Kust köögimööbel tellida? - Leht 11 - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas Külaline » 22 Jaan 2018, 11:18\nPilleRR kirjutas: ↑\n22 Jaan 2018, 11:12\nsellise kvaliteediga asju ilmselt tehaksegi, nurgad pillapalla ja liidete vahel millimeetrid haigutamas. a köögimööbli juurde tagasi tulles on meil valida Eestis kahe lähenemise vahel :\n1. klient toob pildi ja meister midagi pusib\n2. klient teeb joonise ja tehas toodab\nteine variant õnnestub hästi Arensil ja on sageli odavam, kui variant 1\nLugemata postitus Postitas Külaline » 22 Jaan 2018, 11:45\nMinu 2 kliendikogemust:\n1. Tislerid tulid, mõõtsid, arutasime (küllap vaatasime koos mingeid pilte ka), tegid valmis, panid üles, jäime rahule.\n2. Läksime majaplaan näpus (aegsasti!) (Arensi) kontorisse, nemad tegid mööblijoonised. Teema arenes, üks kapp "jäi puudu", võtsime kõrvalruumi arvelt pisut juurde. Vahesein oli õnneks ehitamata. Hinda pole mõtet võrrelda, vahepeal 15 a. möödunud, nõudmised kasvanud, materjalid, furnituurid hoopis teistsugused. Jäime jälle rahule.\nLugemata postitus Postitas PilleRR » 22 Jaan 2018, 13:45\n22 Jaan 2018, 11:18\n... Arensil ...\n22 Jaan 2018, 11:45\nArens kasutab köögimööbli valmistamisel materjale, mis arenenud riikides (nt Jaapan) keelu all, kuna kahjustavad tervist ja põhjustavad geneetilisi mutatsioone.\nEestlased peaksid oma tervise eest hoolitsema, selle pärast mina Arensist mööblit EI TELLIKS ka siis, kui mulle selle eest peale makstaks.\nLugemata postitus Postitas meelis11 » 22 Jaan 2018, 15:36\nMis need materjalid on mis seal tervist kahjustavad?\nLugemata postitus Postitas PilleRR » 22 Jaan 2018, 21:13\n22 Jaan 2018, 15:36\nInimese tervisele on kahjulikud enamus kunstmaterjale mida mööbli tootjad kasutavad: MDF, HDF, Melamiin ..."tingliku ohutuse" standardi E2, E1 ja E0 järgi.\nJaapanis on juba 15 aastat tagasi keelatud E1 standardi materjalid. Tänase päeva seisuga on keelatud ka E0.\nJa E00 kasutamine on piiratud.\nEestis aga mööblitootjad endiselt väidavad, et E1 on ohutu.\nLugemata postitus Postitas aero » 22 Jaan 2018, 22:54\n22 Jaan 2018, 13:45\nIse oled bot. "2 kliendikogemust" kirjutasin mina, ei viitsi alati sisse logida.\nJättes konkreetsed tegijad kõrvale, kas sa tõesti arvad, et Eestis on üks erandlik tootja, kes kasutab teistest põhimõtteliselt erinevaid materjale? Kui üksikud väikesed "ökotislerid" kõrvale jätta siis kui palju üldse on Eestis köögitegijaid, kes ei kasuta erinevaid puitkiudplaate? Köök võib ka arhailine ja põlve otsas tehtud käsitöö olla aga päris kõigile see ei sobi.\nJaapani suurlinnades on õhk nii saastatud, et ma ei koliks sinna elama ka siis kui mulle peale makstakse. So? Alati on keegi keda minu arvamus ei loksuta. Nii ka köökidega.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 23 Jaan 2018, 00:15\n22 Jaan 2018, 21:13\ninternetis ei saa võita, Japanis müüakse ja toodetakse väga palju lamineerituid mdf, hdf jne plaate ja ka kasutatakse.\nEesti tootjad saavad oma plaadid peamiselt kahe maaletooja/hulgimüüja kaudu. Võidab see kes pakub paremat teenust ja viitsib vastata küsimustele\nLugemata postitus Postitas Külaline » 23 Jaan 2018, 10:11\nParemat teenust pakub see, kes kuulab, süveneb, kaasa mõtleb, klienti mõistab, sobivaid lahendusi pakub ja soovitab/hoiatab, põhinedes praktikale. Meie puhul üks firma oskas seda ... teise firma disainer lahmis kiiresti mingid asjad kokku - loomulikult tulemus jättis kõvasti soovida. Meie valitud tegijaga oli ka mingeid väiksemaid ebakõlasid aga nad suutsid need ära lahendada, lõpptulemus oli ok.\nKindlasti saab ehitada maja ka takutatud käsitööpalkidest, rookatus, põrandad kuuselauast ja mööbel täiskasest, pihlakast v tammest (saar ei pruugi sobida, pidi negatiivne olema). Tervise ja geenimutatsioonide osas paraku ikkagi mingit kindlust ei ole. Liiga palju on igasugu muidu mõjureid mida inimene mõjutada ei saa või ei viitsi.\nLugemata postitus Postitas PilleRR » 23 Jaan 2018, 11:02\n23 Jaan 2018, 00:15\nEesti tootjad saavad oma plaadid peamiselt kahe maaletooja/hulgimüüja kaudu.\nEestlased saavad oma "kahjustavad tervist ja põhjustavad geneetilisi mutatsioone" peamiselt kahe maaletooja/hulgimüüja kaudu.\n22 Jaan 2018, 22:54\nKöök võib ka arhailine ...\nTERVIS võib ka arhailine\n1. Kasevineer - Eesti Tervis.\n2. Eesti kask - Eesti tootja - Eesti Tervis.\n3. Tandembox+Blumotion (Austria).\n4. Eesti mänd - Eesti tootja - Eesti Tervis.\n5. Tamm- Eesti tootja - Eesti Tervis.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 23 Jaan 2018, 11:31\n23 Jaan 2018, 11:02\nmis liimi seal vineeris/liimkilbis kasutatakse seda sama mis Jaapanis .oO, lisaks on sul puit lakitud\nKeskonnategurid võivad küll mingi aja vältel põhjustada geneetilisi häireid/mutatsioone, aga suurem tõenäolisus on see , et see tegur selles kombinatsioonis on ikka see plastikpurk mis sul seal sahtlis või kilekott milles makaron.