua põlve kõverdamist raskuse all saan ka teha. Suvel tekkis sama probleem pärast jooksmist, siis tegin jooksmisele pika pausi ning läks korda. Hetkel 2 nädalat kestnud see probleem ning mitme tähtsa jalaharjutuse tegemine täiesti välistatud. See on vist natuke punakas ka sealt, seega mõtlesin, et paistes ning peaks üle minema peale jääkompressi ning lühikest puhkust..Tekkis probleem üldse nii vist, et lõin selle väikse kõrgema koha seal vastu raskust ära, kuid mitte üldse kõvasti..lihtsalt läksin vastu natuke ning siis hakkas valus pärast.. Ühesõnaga, mis võiks viga olla ning kas on põhjust arsti juurde pöörduda või piisab puhkusest? Lisaks, et kas võib edasi ikkagi joosta/ratast teha, kui nende puhul põlv valu ei tekita?\nLiigne rasv kõhul\nEldest replied to Ra1t's topic in Kaalust maha\nMõtlesin Phase 2'st alustada. Aga tegelikult, miks ka mitte algusest peale teha. Ega kiiret kuhugi ei ole.\nKas on vahet, millisest faasist alustada?Selles suhtes, et lõpuks peaks nii kui nii ju jõudma viimasesse ?\nhttp://www.charlespoliquin.com/ArticlesMul...art_II_-_Altern Kas sama süsteemi võiks pmst. rattaga ka teha? Kukkusin hiljuti ning nüüd annab jalg joostes tunda, kuid rattaga saan ilusti sõita.. Või oskaks keegi anda mõne HIIT kava, mis ongi mõeldud rattale?\nMilline see "õige" aeroobne siis on\nSama värk kõhuga hetkel, kuid mai algusest peale olen iga päev aeroobset trenni teinud(45min jooksu päevas või 60min ratast). Kas peaks millegi suhtes ettevaatlik ka olema sellise tempoga? Söön normaalselt ikka ning pärast trenni ka kiireks taastuseks valk+süsivesik sheik. Kui madalale võib päevase toidukoguse viia, ilma, et lihasmassi kaotaks? Keha on võrreldes kunagise vormiga kõvasti parem ning raske treening ei valmista probleeme, sihikindlust ka on , seega lükaks võimalikult suure tempo peale ning kiire rasvapõletus! Ja, kas peaks hoopis selle 60min ratta asemel HIIT'i uurima?\nEldest replied to Char27's topic in Toidulisandid\nOsad pulbrid lahustuvadki suht kehvasti, enne oli mul Fit Whey, see lahustus kiiresti ja ilusti, nüüd ostsin Hera80 ja sellega näe tükk vaeva enne kui tükkidest lahti saab =p\nSüsivesikud pärast trenni\nEldest replied to Char27's topic in Algajad\nMind huvitab ka, kas võtta siis või mitte valk+süsivesik pärast aeroobset\nEldest replied to joker's topic in Vaba foorum\nKurat need kes jätavad kangi või masina peale 50kg kettad, hullemaid urode annab otsida.\nEldest posted a topic in Vaba foorum\nJou, Otsin kedagi kellega väikest rahavahetust teha, mina teile paypalis 45$ ja teie mulle full tilt pokeris 40$. On huvilisi?\nOksendamine jalapäeva tehes\nEldest replied to Eldest's topic in Algajad\nAitäh vastuste eest, eks ma võtan siis neid raskusi vähemaks ning vaatan kuidas enesetunne on ja siis hakkan jälle tasapisi juurde lisama kui kõik kombes.\nEldest posted a topic in Algajad\nPealkiri ütleb kõik, ma ei saa aru mis nali see on, kuradi jalapäevad, enne suve juhtus 2 järjestikust trenni nii, nüüd tegin paar kuud pausi, hakkasin uuesti käima ja esimesel jalapäeval jälle sama lugu. Ma olen suht nõutu, sest enda arust on raskused kõik normis, isegi alla selle, mida suudaksin teha. Teen soojendust 10min, peale seda venitan kõik jalalihased läbi, ja siis hakkan pihta suurematest lihastest, esimesest seeriast peale viskab pea juba uimaseks, nagu ei hingaks korralikult. Kuid hingamine peaks mul korras olema, jõusaalis käidud circa 2 aastat juba..Tavaliselt suudan enamus harjutused ära teha enne kui nii halb hakkab, et pean ära minema. Ülakeha treenides seda probleemi pole hetkel ning ma ütleks, et seal ma isegi pingutan rohkem..\nFACEBOOKi fännimäng :D\nEldest replied to Ott Kiivikas's topic in Vaba foorum\nHaha jah, sellise lihtsa asja peale ma ei tulnudki


Postitatud: 28-05-2018 14:20\nOlenemata ilmast toimub laager!\nPostitatud: 28-05-2018 14:35\nPäris tihti sõltub meeleolu ilmast - kahjuks\nPostitatud: 29-05-2018 09:32\nAinult ilm mõjutabki. 5 aastat kohe Eestist eemal olnud ja endiselt ei soovi isegi sinna külla minna, meenub ainult õudne ilm.\nMuidugi päris rahul pole ilmaga siin ka, liiga pikk talv, mulle sobiks 12 kuud 30-40 kraadi.\nPostitatud: 31-05-2018 04:18\nJaa. Nii kui soojaks läheb ma saan raudpolt laksu nädal aega gripis olla. See kord oli nii hull, et mütlesin isegi kiirabisse minna. Söön juba 9. päeva antibiootikume. Nüüd hakkab üle minema. Reisil olles sama pask. Kui ikka on soe, siis mul jälle kurk valus ja nina tatine.\nPostitatud: 31-05-2018 04:19\nMeil on juba nädal aega super ilusat ilma olnud ajeaa. Aga sul külm oleks ikka. 20-25 kraadi.\nPostitatud: 31-05-2018 05:43\nMõjutab meeleolu ja olemist ikka küll. Hetkel soovin, et vihma juba tuleks.\nPostitatud: 31-05-2018 08:41\nAbsoluutselt. Praegune ilm väga meeldib ja minu poolest võikski selline olla, kuigi saan põllumajandusinimeste muredest aru. Aga noh nii hüpoteetiliselt rääkides siis jah, talv ja pime sügis võiks üldse olemata olla, sest need toovad ainult väsimust, apaatsust ja masendust mulle.\nPostitatud: 05-06-2018 12:14\nÕnneks vist mitte eriti. Haige pole aastaid olnud.\nPostitatud: 14-06-2018 23:15\nVahel meeleolu isegi mõjutab, aga tervist küll mitte.