Parempoolse uhise valu pohjused Valu põhjused paremal küljel vöökoha tasemel, ülal, all, ravi ja diagnoosimine\nParempoolse uhise valu pohjused,\nKõhunäärmepõletikku ehk pankreatiiti iseloomustab kramplik valu, mis võib kiirguda ka paremale alaseljale. Nemad on: Rinna naha koorimine või punetus. Tähelepanuväärne on asjaolu, et paremast küljest seljaosa valu põhjus ei pruugi peituda selgroo või seljaga seotud patoloogilistes protsessides. Erinevate patoloogiate arengu välistamiseks on vaja läbi viia arstlik läbivaatus, kui parempoolses seljaosas tekib vähimatki ebamugavust.\nPahaloomulise moodustumise kaudsed tunnused\nAbi parema hüpohondriumi valu diagnoosimisel Iga inimene saab vaatluse teel iseseisvalt aidata õige diagnoosi panemisel. Milleks see mõeldud on Määrake võimalikult täpselt, kus see haiget teeb. Pange paika kõik punktid, kuhu valu levib. Kinnitage valu tugevus. Mõistage iseloomu - pidev valu või paroksüsmaalne. Lokaliseerimiskoht, vingub, tõmbab, laseb või vöö.\nKus valu on tunda kõhu paremalt küljelt\nMäärake, millised tegurid mõjutavad valu suurenemist: sügav sissehingamine või väljahingamine, köha, järsud liigutused, aevastamine. Parempoolse uhise valu pohjused välja, mis aitab valu leevendada või sellest täielikult vabaneda: kuumus või külm, ravimid või keha positsioneerimine.\nValu klassifikatsioon Kui valu tekib, on küsimus selles, mis on inimese paremal küljel. Kõige sagedamini on paremal küljel asuvate ebameeldivate aistingute lokaliseerimine seotud selles piirkonnas asuvate elundite töö katkemisega.\nArtriit Parempoolsed seljavalud tekivad harva looduslike põhjuste tõttu, näiteks lihaskoormuse tõttu pärast rasket tööpäeva. Palju sagedamini annab nende välimus märku kehas arenevast patoloogiast. Seetõttu peaks isegi kerge seljavalu olema arstilt arsti poole pöördumise põhjus.\nKuid väga sageli on valu salakaval ja tundub probleemipiirkonnast kaugel. Seal ta areneb ja hakkab andma neile kohtadele, kus tema ilmumist üldse ei oodatud.\nNiisiis, valu paremal ülakõhus võib ilmneda ägeda pimesoolepõletiku tagajärjel, ehkki protsess ise on alaosas.\nValu, sealhulgas paremal küljel, võib olla äkiline, tugev, terav, tuim, tõmbav. Need võivad kesta tunde ja päevi või peatuda ootamatult. Valud krambivad. Sellist nende manifestatsiooni täheldatakse kõige sagedamini õõnesorganite lihaste terava kokkutõmbumisega.\nPüsiv valu on seotud üksikute struktuuride membraani venitamisega.\nSuurenev, reeglina kaasnevad kehas esinevate Parempoolse uhise valu pohjused protsessidega. Kuid peate alati meeles pidama: hoolimata sellest, mis laadi valu on ja ükskõik kus see ilmneb, peaks see alati ärevust tekitama ja sundima inimest oma tervist tõsiselt võtma. Mis põhjustab kõhuvalu paremas alanurgas? Enamasti on see tingitud erinevatest naiste haigustest ja pimesoolepõletikust. Mõelge mõnele haigusele, millega kaasneb valu alakõhus: Emakaväline rasedus.\nSeda täheldatakse siis, kui viljastatud munarakk ei arene emakas, vaid väljaspool seda. See juhtub peaaegu alati munajuhas: paremal või vasakul.\nSee põhjustab selle venimist. Järk-järgult muutuvad toruseinad õhemaks ja lõhkevad. Kuigi seda pole veel juhtunud, kannatab naine igavate valude tekitamisel alakõhus.\nKui loode areneb paremas torus, tekib valu paremal. Mis on alakõhus inimese paremal küljel? Naisel on selles piirkonnas munasari ja munajuha. Paremal asuv alakõhu järsk järsk valu võib olla selliste haiguste sümptomiks nagu tsüsti väändumine, healoomuline või pahaloomuline kasvaja. Mis on allpool oleva inimese paremas servas? Need on pimesool ja muud elundid. Neid on juba mainitud. Niisiis, ägeda pimesoolepõletiku arengu alguses on valu sageli hägune lokaliseerimine.\nSageli ilmub see mitte alakõhus, vaid paremal ülakõhus.\nMida teha valu paremal küljel? Kõigepealt loobuge iseravimisest, kuni on kindlaks tehtud täpne diagnoos.\nParema rinnakorvi valu: põhjused naistel ja meestel Sümptomid Parempoolne rindkerevalu on südame, selgroo, närvisüsteemi ja kõhuõõne haiguste sümptom. Selle esinemise täpse põhjuse väljaselgitamiseks uurivad arstid patsienti hoolikalt ja määravad suure hulga kliinilisi ja diagnostilisi uuringuid.\nKui võtate isegi mingeid ravimeid, pöörduge kõigepealt arsti poole. Haigus võib uppuda, kuid teadmata selle esinemise põhjust, on seda täiesti võimatu ravida. Paremal küljel on inimese elus väga olulised elundid. Isegi väike kõrvalekalle nende funktsionaalsest aktiivsusest põhjustab tõsiseid tagajärgi.\nSeetõttu on parem ühendada eriarstide jõupingutused ja isiklikud vaatlused, mitte ennast ravida. Juhtub, et arsti välja kirjutatud ravimid ei aita. Sel juhul vajab patsient täiendavat uurimist. Peate iseseisvalt tuvastama, mis põhjustab valu paremal küljel. Kui see ilmneb pärast rasvase, praetud või suitsutatud toidu söömist, tuleks see Parempoolse uhise valu pohjused välja jätta. Kui ägenemist põhjustavad arsti poolt välja kirjutatud ravimid, tuleb need asendada.\nPeaasi, et diagnoosi ei ole vaja edasi lükata. Mis tahes haigust, mis tuvastatakse arengu algfaasis, on lihtsam ravida. Millised Parempoolse uhise valu pohjused on inimese paremas servas? Inimkeha paremal küljel asuvad paljud seede- hingamisteede, kuseteede, endokriinsüsteemi ja reproduktiivsüsteemi elutähtsad elundid.\nSõltuvalt haigest organist ilmnevad ebamugavustunde või valu aistingud keha parema külje erinevates tsoonides: kopsud - rinnus, maks - Parempoolse uhise valu pohjused hüpohondriumis, neerud ja sooled - kõhu paremas küljes, naiste reproduktiivsüsteem - alakõhus paremal.\nKui paremal küljel ilmnevad ebaharilikud aistingud, on hädavajalik pöörduda terapeudi poole, kes selgitab kahjustuse lokaliseerimise ja suunab õige spetsialisti.\nInimkeha jaguneb kaheks anatoomiliseks tsooniks - rindkere ja kõht. Ribikarp jagatakse omakorda vasakule ja paremale poolele.\nKopsud asuvad rindkere õõnsuses, piiritletud luustikust ja lihastest kahekihilise pleuraga.\nVäljastpoolt on rindkereõõne elundid kaetud roietevaheliste ja muude lihastega, mis ümbritsevad ribisid, selgroogu ja rinnaku. Rindkere paremas pooles on parempoolne kops, mis koosneb kolmest lobeest - ülemine, keskmine ja alumine.\nSeega on valu ja ebamugavustunde ilmumisega rindkere paremas pooles võimalik kahjustada kopse, rinnakelme, ribisid ja lihaseid, mille vahel asuvad neurovaskulaarsed kimbud. Kõhupiirkond jaguneb tavapäraselt 9 piirkonda: hüpohondrium paremal ja vasakul, kõhu paremal ja vasakul küljel, paremal ja vasakul paiknev alakeha piirkond, epigastrium, nabanäärmepiirkond ja suprapubiline piirkond.\nParemal küljel on neid kolm. Parempoolses hüpohondriumis on: maksa parempoolne ja osaliselt ka vasak vasak; sapipõie Lihade ravi liigeste artroosi sapi jaoks; neerupealise parema neeru ülemine osa.\nKõhu parempoolse külje piirkonnas on kasvav käärsool ja parema Krimmi liigeste ravi alumine pool. Parempoolses nimmepiirkonnas on: iileum ja tsecum koos lisaga; parema munasarja ja munajuha naistel. Paremal küljel, lähemal kõhu keskjoonele, ülalt alla, toimub mao üleminek kaksteistsõrmiksoole, kaksteistsõrmiksoole, kõhunääre, peensooles ja põies.\nRinnus ilmneb valu mitmel juhul: kopsuhaigus - kopsupõletik; närvisüsteemi haigused - interkostaalne neuralgia; vigastused - muljutud või purustatud ribid. Kopsude ja pleura haigestumisel areneb inimesel mitte ainult valusündroom. Nende haigustega kaasneb temperatuuri tõus, mõnikord väga kõrge väärtuseni. Patsient on mures flegmoni köhimise pärast, valu ilmneb tavaliselt köhimise ajal.\nPleura ulatusliku kahjustusega teeb see inimesele haiget hingamist: põletikuline pleura venib hingamise ajal ja ärritab valu retseptoreid.\nSeetõttu muutub hingamine väga pinnapealseks ja sagedaseks - ilmneb õhupuudus. Selliste sümptomitega peate konsulteerima terapeudi ja pulmonoloogiga. Interkostaalne neuralgia on vähem levinud.\nSelle probleemiga tegelevad neuroloogid. Selle haiguse valu levib mööda ribisid ja nende vahel. Patsiendid ütlevad: "tulistab rinnus. Ravi määrab ainult kogenud spetsialist. Rindkere vigastuste esinemises pole tavaliselt kahtlust.\nNeed on hädaolukorrad, kui kiirabi meeskond ja traumatoloogid viivad läbi ravi.\nApenditsiit Kui ees olevate ribide all on paremal küljel äkiline terav valu, ilmub kohe pimesoolepõletiku mõte.\nParempoolne valu: põhjused, diagnoosimine, ravi - Lipomatoos April\nRaskus ilmneb ainult siis, kui paremal on ainult üks rindkere verevalum. Sel juhul on ohvril vigastuse piirkonnas hajus valu ja lihaste turse, samuti hematoom. Paremas hüpohondriumis ebamugavustunde või valu ilmnemise peamine põhjus on sapipõie ja maksa haigused. Tavaliselt asub maks parempoolse rinnakaare all ja see ei tule ribide alt välja. Maksahaigustega ägedad valud ei häiri.\nInimene tunneb end halvasti, raskustunne või täiskõhutunne paremal. Äge valu on iseloomulik sapipõie haigustele - koletsüstiit ja sapikivitõbi.\nParempoolne valu selja tagant - Menisk\nJuba iseenesest ei näita ebamugavustunne konkreetset patoloogiat. Sapiteede kahjustusega kaasnevad valud suus, kibe maitse, iiveldus ja mõnikord sapi oksendamine. Üldise vereanalüüsi käigus tuvastab arst põletikulise sündroomi, vere biokeemia näitab maksaensüümide aktiivsuse suurenemist, mis kinnitavad nende elundite haigust.\nKui inimene on mures valu pärast epigastimaalses piirkonnas, mis kiirgab paremasse hüpohondriumi, tuleb kahtlustada kõhunäärme põletikulist haigust, pankreatiiti. Need ebameeldivad aistingud on sageli vöötmelised ja väga intensiivsed.\nKaasnev valu oksendamine ei anna leevendust. Kõhunäärme kahjustuse korral on sümptomite ilmnemine seotud toidutarbimisega: valu ilmneb päev enne rasvase, vürtsika, praetud või suitsutatud toidu söömist. Selles piirkonnas tekitavad ebamugavusi kaks elundit - ülenev käärsool ja neerupealistega neer. Soolehaigused - koliit, enterokoliit, ärritunud soole sündroom - lisaks torkimisele või spastilistele valudele on ka järgmised sümptomid: suurenenud gaasi moodustumine; Parempoolse uhise valu pohjused roojamisega; hüpovitaminoosi nähtused - mõned vitamiinid imenduvad soolestikku.\nSoolestik asub neeru ees, seega on valu pindmine ega kiirgu selga. Diagnoosi täpsustamiseks on vajalik instrumentaalne protseduur - irrigoskoopia või kolonoskoopia.\nVigastused ja luumurrud kuunarnuki liigese


63x80x100 cm kokkupandav Peitsitud pruun\nArtikli number: 702.085.39\nTooli saab muuta mugavamaks ja isikupärasemaks, kui sellele lisada just sulle sobivas stiilis toolipadi.\nSeljatugi on reguleeritav 5 erinevasse asendisse.\nLihtne kokkuvolditav ja ära pandav.\nBrutokaal: 10,00 kg\nNetokaal: 9,16 kg\nPakendi netokaal: 32,2 l\nVõib täiendada KUDDARNA, HÅLLÖ, FRÖSÖN/DUVHOLMEN or JÄRPÖN/DUVHOLMEN toolipadjaga (50x50 cm) või YTTERÖN istme-/seljatoepadjaga.\nVõib täiendada KUDDARNA, FRÖSÖN/DUVHOLMEN või HÅLLÖ istme/seljatoepadjaga.\nReis ÄPPLARÖ meelelahutustaevasse\nPlaanid sünnipäeva- või koolilõpupidu või lihtsalt mõnusat õhtut filmi ja sõpradega? Millised su nädalavahetuse plaanid ka poleks, leiad omaenda tagaaiast nii luksusliku restorani, tasuta solaariumi kui ka privaatkino ja muudki veel. Tähista suve koos mõnusa meelelahutuse ja heade sõpradega!