\nLugemata postitus Postitas PilleRR » 23 Jaan 2018, 13:01\nLugemata postitus Postitas köök » 09 Veebr 2018, 11:43\nLugemata postitus Postitas Salong Puukoi » 16 Veebr 2018, 15:25\nMitte mingil juhul ärge kasutage Puukoi Salong teenuseid. Teevad valmis vale mööbli mida klient pole tellinud. Tulemus on see, et tuleb otsast peale hakata.\nEks see tooniga eksimine jääb meile endalegi kauaks meelde. Aga kuidas nad ütlevadki... kes teeb, sellel võib juhtuda.\nVäga kahju, et selline ilumeelt riivav äpardus juhtus ning pidite paar nädalat vale värviga mööblit kasutama. Veel kord meie siirad vabandused!\nLugemata postitus Postitas külaline. » 22 Veebr 2018, 18:33\nSalender oü on kindlalt parimaid mööblitegijad Eestis. Nende hubane müügisalong ja kaasaegsete seadmetega tootmistsehh asub Tartus Betooni 4. Trendikad disainid, kvaliteetsed materjalid ning kõrge kvalifikatsiooniga töömehed ja seda kõike väga soodsa hinnaga. Need, kes oma rahast ei hooli, tellivad oma köögid Arensist. Tark kodukjundaja pöördub Salenderi meistrimeeste poole.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 22 Veebr 2018, 20:44\n22 Veebr 2018, 18:33\nhaha , no hea kui sellist seepi enda kohta kirjutada, kui näiteks Tallinnas võtta samale projektile 3 konkureerivat pakkumist on 90% juhtudest arensil parim pakkumine.\nKõik eksivad millegiga kas paigaldusel või tellides , jama on nende kõigiga\nLugemata postitus Postitas muhlui » 26 Veebr 2018, 09:25\nSama äriühing või ?\nNimi:\tSALENDER OÜ\nAadress:\tLehola tn 18 50407 Tartu, Tartumaa\nMaksudevõlgade saldo näitab võlgnevusi Maksu- ja Tolliametile reaalajas. Maksuvõlg koosneb põhimakse- ja intressinõuetest. Intressivõlg on jooksev arvestuslik intress.\n26.02.2018 seisuga on maksuvõlg 49 215 eurot\n26.02.2018 seisuga on ettevõttel intressivõlg 6 945 eurot\nLugemata postitus Postitas koo » 27 Veebr 2018, 15:12\ntellia kirjutas: ↑\n22 Dets 2017, 23:08\nOleme ka köögimööbli otsingul ja juba mitmes erinevas firmas käinud pakkumsi küsimas ning jagaksin värskeimat tagasisidet ning hea meelega kuulaksin ka teie soovitusi ja tagasisidet\nPakkumist küsisin 5 erinevast firmast (Arens, Idema, KöögiArt, Mööblimasin, Knolle köögid).\nKööki soovime lihtsasse Tallinna korterisse, et oleks lihtsad ja vastupidavad kapid, kivi tööpind ja integreeritud elektroonika samas oli ka soodne hind meile tähtis.\nKäige kiirema ja tõeliselt sooja vastuvõtu saime Idemast. Pakuti kohvi ja anti head nõu ning meile sobivaid lahendusi. Pakkumine jäi aga natuke kalliks aga kui raha poleks probleem soovitaksin soojalt.\nKöögiArt tegi pakkumise neti teel koos joonisega väga kiirelt aga pealiskaudselt ilma isegi küsimata mis me köögi juures tahaks.\nMööglimasin küsis esimesena milline on meie eelarve ja kellga nad konkureerivad ning tegid selle põhjal hinnapkkumise ilma ühegi lisaküsimuseta meie köögi kohta.\nKnolle köögist saime esialgse hinnapakkumise väga kiirelt( koos joonisega). Kiirelt saime ka kohtumise salongis ning tõeliselt asjaliku vastuvõtu ja materjali valiku.\nArensis kuhu pöördusime mitmete tuttavate soovitusel saime aja mitmeid kordi kirjutades nädala pärast ning ka hinnapakkumine võttis aega nädal. Hind tuli meile küll taskukohane aga kogu ajakulu oli väga aeganõudev ja tundus, et neil seal üldse väga kiire.\nOn keegi nedest salongidest veel viimase aja jooksul tellinud ja oskab saadud tööde (kvaliteedi) kohta midagi öelda või kuidas on tellimine sujunud?\nOlete juba otsustanud ?\nLugemata postitus Postitas AK-47 » 06 Juun 2018, 08:22\nLegendaarse aferisti järjekordne üritus hakkab otsa lõppema:\nSALENDER OÜ võlad nii Maksu- ja tolliameti kui teiste ettevõtete ees on kasvanud muljetavaldavalt suureks. Kas neid õnnestub veel klaarida?\nEttevõtte juht ja omanik: Tauno Oja\nKäive 2017. aastal: 504 000 eurot\nMaksuvõlg: 50 008 eurot\nVõlad teistele ettevõtetele: 44 515\nEsitamata majandusaasta aruandeid: 2\nAsja teeb keeruliseks ka see, eelmise aasta viimases kvartalis pole SALENDER OÜ enam käivet teinud. Töötajatele on küll palka makstud, tasutud tööjõumaksude summa on aga kukkunud kuus korda. Kui 2017. aasta esimeses kvartalis tasuti tööjõumakse 24 517 eurot, siis viimases kvartalis vaid 4 077 eurot.\nKa Tauno Oja teine ettevõte DAIK OÜ maadleb 16 046 euro suuruse maksuvõlaga.\nKas midagi annab veel päästa või on mööblitootja omadega otsakorral?\nLugemata postitus Postitas tiit001 » 29 Juul 2018, 17:04\nSuurtega on üldjuhul nii, et kõigepealt tehakse ühe kodanikuga diil, seejärel lükatakse tootmine eitea kuhu ja paigaldustiim on hoopis mujalt. Ja pärast, kui miski nihu läheb, siis oioi, kui palju sekeldust ja "süüdlast" tihti ei leitagi. Lihtsalt hakatakse detaile ja tööoperatsioone veeretama teiste kaela..\nPahaaimamatu klient eeldab.. Igal lülil on kokku lepitud kindel summa ja aeg, üle ei tehta tavaliselt midagi.\nIse ma teen mööblit ja igasugu muud sisustust algusest lõpuni ise ja vastutan kõige eest isiklikult.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 30 Juul 2018, 10:29\nVäikselt inimeselt on tavaliselt ka väikse asja tellimisega suured raskused kuna elu vaja sees hoida ja paratamatult prioriteediks on asjad mis elu sees hoiavad + 75% ajast kulub tavaliselt uute klientide leidmiseks. Kui väikse venna töö hakkab hilinema, siis seda hilinemist on väga raske pidurdada või ilma väikse mehe ületundideta siluda.\nSamas mis kasu on isiklikust vastutusest, kui OÜ põhivara on meil reeglina väiksem, kui tellitava eseme maksumus jne. FIE -ga on muidugi teine jutt tuleb vaadata, et oleks uhke maja mida arestida , kui s*tt ventikasse lendab.\nTõsi muidugi on, et kui ka suures firmas midagi valesti tehakse , siis järgmine kord kasvõi mingi väikse liistu tarnega jutule saada võib olla nädalates. Samas on olemas lepingud, pangagarantii ja reaalne koht kelle vastu hageda , kui olukord päris halb.\nLugemata postitus Postitas aer0 » 13 Nov 2018, 12:39\n... Läksime majaplaan näpus (aegsasti!) (Arensi) kontorisse, nemad tegid mööblijoonised. Teema arenes, üks kapp "jäi puudu", võtsime kõrvalruumi arvelt pisut juurde. Vahesein oli õnneks ehitamata. Hinda pole mõtet võrrelda, vahepeal 15 a. möödunud, nõudmised kasvanud, materjalid, furnituurid hoopis teistsugused. Jäime jälle rahule.\nTäiendan oma jaanuarikuist posti. Seoses peakoka sooviga - köögi tööpinnale valgust juurde - kammisin arhiive.\n- esimese tagaseina (tööpinnast ülakappideni), mille nad (Arensi paigaldajad) panid, suutsid nad kuidagi ära kraapida. Vahetasid selle paari päeva pärast välja. Ikka juhtub, ammu unustatud.\n- tööpinna valgustus. Arens tegi meile 2 laia ülakappi, kummalgi omad ledidega spotvalgustid põhja all, süvistatud. Vajavad trafot ja jagurit. Paigaldaja tegi ühe kapi alla valguse valmis, teisele mitte. Ütles: "teile müüdi ÜKS trafo ja jagur"... Selgus, et Arens oligi unustanud ühe mõneeurose vidina arvele lisada ja kliendil jääb nüüd pool tööpinda esialgu ilma valguseta. No hea küll, õnneks valge aeg. Aga kas klient peaks teadma MITU led-i plaanis Arens ühe trafoga ära toita? Mina arvan, et mitte. No tegid siis lisaarve (neil vist ei olnud piinlik ka mitte?), mingi 10€? Tasusime ära ja läksin ise trafole järele. Ilmselt ma ei viitsinud oodata kuni nende paigaldaja selle ajab leiab, mu oma elektrik tegi teise kapi valguse ära.\n- Nende samade spotvalgustite toite kohta ma soovisin Arensilt infot juba enne paigaldamist. Tahtsin teada kuidas/kus täpselt kaablid kapi sees jooksma hakkavad, kas ja kuidas hiljem trafodele ligi pääseb jne. Selgus, et tootjal ei ole oma toote tüüpsõlme lahendusest skeemi ega lõiget. Kogu info, mis lõpuks õnnestus saada: "Meie paigaldaja paneb lambid kapi alla ja viib lambi juhtme läbi kapi põhja ja ühendab teie seinal oleva kaabliga. Trafo pannakse kapi peale või sisse. Pärast mööbli paigaldust puudub ligipääs kapi taha." Nüüd oleks vaja teada kui pikad kaablid jäeti jne. Saaks mõelda kuidas need kapid seinast maha saab. MORAAL: mida viisakam paigaldus, seda suurem peavalu on hiljem midagi muuta. Valguse vajadust on keeruline prognoosida. Ka köögidisaineril. Või siis prognoosis õigesti aga aastatega on ledid ja/või trafod ära väsinud. Kliendi jaoks suht sama asi.\n- Arensi köögi PROJEKTI eest sai tasuda ainult sularahas\nLugemata postitus Postitas Külaline » 13 Nov 2018, 14:27\n13 Nov 2018, 12:39\nKäisid vist mingis vaeesemehe Arensis . Meil rikkamehe Arensi led lahendused paigaldatakse eraldi lisapõhjaga/paneeliga, kaabel paigaldatakse freesitud soonde ja toide läheb ikka sellisesse kohta kus seadet saab käidelda või paigaldajale ekstra näpuga näitad.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 13 Nov 2018, 17:50\nLugemata postitus Postitas aer0 » 13 Nov 2018, 18:45\n13 Nov 2018, 14:27\nPärnu mnt salongis käisin. On see rikastele või vaestele, otsusta ise. Trafod-jagurid on 2cm ettepoole toodud tagaseina taga. Seadet käidelda ... seda võid ise teha. Mina saan oma jutud eesti keeles räägitud ilma kantseliidita.\nLugemata postitus Postitas aer0 » 14 Nov 2018, 12:43\nTrafod-jagurid on 2cm ettepoole toodud tagaseina taga.\nTäpsustan: trafod-jagurid on kapi otsas, trafo vahetus on mugav. Spottide lisamine eeldaks kapi seinast maha võtmist. Leiaks sarnase korpusega võimsamad spotid, oleks kõige lihtsam nende vahetusest alustada.\nKas tootmises lastakse kaabli sooned karkassi freesiga või toksitakse peitliga ... mõtlev inimene saab vast aru?