Vaba aja veetmise huviklubi Paides\nJuhatuse liige tegutseb aktiivselt 2-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta III kvartalis kokku käivet 14 682 €.\nIMPROFILM MTÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nIMPROFILM MTÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, A. K. , S. S. ja J. K. , seda juhtima hakkasid. A. K. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat, S. S.l kogemus puudus ja J. K. 2 aastat. IMPROFILM MTÜ valdkond on vaba aja veetmise, meelelahutuse ja kultuurilise...\nEXTERIORBOX OÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nEXTERIORBOX OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. K. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. EXTERIORBOX OÜ valdkond on programmeerimine. Samas valdkonnas (EMTAK 62011) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 3517 tükki, kes annavad tööd kokku 13939-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 7.14 miljardit eurot. ...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 2 841 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 14 682 €.\nTelefon (+372) 55629025\nKäibed kokku (2021) 46 755 €\nIMPROFILM MTÜ Juhatuse liige Logi sisse\nEXTERIORBOX OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nEXTERIORBOX OÜ Logi sisse


Naine proovis migreenidieeti ning see muutis tema elu - Haigused - Tervis\nNaine proovis migreenidieeti ning see muutis tema elu\n12. veebruar 2018, 13:14\nMigreen. Pilt on illustratiivne.\nElu migreeniga pole kergete killast. Ravimid aitavad seda leevendada, ent aina enam inimesi proovib selle vältimiseks hoopis toitumist muuta ning tulemused võivad olla üllatavad.\nChristy Nelsoni esimene mälestus migreenist pärineb 3. klassist, vahendab Reader’s Digest. Ta meenutab piinavat peavalu, mille tõttu pidi ta koolist koju sõites bussiistmel kägarasse tõmbuma. Tal ei olnud lausa sõnu, et kirjeldada valu ulatust oma vanematele. Täna on naine 45-aastane vabakutseline kirjanik ja kommunikatsiooniinimene ning tal on vastus peavaludele, mis piinasid teda lapsest saati.\n«Mu vanemad proovisid kõike – prillide kandmist, hambaravi jm. Kui jõudsin puberteediikka, läksid valud vaid hullemaks,» nentis ta. Nii nagu tema, kannatavad veel miljonid inimesed üle maailma sarnaste valude käes pea igakuiselt. Kui naine kohtas 24-aastaselt oma tulevast abikaasat, oli ta loobunud migreenile ravi otsimisest, vaid oletas, et see jääbki tema elu osaks.\n«Kannatasin pidevalt migreenihoogude käes. Kumbki meist ei teadnud, milline näeks välja elu ilma nendeta,» meenutas ta. Vahel tarbis naine suurest meeleheitest ka mitut ravimit korraga, sest migreeni võisid vallandada üsnagi suvalised asjad, näiteks lõhnaküünla nuusutamine.\nÜhel hetkel soovitati naisel aga süveneda rohkem oma menüüsse ning võimalikku toidutalumatusesse. Ta lasigi teha analüüsid, et tuvastada, kas tal on mõne toidu suhtes allergia või talumatus. Nende ootamise ajaks pandi Nelson kuuks ajaks rangele dieedile, mis piiras tema toidutarbimist vaid puu- ja köögiviljade ning lihani.\n«Esimesed nädalad olid väga rasked, toimus justkui puhastus ning tundsin end kohutavalt. 13. päeval tundsin aga muutust, peavalud olid kadunud ning energia tagasi,» rääkis Nelson. Analüüsid andsidki vastuse, et ta on tõsiselt tundlik muna ning nisutoodete suhtes, mis olid tema toidulaual olnud nii kaua kui ta mäletab. Naise kasuisa oli nimelt nisufarmer.\n«Kasvasin üles süües kõige tavalisemat toitu, sealjuures teadmata, et olen kogemata end kogu elu mürgitanud. Nüüd püüan säilitada tervislikumat eluviisi ning tunnen end suurepäraselt,» rõõmustab Nelson. Vahel tunneb ta endiselt mõõdukaid peavalusid, kuid saab neist lahti valuvaigistitega. Migreen on aga kadunud.\nTerror koolides: suur osa õpetajatest kannatab õpilaste ja lapsevanemate vaimse vägivalla all (12) Loe artiklit\nMida arvavad asjatundjad halastussurma seadustamisest Eestis? (4) Loe artiklit


Toshio Hosokawa – sildade ehitaja\nTänavusel uusimale muusikale pühendatud “AFEKT-i” festivalil oli au kuulajatele esitleda maailma ühe praeguse tippheliloooja, jaapanlase Toshio Hosokawa (s 1955) loomingut. Ühtlasi vääristas suurmeister meie muusikaskeenet siin ka oma kohaloluga. Avaldame selle Eesti muusikaelu kahtlemata suursündmuse puhul väikese kollaaži internetist leitud intervjuudest maestroga.\nToshio Hosokawa. FOTO KAZ ISHIKAWA\nPaljudest asjadest, kuid kõige olulisem on minu jaoks loodus. Mul on lapsepõlvest palju mälestusi, mu isa tavatses mu tähelepanu juhtida looduse ilule. Küsin endalt üha, kuidas elada loodusega kooskõlas. Vesi, meri, pilved – need on minu kesksed mälestused ja inspiratsiooniallikad. Soov saada loodusega üheks on ka minu muusikas peateema.\nMulle näib, et loodus tähendab Aasias ja Euroopas erinevaid asju. Inimestena oleme me osa loodusest. Seega kui ma ütlen loodus, siis ei mõtle ma selle all üksnes väliseid nähtusi, nagu lained, tuul ja meri, vaid ka seesmist loodust. Jaapani sõna looduse kohta shizen tähendab tegelikult “allikat”, “enda olemusega kooskõlas olemist”. Looduses elada tähendab olla spontaanne, saada selleks, kes sa oled, saada ise looduseks, ja olema ise loodus. Loodus ei ole midagi välist, mida tuleks hõlmata.\nMa kasvasin väga jaapanipärases keskkonnas. Maja taga Hiroshimas, kus ma kasvasin, oli ilus suur bambussalu. Seal väikese järve kõrval, kus on ka saarekesed, olid minu mängumaa. Mul on neist maastikest peamiselt ilusad mälestused; lapsena olin seal sageli, kuulasin seal ka muusikat – Beethovenit, Mozartit. Ja mul oli komme söögipulkadega dirigeerida ... Kui ma 1980-ndate lõpus, pärast kümmet aastat Euroopas viibimist Jaapanisse naasin, sain šoki: kallas oli tsementeeritud, et seal saaks parkida, bambussalud puhtaks roogitud. Jaapan on oma looduse hävitanud. Minu jaoks oli see hirmus kogemus.\nElan praegu Tokyos ja sealne ühiskond on nagu kivist. Kultuur on igal pool ühesugune või siis selliseks muutumas. Euroopaliku ja ameerikapärase mõtlemisviisiga tutvuti Jaapanis umbes 150 aastat tagasi ja me võtsime need väga kiiresti omaks, pressides umbes tuhandeaastase ajaloo saja aasta sisse. Selle protsessi käigus saavutasime suure majandusliku edu, kuid samal ajal läks kaotsi jaapanipärane hing. See on vastuolu, milles ma elan, ja mul on seda väga raske taluda. Ka muusika kohta saab öelda, et vanimad euroopalikud mõjud saabusid Jaapanisse ehk alles umbes 150 aastat tagasi, enne seda oli muusikaline traditsioon täiesti teistsugune. Ja nüüd on oht, et kõik hakkab kõlama samamoodi. Minu Jaapani kolleegid kirjutavad uut muusikat nagu Euroopa heliloojad. Sageli on tegu järgiaimamise, uusimate nähtuste kopeerimisega, nad ei püüa arendada oma muusikat.\nKuid teil on õnnestunud sellest süsteemist välja murda. Kust leidsite selleks jõudu? Ilmselgelt olete selles mõttes erand.\nMu ema mängis koto’t ja minu vanaisa oli ikebana õpetaja. Seega oli minu pere väga jaapanipärane. Ometi, 1960-ndatel oli moodne mängida klaverit ja nõnda hakkasin ka mina väga varakult sellel pillil Euroopa klassikalist muusikat õppima. Mozart ja Beethoven tähendasid mulle suurepärast muusikat, ma armastasin seda. Kuid mu ema koto-mäng kõlas minu meelest igavalt, ma ei saanud sellest midagi aru.\nAlles Euroopasse minnes sain esimest korda aimu oma päritolust, taipasin, et olen jaapanlane. Berliinis oli festival, kus oli Euroopa kaasaegne muusika kõrvuti rahvamuusikaga maailma eri piirkondadest. Kuulsin palju Aafrika, Indoneesia ja India, aga ka Jaapani muusikat. Euroopas õppides olin hakanud tegelema mikrotonaalsuse ja klastritega – tähelepanelikult kuulama pisikesi helivahemikke. Seesuguste kõrvadega kuulasin nüüd meie vana muusikat ja taipasin esimest korda, kui ilus see on. Mul olid nüüd ühtäkki teistsugused kõrvad, hakkasin tundma tugevat nostalgiat Jaapani vastu. Mulle tuli meelde minu ema koto-mäng, mu lapsepõlv tuli minu juurde tagasi. Ja nõnda hakkasin ma mõtlema oma muusika üle.\nKuidas on teid mõjutasid Hiroshimas juhtunud ajaloosündmused?\nMinu mõlemad vanemad on pärit Hiroshimast. Mu isa saabus rindelt 1945. aasta oktoobris – see on umbes kaks kuud pärast aatompommi tabamust. Ta oli siis kahekümnene. Maja, kus ta oli sündinud, asus kesklinnas ja kui ta seda otsis, ei suutnud ta seda leida – kõik oli täiesti hävitatud. Tema kaks venda olid surnud, aga vanemad olid elus, kuna nad olid olnud veidi eemal. Kuid minu ema oli tol päeval linnas. Ta oli 17-ne ja elas umbes kümme kilomeetrit kesklinnast. Pärast plahvatust anti tema kodus paljudele peavarju ja nende eest hoolitseti, kuid enamik neist suri. Ta nägi kõike seda koledust.\nMina sündisin kümme aastat pärast Teise maailmasõja lõppu. Kui ma olin laps, oli Hiroshima juba peaaegu üles ehitatud ja ma peaaegu ei näinud selle hirmsa sündmuse tagajärgi. Alles palju hiljem, üliõpilasena Saksamaal, avastasin, kust ma pärit olen, sest niipea, kui Hiroshimat mainisin, inimesed jahmusid. Kui ma Jaapanisse naasin, küsisin vanematelt, mis oli juhtunud, ning siis nad hakkasid mulle rääkima.\nMõeldes sellele, mida ma kunstnikuna saan ära teha, siis ma ei saa endale lubada teha üksnes asju, mis mulle meeldivad ja täielikult ignoreerida seda, mis maailmas ümberringi toimub. Hiroshima ja Fukushima on mõlemad seotud sama teemaga – radiatsioon. Pilt, mis Fukushimas pärast õnnetust avanes, oli nagu maailmalõpp, või praeguse maailma lõpp, kui me jätkuvalt ajame taga majanduse efektiivsust. Meile näidati reaalsust. Kuid me oleme seda juba peaaegu unustamas. Tundsin, et pean vaagima seda küsimust ja olen seda peegeldanud mitmes oma teoses, näiteks ooperis „Erdbeben. Träume“. Ma töötan, et niisugustele asjadele tähelepanu juhtida.\nMuusikaõpinguid alustades ei olnud te järelikult ajaloost eriti mõjutatud, kuna te lihtsalt ei tundnud seda. Ka Euroopas soovis tollane vanem põlvkond mineviku õudused nii ruttu kui võimalik unustada. Niisiis hakkasite tutvuma oma ajalooga ning püüdma lääne ning jaapani traditsiooni siduda.\nJah. Ma õppisin Euroopa muusikat, see on Jaapani omast täiesti erinev. Euroopas püüeldakse uue ja senikuulmatu poole, et siis see hävitada ja taas midagi täiesti uut luua. Jaapani kultuuris pole mitte kunagi mitte midagi niisugust olnud. Kuid euroopalik lähenemine köitis mind, kuna nõnda avanevad järjest uued muusikamaailmad. Võib ju mõelda, et pärast Bachi on võimatu midagi kirjutada, kuid ometi tulid siis Mozart, Beethoven, Schumann. Kogu aeg ilmub midagi uut, praeguseni.\nMul olid muidugi ka väga head õpetajad, näiteks korealane Isang Yun, kes oli vist esimene, kes suutis euroopalike vahenditega rahvusvahelisel tasemel muusikat luua, olles õppinud nii Euroopa kaasaegset kui ka traditsioonilist Korea muusikat. Teine oluline tegelane minu jaoks oli Jaapani helilooja Tōru Takemitsu, kes püüdles jaapanipärase kõla poole. Ta ei imiteerinud lihtsalt euroopalikku mõtteviisi, vaid soovis leida oma muusika. Ja seejärel õppisin šveitslase Klaus Huberi juures. Just tema ärgitas mind Jaapani muusikat tundma õppima. Olin selleks ajaks Jaapani muusikaga juba tuttav, kuid mitte piisavalt. See oli minu jaoks äärmiselt oluline aeg. Alates sellest hetkest hakkasin looma oma muusikat. Huber keelas rangelt meil kirjutada nii, nagu tema seda tegi. Kui see juhtus, kritiseeris ta üsna kõvasti. Ma pidin üles leidma oma muusika.\nKunstnikule on väga tähtis, et õpetaja ei lubaks tal end imiteerida. Jaapani traditsioonis on olukord absoluutselt teistsugune. Õpilased peavad Jaapanis olema täpselt samasugused nagu on õpetaja, neil ei lubata teha mitte midagi uut; kui õpilane avastab midagi uut, peetakse seda halvaks. Selline lähenemine on minu meelest väga problemaatiline, kuna selle tulemusel läheb kaotsi kunsti originaalsus. Meil on mitmesuguseid muusikatraditsioone, näiteks gagaku muusika, mis tuli alates 8. sajandist Hiinast ja mida mängiti Jaapani valitseja õukonnas. Gagaku kuldajastu oli 10. sajandil. See sai hästi jaapanipäraseks, loodi väga kaunist muusikat – ja siis ei muutunud tuhat aastat mitte midagi. Nõndaviisi on see vana, pikaajaline traditsioon küll säilinud, kuid ka ühtlasi kivistunud. Samasuguseid asju on Jaapani kultuuris ajaloo vältel juhtunud rohkem kui üks kord. Muusika on eri aegadel olnud aheldatud. See on hirmus!\nMeie, jaapanlaste probleem on, et me ei tunne oma kultuuri, kuid me ei tunne sügavuti ka lääne kultuuri. Meil on ridamisi tehnoloogilisi uuendusi, kuid need on pealiskaudsed. See on seotud tõsiasjaga, et me ei tunne oma ajalugu. Tänapäeval muidugi mängitakse Jaapani traditsioonilist muusikat, kuid minu kõrvadele ei kostu see enamasti ehedana, vaid pigem kitšina. Meil on samuti muusikuid, kes on väga tugevad Euroopa klassikalises muusikas, kuid ma ei usu, et nad seda siiski tõeliselt tunnevad. Euroopa on väga sügav. Mõlemas valdkonnas – nii oma kui Euroopa kultuuris – oleme me pealiskaudsed.\nKuidas te kirjutate? Kas teete märkmeid?\nKui mul tuleb idee, siis märgin selle üles või teen visandi – mõnikord nootidena, kuid sagedamini sõnadega, ja nii iga päev, enamasti ilma pillideta. Kõige parem on aga koostöö interpreediga. Kui ta mängib, siis ma kuulan ja leian töö käigus uusi võimalusi. Ma kirjutan sageli kindlale interpreedile. Loomulikult võib ka keegi teine seda pala mängida, kuid esiti pean ma silmas kindlat mängijat ja tema muusikalisi võimeid.\nKas tehnoloogia on mõjutanud teie muusikat? Olete maininud, et teie kõrvu kujundasid Mozart või Beethoven.\nMuusika ja tehnoloogia on alati olnud väga tihedalt seotud. Mõeldagu kasvõi pillide arenguloole, näiteks klaver, mis oli veel 19. sajandil täiesti teistsugune. Elektrooniliste vahenditega olen siiski väga vähe tegelenud, kuna loodushääled on mulle lähedasemad. Kuid mõnikord tehnoloogia aitab mind: näiteks kui ma püüan kuulata väga tähelepanelikult kõla, lihtsalt kõla, siis aitab mind mikrofon, kuna see töötab nagu mikroskoop. Kuulates stuudios viiuli heli mikrofoniga, kuulen lõputult uusi asju.\nMissugune on lääne ja ida, erinevate mängustiilide mõju teie loomingule?\nMa armastan Euroopa klassikalist muusikat väga. Seda saab kuulata igal pool ja mulle tundub, et see ei ole kuigi tugevalt seotud piirkonnaga, kust see pärineb. Meie traditsiooniline muusika seevastu on väga seotud paiga ja situatsiooniga. On kindlad tseremooniad, tantsud ja ka paigad. Muusikat ei ole võimalik neist eraldada ja isegi kui “eksportida” midagi, nt gagaku stiili kuhugi, tundub mulle, et midagi väga olulist jääb puudu. Minu meelest juhtub sama ka Aafrika või India muusikaga – needki vajavad nende oma kohta, pinnast, kliimat. Muusika on nagu keel. Ma pean silmas seda, et ilma Schuberti või ka Schönbergi keeleta ma ei saaks kirjutada oma muusikat. Samas vajan ma oma juuri – ma ei hakanud Jaapani traditsioonilist muusikat, mõtteviise ja filosoofiat õppima mitte ainult sellepärast, et oma silmapiiri avardada, vaid et oleks rohkem loomingulist ainest.\nAastaid tagasi avastasin teie muusika, kuulates imelist teost “New Seeds of Contemplation”, mis tugineb gagaku muusikale. Sooviksin teada, kas teie muusikas, nii rütmides kui kõlaproportsioonides, on zen-meditatsiooni?\nMa ei soovi kirjutada mõtlikku, mediteerivas laadis muusikat sel või teisel eesmärgil, vaid see tuleb otseselt minu seest, minu loomusest. Minu muusikas on väga oluline hingamine – sisse- ja väljahingamine. See on kõige olulisem asi zen-meditatsioonis.\nKuidas puutuvad teie loomingus kokku vaikus ja heli?\nJaapani traditsioonilises muusikas on vaikus väga oluline, ja see on väga erinev euroopalikust. Seda erinevust on hea illustreerida Jaapani kalligraafia näitega – kalligraaf tõmbab joone, kuid ta ei alusta joont paberil, vaid see saab alguse kuskil õhus. Valgel paberil näete küll joonistust, kuid see on ainult osa tervikust. Varju, õhku jäävad liikumised on aga joonistuse oluline osa, ilma nendeta poleks pilt see, mis ta on.\nSama võib leida ka muusikas. Jaapani traditsioonilises muusikas on ma – kahe heli vahele jääv intensiivne vaikus. Ma on Jaapani kultuuris väga oluline, ka arhitektid kasutavad seda. Me võime ma’d leida looduses – sügise ja talve, öö ja päeva vahel jne. Euroopa muusikas on oluline heli, selle resoneerimine. See on nagu tohutu katedraal, kust võib leida igaviku. Kuid meie jaoks on võimalik leida ilu ka kirsiõies. Ja kuna õitsemine on nii lühiajaline, siis seal igavikku pole. Õied närbuvad, ent õitsevad uuesti järgmisel aastal. Ka see illustreerib ma’d, vahepealset. Kõla on nagu õis, mis samuti tuleb ja siis kaob. Ent vaikus ei ole tühi, vaid täis helisid, kui vaid osata seda kuulda. Kui ma suudan panna vaikusesse väga tugeva intensiivsuse, siis on kõla võimsam. Võimsa heli tekitamiseks on vaja väga võimsat vaikust.\nJaapani kultuuris on maalid või kalligraafia mitte ainult hinge, vaid ka keha väljendused. Kogu keha on selles tegevuses kohal, meile on keha ja vaim üks tervik. Just seepärast praktiseerime me judot, kudo’t jne. Nad arendavad kogu keha, mitte selle osi, nagu ka zen.\nMis on teie lemmikpill?\nRaske öelda. Äkki flööt? Harf, keelpillid ... Ma armastan hingamist, selle heli, hingamise hääli. Lõppude lõpuks tulevad kõik helid hingamisest. Seetõttu pean flööti väga ilusaks. Või sho – jaapani suuorel, mida mängitakse sisse- ja väljahingamisega. Sissehingamine, väljahingamine, minemine, tulemine – mitte siit sinna, vaid tulles taas tagasi, üha uuesti ja uuesti, ringikujuliselt. Sellega võrreldes on euroopalik muusika väga lineaarne.\nMinu jaoks tähendab ilus kõla looduslikke/loomulikke helisid, ka looduses esinevad mürasid. Sõna “müra” ei kõla võibolla kõige paremini, kuid eurooplased teevad vahet müradel ja muusikalistel helidel. “Müra” on midagi, mis segab muusikalist heli. Jaapani heli on aga nende kahe segu. See on see, mida Tōru Takemitsu avastas oma shakuhachi muusikaga. Ta kirjutas, et kõige ilusam heli, mida shakuhachi meister saab esile kutsuda, on nagu tuul, mis bambussalus pehkinud bambust peksab. Euroopa klassikalise muusika flöödimängija ei tohi teha “mürasid”, neid peetakse veaks. Jaapani flöödimuusika, kuhu need n-ö tuule moodi helid kuuluvad, kõlab eurooplase kõrvale toorelt. Meile seevastu on täiesti loomulik, et on üsna palju erinevaid tuule moodi mürasid, hääli. Klassikalistele muusikutele on seda keeruline seletada. Kuid kui nad on avatud meelega ja mõistvad, võivad need helid saada neile omaseks.\nEuroopa klassikaline muusika koosneb keerulistest nootide kombinatsioonidest, see demonstreerib võimsust, mida nootide konstruktsiooniga saab moodustada. Kuid minu muusika algab heli kujundamisega helitust paigast, ja naaseb siis vaikusesse. Võibolla kujutab see surma, suremist, kuid ometi on seal elu. Nagu kirsiõied on väga ilusad, kuid nad on seda ilusamad, kuna nad närbuvad. Muusikas on samamoodi: heli on loodud ja siis see kaob. Ma ei aja taga igavikku, vaid hetke ilu, kaduvikku, mis muudab selle nii ilusaks.\nLöökpillid, millega heliloojad tänapäeval töötavad, pärinevad kogu maailmast. Milles seisneb teie jaoks erinevus aasia löökpillide ja lääne instrumentide vahel?\nOn üks jaapani löökpillimängija, keda ma väga hästi tunnen, õigupoolest olen löökpillidele komponeerides alati talle kirjutanud, see on Isao Nakamura. Tal on eriline kehaline potentsiaal. Traditsioonilises jaapani muusikas on väga oluline ka keha, mitte ainult kõla. Peab nägema, kuidas Isao Nakamura heli tekitab. Kui löökpillimängija lööb, teeb ta kõrge ja laia liigutuse, see on hääletu liikumisega. Eelmise ja järgmise heli vaheline ruum – ma – on sama oluline kui heli. Kogu jaapani löökpillimuusikale on väga oluline seda pinget hoida, isegi kui mingit heli ei ole. Sellest pingest tekivad löögid ja kõlad, mis on tugevad ja ilusad.\nKas te kujutate seda liikumist komponeerides ka ette?\nKüsin eneselt sageli, millise hoiaku ta võtab, enne kui ta lööb. Õrna kõla puhul ei pea mitte ainult kergelt lööma, vaid alati ka pisut ootama, see annab hoopis teistsugune kõla. Ka löökpillimängija peab õigesti hingama. See, kuidas ta enne lööki hingab, on väga oluline.\nAasias kehtivad löökpillidele hoopis teistsugused kriteeriumid kui läänes. Mida te silmas peate, kui löökpillidele kirjutate?\nMinu muusikalised mõtted pärinevad animismist. Igal helil on jumal. See on seotud loodusega. Kui lüüakse mingisugust rütmi, kostub igast helist midagi jumalikku, midagi üleinimlikku. Ja see peab kuidagi ka teise maailmaga suhestuma. Jaapani löökpillil on alati seesugune tähendus. Näiteks gong: metallikõla tähendab midagi, võibolla teenib see ruumi puhastamise eesmärki. Igal instrumendil on seega oma rituaalne tähendus. Tänapäeva moodsas maailmas on see unustusse vajumas, aga me tajume seda sellest hoolimata. Kirjutan Strasbourgi löökpilliansamblile vihmatantsu, “Regenmacher-Ritual”. Kui ma seal looduse hääli, bongodega vihmapiisku järele aiman, peab see kõlama nagu vihm – peab olema tunda, et hakkab vihma tulema.\nKas rituaalidel on teie elus suur roll?\nMina teen muusikat, mitte midagi muud. Aga minu jaoks põlvneb muusika šamanismist. Šamaan peab seal- ja siinpoolset ühendama. Muusik peab olema šamaan. Tema ühendab maailmu, tema mängib surnutele. See on muusika rituaalne eesmärk. Ka ooperit kirjutades mõtlen šamanismile.\nMõeldes ühele kõige kuulsamale rituaalmuusikale, Stravinski “Kevadpühitsusele”, on selge, et rituaali luua ei ole sugugi kerge. Esiettekande publik oli häiritud, aga mitte ainult revolutsioonilise muusika tõttu. Eelkõige naturalistlik, võibolla ka rituaali naiivne kujutamine irriteeris publikut. Paljud vaatajad naersid. Rituaali ei ole lihtne lavale tuua.\nSiis oli teine aeg. Nüüd, sada aastat hiljem, võib kontserdisaalis paljutki korda saata. Aga seda ei pea just rituaaliks nimetama. On ka varjatud rituaale. Ma ise ei sooviks seda üldse nii avatult näidata. See on saladus.\nMeie siin läänes seostame asju, millest te kõnelete, nagu rituaalid, šamanism, meelsasti Kaug-Idaga. Kui palju on neid mõtteid olemas veel praeguses Jaapanis?\nMa olen ikka selle üle mõelnud, et miks ma muusikat teen. Ma sooviksin neid teeradu, sildu ehitada. Jaapanis on praegu olukord küll juba hoopis teistsugune, aga need asjad on siiski meie hinges kuidagiviisi peidetult alles. Ma soovin neid uuesti leida.\nTõlkinud ja kombineerinud Virge Joamets