Uudised: Uus raamat: Jana Maasik "Frida ja Lonni �ksinda kodus"\nUus raamat: Jana Maasik "Frida ja Lonni �ksinda kodus" (2 mai 2016)\n„Frida ja Lonni üksinda kodus“\n„Tähelepanu! Tähelepanu!“ teatas Frida raadiodiktori talitsetud häälega. „Täna hommikul pääses vangimajast põgenema lasteröövel Adolfo. Ta on eriti ohtlik, sest ta oskab end maskeerida.“ Frida mõtles viivukese ja jätkas: „Põhimõtteliselt ükskõik kelleks. Ta võib end maskeerida kenaks mutikeseks või rangeks koolidirektoriks. Vahel maskeerib ta end koguni väikelapseks ja vääksub vankris nagu päris titt.“ Lonni vaatas kahtlustavalt Fridat, aga Frida jäi enesele kindlaks, ainult niheles pisut ja lisas: „Lasteröövel Adolfot nähti viimati Mustamäel, Sütiste teel, siis oli ta maskeeritud naaber Kostjaks. Palume kõigil, kes Adolfot kuskil näevad, helistada meie raadiouudistesse ja politseisse ja hoiatada võimalikult paljusid tuttavaid.“\nFrida ja Lonni elavad Sütiste tee kollaste rõdudega maja kõige ülemisel korrusel. Nende ema töötab haiglas ja isa välismaal. Nad on tihtipeale üksi kodus ja siis juhtub nendega ebatavalisi asju.\nJana Maasik (snd 1970) on varem avaldanud lasteraamatud „Hanna ja Aleksi lood. Kevad ja suvi“ ning „Hanna ja Aleksi lood. Sügis ja talv“. Peale selle on ta kirjutanud romaanid „Vihmasaatjad“ ning „Seotus“.\nSee on üks igati vahva lasteraamat, mille peategelasteks on kaks lahedat tüdrukut, kel nimeks Frida ja Lonni. Raamatus kohtume veel igasugu põnevate tegelastega, mis on arvatavasti tüdrukute kujutlustemaailmast, kuid mitte ainult. On neid tegelasi, kes tnduvad olevat üsna reaalsed, on neid, kes on üsnagi muinasjutulised. Osad tegelased toimetavad ainult koos tüdrukutega, osade teed ristuvad mõnes loos. Võib öelda, et Jana Maasiku loodud tegelaskujud on üsnagi muhedad, üsnagi naljakad ja osad võib-olla isegi veidi ersikummalised.\nEsimeses loos saame Frida ja Lonniga tuttavaks. Nad elavad Tallinnas Sütiste teel. Pean tunnistama, et see on olnud ka minu kodutänav üsna pikka aega. Huvitav, kas on siin ka äratundmisrõõmu, et mõned paigad tunduvad tuttavad. No vaatame. Esimeses loos löövad kaasa ka lasteröövel Adolfo, Supermees ja Kostja. Viimati mainitu on muideks tüdrukute naaber, kellele ei meeldi, kui Lonni klaverit klimberdab. Kostja annab sellest ka üsna valjult märku, ta koputab, et klaverimäng lõpeks.\nTeises loos avavad Frida ja Lonni kohviku. Mitte päris-kohviku, aga sellise mängu-kohviku. Nende kohvikut külastavad ahjualused ning tüdrukute koogid ja saiad hakkavad üsna ruttu otsa saama, sest väikest kasvu ahjualustel on ju üsna suur isu.\nKolmadas loos käivad Frida ja Lonni lauluväljakul ning tagasiteel koju kohtuvad nad bussis bussibändiga! Pärast seda kohtume naabrimees Kostja juures kummitusega, kel nimeks Jubejuss! Ega see Jubejuss nii väga jube ei olegi, pigem naljakas.\nViiendas loos avavad türdukud arstikabineti. Esimeseks patsiendiks on ennustaja, kel nimeks Mahvalda. Teiseks patsiendiks on muideks maailma pikim mees!\nKuuendas loos kohtuvad Frida ja Lonni öövaht Hubertiga ning nad lähevad koos temaga öisele õhulennule „Öösorri“ pardal. Saame teada, mis amet see öövaht on ning selgub, et Hubert otsib uusi öövahte. Kas Frida ja Lonni sobiksid öövahtideks?\nSeejärel saame tuttavaks ühe väga laheda tegelasega – salatirohelise tondiga, kel nimeks Tupsu. Selgub, et Tupsu on põgenenud tondiaiast ja tondiaia direktor ajab teda taga. Frida ja Lonni otsustavad Tupsut aidata ja pakuvad talle varjupaika.\nLugeda saame veel ka sellest, kuidas Tupsu on lastehoidja, kes peab valvama Tubli-Annit. Väike tüdruk hakkab ehitama klotsidest torni, mis ühel hetkel ulatub lausa läbi maja katuse!\nVahvaid juhtumisi on selles raamatus veel – ühes loos saavad tüdrukutest Frida Holmes ja Lonni Watson ning nad hakkavad uurima ühte põnevat lugu – nimelt on hakanud kaduma kassid! Kaduma läinud ka tädi Maali kass Vurri. Selgub, et tegutsemas on sarivaras, sest kaduma on läinud 13 kassi! Kes on see jultunud varas ja miks ta seda teeb?\nTuttavaks saame veel ka sõbraliku raamatukoguhoidja Maiaga, kes meeldib ka Supermehele, kes on muideks taksojuht. Meil on võimalus lugeda ka Supermehe blogi. Osaleme maailma kangeima tüdruku valmisel, kus kaasa lööb ka Tubli-Anni, lööme kaasa ahjualuste korraldatud moedemonstratsioonil, saame lugeda mässust tondiaias ning käime ära Tontide Kaitse Ühingu suurkogul. Frida ja Lonni saavad ka ühe kummalise paki, milles on veelgi kummalisem peegel. Tutvume ka ruuduliste mehikestega, kes räägivad vägagi kummalist keelt ning meil on võimalus üllatuda, kuidas kass Vurri hakkab rääkima inimkeeli päras seda, kui ta on söönud kassimuru.\nVot sellised igati vahvad, muhedad ja lõbusad lood on selles raamatus. Vahva on see, kuidas reaalne maailm seguneb muinasjutulise maailmaga ja on ju ikka nii, et kui lapsed on üksinda kodus, siis hakkavad nad mängima igasugu mänge, mõtlevad välja igasugu põnevaid tegelasi, et oleks ikka lõbusam ja lahedam üksinda kodus olla.\nVahvad pildid on raamatusse joonistanud Anni Mäger.


Spetsialisti toidublogi: Peatükk 59: Viljandi nelja juustu pitsa ja juustušnitsel\nPiret Aus 24. august 2017 10:21\nMa loen sinu blogi alati suure huviga. Olen rõõmus, et sinul ja sinu perel on nüüd väike, vahva Saate-Tare siin Viljandimaal. Olen seal käinud ja tean, et sul on mõnus seal võsa raiuda, aias möllata ja kraavis sulistada.\nSee juustušnitsel maitses minulegi 100%. Aitäh, et ampsu andsid. Ja muideks, käisin alles paar päeva tagasi Amritas oma sõbra Krissuga seda 4-juustupitsat söömas. See on ikka eriti maitsev. Ma ei mäletanud kõikide juustude nimesid, aga tänu sinu blogile nüüd tean, millest selle pitsakate koosnes.\nMis aga supervõimetesse puutub, siis tea, et need on sul täitsa olemas. Võibolla mitte veel kõik need, mida sa sooviksid, aga suur osa on sul olemas!\nSinna poodi tuleksin uudistama minagi, kuigi ma ei saa paljudest asjadest aru, mida seal müüakse (neutriinosid, kvarke, leptoneid, boosoneid). Aga sina mu sõber, Spetsialist, sina ju selgitad mulle seal poes.\nSoovin sulle ilusat päeva ning kohtume juba varsti!