Kingitused töökohal - NetiKink\n> Kingiideed> Kingitused töökohal\nPRAKTILISED KINGITUSED TÖÖKOHAL\nErinevates kollektiivides tekib tihti küsimus, et mida kinkida uutele töötajatele, staažikatele töötajatele või oma töökaaslastele sünnipäevaks ning muudeks tähtpäevadeks. Mõnes kohas piirdutakse lihtsalt lilledega, teises kohas pannakse ühiselt rahad kokku ja ostetakse mõni kingitus.\nMeenete ja kingituste tellimiseks on Teie ettevõttele abiks Eesti suurim fotomeenete e-pood Netikink. Meie kingituste e-poest tellitavad erinevad ainulaadsed fotomeened võimaldavad luua väga huvitavaid ja isikupäraseid kingitusi ja seeläbi meeldejäävaid emotsioone. Netikingi suureks plussiks on professionaalne personal, töö kvaliteet ja tellimuse täitmise kiirus.\nFotomeened on kaunid ja samas ka praktilised kingitused paljudeks erinevateks tähtpäevadeks. Oleme keskendunud just väikestes kogustes personaliseeritud kingituste valmistamisele ja nii on võimalik meie juurest tellida meeneid ka väikestes kogustes ning mõistliku hinnaga.\nMeie pikaajaline kogemus näitab, et nende ettevõtete arv, kes hindavad oma töötajaid ja peavad neid meeles erinevate tähtpäevade ja sündmuste puhul, aina kasvab. Näiteks on mõni ettevõtte läinud seda teed, et igale uuele töötajale kingitakse ettevõtte logoga ja töötaja nimega fototass. Nii saab kingituses ühendada personaalsuse ja praktilisuse. Ettevõtte köögis ei ole enam kunagi nõutult seisvaid inimesi, kes oma tassi otsivad. Igaühel on oma isiklik nimega kruus ja kord on majas.\nAsjalik kingitus töötajale sünnipäeva puhul võib olla näiteks märkmik, kus ettevõtte logo võib asendada ka hoopis mõne huvitava ja meeldejääva ühisürituse pildiga või väiksema ettevõtte puhul ka kollektiivi pildiga. Taoline kingitus jääb kingisaajale pikaks ajaks kasutusse ja kui ka antud töökohalt lahkutakse, meenutab saadud kink endiseid töökaaslaseid ka aastate pärast.\nEttevõtte ühtsust saab suurendada, kui igal töötajal on oma personaalne logo ja nimega t-särk. Neid saab edukalt kasutada suvepäevadel, spordivõistlustel ja mujalgi, kus tuleb kasuks rõhutada töötajate ühtekuuluvust. Meil on t-särke pakkuda suures valikus erinevaid mudeleid ja värve.\nTöötajate juubelite puhul on tellitud kingituseks erinevaid fotokive või fotopaneele. Pildiks valitakse tavaliselt töötajast tehtud foto tööpostil ja lisatakse juurde ettevõtte logo koos pühendusega.\nTöötajate motivatsiooni ja tööandja mainet tõstavad ka ettevõtte poolt tehtavad erinevad vahvad üllatuskingitused. Miks mitte kinkida kõigile sügise saabudes soe fliisist sall, millel on peal ettevõtte logo ja mõni vahva ütlus. Kuu parimale naljamehele naljaka pildiga hiirematt või pidevalt võtmete kadumisega kimpus olevale töötajale võtmehoidja, pidevalt tööle hilinejale humoorika tekstiga vimpel. Auhinnaks parimale grillijale ettevõtte logo ja aastaarvuga põll, suurimale saunasõbrale ettevõtte logoga saunalina ja parimale matkasellile oma termos. Laske fantaasial lennata ja väärtustage pisikeste kingitustega oma töötajaid, see tasub ennast kuhjaga ära!\nSelliseid tooteid, mida saab ühekaupa valmistada on tegelikult hästi palju. Peamiselt kasutame oma toodete valmistamisel spetsiaalset sublimatsioontrüki tehnikat, mis võimaldab valmistada vastuvõetava hinnaga fotokvaliteedis tooteid. Lisaks sublimatsioontrükile kasutame oma toodete valmistamisel ka presstrükki, mille abil teostame trükki t-särkidele. Presstrüki abil trükime t-särkidele, fliisidele ja jopedele erinevaid tekste. Peale nende kahe on lisandunud ka tikkimistehnika. Tikitavad tooted on meil näiteks sallid, nokamütsid, päikesevisiirid, rätikud, fliisid, põlled, kotid jne.\nKõike meie ettevõtte tooteid ja kingiideid ei jõua me siin üles loetleda. Tule ja tutvu meie rikkaliku kaubavalikuga lähemalt...