Ei mingit asfalti või betooni. Kas tulevikuteed ehitatakse mõne päevaga ja plastist? - Moodne Kodu\nEi mingit asfalti või betooni. Kas tulevikuteed ehitatakse mõne päevaga ja plastist?\nOleks ju tõesti tore, kui teedeehitus võtaks kuude asemel aega vaid päevi. Samas lahendatakse korraga ära ka kommunikatsioonide paigaldamine. Plastteede hilisem hooldus on väga lihtne. Samuti leiab üha kuhjuv plastprügi maailmas väärika väljundi. Igatahes on leidunud julgeid firmasid, mis selles suunas usinasti arendustöid ja katsetusi teevad.\nHollandlased tahavad plastprügile anda uue elu. 2015. aastal loodud ehitusettevõtte KWS-i kontseptsiooni kohaselt valmistatakse kokku kogutud plastjäätmetest kerged paneelmoodulid, mille õõnsustesse saab paigaldada torusid ja kaableid. Tehases toodetud mooduleid oleks lihtne transportida ja paigaldada. Kuna paneelid on kerged, on oht tee vajumisele väiksem kui traditsioonilisel tee-ehitusel.\nLahenduse eesmärk on luua traditsioonilisele teele keskkonnasõbralikum alternatiiv.\nSelle loojad usuvad, et tee on kolm korda pikema elueaga kui tavapärane asfalttee.


www.militaar.net • Vaata teemat - Mingi ehitise alus\nMingi ehitise alus\nTeema pealkiri: Mingi ehitise alus\nPostitatud: 25 Apr, 2008 21:54\nKäisin natuke ringi kolamas ja jäi teepeale ette selline objekt. Maas ruudukujuliselt 8 betoon alust, millest on välja ulatunud metall talad. keskel veel üks pikliku kujuga betoon. Asub see siis Nõmmel Tähetorni bussipeatuse ja ETKVL (või mis nime see kaubabaas kandis) vahel mäe otsas. Praegu läheb sealt üle mäe ka Nõmme suusarajad. Küsiks, et kas keegi teab millega tegu. esimene mõte oli et ehk mingi kõrgepinge liini masti alus aga kuskil mujal selliseid näha pole.\nPostitatud: 26 Apr, 2008 0:57\nSealkandis olevat mingi raadiojaam olnud, vist juba PS merekindluse ajal.\nMuide, umbes samasugune kapitaalne "kaheksajalg" on Saaremaa läänerannikul Muha ninal, ei tea kas samast ajast?\nPostitatud: 26 Apr, 2008 16:24\nSaan ma õieti aru, et see mast, mis seal alusel kunagi seisis on nüüd "ElTel"-i käes kasutuses ja seal lähedal üle raudtee firma territooriumil?\nPostitatud: 27 Apr, 2008 22:23\nKas see pole mitte mõni omaaegse vaatetorni alus?Asub teine just künka tipul. Raadiojaam asub teisel pool raudteed ja minu teada on rajatud peale teist ilmasõda.\nPostitatud: 23 Jaan, 2010 21:48\nAsi hakkab selguma, seal oli tõesti raadiojaam http://www.tarkvarastuudio.ee/tallinn_linnaarhiiv/149-4-199.htm Paistab, et tsaariaegne, sest hilisematel plaanidel seda näidatud pole.\nKas kuskil on mingit inffi selle kohta? Googeldasin nii- ja teistpidi aga ikka saadetakse tänapäeva Nõmme Raadio juurde Samuti oli teisel pool raudteed suur maaala alates Hiiu jaamast kuni Kadaka teeni kindluse territooriumiks märgitud. Huvitav mis seal oli peale selle veduridepoo?\nPostitatud: 23 Jaan, 2010 23:15\nVõimalik, et tegu oli laevastikule kuulunud raadiojaamaga ... Merel asuvate laevadega sidepidamiseks oli toona vajalik jaam paigutada võimalikult kaldalähedale ja kõrgemale ... Kuid see on vaid oletus ...


IT osakond kutsub kõiki üles paroole värskendama ja enda küberteadlikkust tõstma < Tudengiuudised < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Krõõt Nõges, 09.05.2018 09:31\nViimastel aastatel on koos paroolidega lekkinud näiteks Dropboxi, LinkedIni, mail.ee jm kasutajate kontode info.\nKuna küberkurjategijad kasutavad andmeid ära kasutajatega seotud teistesse keskkondadesse pääsemiseks, tasub erinevates keskkonnades kasutada erinevaid paroole ja neid ka aeg-ajalt uuendada.\nParema parooli valimise ja selle turvalisena hoidmise kohta saab lisateadmisi ammutada küberteadlikkuse veebikoolitusest, mida saate alustada SIIT.\nTTÜ Uni-ID parooli saab uuendada iseteenindusportaalis, logides sisse ID-kaardi või Mobiil-IDga või külastades IT HelpDeski.\nVaata lähemalt geenius.ee uudist.


5. sept 2008 10:08\nTere, on kellelgi kogemusi NBA mängude vaatamisega USA's? Mis on orienteeruv piletihind põhihooajal ja kas pilet tuleks ära osta netist?\n5. sept 2008 10:27\nMina elasin Portlandis ning meie hometeam oli Blazers. Nende mängu pileteid olid umbes 20$- 140$.Kõik oleneb ju kohast endast. Meie ostsime piletid alati netist. Alati on abiks www.nba.com ;)\n5. sept 2008 13:08\nTahan minna Bostonisse mängu vaatama aprillis. Sai Esttravelist soodsalt lennupiletid ja nüüd piletid puudu, netis tulevad müügile 26 sept. Nii et mõtlesin et küsin kellegi käest kes käind on, et mis kulutustega arvestama pean? Kui minna siis tahaks ikka heas kohas ka istuda. Palju võivad maksta piletid kusagil võimalikult väljaku ääres:)? . . . Trip.ee parandas postitust keeleliselt!\n5. sept 2008 16:30\nMeil maksis koht väljaku poolt teises reas 139$, kuid ma arvan, et Bostonis tuleb see hind kõrgem.\n20. okt 2008 18:15\n24. sept 2008 22:48\n14. okt 2008 21:22\nKas kellelgi on plaanis USAsse minnes ka NBA-d minna vaatama?\n15. okt 2008 23:04\non Chicago reisi plaanides kindlasti ka koss.\n16. okt 2008 21:27\nAga kuidas sa piletid ostad?\n18. okt 2008 13:06\nSelle eest hoolitseb minu Chicago sugulane.\n19. okt 2008 13:48\nmihkel-muhkel, kellega Chicago mängib?\n19. okt 2008 20:59\nMinu Chicagos oleku ajal on mul valida kolme mängu vahel, New York, Philadelphia, Charlotte, ilmselt valin esimese.\n21. okt 2008 11:10\nLähen Bostoni ja Hawksi kohtumist vaatama, pilet Bostonis päris krõbe ikka. Norma koha, mis ei ole täitsa väljaku keskel, saab 150 taala eest. Keskel juba paarisaja ringis.\n23. okt 2008 19:41\nMe lähme Orlandos Magicu ja Bostoni mängu vaatama.. u 99 dollarit maksab suht normaalse kohaga pilet.\n23. okt 2008 22:11\nMa plaanin Magic-Suns mängu. Kaks aastat tagasi oli orlando koduareen üks odavaimate seas. Nüüd on keskmise pileti hind küll tõusnud mingi 15%, aga endiselt jääb odavamasse poolde. ja arusaadav ka - Dwight Howard on staar juba praegu ja Rashard Lewis all-star vend. Seega on mida vaadata. Melu pärast sobiks ka upper leveli pilet mingi 40 usdega, aga muidugi oleks tore mängijaid ka oma silmaga näha. Eks see otsus tuleb teha.