"Olid sellised libedad sellid"\n14. oktoober 2013 kell 4:01\n"Olid sellised libedad sellid, siis me nende tagapõhja ei teadnud," meenutab Eesti Raudtee endine juht Kaido Simmermann omaaegset raudtee erastamise farssi ning selle osalisi Antonio Angottit ja Giovanni Sposatot.\n"Aga valesti läks erastamisega eelkõige see, et erastamislepingus räägiti üksteisest mööda," räägib Simmermann. "Riik kirjutas erastamislepingusse ühte, aga ameeriklased ja inglased mõtlesid selle all midagi muud. Põhiküsimus oli investeeringud. Ameeriklased peavad investeeringuks iga liiprit ja raudteejuppi, mis maha pannakse, meie arusaamade kohaselt on see hooldustöö. Riik mõtles, et vaja on kapitaalremonti, ameeriklased tegidki kapitaalremonti – omas, aga mitte Euroopa mõistes. Kui riik oleks tollal silmas pidanud, et läheme Euroopa Liitu, siis poleks ehk pidanud erastama infrastruktuuri või oleks vähemasti pidanud jätma võimaluse see tagasi võtta."\nTäna on Simmermann Läti Raudtee peainsener ja Sillamäe sadama raudteelogistika direktor. Äripäeva tänasest paberväljaandest saab lugeda, mismoodi leedulased Rail Balticu rajamist pidurdavad ja kuidas pronksiööd sadamates siiamaani tunda annavad.\n15. oktoober 2013 kell 7:23\nKohalikud: Rail Baltic ohustab Tuhala nõiakaevu\nKarstiala läbiv raudteekoridor võib põhjustada tõsiseid keskkonnaprobleeme ning seab ohtu põhjavee kvaliteedi ja jätaks kuivaks Tuhala nõiakaevu, leiavad kohalikud elanikud.


“Teeme ära! 2008” käib valdadel üle jõu? - DELFI\nPrügikoristuskampaania tekitab arusaamatusi ja küsimärke. Alates omavalitsustest, kes avastavad, et prügi on rohkem kui raha, kuni selleni, et arvatav kogus, mis peaks ühe päevaga jõudma Kudjape prügilasse, ületab sealse päevase vastuvõtuvõime mitmekordselt. Kampaania korraldajate kinnitusel ei too see aga omavalitsustele kaasa mingeid olulisi lisakulutusi.\nSaare maakonnas ootab kampaania “Teeme ära! 2008” raames 3. mail äraviimist 266 prügikuhilat kogumahus 1844 m3, mis teeb ligikaudu 380 tonni olme- ja muud prügi. Selle koguse peale on arvestatud 735 vabatahtlikku, kellest eilseks oli registreerunud 363, kirjutab Oma Saar.\nJa siis kui prügi on kokku kogutud, ka selle prügilas ladestamise ja veotasu,” ütles kampaanias osalemisest kohe alguses loobunud Kaarma valla abivallavanem Kairi Niit.\nTeeme Ära 2008 meediajuhi Tiina Urmi kommentaar:\nVabatahtlike koristuspäeval osalemine toimub inimeste enda transpordiga ning sellest, et keegi peaks sealjuures vabatahtlikele ka majutust pakkuma ei ole sõnagi juttu olnud — koristuspäev kestab ju vaid mõned tunnid.\nVabatahtlikud transpordivad prügi koristuspaikadest kogumiskohtadesse ehk lipujaamadesse, mis asuvad prügihunnikute läheduses. Sellega seoses ei kaasne vallale mingeid täiendavaid kulusid. Lipujaamast võtavad prügi peale suured pressautod või konteinerautod ning viivad prügi ajutistesse sorteerimisjaamadesse.\nKahel põhjusel — prügila prügilatesse ladestamine on äärmisel kulukas - kahtlemata kõige kulukam osa sellest protsessist ning samuti seetõttu, et ka miinimumini viia seda pürgi massi, mis Eestimaad koormab, tahame võimalikult suure osa kokku korjatavast prügist suunata taaskasutusse. Seetõttu viiakse prügi lipujaamadest otse selleks päevaks loodud ajutistesse sorteerimiskeskustesse. Alla poole kokkukorjatavast prügist liigub lõppkokkuvõttes prügilasse — ülejäänud suuname taaskasutusse.\nVallavalitsuse ülesanne siin protsessis on organiseerida lipujaamade täpsed asukohad (Teeme Ära 2008 teeb ettepaneku logistiliselt kõige mõistlikuma asukoha osas ning samuti ütleb, milliste prügimahtudega tuleks arvestada), kuna nemad tunnevad kohalikke olusid kõige paremini ning samuti aidata organiseerida kohapealset vabatahtlike logistikat ja prügivedu — kõik rahalised kulud, alates prügi jõudmisest kogumiskohtadesse eh siis prügi transport ja ka ladestamine — jäävad Teeme Ära 2008 kanda.\nSaaremaal asuva Kudjape prügilaga oleme kokkuleppe juba sõlminud selles osas, et saame prügi ära anda Teeme Ära 2008 raames tavahindadest soodsamalt.\nToitlustamise pakkumine on algusest peale olnud valdade poolt vabatahtlik — arvasime, et kuivõrd inimesed näitavad üles head tahet oma vabast ajast ja ilma igasuguse tasuta vallale tema piirkonna puhastamisel appi tulema, tahab vald ka omalt poolt tublidele inimestele aitäh öelda.\nArtiklis mainitud Kaarma vallavalitsuse töötaja esindab ainukest vallavalitsust Saaremaal, kes ei ole ettevõtmisega liitunud ning see on ka üks vähestest vallavalitsustest terves Eestis, kes on otsustanud mitte kaasa lüüa. Meil on sellest äärmiselt kahju, kuivõrd tegemist on Saaremaa ühe prügirohkeima piirkonnaga ja hea meelega tuleksime neile selle probleemi lahendamisel appi.\nCleanaway: pakkumiste sarnasus on juhus!\nPrügikoristajad tegid peaproovi\nLeedukad tahavad prügikoristuses Eestile ära teha\n10 000 prügikuhja ootavad äravedu\nKaablipõletajad läksid vallaametnikele kallale\nSuurematele prügikuhjadele löödi labidas sisse\nKaardistatud prügi on raske päevaga ära vedada


Gerbera jamesonii Гербера Джеймсона\nGerbera kuulub korvõieliste (Asteraceae) sugukonda pärinedes Lõuna- Aafrikast. Gerbera on puhmiku moodustavate, suurte ja karvaste, lehtedega õisdekoratiivne taim. Liht- või täidisõied meenutavad karikakra õisi ning nende värvide valik on rikkalik. Taim kasvab kuni 40 cm kõrguseks. Tegemist on kapriisse toataimega, mida on teisel aastal kodustes tingimustes keeruline uuesti õitsema saada. Temperatuur peaks olema soe või jahe (suvel 20 kraadi ja talvel 10-15 kraadi). Gerberale sobib valge kasvukoht (sh talvel), isegi täispäike, kuid sobiv on ka hajusvalgus. Kevadest sügiseni kasta julgelt ja korrapäraselt siis, kui mullapind on peaaegu läbi kuivanud. Juurtel ei tohiks lasta täielikult läbi kuivada. Kuigi kasvuperioodil tuleb taime kasta tihedalt, tuleb olla ettevaatlik ülekastmise suhtes. Väetada tuleks kasvuperioodil (veebruarist oktoobrini) kord kuus õitsvatele toalilledele mõeldud väetis.\nÕied On erinevate värvustega, taim õitseb kaua ja on väga dekoratiivne hooajaline toataim.\nLehed Suurte, karvaste ja hõlmiste lehtedega puhmik.\nKastmine Korrapäraselt, lase enne järgmist korda mullal pisut kuivada.\nVäetamine Kevadest sügiseni kord kuus.\nÕie värv kollane, oranz, punane, roosa, valge\nÕitsemise aastaaeg kevad, suvi, sügis


Minu 5 halvimat tehingut ja nende õppetunnid - Jaak Roosaare - Investeerimisklubi - Podcast.ee\nMinu 5 halvimat tehingut ja nende õppetunnid – Jaak Roosaare by Investeerimisklubi | Investeerimisklubi\nMinu 5 halvimat tehingut ja nende õppetunnid\nTaasesitamisel on suursündmusel InvesteerimisFestival 2020 toimunud esinemine pealkirjaga “Minu 5 halvimat tehingut ja nende õppetunnid”. Redgate Capital EdulooLaval rääkis oma kogemuslugu investor ja investeerimismenukite autor Jaak Roosaare.\nJaak Roosaare on tegelenud investeerimisega alates 1999. aastast. Regulaarselt säästes ja investeerides sai Jaak kroonimiljonäriks juba pisut enne 25. eluaastat. 2014. aastal jõudis ta ligi poole miljoni suuruse aktsiaportfelliga esmakordselt Äripäeva koostatud Tallinna börsi väikeinvestorite edetabelisse, mis koondab pooltsadat kodubörsi suurimat erainvestorit.\nJaak on lõpetanud EBSi rahvusvahelise ärijuhtimise eriala cum laude ning on alates 2002. aastast 50% Klubi liige – ta investeerib vähemalt poole oma sissetulekust passiivset tulu toovatesse varadesse. Jaak investeerib peamiselt kolmes varaklassis: kogub dividendiaktsiaid, haldab üürikortereid ja annab välja laene.\nTema sulest on ilmunud kolm populaarset investeerimisraamatut: „Rikkaks saamise õpik“, „Kinnisvaraga rikkaks saamise õpik “ ja „Aktsiatega rikkaks saamise õpik“. Tema esikteos on Eesti enimmüüdud majandusraamat, kokku on selle soetanud endale juba enam kui 10 000 lugejat. Jaak on kogenud koolitaja, kes on oma teadmisi ja kogemusi jaganud konverentsidel, koolitustel ja seminaridel.\nMõtteid kaotustest ehk kuidas vältida asjatuid kaotusi.\n1. Seppo Saario on kirjutanud, et just edu saavutanuna oled aldis tegema vigu. Vastab tõele. Tasub meeles pidada ütlust, et pead ainult ühe korra rikkaks saama. Rikka mängustiil peaks olema kaitse, mitte rünnak.\n2. Ära investeeri ühte tehingusse või sellega seotud varadesse rohkem kui oled nõus kaotama.\n3. Ära muutu laisaks ja lohakaks. Hoolitse, et kõik lepingud oleksid korrektsed ja ära tee järeleandmisi tagatiste suhtes.\n4. Ära tegutse oma kõhutunde vastu! Kui tehingu suhtes on kahtlased tunded, ole ettevaatlik! Samuti, kui tehing tundub liiga hea, et tõsi olla – ole jällegi ettevaatlik!\n5. On okei hoida raha kontol ja oodata head tehingut – kui Warren Buffett suudab magada nii, et kontol on 130+ miljardit, siis ei tohiks ka sinu und vaba raha segada.\n6. Ole laenamise ja võimendusega ettevaatlik ja eksi pigem konservatiivsuse suunas.\n7. Hajuta erinevate investeeringute vahel, kuid hoia oma tegevuses fookust!\n8. Võta kahjumid kiiresti ja kasumid aeglaselt! On okei saada kahjumit, kuid ei tohi saada fataalset kahjumit.\n9. Ole valmis tunnistama, et info on muutunud ja sa eksisid. Uue info pealt on okei teha uus otsus.\n10. Kui täpselt aru ei saa, siis ära investeeri! Aru peaks saama ka sellest, miks sa peaksid kasumit teenima ehk kelle arvel ja miks see tuleb.\nJaak Roosaare - Eesti kuulsaim investor, elust, eesmärkidest ja ebaõnnestumistest\nJaak Roosaare - "staarinvestorist" laia ampluaaga ettevõtja\nKuidas koostada lapsele investeerimisportfelli? - Kärt ja Kristjan Liivamägi, Jaak Roosaare\nHäkvertising podcast #03 - Jaak Roosaare\n#38 Jaak Roosaare - kuidas saada rikkaks? by Kogumispäevik • A podcast on Anchor\nMeile Meeldib Mängida #81 - 2020. aasta 10 halvimat mängu\naktsiaportfell Äripäeva TOP investeerimine InvesteerimisFestival investeeringud investor investorite top jaak roosaare Redgate Capital rikkaks saamise õpik Rikkus Seppo Saario Warren Buffett


Ideaalsed harjutused õla paindlikumaks muutmiseks, Hoidke ola ola\nVideo: 13 Kasulikud pihustid kruvikeeraja ja elektrilise külviku jaoks Aliexpressiga 2021, Aprill\nTeie jalad peaksid olema põrandal tasased, õla laiusega üksteisest. Tehke venitusi, kuni te veel soe olete. Kogu keha peaks töötama. Kui käed on sirged, tuua peopesad kokku ja tagasi T. Siis on käed lukus, kuid tehke ainult harjadega ringikujulisi liikumisi, kaasa arvatud õlad. Kui käsi on väsinud või kui nad hakkavad paisuma, peatuge ja puhake.\nAlustamiseks naasmiseks tõstke käsi otse lae poole. Korda 30 kuni 90 sekundit. Asetage pall otse selle kahepunktilise sihtmärgi vahele.\nProfiili venitus B. Pange mõlemad käed selja taha kokku ja viige mõlemad käed paremasse puusa. Hoidke pead neutraalsena ja pöörake pead võimalikult paremale.\nHoidke vähemalt 30 sekundit A. Harjutused kaelalihastele Kodus võib teha ennetavaid harjutusi, et vähendada pinget kaelas ja parandada vereringet kaelalihastes. On terve rühm harjutusi, mida soovitatakse teha iga päev hommikuti, et kaelalihaseid tööks ette valmistada.\nÕige asend harjutuste alustamiseks Puusad ja põlveliigesed peavad olema kraadise nurga all ja lõug kergelt rinnale suunatud.\nHarjutused õlgadele Lõdvestage õlgu, tõstke need üles ja laske alla. Korrake seda 7—10 korda.\nAlgul painutage õlgu ettepoole ja seejärel laske need lõdvaks ning painutage tahapoole. Tehke õlaringe edaspidi ja tagurpidi 7—10 korda. Harjutused kätele Hoidke kätega küünarnukkidest kinni ja tõmmake neid allapoole. Hoidke mõlemast küünarnukist kinni ja pöörake neid päripäeva, seejärel vastupäeva.\nKorrake seda 3—5 korda. Harjutused seljale Sirutage käed aeglaselt selja taha ja tõmmake seejärel aeglaselt üles. Ajage käed sirgeks ning tõmmake neid paremale ja vasakule. Liigutage käsi üles ja alla kummalgi pool 7—10 korda.\nHoidke ola ola kaelale Hoidke pead sirgelt ja sirutage seda ülespoole. Painutage pead aeglaselt parema õla suunas ja seejärel vasaku õla suunas. Painutage pead mitu korda ette. Pöörake pead 45 kraadi ja suruge oma lõug rinnale algul ühel pool ning seejärel teisel pool. See on teie liigestel lihtne. Kui teie õlgadele uppub, toetab vesi 90 protsenti oma kehakaalust, nii et teie põlved, pahkluud, puusad ja õlad tunnevad vähem survet.\nTöötage oma õlad vees lihtsate terapeutiliste harjutustega, mis aitavad teil vigastustest või operatsioonist taastuda. Kui teie eesmärk on jõudu ja suurt paindlikkust, võib vesi aidata teil seda ka oma õlgades saavutada. Funktsionaalne veetöö Vesi on suurepärane koht õlaliigese taastamiseks. Kui olete veealune, ümbritseb vastupanu, nii et teil on kõikidel nurkadel väljakutse. Need lihtsad käigud aitavad parandada õlgade funktsiooni, mis on tõsiselt kondenseerunud, nagu on leitud mitteaktiivsetest, vanematest täiskasvanutest või inimestest, kes taastuvad õlavigastusest või operatsioonist.\nKas kõik need liiguvad vees, mis katab teie torso kuni õlgadele. Täiendava ravikoormusena võib soovitada ravi rahvapäraste ravimitega, millel on lokaalanesteetikum, soojendav ja põletikuvastane toime.\nKohalikku põletikulist protsessi õla piirkonnas saab ära tunda mitmete iseloomulike kliiniliste nähtude järgi: Õlaliigese liikuvuse järsk piiramine. Selle haigusega inimesed ei saa täielikult kätt selja küljele viia; Kerge valu sündroom, mille lokaliseerimine on õlg. Suurenenud valu täheldatakse õhtul ja füüsilise koormuse ajal. Loetletud sümptomid iseloomustavad ainult õla-õla periartriidi algfaasi.\nValmistuge käe lümfedema harjutusteks\nÕigeaegse ravi puudumisel läheb haigus kiiresti ägedasse staadiumi. Kaalutõstmine või traumaatiline õlakahjustus võib üleminekuprotsessi kiirendada. Selle haiguse ägeda vormi ilmingud hõlmavad: Ödeemi moodustumine õla eesmises osas; Intensiivne valu öösel; Ägeda vormi õlakujulist periartriiti iseloomustab valu kiiritamine kaelalüli ja rindkere lülisambasse, samuti kahjustatud külje ülajäsemesse; Valu intensiivsuse langust täheldatakse, kui käsi on küünarnuki liigeses painutatud ja selle surumine vastu rinda; võimetus teostada käe pöörlemisliigutusi ümber telje; Nõrkus ja üldine halb enesetunne; Kehatemperatuuri tõus 37,5 kraadi piires; Unetus.\nÕla-õla-periartriidi ägeda vormi uimastiravi kestab päeva. Kui patsient ei tunne heaolu positiivseid muutusi, parandavad meditsiinispetsialistid ravimite nimetusi ja annuseid. Olukorra soodsa arengu korral taastatakse 2 nädala jooksul pärast inimesel uimastiravi alustamist õlaliigese liikuvus ja valu sündroom kaob. See seisund on võimeline aeg-ajalt korduma, põhjustades inimesele ebamugavusi, vähendades tema töövõimet ja halvendades elukvaliteeti.\nMeditsiinilises terminoloogias nimetatakse seda kleepuvaks kapsuliidiks. See seisund on sageli õla-õla periartriidi pika kroonilise kulgemise tagajärg. Liimkapsliiti iseloomustab kahe luu sulandumine liigespiirkonnas, mille tagajärjel on välistatud õlaliigese mis tahes liigutused. Põletiku üldise seisundi käegakatsutav halvenemine õla piirkonnas paneb inimesed pöörduma mitte ainult koduarstide poole, vaid ka praktiseerima ravi Iisraelis.\nKohalikel ekspertidel on lihasluukonna patoloogiate ravis suur teoreetiline ja praktiline alus. Õla-õla periartriidi harjutused Õla-õla periartriidi ravis on oluline etapp terapeutiline võimlemine. Sobiv harjutuste komplekt pakub dr Popovi kursust. See tuntud spetsialist erinevate haiguste ravis on välja töötanud võimlemisravi kompleksi, mis kõrvaldab liigese kontraktuurid ja aitab õlaliigese motoorset aktiivsust normaliseerida.\nPopovi sõnul on treeningravi olemus õlaliigese pehmete kudede süsteemne venitamine, mille tagajärjel paraneb nende trofism ja närvijuhtivus. Dr Popovi terapeutiline võimlemine sisaldab selliseid tehnikaid: Tooli peal istudes peate oma käed põlvedele panema ja lõõgastuma.\nIdeaalsed harjutused õla paindlikumaks muutmiseks Video: 13 Kasulikud pihustid kruvikeeraja ja elektrilise külviku jaoks AliexpressigaAprill Tavaliselt keskendub meie võimlemisele peamised kehaosad, mida me tahame parandada, näiteks kõht ja tuharad, kuid me ei tohi unustada võtmestruktuure, mis aitavad meil hoida keha õiges asendis ja liikuda mugavamalt. Õlad kontrollivad kogu keha ülemist osa liikumist ja mõjutavad oluliselt liikumist vööst alumisele ja kõndimisele. Meie keha on "masin", mis töötab tänu üksikute struktuuride ja süsteemide kooskõlastatud liikumisele. Seega, kui õlaliigesed ei liigu korralikult, mõjutab see ka teiste keha liigeste liikumist.\nPärast seda on vaja läbi viia jalgade liikumine, jäljendades samme. Liikumise ajal ei tohiks ülajäsemeid põlvedest lahti rebida, nii et need liiguvad jalgadega; järgmine harjutus on eelneva jätk. Peatamata samme istuvas asendis, on vaja teha ringikujulisi liigutusi peopesadega puusade pinnal. Selle võimlemistehnika ajal teostab inimene süstemaatilisi liikumisi õlaliigestes; Jätkates toolil istumist, on vaja relvi piki keha langetada ja joondada nii, et need oleksid riputatud ja lõdvestunud asendis.\nPärast seda on vaja ette kujutada kujuteldavat last käes. Selles asendis tuleks õlavöötme abil võimalikult palju käsi liigutada. Harjutuste ajal on soovitatav hoolikalt jälgida selja asendit, kuna see peaks olema sirge; Võimlemise järgmine etapp on seljaosa õlgade pöörlev liikumine.\nÕla tõstmise ja röövimise ajal soovitatakse selga võimalikult palju sirgendada. Seda harjutust tuleb korrata samas järjekorras, kuid eesmises suunas; järgmine harjutus tuleb läbi viia soojendatud õlalihastega.\nPüstiasendis olles peaksite käega edasi-tagasi liikuma. Järgmisena peate istuma toolil, ületama käed sirgelt, maksimeerida õlad ja väljahingama; Toolis istudes peate panema jalad nii lai kui võimalik ja panema peopesad põlvedele. Järgmisena tuleks torso kallutada allapoole, puudutades jalgu kõigepealt parema ja seejärel vasaku õlaga. Pärast harjutusi on lihaste lõplikuks lõdvestamiseks soovitatav teha õõtsumist kätega üles ja külgedele.\nKogu laadimine kestab minutit. Kirjeldatud Popovi meetodi töötas välja autor koos teiste ortopeedia, traumatoloogia ja manuaalteraapia spetsialistidega.\nVäga tõhus viis õlaliigese motoorse aktiivsuse taastamiseks on postisomeetriline lõõgastus. See tehnika on pehme manuaalteraapia üks võimalusi. Selle meetodi põhiolemus on pehmete kudede süsteemne venitamine, mis aitab kõrvaldada lihaste hüpertoonilisuse ja leevendada valu. Postisomeetrilisel lõdvestamise meetodil on palju nüansse, seetõttu on meie endi turvalisuse huvides soovitatav treeningkava kooskõlastada arstiga.\nSelle Hoidke ola ola terapeutiline toime põhineb sügavate lihaste järkjärgulisel osalusel tööl. Tänu sellele efektile õlaliigese ümber asuvad pehmed kuded lõdvestuvad ja inimene lakkab tundmast tugevat valu. Liigesed - otsene tee puudeni! Kuidas ennast päästa ja valu unustada: Uuri üksikasju Dr Bubnovsky võimlemiskursused pakuvad alternatiivset võimalust õla-õla periartriidi raviks.\nInternetis leiate hõlpsalt harjutuste üksikasjaliku kirjelduse nii trükitud kui ka videoformaadis. Lisaks leiate populaarsetelt foorumitelt luu- ja lihaskonna haiguste kohta populaarsetelt foorumitelt üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas ravida vastavalt Bubnovsky õla ja õla-õla periartriidile. Tuntud traumatoloogia ja ortopeedia spetsialist Aleksander Sarajev koostas lühikese, kuid tõhusa programmi õla-õla periartriidist mõjutatud õlaliigese taastamiseks.\nLiigutage oma käsi vasakule puusale nii, et vasak küünarnukk painutatakse küljele ja teie õige käsivarre on selja vastu.\nSilikoon Rinnahoidja mugavuse rihmad padjad/Comfort Rinnahoidja Pael Õla Padjad/hoidke all Alasti\nSa tunned venitust parema õla ees. Säilitage seda asendit 15 kuni 30 sekundi jooksul ja seejärel lülitage käed paremale puusale. Hoidke oma rindkere ülespoole ja selja sirge, kui õlad venitad. Populaarsed Kategooriad.


Mobiiliveebi kujundus — TURUNDUSBLOGI | Internetiturundus OÜ - internetiturundus | koduleht | logo | optimeerimine\nEsimene samm eduka mobiiliveebi (inglise mobile website) loomiseks on vajalik aru saada, kes veebilehte kasutavad. Mobiiliveebi kasutaja on liikuva eluviisiga ja mobiili kasutamise ajal muust hõivatud, sõltub tema tegevusest. Näiteks ootab reisi tõttu järjekorras, liigub jalgsi läbi linna või veedab aega koos sõpradega, neil võib olla ühine, aktiivne hobi. Mobiilne klient ei jälgi arvutiekraani, kuna see ei ole võimalik; seetõttu teave peab olema mobiilis kuvatud lihtsal moel ja kiirelt jälgitav.\nErinevus mobiiltelefoni ja arvutikasutaja vahel seisneb selles, et spontaanne mobiilikasutaja sirvib internetti on-the-go olukordades ("desktop" tähendab statsionaarset ja ette planeeritud olukorda).\nKes kasutab veebilehte?\nKes on teie kodulehe külastaja? Kirjelda kliendi profiili ja tema eluviisi.\nKui klient kasutab mobiili, siis millega ta tegeleb?\nMilline info rahuldab mobiiliveebi külastajat?\nKui mugav on ligipääs vajalikule teabele?\nMis vahe on veebilehel ja mobiiliveebil?\nSuurem osa ärivaldkonnast ei vaja mobiiliveebi, aga palju sõltub sellest, mida firma pakub ja kas kliendil peab olema sel puhul operatiivne ligipääs.\nNäiteks spordihalli puhul on mobiiliveeb loomulik, mida ei saa ilmtingimata väita spordikaupluse puhul. Kämping eeldab mobiiliveebi, aga mitte selle kohvik ja menüü. Bussifirma puhul on see loomulik, aga mitte kullerteenuse korral, sest pakid saadetakse kontorist või kodust. Maailmas tuntud kullerfirmad võimaldavad jälgida saadetise teekonda reaalajas ja ka mobiili abil, kuigi selleks pole vajadust. Kuller helistab ette ja viib või toob paki kokkulepitud aadressil. Kõik sõltub teie ärimudelist ja kliendi harjumusest, kas te vajate mobiiliveebi või mitte.\nMillal kasutatakse? Mida need kliendid otsivad?\n(Kasutab enne reisi) (Kasutab reisi situatsioonis)\nReisipilte Kontaktandmeid, telefon\nVõimalused (nt takso tellimine)\nVirtuaalne hotelli tutvustus\nAsukoha kaart linnas\nVäldi taustapilte, kuna arvestada tuleb üles laadimise kiirusega, mille aeg peab olema minimaalne. Seega mobiiliveebi kujundus ei pea ilmtingimata sisaldama suuremõõdulisi pilte ning kogu informatsiooni firmast. Mobiilibrouserid ei toeta pluginaid, mistõttu mobiiliveebi kujundusest võib need rahumeeli välja jätta. Et tagada maksimaalne ühilduvus, peab veebileht kasutama CSS paigutust ja tuleb vältida tabeleid.\nMobiiliveebi kood ei ole veebiga sama, vaid täiendav osa sellest koodist ning pakub disaini osas vähem võimalusi.\nMobiiliseadmetel on erinev ekraanisuurus, millega tuleb arvestada; seetõttu peab kujundus olema tundlik (inglise fluid; responsive web design) ehk erinevatele ekraanidele optimeeritud, mille puhul laius ja paigutus kohandub automaatselt.\nMobiiliekraanilt nähtav kujundus on minimalistlik ja praktiline, mobiili kasutaja vajadused erinevad arvutikasutajast.\nKõige tähtsam info mida mobiilikasutaja vajab, tuleb panna kõige esmalt. Samuti navigeerimine ja otsing. Mobiiliga on üsna tüütu ja aeganõudev kogu sait läbi sirvida. Seetõttu tuleb teha tarbija jaoks kujundus mugavaks. Et säästa ruumi, peab sait olema nö top-joondatud, mitte vasakule ega paremale vaid ülemise serva alusel. Kui te leiate internetist veebilehe, mis on joondatud sellisel põhimõttel, siis tõenäoliselt on tegu kohandatud kujundusega.\nKlikitavus eeldab nö sõrme disaini. Seega nupu v. elemendi suurus peaks olema 30-40px ja lisada tuleb reavahed, mis muudavad klikitavuse paremaks. Mobiiliveebis ei saa kasutada samasugust kujundust kui kodulehel, nt paremal diagrammil toodud kaunist gradient nupust kuvatakse mobiiliveebis nupu kontuur ja tekst "Saada kiri". Kui aga nupu tekst määrata valge, ei ole see mobiilis nähtav. Tume tekst on parem.\nAktiivne valik on kasutajale mugav. Vormide täitmine on aeganõudev, seetõttu rippmenüü on kiirem kui teksti sisestamine. Kui vormil on väli, siis täitmise selgitused paigutage välja kohal, mitte selle kõrval (ei paremale ega vasakule).\nMobiiliveebi kujunduse puhul kehtib reegel: less is more.