\n23. okt 2008 22:13\nmeeskondadest soovitakse sellest kolmikust ikka 76rs vaatama minna - see on meeskond, kes neist kolmest ainsana Play-offi jõuab.\n7. juuni 2009 16:49\nKäisin Philadelphia mängu vaatamas, võimas. Eestlased on ikka kokkuhoidlik rahvas, sugulane ütles, et ära piletite pärast muretse. Ostsime piletid autode parkijate käest, põrandal ja 120 taala asemel maksime pileti eest 50 taala (play offide ajal ei toimi), vägev oli, võimas show, kui oled harjunud Tartus Rocki-Kalevi mänge vaatama, siis saad ikka elamuse küll. Aga Tartu tantsutüdrukud on ILUSAMAD:)\n14. märts 2010 14:16\nKas keegi on kasutanud TicketLiquidator.com saiti NBA piletite ostmiseks? Seal on kirjas meeletu kiidulaul nende teenuse kohta, aga kas tegelikkuses ka asi toimib?\n14. märts 2010 15:43\nIse küsin, ise vastan. See TicketLiquidator.com tundub olevat päris tore koht. Seal müüvad oma pileteid need hooajapileti ostjad, kes ise mingit mängu vaatama minna ei saa/taha vms. Ise sain piletid neljale koos maksude ja saatekuludega 150 dollarit VIP-tsooni + parkimine hinna sees. Mängivad LA Clippers vs GS Warriors.\n14. märts 2010 21:36\nKäisin ja vaatasin novembris Miami Heatsi ning New Orleans Hornetsi mängu. Pileti ostsin kassast paar päeva enne mängu ja maksis $40. Koht oli kõrguselt tribüüni keskpaigast veidi kõrgemal, kuid keskjoone lähedal ja mängu nägi väga hästi. Kassatädi kinnitas, et mäletab Estonian guy´d, kes kunagi Heatis mängis:)\n14. märts 2010 22:56\nHKM, mis rämpstiime sa vaatama lähed! :D Ise vaatasin läinud talvel Knicks-Raptorsi mängu NYCis, seal oli fenomen, et kui vähegi kõvemat häält tegid, siis oli kohe üle saali kuulda, rahvas oli jube vaikne ja emotsioonitu võrreldes kasvõi pooltäis Saku Suurhalliga, rääkimata Euroliigast. Pilet sai ostetud Stubhub.com'ist ja oli suht kallis 200$ aga otse keskjoone juures mingi 7-8.rida, mängijad oleks saanud patsutada, kui vaheajale läksid.


Vooremaa Üleriigilisel etluskonkursil esindavad Jõgevamaad vaid noormehed\nÜleriigilisel etluskonkursil esindavad Jõgevamaad vaid noormehed\nJõgeval Betti Alveri muuseumis selgitati üleeile välja maakonna parimad õpilasetlejad. Neljal üleriigilisele konkursile edasi saadetud noormehel – Laur Mägil, Sten Siirakul, Martin Kalmul ja Kristjan Pindil – tuleb juba homme Koerus rinda pista teiste maakondade tugevamate etlejatega.\nMaakondlikul jõuproovil osales 26 etlejat üheksast koolist. Nende juhendamisega olid vaeva näinud kaksteist õpetajat. Kõigil tuli esitada üks luuletus ja üks proosapala. Etteasteid hindasid Eesti Harrastusteatrite Liidu kooliteatrite koordinaator Maret Oomer, Vanemuise teatri noortetöö juht Mall Türk ja vabakutseline näitleja Maarius Pärn.\nKõige osalejaterohkem oli noorim, 4.-6. klassi vanuserühm. Selles kaasa teinud xx etleja hulgast pidas žürii esikoha ja riigikonkursil osalemise õiguse vääriliseks Laur Mägit Jõgeva põhikoolist (juhendaja Lianne Saage-Vahur), kes esitas Ilmar Trulli luuletuse “Tsirkus” ja Paul-Eerik Rummo proosapala “Kiri emale”.\n“Laur torkas silma oma hea jutustamisoskusega, samuti publikuga suhtlemise oskusega,” kiitis Maret Oomer. “Ta tõi ka teksti mõtte hästi välja.”\nNoorima vanuserühma etlejatele andis žürii veel mitu eripreemiat. Need pälvisid Arabella Leego (Siimusti lasteaed-algkool, juhendaja Miina Lehtla), Ranel Kase (Laiuse põhikool, juhendaja Helge Maripuu), Imre Nõmm (Pala kool, juhendaja Leili Lind), Kairin Tammel (Jõgeva põhikool, juhendaja Lianne Saage-Vahur) ja Doris Piik (Jõgeva põhikool, juhendaja Lianne Saage-Vahur).\nKeskmises, 7.-9. klassi vanuserühmas oli etlejaid kuus ning nende hulgast tunnistas žürii parimaks Jõgeva põhikooli õpilase Sten Siiraku (juhendaja Lianne Saage-Vahur). Tema esituses sai kuulda Jaan Kaplinski luuletust “Elu on küll lühike” ja Tähti Kuu proosapala “Kuidas õpetaja jonnis”.\n“Peale hea esituse paistis Sten silma sellega, et võttis endale esinemiseks rahulikult aega,” ütles Maarius Pärn. “Ta teretas publikut ning jättis luuletuse ja proosapala vahele paraja hingetõmbepausi.”\nVanimas, gümnaasiumiastme vanuserühmas oli vaid neli esinejat, ent kaks neist, kelle poole žürii sümpaatia kaldus, osutusid nii võrdseteks, et žürii otsustas peapreemia anda ja riigikonkursile edasi saata mõlemad. Need kaks olid Jõgevamaa gümnaasiumi õpilased Martin Kalm ja Kristjan Pint, kelle juhendajaks oli taas Lianne Saage-Vahur. Martin esitas Jean de La Fontaine’i valmi “Lõvi, hunt ja rebane” ja Andry Ervaldi proosapala “Peigmees seep”. Kristjani esitatuna kõlas Betti Alveri muuseumi saalis Betti Alveri ballaad “Kaks saarlast” ja Juhan Liivi proosapala “Ühe kirjaniku päevaraamatust”.\n“Martin ja Kristjan on ühtviisi tugevad etlejad, samas on nende lähenemine tekstile väga erinev,” sõnas Maarius Pärn. “Seetõttu ei suutnudki me üht teisele eelistada: kui oleksime edasi saatnud vaid ühe, oleks teise pärast hind kripeldama jäänud.”\nMaarius Pärn avaldas konkursi lõppedes heameelt osalejate suure arvu üle ning pani noortele etlejatele veel kord südamele, et nad endale esinemiseks aega võtaksid. Sama meelt oli Maret Oomer.\n“Me tahame teie mõttele järele jõuda. Kui te aga kiirustate, siis me ei jõua. Või ei saa koguni üldse aru, kus luuletus lõpeb ja proosapala algab,” ütles Maret Oomer.\nTema sõnul tuleks laval rääkida mõtteid, mitte sõnu. Ning eriti hea oleks, kui teksti autori mõtted kõlaksid laval kui etleja enda omad. Juhul, kui juhendaja leiab või aitab leida noorele sõnakunstnikule sobivad ja hingelähedased tekstid, on see võimalik.\nMaarius Pärn lisas, et etlejal peaks teksti esitades kerkima elavad pildid silme ette. Kui tekivad, on ka kuulajal huvitav kuulata.\nMall Türk lisas teiste öeldule veel sellise tarkusetera: etleja lavaletulek, laval olek ja sealt lahkumine on kõik üks tervik. Sestap pole ükskõik, mis esinejal seljas ning kuidas ta seisab või astub.\n“Kui te sellisel konkursil juba olete, siis kasutage võimalust teisi jälgida ja teiste pealt õppida,” ütles Maarius Pärn. “Ma isegi sain siin täna palju targemaks.”