Viis küsimust Põhja-Korea olümpiateel - Maailm - Postimees.ee\nViis küsimust Põhja-Korea olümpiateel\n18. jaanuar 2018, 12:17\nPõhja-Korea üritab iga hinna eest tuleval kuul algaval Pyeonchangi taliolümpial silma paista, aga kuidas diplomaatilise läbimurdena nähtud Põhja-Korea osalemine tegelikult teoks saab ja kas selle taga võivad olla hämaramad motiivid?\nMilliste spordialade esindajad osalevad?\nKuigi täpsemaid andmeid ei ole veel avalikustatud, on selge, et iluuisutajad Ryom Tae-ok ja Kim Ju-sik said osalemiseks rohelise tule.\nRyom Tae-ok ja Kim Ju-sik.\nRiik on nõustunud moodustama ka Lõuna-Koreaga ühise naiste hokimeeskonna ning oma sportlaste toetamiseks saadetakse kohale ka 230-liikmeline ergutustüdrukute rühm.\nEnne olümpia algust treenivad Põhja- ja Lõuna-Korea sportlased koos Põhja-Koreas asuvas Masikryongi suusakuurortis, kuigi Põhja-Korea suusatajate võistlustel osalemisest ei ole seni teateid olnud.\nLisaks sportlastele reisib lõuna poole ka kunstigrupp, 30-liikmeline taekwondo näidismeeskond ja pressiüksus.\nParaolümpiast võtab osa 150-liikmeline sportlaste ja toetusmeeskond.\nMilline on lõunakorealaste reaktsioon?\nKuigi paljud lõunakorealased on kõnelusi ja pingete vähenemist tervitanud, ei ole sugugi kõik asjade käiguga rahul.\nLõuna-Korea ja ühenduslipud müügis Põhja-Korea piiri lähedal.\nLõuna-Korea hokimeeskonna kanadalasest treeneri Sarah Murray sõnul kahjustab põhjakorealaste osalemine meeskonna ühtsust ja sooritust.\n«See on keeruline, kuna mängijad on oma koha välja teeninud ja teavad, et väärivad olümpiale pääsemist. Siis otsustatakse hiljem veel inimesi lisada. See mõjutab mängijaid,» selgitas Murray.\nMilline on teiste riikide suhtumine?\nMõned Souli liitlased on väljendanud muret selle üle, et Pyongyang võib kasutada olümpial osalemise teatele järgnenud kõnelusi aja võitmiseks oma relvaprogrammi arendamisel.\nSelliseid kahtlusi on väljendanud näiteks USA välisminister Rex Tillerson. Kuigi USA on üldiselt jäänud diplomaatiliste suhete paranemise võimaluse osas pigem positiivsele seisukohale, on Ühendriigid igaks juhuks paigutanud Guamile lisaks kuus B-52 tuumavõimekusega pommitajat.\nJaapani välisminister Taro Kono kutsus rahvusvahelist üldsust Põhja-Korea motiivide osas selget pead säilitama.\n«Ma usun, et Põhja-Korea üritab tuuma- ja raketiprogrammiga jätkamiseks aega võita,» sõnas Kono. «Praegu pole õige aeg Põhja-Korea suunalist pinget vähendada.»\nMida on Põhja-Koreal võita?\nHoolimata liitlaste hoiatustest usub Soul, et tegemist on diplomaatilise võiduga ja näeb Põhja-Korea sportlaste osalemist sõpruse sobitamise katsena.\nKim Jong-un kaaskonnaga riiklikus teaduskeskuses.\nDiplomaatilised liigutused on Põhja-Koreale seni kasulikud olnud. ÜROs antud lubadus rahukõneluste pidamiseks hoidis ära USA ja Lõuna-Korea kavandatud ühisõppuse Põhja piiride taga.\nKui USA ja Jaapani hoiatusi uskuda, võib Põhja-Korea tõepoolest sanktsioonide koorma all tuuma- ja raketiprogrammi arendamiseks aega võita.\nMillised tingimused on vaja osalemiseks täita?\nLaupäeval esitavad Lõuna- ja Põhja-Korea oma plaanid Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele, mis võib teoreetiliselt ettepaneku tagasi lükata. ROK on teatanud, et peab võtma arvesse kõik Põhja-Korea sportlaste osalemisest tulenevad mõjud.\nROK lisas aga, et nende huvides on siiski kõigi kvalifitseeritud atleetide osalemise kindlustamine.\nKorea ühendmeeskonna sissemarss Sydney 2000. aasta olümpial.\nFOTO: ANDY CLARK/REUTERS\nSeni on ROK keelanud kahe riigi koos esinemised Sydney olumpiamängude ava- ja lõputseremoonial 2000. aastal.\nKahe Korea vaheliste läbirääkimiste käigus tuleb välja selgitada ka Põhja-Korea osapoole reisi- ja majutusplaanid.\nGantz ei suutnud Iisraelis valitsust moodustada Loe artiklit\nSeksiskandaali tõmmatud prints Andrew ütleb lahti kuninglikest kohustustest\nKiiev: Donbassis on päeva jooksul haavata saanud kuus Ukraina sõdurit Loe artiklit


Eluasemelaenu saamiseks lootus tuntud firma töötajal\nHansapanga Tallinna regiooni laenujuht Anna Talve sõnul vaatab pank esmajoones laenutaotleja maksejõulisust, mille üheks näitajaks on firma, kus ta töötab. Tagatist vaadatakse alles teisena.\nOmal nahal sai väikefirmade tõrjumist tunda Telliskivi perearstikeskuse tegevdirektor Kadri Ilves. Ta soovis aprillis võtta Hoiupangast 200 000 krooni pikaajalist eluasemelaenu oma perekonnale kuuluva eramaja lõpetamiseks. Ehkki kinnisvarafirma hindas Rannamõisas asuva maja väärtuseks 800 000 krooni, ei piisanud tagatisest laenu saamiseks.\nHoiupangast põhjendas äraütlevat vastust asjaoluga, et firmad, kus Ilves on osanik ja töötab, on panga jaoks tundmatud ja liiga väikesed.\nIlves on tööl ja osanik meditsiinikirjandust kirjastavas ja erapolikliinikut pidavates ASides Medimpest ja Medinvest. 1992. aastal loodud Medimpest oli eelmisel aastal 120 000 krooniga kasumis, 1995. aastal erapolikliiniku haldamiseks loodud Medinvest oli planeeritud kahjumis.\nHoiupank küsis muu hulgas Kadri Ilvese käest mõlema tema osalusega firma bilansse ja kasumiaruannet, mis Ilvese sõnul on pisut kummaline, kuna laenu taotles ta eraisikuna ja firmad seejuures käendajaks ei olnud.\n«Võiks siis Hoiupanga reklaamvoldikusse kirjutada, et ärgu tundmatute väikefirmade töötajad panga poole pöördugu,» on Ilves äraütlemisest nördinud.\nIlveste pere jaoks lõppes laenutaotlemine siiski õnnelikult. Samade dokumentidega andis 160 000 krooni laenu kümneks aastaks Hansapank.\nÜheks põhjuseks oli ka see, et nii Kadri Ilvese kui tema firmade kontod on avatud Hansapangas ja pangal oli võimalik firmade tausta uurida.\nHansapanga Tallinna regiooni laenujuht Anna Talve sõnul oleks juhul, kui laenutaotleja firmad ja ta ise olnuksid näiteks Hoiupanga kliendid, saanud äraütleva vastuse ka Hansapangast.\n«Senise praktika kohaselt on pikaajalist eluasemelaenu saanud panga jaoks tuntud ettevõtete töötajad,» lausub Talve. Eelistatud on panga klientidest firmade töötajad.\nHoiupanga laenudivisjoni direktori Aivar Rehe sõnul on tema tähelepanekute kohaselt pikaajalist eluasemelaenu taotlenud seni eelkõige Eesti keskmike ülemise kihi esindajad, kes reeglina töötavad jõukamates ja tuntud ettevõtetes.\nJärjest rohkem tuleb laenuavaldusi keskmikelt ja ka keskmisest allapoole jääva elanikkonna esindajatelt. See suurendab pankade riski ja laenutaotleja tagapõhja uurimine muutub järjest olulisemaks.\nLisaks Hansapangale ning Hoiupangale kavatseb pikaajalist eluasemelaenu varsti välja andma hakata ka Ühispank.


Pudrust ja selle keetmisest\nKuna käes on jälle nädalavahetus, siis on aeg hommikust putru keeta. Meie peres olen pudrukeetjaks mina, seda enam, et minu uni nädalavahetusel on tunduvalt lühem kui teistel meie pere liikmeil.\nMeie pere nädalavahetuse menüüs on kolm erinevat putru: riisist, hirsist ehk kollatangust ning tatrast. Mõnikord nädala sees keedan ka mannaputru, aga nädalavahetuse traditsiooni/rituaali ta ei kuulu.\nMaitsed on erinevad, aga minule ja ka teistele meie pere liikmeile meeldivad veidi vedelamad pudrud - pudrud, kus lusikas ei seisa püsti ning samas ei vaju lapikult pudrule asetet lusikas sinna üleni sisse.\nKuna kokaraamatud ei armasta eriti kirjeldada pudrukeetmist, siis ma mõtli, et jagan oma kogemusi pudru keetmisel, ehk on kellelegi kasu.\nMinu nädalavahetuse pudrud valmivad ahjus, aga alguse saavad pliidilt. Meil on induktsiooniefektiga pliit, mille muretsesime 10 aastat tagasi. Uue pliidi ostmisel küsisime nõu köögitehnika müüjalt, kes soovitaski senise keraamilise plaadiga elektripliidi asemel osta induktsiooniefektiga pliit. Pääle ostmist sai koheselt selgeks, et induktsiooniefektiga pliit on tunduvalt parem kui senine. Ainukeseks miinuseks oli see, et tuli osta uued potid ja pannid, kuna induktsiooniefekti tekitamiseks on vaja rauasisaldusega potte ja panne. Aga kuna senine pliit sai toimetet suvilasse, siis sai ka seniseid potte edasi kasutada.\nKõik pudrud ajan keema pliidil, kui pudrud on keema läind (pideva puulabidaga segamise saatel), siis läheb pott praeahju. Meie pere tavaportsuks on ühest liitrist piimast valmistet puder, seega on meie pottide hulgas ka üks 3 liitrise mahuga pott, millel on vaid metalldetailid ning mida saab selle tõttu ka praeahjus kasutada (hoiduda plastosadega pottide kasutamisest praeahjus!).\nKuna tihtipääle on meid rohkem kui neli inimest, kes putru söövad, siis olen muretsend ka ühe teise umbes 4 liitrise mahuga poti, kus siis saan vajadusel nii 1,5 kui ka 2 liitri piimaga putru keeta. Need pudrukogused mahuvad ka 3 liitrilisse potti ära, aga paraku kipub puder väiksemas potis üle ääre keema ning ahjupõhja kinni kõrbema. Poti asetan ahjus resti pääle kõige madalamal kõrgusel. Rest laseb kuumuse läbi, aga pole takistuseks pudruvedeliku ahju põhja tilkumisele üle keemisel juhul, kui kasutada liiga väikest potti keedetava pudrukoguse kohta. Aga potti plaadile asetades ei pääse kuumus nii hästi igalt poolt ligi.\nNüüd siis üksikasjaliselt putrude keetmisest. Kasutan pudru keetmisel tangusid, aga mitte nõndanimetet helbeid, mida Eestis müüakse poes pudru 3 minutiga keetmiseks. Olen kord ost ka helbeid sugulaste soovitusel, paraku selgus aga, et vanasõna "kaua teht kaunikene" kehtib endiselt ka pudru keetmisel.\n200 ml pudruriisi\n1 teelusikatäis jämedat soola\nRiisi tuleb pesta sõelas jooksva tulise vee all paar minutit. Seejärel panna keema 500 ml veega ning koheselt lisada ka sool. Segades lasta keema ning seejärel keeta 8 kuumuse pääl (9 on maksimum meie induktsioonipliidi efektiskaalal) kuni vedelik on imbund riisi / ära aurand.\nLisada piim ning keeta 8 või 9 kuumuse pääl puulabidaga segades kuni puder läheb keema. Seejärel tõsta pudrupott kaane all praeahju restile alumisel riiulil. Praeahi on eelnevalt kuumutet 160 kuni 180 kraadini. Kui varem kasutasin tavaliselt 160 kraadilist praeahju soojust, siis nüüd olen sagedasti hakand kasutama ka 170 kui ka 180 kraadist kuumust (või nende vahepäälseid). Kui keemas on rohkem kui 1 liiter piima, siis soovitan kasutada 170 kuni 180 kraadilist ahjukuumust, aga siis peab ka pott olema vähemalt 4 liitrine.\nSeejärel tuleb segada putru iga 10 minuti tagant. Esimene segamine pole nii tähtis, seda võib teha ka 20 minuti pärast, aga pääle esimest segamist tuleb segada putru maksimaalselt iga 10 minuti tagant. Enne esimest segamist tõuseb riis piima pinnale ning on veidi klumpis ning sõmer. Pääle segamist vajub riis aga poti põhja ning liiga pikkade segamisvahede korral muutub kleepuvaks liimjaks massiks, millest pole võimalik enam korralikku sõmerat riisiputru saada ka intensse segamise puhul. Pääle 30-40 minutit ahjus on puder juba körtja tihedusega. Puder tuleb korralikult läbi segada ning hoida veel ahjus seni kuni riisi ja riisiterade vahelise vedeliku (mis on kleepjas kisellitaolises konsistentsis) suhe (pääle segamist) on umbes 50:50. Viimased korrad enne soovit tiheduse saavutamist tuleb putru segada juba 5 minutiliste intervallidega. Kui on saavutet 50:50 vahekord, siis tuleb puder korralikult läbi segada ning panna pliidile tõmbama. Meil on spetsiaalne pudrupoti soojendaja (nagu kunagised kohvikannu soojendajad, vaid veidi suurem), mis katab poti kenaste ära. Pääle 10 minutit segada veelkord puder korralikult ära ning lasta vajadusel veel 5 minutit pudrupoti soojendaja all tõmmata. Kui spetsiaalset soojendajat pole, siis võib poti lihtsalt köögiräti sisse mähkida.\nMida pudrule juurde? Mina isikliselt keedan pudrule juurde mune, mis ma panen juba taldrikusse tõstet pudru serva pääle pooleks lõigatuna. Munade arv ja kõvadus on maitse asi. Minu tavaliseks numbriks on kolm ning kõvadus on selline, et munakollane on keskel kergelt vedel (8 minutit keetmist induktsioonipliidil - munad asetet pliidile juba külmas vees). Mulle meeldib kui munad on külmad, aga ka see on maitseasi. Ning minu pudrul on silmaks loomulikult või. Puder + või + munad.\nAga keegi ei keela ka maitsestamast putru kaneeli ja suhkruga või siis moosiga.\nTatrapudru valmistamine on ühelt poolt väga keeruline, aga teiselt poolt on selle valmistamisel selliseid komponente, mis on lihtsamad kui teiste putrude valmistamisel.\nKõige keerulisemaks on tatrapudru puhul loomulikult tatratangu hankimine. Nii Rootsis kui Norras on müügil tatratangu, mis on väga kena välimusega ning ka väga puhas. Ainumaks probleemiks on see, et siin müüdav tatratang on hallikasroheline. Sellisest tangust valmistet puder meenutab oma maitselt kartuli-tangu tampi. Pole paha, aga mitte SEE. Olen proovind siinset tatratangu röstida, aga see pole aidand. Mis kord juba teht, see on teht ning ümber teha pole võimalik.\nKa Eestis pole tatratangu ostmine sugugi lihtne. Mõni aasta tagasi müüdi lausa ideaalset tatratangu 500 grammistes pakendites. Kerge lahti teha ning kerge sulgeda pakendil olnd kleepriba abil. Aga umbes 5 aastat tagasi kadus selle tootja tatratang müügilt ära ning vaatamata sellele, et olen seda otsind kõikvõimalikest toidu- ja tervisliku toidu poodidest, pole õnnestund seda enam leida. Ma isegi ei tea, kes oli tootja. Tagantjärgi arvan, et tegemist oli mingi Läti firmaga, kusjuures kirjad pakendi pääl olid saksa keelsed, aga see on vaid miski, mida usun end mäletavat.\nEestis on igal pool müügil Veski Mati nimelise firma tatart. Värv on õige. Pakend on plastist, mida pole pääle avamist edasi kasutada. Kui varem oli lisaks tatratangule kotis veel rikkalikult kõivõimalikke (maltsa-?) varretükke ja mis iganes rämpsu ja tolmu, siis paar aastat tagasi avat pakendis oli suisa kopitand tatar. Kuna siinmail müüakse vaid siinmaiset tatart ning see pakk oli tol hetkel meie ainuke tatar (kõigele lisaks veel külakostiks kaasa tood), siis sai üritet seda pesta ja pesta. Paraku oli pudrul ka pääle valmimist kopitand lõhn ja nii ta läkski ilma maitsmata läbi torude mere poole teele.\nSel suvel õnnestus aga Rimi poest osta tatart, millel oli Rimi enda nimi pakendil pääl. Pääle ostmist selgus, et tegemist on korraliku maitsega tatraga, mille pakendis polnd ka prahti sees. Kuni Rimi müüb Eestis seda tatart, pole probleemi. Aga kui see tatar peaks müügilt ära kaduma ning ainsamaks alternatiiviks jääb Veski Mati tatar, siis tuleb mul tatrapudru söömisest paraku loobuda.\n200 ml tatart\n1 teelusikas jämedat soola\nTatratangu tuleb pesta sõelas kuuma jooksva vee all paar minutit. Seejärel lisada sool ning või ning praadida tatart 9-se kuumusefekti pääl intensselt segades kuni või on suland (kokku ehk 1 minut). Kui seda liiga kaua teha, siis jääb pudrule kõrbend maitse manu.\nLisada piim ning puulusikaga segades lasta puder keema. Potile panna kaas pääle ning panna ahju restile alumisele riiulile. Ahi on eelnevalt kuumutet 170 kuni 180 kraadini. Tatraputru on ahjus kõige lihtsam segada, kuna ka suurte segamisvahede puhul ei lähe see liimjaks massiks, mis on muidu oht nii riisipudru, aga eriti kollatangu (hirsi) pudru keetmisel. Aga siiski soovitan nii umbes 10 minutilisi pudrusegamise intervalle.\nUmbes 40-60 minuti pärast on puder körtjas, aga seda tuleb hoida ahjus seni, kuni pole pudrus näha lahtist vesist vedelikku. Kui see vedelik on ära kadund (pääle eelmist segamiskorda), siis tuleb puder veelkord läbi segada ning jätta veel 10 minutiks ahju. Seejärel korralikult läbi segada ning tõsta pliidile 10 minutiks soojendaja alla tõmbama.\nMinu pudrusöömine nädalavahetusil on küllaltki fantaasiavaene, seega ka seda putru söön ma võiga silmas ning kolme poolekslõigat külma keedet munaga kausi servas. On võimalik süüa ka vaid võiga või siis nii, nagu ülejäänd meie pere liikmed teevad - hapukoorega.\nKOLLATANGU (HIRSI) PUDRU KEETMINE/HAUTAMINE\nSee puder on ühelt poolt väga lihtne valmistada, aga teiselt poolt väga keeruline. Nii Norras kui ka Rootsis müüakse puhast ja ilusat tangu, millest saab hääd putru. Pole enam sellist muret nagu siis, kui kunagi keetsin seda Eestist ostet hirsist. Nagu see minu arvates Veski Mati'le juba traditsiooniks on saand, oli nende pakendites hirsiterade vahel kõikvõimalikku rämpsu sees, aga teiste tootjate hirssi oli kohati raske leida. Aga kuna siinmail müüakse väga hääd hirssi (Saltå kvarn), siis pole hirsi ostmisega enam mitte mingeid probleeme. Küll aga on siinne hirsitera veidi väiksem kui Eestis müüdav, mistõttu tuleb selle kuuma veel all pesemiseks kasutada hästi tihedat sõela.\n200 ml hirssi\nHirss tuleb tihedas sõelas kuuma jooksva vee all väga korralikult läbi pesta (3-5 minutit). Lisada sool ning piim ning 9 kuumafekti pääl puulabidaga korralikult segades keema lasta. Panna kaas potile pääle ning asetada pott eelnevalt 160 kuni 180 kraadini kuumutet praeahju kõige alumisele riiulile restile.\nPääle 10 minutit segada ning seejärel segada iga 5-10 minuti tagant kuni puder on körtjas (umbes 30-35 minutit). Segada tuleb pigem liiga tihti kui liiga harva, kuna kui segamiskordade vahe on liiga pikk, siis kihistub hirss potis ära ning muutub poti põhjas liimjaks massiks, millest enam sõmerat putru pole võimalik keeta. Aga iga 5 minuti tagant segades ei eksi.\nKui hirsi ja terade vahelise vedeliku (mis on kleepjas kisellitaolises konsistentsis) vahekord on umbes 50:50, siis segada puder korralikult läbi ning asetada pliidile soojendaja alla tõmbama. Pääle 10 minutit segada veelkord läbi ning jätta veel 5-10 minutiks soojendaja alla hauduma.\nKa seda putru söön ma võiga silmas ning pooleks lõigat külmade keedet munadega taldriku servas. Munad panen ma keema siis, kui hakkan hirsitangu pesema, kui munad on ära keend, siis hoian neid külmas vees 15 minutit. Neile, kes soovivad kuumi mune, võib munad keema panna siis, kui puder on ahjus oma viimast segamise järgset 5-10 minutit. Kuna puder on sõmer, siis võib seda loomulikult ka kõikvõmalike moosidega süüa.\nLisaks eelnevaile putrudele valmistan mõnikord nädala sees ka mannaputru või siis (enamasti) selle erivarianti buberti. Ka nii mannapudru ja buberti puhul maitseb mulle veidi vedelam konsistents.\n0,8 dl mannat\n0,6 teelusikat peensoola\n1 muna + 1 teelusikas suhkrut + 100 ml vahukoort\nJuhul kui teha buberti, aga mitte lihtsalt mannaputru, tuleb algatuseks lüüa üks muna 1 teelusika suhkruga vahule. Soovitan muna kloppida elektrilise käsimikseriga kuni muna on vahul. Seejärel lisada vahukoor ning mikserdada kuni segu on vahul.\nPanna piim keema olles eelnevalt seda maitsestand 2 teelusika suhkru ja 0,6 teelusika peensoolaga. Kuna piim armastab ka intensse segamise puhul põhja kõrbeda, siis keedan ma seda 8 kuumusefekti juures (9 maksimaalne skaalal), segades piima intensselt metallist käsivispliga. Pliidi kõrval on juba nii manna oma mõõdunõus kui ka vahule lööd muna oma vahustusanumas ootamas, siis ei pea piima segamist kordagi katki jätma.\nSegan piima intensselt kuni hakkab kerkima auru. Lisan eriti intensselt piima ringi vispeldades ühtlase tasaselt jooksva lindina manna. Jätkan keetmist, kuni puder läheb keema. Keeran kuumaefekti 4-5 pääle ning lisan vahustet muna-vahukoore segu samaaegselt intensselt putru vispeldades. Kui muna ja puder on segunend (vaht pääl), siis keeran kuumaefekti 0 pääle. Katan poti kaanega ning seejärel soojendajaga nii umbes 10 minutiks (induktsiooniefektiga pliidil võib keedutsooni pääle jääda, aga tavalise elektripliidi kasutamisel tuleb pott keedutsoonilt kõrvale tõsta ja nii, et soojendaja ei jääks keedutsooni pääle - lisaks kõrbemisohule ka tuleoht!). Kui valmistada lihtsalt mannaputru, siis jääb vahustet muna lisamine ära, aga muu on kõik sama.\nMina söön mannaputru üldiselt moosiga, aga ka lihtsalt võiga pole paha. See osa pudrust/bubertist, mis jääb söömata, on söödav ka külmkapist võetuna külmalt, kusjuures puder/bubert on sõmer ning mitte tihe klump, mida oleks oodata suurema koguse manna kasutamise korral.\nIlusat nädalavahetust ning söögielamusi kõigile!\nLagt inn av Jaanus Kaljusto kl. 16:05


Kolmas rahvusvaheline Joogafestival toimub juba 2 kuu pärast! - Joogafestival | Joogafestival\nKolmas rahvusvaheline Joogafestival toimub juba 2 kuu pärast!\nKolmas rahvusvaheline Joogafestival Haapsalus toimub 26.-27. juulil. Selle suve Joogafestivalil on esindatud 14 põnevat joogastiili, parimad õpetajad, väemuusika, bazaar ja lasteprogramm.\nJoogafestivali teemaks on sel aastal “Heli ja vaikus”, peaesineja India juurtega Rudra Shivananda USAst, välisesinejad on ka tantraõpetajad Shashi ja Kiya, joogamuusik Ram Singh, tantsujooga õpetaja Sat Darshan ning õhtuse tantsuraputuse juhendaja Magalie Bonneau. Kokku on kavas üle 40 sündmuse mitmes paigas üle Haapsalu.\nPeaesineja Rudra Shivananda on meister krija, hatha, mantra ja kundalini joogas. Ta on ka reikimeister ja tervendaja ning tunneb hästi ravimtaimi, kristalle, vääriskive ja õlisid. Tema õpetuse tuumaks on teadmine, et ainus tee püsivalt õnneliku eluni on tuua oma ellu pidev teadvelolek ja transformatsioon. Siiani on Rudra käinud Eestis MTÜ Lilleoru kutsel.\nHaapsalu linnusehoovis on igal täistunnil kavas uus esineja, palju muusikat ja vaheldust. Algajate joogatundideks on avar kaunis saal ning kultuurikeskuses ohtralt loenguid ja töötubasid. Isegi kui oled joogast ainult mõelnud! Vaata klippi siit: http://vimeo.com/46279212\nSiseruumi töötubade 2-eurosed lisapiletid on eelmüügis alates 1. juunist!


Märgistamise põhimõtted | Maaeluministeerium\nAvaleht Uudised, pressiinfo Toidumärgistusest tarbijale Märgistamise põhimõtted\nToidu märgistamise nõuete aluseks on kohustus tarbijat mitte eksitada. See tähendab seda, et märgistus peab andma õiget teavet toidu olemuse, koostise, päritolu ja teiste oluliste tunnuste kohta.\nMärgistuse õigsuse eest vastutab käitleja, kelle nime all toitu turustatakse. Jae- ja hulgimüüja ei tohi tarnida toitu, mis talle teada olevalt ei vasta nõuetele.\nEestis tuleb toidu kohta käiv teave esitada\nsilmatorkavas kohas hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja vajadusel kulumiskindlalt;\nvähemalt 1,2 mm kõrguste tähtedega (erandina võib kasutada vähemalt 0,9 mm kõrgusi tähti, kui pakendi suurima külje pindala on alla 80 cm2). Mõõdu aluseks on ilma pikenditeta tähed (nt a, n, x).\nToidu märgistus, esitlus ja reklaam ei tohi\neksitada ostjat toidule iseloomulike tunnustega (nt toidu olemus, koostis, päritoluriik);\nmärkida eriomaduseks sellist omadust, mis on olemas kõigil sarnastel toitudel (näiteks mahla ei või reklaamida säilitusainevaba tootena, kuna kõik mahlad on säilitusaineteta; toiduõli ei tohi nimetada laktoosivabaks, kuna ükski taimne õli ei sisalda laktoosi);\nväita, et toidul on omadused või toime, mida sellel tegelikult ei ole;\nväita, et toit aitab haigusi vältida, leevendada või ravida.\nSamas võib märgistusel olla toitumisalaseid väiteid (annavad teavet toidu toitainelistest omadustest) ja tervisealaseid väiteid (viitavad seosele toidu ja tervise vahel). Neid tohib aga kasutada ainult siis, kui need vastavad väite esitamise tingimustele. Tervisealase väite peab olema heaks kiitnud ka Euroopa Toiduohutusamet (EFSA).\nNõuded toidu märgistusele\nEuroopa Liidus ühtlustatakse ja täpsustatakse järjepidevalt toidu märgistamise nõudeid, et anda ostjale üha enam infot ning võimaldada toidukaupade vaba liikumist liidu piires.\n2014. aasta 13. detsembril rakendusid kogu EL-is määrusega (EL) nr 1169/2011 toidu märgistamise nõuded, mis muudavad pakendil esitatava teabe tarbijaile selgemaks ja arusaadavamaks.\nOlulisematest muudatustest Maablogis »\nMäärus (EL) nr 1169/2011 »\nKaugmüügiks nimetatakse näiteks kataloogide ja sidevahendite (nt e-pood, telefon) vahendusel toimuvat müüki.\nSellisel teel müügipakendis toidu ostmisel peab tarbija saama kogu märgistusel nõutud teabe enne ostu sooritamist. Erandiks on minimaalse säilimisaja ning külmutamise tähtpäev, mille võib tarbijale koos ülejäänud kohustusliku teabega teada anda alles kauba üleandmisel.\nKui kaugmüügi teel müüakse müügipakendisse pakendamata toitu, siis peab kaugmüüki toetavas materjalis olema esitatud vähemalt toidu nimetus, allergiat põhjustada võivate ainete loetelu, valmistaja või turustaja nimi ja päritoluriik (kui selle puudumine võib tarbijat eksitada). Säilimise ja külmutamise aja võib esitada koos ülejäänud kohustusliku teabega toidu kättetoimetamisel, kuna seda infot ei ole alati võimalik eelnevalt teada anda.