Kuidas valmistada söödavat riisipaberit | l-groop.com\nKuidas valmistada söödavat riisipaberit\nKas olete plaaninud teha mõne konkreetse roa, mis kutsus üles söödavat riisipaberit ja mõtlesite, kuidas seda ise valmistada? Selle asemel, et osta söödavat riisipaberit või asendada see millegi muuga, võite meisterdada oma maitsva söödava riisipaberi, valmistades seda lihtsalt natuke ja vaeva nähes.\nSega omavahel riisijahu ja tapiokkjahu. Pange jahu suurde kaussi ja segage jahutüübid omavahel, kuni olete loonud ühtlase segu.\nLisage maisitärklis ja sool.\nSegage aeglaselt 1 spl õli ja lisage vesi, et saada õhuke, pannkoogitaoline taigna.\nValmistage ette oma lõikelaud. Määrige see lihtsalt ja pange see kõrvale.\nAlustage praepanni kuumutamist keskmiselt madalal kuumusel. Kuumuse tase sõltub sellest, kui kiiresti paberit klappima hakkate. Kasutage kindlasti tiheda kaanega mittekleepuvat praepanni.\nLisage pannile 1 spl õli.\nTäitke mõõtekork taignaga ja valage see pannile. Veenduge, et teie pann on veidi kuum, ja valage see ettevaatlikult, kuid kiiresti, kuid pange see kiiresti pannile. Valage täpselt nii palju taigna, et see kataks panni põhja enne, kui see asetuma hakkab.\nPange pannile kaas ja laske sellel 30 sekundit kuni 1 minut aurutada.\nEemaldage kaas ja vabastage spaatliga riisipaberi otsad.\nPöörake pann ettevaatlikult lõikelauale. Koputage õrnalt panni põhjale, et riisipaber tahvlile langeks.\nLase riisipaberil jahtuda. Kui see on mõne minuti jooksul jahtunud, saate oma riisipaberit kasutada ükskõik millise roa valmistamiseks, näiteks kevadrullide valmistamiseks.\nMis siis saab, kui mul pole riisijahu ega tapiokkjahu ega maisitärklist?\nNeid retsepti jaoks vajate ja neid leiate enamikust toidupoodidest.\nKas ma pean kasutama tapiokkjahu?\nIdeaalis jah. Tapiokkjahu muudab riisipaberi kuivaks, kuid võite kasutada ka tapiokitärklist, kui see on teie jaoks lihtsam.\nMida peaksin kasutama, kui mul pole tapiokkjahu?\nKui teil pole tapiokkjahu, võite kasutada mitmeid jahuasendajaid. Võite vaadata oma kohalikku tervisliku toidu kauplust, et näha, millised võimalused neil on.\nKas tapiokkijahu on veel mõnda asendajat?\nJah, jahu jaoks on veel mitmeid asendajaid, mida saate kasutada. Need leiate tervisekäigust oma kohalikus toidupoes.\nKas ma saan kasutada tavalist jahu?\nEi, sellel ei ole sama mõju kui riisijahul. Tavaline jahu sisaldab gluteeni, mis muudab segu elastsemaks nagu krepp või pannkook ja vähem nagu paber. Kui soovite, et see tehnika toimiks, kleepige riisijahu juurde.\nMillist riisijahu kasutatakse söödava riisipaberi valmistamisel?\nTapiokkijahu võib nimetada ka tapiokkitärklise või isegi kassaavijuurejahuks.\nRiisijahu kasutamisel olge ettevaatlik, kuna sellega on keeruline töötada.\nKuidas aktiveerida värsket pärmiKuidas lisada muna RamenileKuidas kana kana soolvees maitstaKuidas kontrollida, kas sõrmetesti abil on praad tehtudKuidas küpsetada rooskapsaidKuidas küpsetada külmutatud krevetteKuidas jahutatud veiseliha sulatadaKuidas mähkidaKuidas teha neitsi kookosõliKuidas pärmi tehaKuidas lõhet maitsestadaKuidas riisipaberit säilitadaKuidas Türgi maapinda sulatada


MMArtist - Fitness.ee foorum\n100% Whey Gold Standart vs. No Brand Whey Pro\nMMArtist replied to MMArtist's topic in Toidulisandid\nMMArtist posted a topic in Toidulisandid\nKeegi oskab võrrelda antud toodete kvaliteedi vahe ja kommenteerida Whey Pro maitset ja lahustuvust , aitäh\nMMArtist replied to k2tre's topic in FightClub\npole kuulnud et keegi sprawli eestise tooks. Kas asi kehtib veel? epoe link?\nMMArtist replied to Amarillo's topic in Vaba foorum\nMMArtist posted a topic in Vaba foorum\nEesti muusika austajatele siis, leidsin youtubest ühe hea coveri vanast heast eesti laulust noore eesti tüdruku poolt.\nMMArtist replied to MMArtist's topic in FightClub\nJah, oleks võinud küll , oleks õigem olnud. Aga ma ei saa ka pahaks panna seda mis ta tegi , sest selline asi on ikka kõvasti üle piiri.\nMMArtist replied to a topic in FightClub\nFighti võitis väikene kirp all vasakus nurgas. Seekord suurus vist abiks ei tulnud.\nVot see tuli juba tõesti asja eest, arvan sellega nõustuvad kõik.\nTüüp oleks võind oodata 10 sekundit kuni match algab ja siis vehkima hakata, aga otsustas rünnata hetkel kus vastane ei oskand seda oodata. Ta oleks kaotand, ja ta teadis seda ise ka ning lihtsalt vingerdas välja nii.\nMMArtist posted a topic in FightClub\nVideo Alatu ja argpükslik tegu.\nMMArtist replied to Peyote's topic in Vaba foorum\nAh loomulikult, ma otsisin kirjaviga\nmis siin siis valesti on?\nMMArtist replied to vaheoja's topic in FightClub\nPenn tegi tubli töö.\n7 & 16 on päris head. Arvan, et päris huvitav kogemus oleks olla kehata pea\ntire hammer ehk siis vasaraga rehvi tagumine on väga levind MMA-s ja soovitatud enamikul MMA lehekülgedel. Ka nii Fedor Emelianenko kui Brock Lesnar teevad seda harjutust. See peaks treenima ka core muscle (süvalihased vist) , kui ma ei eksi.