Vastulause. Mustpeadest nii ja naa — Sirp\nVastulause. Mustpeadest nii ja naa\nNagu iga pikaealine institutsioon, väärib ka Tallinna Mustpeade vennaskond üheülbalise hindamise asemel vaatlust konkreetses aegruumis. Mustpeade vennaskond on jäänuk põlisest saksa ülemvõimust. Vennaskonnas eestlasi näha ei tahetud, kui nad just ei pärinenud haljale oksale jõudnud ja saksastunud peredest. Eesti Vabariigi kehtestamisel likvideeriti senise saksa ülemkihi kantsideks olnud seisuslikud organisatsioonid. Tegevuse pidid lõpetama Eestimaa rüütelkond, kaupmeeste Suurgild, käsitööliste Kanuti ja Toomgild. Miks jäeti alles sakslastest Suurgildi taimelavaks olnud Mustpeade vennaskond? Kuna nad olid lõpetanud oma varasema tegevuse sõjaväestatud ratsakompaniina ning ümber korraldunud kohalike saksa ärimeeste eliitklubiks. Praegune Tallinna Mustpeade vennaskond pole enam võrreldav ei keskaegse „sõjaväestatud ametiühingu” ega sõjaeelse saksa rahvusvähemuse ärimeeste klubiga. 1999. aastal peeti Tallinnas vanalinna päevi moto all „600 aastat Mustpeade vennaskonda Tallinnas”. Muide, minu ettepanekul. Meenutatud sai kõike head ja toredat, mida omaaegsed mustpead teinud, niihästi kaubanduse edendamist kui sõdimist linna kaitsel. Kiitust pälvis ka mustpeade osalemine keskaegse linnaelu tähtsündmuste korraldamisel. Kui vennaskond püsiks omaaegse kultuuri- ja spordiürituste ning meelelahutuse korraldajana, võiks ta olla Tallinna kultuuriväärtuste ameti haldusalas ning pälvida linna toetuse oma tegevuse jätkamisel. Ent selles vallas on järjepidevus ammu katkenud või pigem lõppenud.\nTänapäevast Mustpeade vennaskonda peame vaatama teise pilguga. Kas vaimustuse ja sinisilmse usalduse, eirava umbusu või eluterve skepsisega, see sõltub hindaja eelteadmistest ning avaliku ja erahuvi eristamise suutlikkusest. See pole lihtne. Käimasolev diskussioon, kas on vaja tagastada üle 70 aasta tagasi Eestist lahkunud Mustpeade vennaskonnale nende kunagine majavaldus, on äge ja demagoogiline.\nMis sundis mind kahtlema Mustpeade vennaskonna kavatsuste muusikasõbralikkuses? Mustpeade järglaste nimel meedias sõna võtnud härra Krienitz, Teoloogia Akadeemia rektor Tartus, väitis, et „muusikat võib maailmas teha kõikjal” ning see „pole avalik huvi”. Seega polevat mingit põhjust, et praegu maja haldav Tallinna Filharmoonia peaks senist tegevust samas jätkama. Mustpead ilmutavat avalikkusele oma plaane alles edaspidi, kui aeg on küps.\nEnt Eestis taastekkinud Mustpeade rakukese teised eestkõnelejad on kirjutanud, et nagunii ei kasutata omaaegse Olevi gildi ja Mustpeade majakolmikut otstarbekalt. Seni polevat osatud väärtmajasid pruukida. Seetõttu ongi ainus mõistlik lahendus kõik see värk Mustpeade vennaskonnale tagastada. Nemad teavad ja oskavad.\nOlles siiski ehmunud muusikainimeste ägedast protestist majavalduse võimaliku võõrandamise pärast Tallinna Filharmoonialt, avaldasid Peeter Tulviste ja Tiit Tamsar vennaskonna nimel, et muusikat lubatakse Mustpeade majas ka siis teha, kui nemad omanikuks saavad.\nKaarel Tarandile piisas sellest omakorda kinnitamaks 10. veebruari Sirbis, et „ühe osapoole motiivid on selged, teise … endistviisi hämarad”. Milles on Tallinna Filharmoonia „hämarus”, ei pea kirjutaja vajalikuks selgitada. Vist on deemonlik kõik see, mida iial toetab või ette võtab Tallinna raad.\nMind morjendab meie kultuuripärandi kroonijuveeliks oleva kinnisvara puhul eelkõige stabiilsus ja ohutu püsimine kultuurisfääris avaliku asutusena. Mustpeade vennaskond pole aga avalik institutsioon, vaid kinnine meesteklubi. On midagi ülimuslikumat kui omandireformi aluste seadus. Nimelt avalik huvi. Kogukonna õigus ise määrata, mis on primaarne eri tasemega huvide kokkupõrkes. Erahuvi on kahtlemata allpool avaliku huvi taset.\nSeadus kinnitab, et eriti väärtuslike kultuuriobjektide puhul võib tastamisest loobuda. Ja mida Olevi gildi majad ja Mustpeade maja muud on kui eriti väärtuslikud kultuuriobjektid. Meie kohtudki, sealhulgas riigikohus, on mitu korda kinnitanud Tallinna põhjendatud õigust tagastamisest loobuda.\nFilharmoonia on Tallinna linnale täiesti ilmselt olulisem kui üks meeste klubi.\nVõib küll uskuda, et akadeemik Peeter Tulviste, kes nüüd Mustpeade uusimate liikmete hulka kuulub, on aus ja puhas inimene, Tallinna linn aga Kaarel Tarandi arvamuse alusel üdini korruptiivne, mistõttu ei tohi Mustpeade maja linna omandiks jätta. Antagu Tulvistele ja kompaniile. Muidu mine sa tea, mida linn tükkis lihtsameelsete muusikutega ette võtab. Tallinna Filharmoonia juhid häbenegu, et nad nurjatutelt savisaarlastelt majavalduse vastu võtsid! Kui aga tulevad ausad ja eetilised mustpead ja majavalduse Tallinna korruptantide käest ära päästavad, siis on helge tulevik tagatud ja õnn tuleb meie õuele!\nKes ka poleks majavalduse omanik, peab ta peatselt leidma küllalt suuri summasid korrastustöödeks. Äsjaseks vabariigi aastapäevaks lekkis taas katus ning fassaad märgus. Pole imestada, sest 1986. aastal poola restauraatorite tehtu (katus, elekter, kanalisatsioon, ventilatsioon jm) vajab nüüd järjekordset uuendamist.\nKas tahab ja suudab 36 liikmest koosnev Mustpeade vennaskond leida raha, et majavaldus korda teha? Ja kui leiab, siis on ootuspärane soov kulutatu tagasi teenida. Seejärel eeldab äriline loogika maksujõulisi rentnikke. Tõenäoliselt määrab omanik kommertsrendi, mille maksmiseks Tallinna Filharmoonia kui kultuuriasutus ei osutu konkurentsivõimeliseks. Kui ka vennaskond lahkelt lubab: maksa ja jää!\nMinu arvates oleks õiglane, kui majavaldus jääks täielt linnale Tallinna Filharmoonia kasutuses. Mustpeade vennaskonnale antagu võimalus koostöölepingu alusel mõningaid ruume kasutada. Me võlgneme praegusele vennaskonnale tänu ja tunnustuse 18 noore eestlase stažeerimise eest Saksamaal ning tahte eest Tallinna tagasi tulla. Oleks ju tore, kui iidne vennaskond, mille võiks UNESCO maailmapärandi hulka arvata tükkis vanalinnaga, välja ei sureks. Kas ja kuidas see teostub, näitab aeg.\nHärra Kaarel Tarandile soovitan muusikutelt vabandust paluda hurjutava epistli pärast. Samuti palun mind edaspidi tsiteerida ilma demagoogiliste moonutusteta. 10. veebruari Sirbis polnud ju tsitaadid, vaid kallutatud võltsingud.\nPS. Sedasama teemat on 28. veebruari Eesti Päevalehes käsitlenud Kaarel Kressa.


Eksperdid: asfaldile tuleb eelistada ajusid - Äripäev\nEksperdid: asfaldile tuleb eelistada ajusid\nKatariina Krjutškova 27. juuli 2009, 00:00\n"Infrastruktuuriinvesteeringute osakaal on liiga suur," väitis Ernst & Young Balticu juhtivkonsultant Tauno Olju reedesel rahandusministeeriumi pressibriifingul.\n"Muidugi on infrastruktuuril positiivne mõju tööhõivele, ehitussektorile ja sellele kaasnevatele sektoritele, kuid see toetab tootlikkust ja teadmispõhist majandust ja eksporti pigem kaudselt," üles Olju.\nVaesuse ja tööpuuduse tõttu on majanduse iseloom muutunud ning eurotoetuste otstarbekas kasutamine on väga oluline just praegu, et turgutada majandust toetuste ja abiprogrammidega, väitis rahandusminister Jürgen Ligi. Tuleb valida ajude ja asfaldi vahel, märkis Ligi.\nLigi arvates ei käi euroraha jaotamise kord majandusolukorraga käsikäes. "Mullid majanduses on likvideeritud, aga euroraha jaotamise struktuurimuutustega on kehvemini," rääkis rahandusminister.\nLigi nentis, et töötute arv muudkui kasvab, kuid Eestil ei ole tekkinud uut efektiivsust, ajumahukust, ekspertvõimekust ega konkurentsivõimet. Ligi peab hädavajalikuks 2007. aastal koostatud toetuste struktuuri muutmist ning kiitis ekspertide ettepanekud üldjoontes heaks. Küll aga nentis rahandusminister, et poliitiliselt võivad need suurt vastuseisu tekitada.\nNovembris saadetakse eurotoetuste rakenduskava muutmise ettepanekud Brüsselisse.


Odavad lennupiletid Helsingi - Alghero | momondo\nHelsingi – Alghero\nOdavad lennud marsruudil Helsingi–Alghero\nViiruse COVID-19 (koroonaviirus) levik võib mõjutada reisimist lähtekohast Helsingi Helsinki-Vantaa sihtkohta Alghero.\nMarsruudi Helsingi – Alghero teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil Helsingi – Alghero\nMarsruudil Helsingi - Alghero ei ole otselende. Linnade Helsingi ja Alghero vahel ei ole populaarseid marsruute.\nSihtkohas Alghero on 1 lennujaam: Alghero-Fertilia (AHO)\nKuidas leida kõige odavam lend marsruudil Helsingi–Alghero\nMis kuul on kõige soodsam lennata sihtkohta Alghero?\nSoodsaim kuu marsruudil Helsingi - Alghero lendamiseks on aprill, kalleim aga veebruar\nMis päeval on kõige odavam lennata lähtekohast Helsingi sihtkohta Alghero?\nMillal on kõige soodsam lennata suunal Helsingi–Alghero?\nMarsruudil Helsingi - Alghero on õhtul ligikaudu 0% kallim kui õhtul\nKui kaugel on Helsingi Helsinki-Vantaa sihtkohast Alghero-Fertilia lennukiga reisides?\nSihtkohtade Helsingi Helsinki-Vantaa ja Alghero-Fertilia vaheline kaugus on umbes 2460,3 km.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Alghero-Fertilia sihtkohta Helsingi Helsinki-Vantaa?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Helsingi Helsinki-Vantaa sihtkohta Alghero-Fertilia reisimisel\nEnamik reisijaid lähtekohast Helsingi Helsinki-Vantaa peavad esitama sihtkohta Alghero-Fertilia sisenemiseks COVID-19 testi tulemuse ja/või karantiinis olema.\nKülastajad lähtekohast Helsingi Helsinki-Vantaa peavad enne sihtkohta Alghero-Fertilia reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 72 tundi RT-PCR (NAAT) testi ja 72 tundi antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Helsingi Helsinki-Vantaa saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Alghero-Fertilia sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Alghero-Fertilia tagasi lähtekohta Helsingi Helsinki-Vantaa?\nSihtkohast Alghero-Fertilia tagasi lähtekohta Helsingi Helsinki-Vantaa reisimine\nKülastajad lähtekohast Alghero-Fertilia peavad enne sihtkohta Helsingi Helsinki-Vantaa reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 72 tundi RT-PCR (NAAT) testi ja 72 tundi antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Alghero-Fertilia saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Helsingi Helsinki-Vantaa sisenemist karantiinis olema.\nKui plaanid käesoleval ajal sihtkohta Alghero reisida, siis on soovitatav end praeguste piirangutega kursis hoida ning avalikes kohtades ohutusnõudeid järgida.\nAlghero ei tundu enam nii kutsuv? Vaata lende riigi teistesse linnadesse\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist suunal Helsingi–Alghero?\nAitame leida lennu, mis sinu vajadustele kõige paremini vastab – momondo võrdleb sadade lennufirmade ja pakkujate hindu ning aitab sul neid filtreerida, et leiaksid enda jaoks parima lennu suunal Helsingi–Alghero.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende suunal Helsingi–Alghero?\nJah. Kõiki saidil momondo olevaid lende suunal Helsingi–Alghero saab filtreerida erinevate reeglite alusel, sh paindliku broneerimise põhjal.\nKuidas aitab momondo leida lende suunal Helsingi–Alghero?\nKui oled lehel olevat otsinguvormi kasutades otsingu teinud, pakub momondo kasulikke filtreid ja ülevaateid. Saame sulle näidata lendamiseks odavaimaid päevi ja kellaaegu ning filtreerida sinu otsingu tulemusi, et saaksid suunal Helsingi–Alghero lennupileti broneerimisel targa otsuse teha.\nMa pole praegu valmis broneerima lendu suunal Helsingi–Alghero. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nSaidil momondo saab kiiresti ja lihtsasti lisada hinnateavitusi lendudele suunal Helsingi–Alghero. Tee lihtsalt otsing ja vali hinnateavituse funktsioon. Nii lihtne see ongi.


koostööleping 2000/483/EÜ ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt ELi vahel\nMIS ON KOOSTÖÖLEPINGU EESMÄRK?\nCotonou leping on koostööraamistik Euroopa Liidu (EL), ELi riikide ning kolmel mandril asuva 79 riigi vahel, mis moodustavad Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma.\nLepingu eesmärk on vaesuse vähendamine kuni selle väljajuurimiseni, partnerriikide jätkusuutliku majanduse, kultuuri ja ühiskonna arengu toetamine ning nende majanduse järkjärgulise maailmamajandusse integreerumise hõlbustamine.\nCotonou leping on tihe partnerlus, mis tugineb reale aluspõhimõtetele.\nKoostööpooltel on võrdsed õigused.\nAKV riigid piiritlevad iseseisvalt oma arengupoliitika.\nKoostöös ei osale ainult valitsused, vaid oma osa on ka parlamentidel, kohalikel asutustel, kodanikuühiskonnal, erasektoril ning majanduspartneritel ja tööturu osapooltel.\nKoostöö kord ja prioriteedid muutuvad vastavalt riikide arengutasemele jms teguritele.\nCotonou lepingu rakendamise toetamiseks on loodud ühisinstitutsioonid. AKV ministrite nõukogu ülesanne on suursaadikute komitee abil juhtida poliitilist dialoogi, võtta vastu tegevussuuniseid ja kõnealuse lepingu rakendamiseks vajalikke otsuseid. Ta esitab AKV ja ELi parlamentaarsele ühisassambleele kord aastas aruande lepingu rakendamise kohta. Parlamentaarne ühisassamblee kui nõuandev organ annab soovitusi lepingu eesmärkide saavutamiseks.\nCotonou lepingu juures on tähtis selle poliitiline tahk. See hõlmab\nigakülgset poliitilist dialoogi riiklikes, piirkondlikes ja ülemaailmsetes küsimustes;\ninimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamist;\nrahu edendava poliitika arendamist, konfliktide vältimist ja lahendamist;\ntegelemist migratsiooni ja julgeoleku küsimustega, sh võitlust terrorismi vastu ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist.\nLeping hõlmab koostöötegevust, et hoogustada\nmajandusarengut, sealhulgas suunates põhitähelepanu AKV riikide tööstus-, põllumajandus- ja turismisektorile;\ninimese ja ühiskonna arengut, et parandada tervishoiusüsteeme, haridust ja toitumist; ning\npiirkondlikku koostööd ja integratsiooni, et edendada ja laiendada kaubandust AKV riikide vahel.\nNende meetmete rahastamine toimub Euroopa Arengufondi kaudu.\nLeping on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetega ning võimaldab AKV riikidel täiel määral osaleda rahvusvahelises kaubanduses.\nLeping allkirjastati 2000. aastal ja see lõpeb 2020. aastal. Leping vaadati viimati läbi 2010. aastal (otsus 2010/648/EÜ). Tehtud muudatuste kohaselt keskendub koostöö rohkem järgmistele küsimustele:\njulgeoleku tugevdamine ebakindla olukorraga piirkondades ja\naastatuhande arengueesmärkide täitmine (mis asendati 2016. aastal 17 säästva arengu eesmärgiga).\nMIS AJAST KOOSTÖÖLEPINGUT KOHALDATAKSE?\nKoostöölepingut kohaldatakse alates 1. aprillist 2003, kuna viimane ratifitseerimiskiri anti hoiule 27. veebruaril 2003.\n23. juunil 2000. aastal Cotonous (Bénin) allkirjastatud koostööleping AKV riikide ning Euroopa Liidu vahel on AKV riikide ja ELi vahelise koostöö uusim järk. Teatavate AKV riikidega algas koostöö Rooma lepingu allkirjastamisega 1957. aastal. Seda laiendati kahe Yaoundé konventsiooni ja nelja Lomé konventsiooniga. 2016. aastal võeti vastu teatis uuendatud koostöö kohta AKV riikidega 2020. aastale järgneval ajal.\nCotonou leping (Euroopa Komisjoni veebileht)\nÜlevaade ELi koostöö ja abi ajaloost (Euroopa Komisjoni veebileht)\nKoostööleping 2000/483/EÜ ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3–353)\nKoostöölepingu 2000/483/EÜ järjestikused muudatused on alusdokumenti lisatud. Käesoleval konsolideeritud versioonil on üksnes dokumenteeriv väärtus.\nÜhisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Uuendatud koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega (JOIN(2016) 52 final, 22.11.2016)