LIKE A PARISIAN IN NEW YORK – KÄTRIIN KÜBAR\nLIKE A PARISIAN IN NEW YORK\n7 November 2017 19 February 2018 by Kätriin Kübar, posted in Fashion, Travel\nKui ma poleks New Yorkis käinud, ei usuks iialgi, et üks linn võib endas peita niivõrd palju ilu ja eriti läbi kaamera silma. Sellest sai justkui üheks meie “turismi” põhitegevuseks, mil otsisime kohti, kus pilte teha ja läbi põhjaliku googeldamise õppisime New Yorki palju paremini tundma! Avastasime kohti, kuhu võibolla tava turusit ei satukski. Seega minu reisi nipp sulle, pane otsingusse “the best places to take photos in…” ja otsi need kohad üles ning luban, et näed ja koged rohkem, kui arvata oskad.\nSelle seeria võtsime üles The Flatiron Building taustal. Lisaks imelisele vaatepildile on tegemist siiski ajaloolise majaga, mis oli 20ndatel New Yorki kõrgeim “skyscaper” ning mis on kahe tänava nurgakiviks. Ühtlasi on see siiani üks kõige uhkemaid kõrghooneid.\nNew York ja riiete mugavusele võiks isegi võrdusmärgi vahele panna, kuna linna tohutu suurus, müra ja kära ei kannata lihtsalt muud kanda, but I can’t help myself…minus on pisut Pariisi, mis alati peab kohvris kaasas käima ja just Flatiron Building tekitas tunde, et pean pariistitari pagasist välja kiskuma.\nPS! Pilte jagan seekord oma õpilase, reisikaaslase ja täna oma Ninja õe Jessicaga. Suurim tasu, mida üks treener saab, on näha oma kasvandike kasvamas, arenemas, tehtud töö vilju korjamas ning pilvelõhkujaid vallutamas. Pikemalt aga jutustan sellest peagi.\nPrevious postYELLOW SCHOOL BUS\nNext postGUESS GIRL


Eesti Vabariigi loojatele pühendatud mälestusmärgi ideekonkursi võitja – Just See Pärnu\nveebruar 26, 2017 by justsee123\nEesti Vabariigi loojatele pühendatud mälestusmärgi ideekonkursi võitja\n23. veebruaril kell 11.00 avalikustati Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks rajatava mälestusmärgi ideekonkursi võitja.\nVõidutöö ideeks on rõhutada Eesti iseseisvuse väljakuulutamise hetke, mida tähistab „Manifest kõigile Eestimaa rahvastele“ ettekandmine Pärnus toonase Endla teatri rõdult 23. veebruaril 1918. Töö lahendus koosneb kahest 3 m kõrgusest, omavahel täisnurga all seotud alumiiniumlehest, millest on välja lõigatud inimfiguur. Väljalõigatud siluetipooltest on alumiiniumlehtede taha paigutatud inimfiguur. Väljalõigatud inimfiguurist moodustunud ava kujutab otsustavust, julgust ja teotahet, mille abil Päästekomitee liikmed koos kogu Eesti rahvaga – läbi suurte ajalooliste takistuste – iseseisvumise akti läbi viisid. Inimfiguur ise kujutab Eesti rahvast, kes otsustavad sammud iseseisvuse suunas tegi.\n„Mälestusmärgi kavand “Ajahetk” paistis silma oma lakoonilise ja tänapäevase vormikeelega. Lisaks neljale mehele – Eesti Vabariigi loojale – on autorid mälestusmärki sümboli kujul sidunud ka Eesti rahva. Kavandatu on hästi läbi mõeldud ja vormistatud, teostatav ning ei vaja hiljem suuri hoolduskulusid. Valgustuse lahendus rõhutab pimedal ajal huvitavalt mälestusmärgi sisepindu ja ruumilisust,“ iseloomustas võidutööd žüriiliige, Eesti üks parimaid skulptoreid Tiiu Kirsipuu.\nEelmine Kas lõpp ongi lõpp?\nJärgmised Pärnumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimehe Lauri Luuri kõne Eesti Vabariigi 99. aastapäeva vastuvõtul.


Malmi ja terase jäätmed ja jäägid; praagitud raua või…\nRAUD JA TERAS ›\nMalmi ja terase jäätmed ja jäägid; praagitud…\nMalmi ja terase jäätmed ja jäägid; praagitud raua või terase valuplokid ümbersulatamiseks.\n* Vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1351/2014 (ELT L 365, lk 46), kaupade ja tehnoloogiate valdkonnas, mis sobivad kasutamiseks; Telekommunikatsioon; Energeetika; Geoloogilise luure, kasutamine ning nafta, gaasi ja mineraalide, on keelatud.\n(a) mis tahes füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Krimmis või Sevastopolis või\nB) kasutamiseks Krimmis või Sevastopolis.\nKeelud ei piira kuni 21. märts 2015 selliste kohustuste täitmist, mis tulenevad enne 20. detsember 2014 sõlmitud lepingu täitmiseks vajalike lisalepingute või selliste lepingute täitmiseks, tingimusel et pädev asutus on vähemalt viis tööpäeva enne koosolekut.\nKui seotud Krimmi või Sevastopoli keelde ei kohaldata, kui on piisavalt põhjust arvata, et kaupade ja tehnoloogia või teenuse kasutamiseks Krimmis või Sevastopolis.\n- 7204100000 80: malmijäätmed ja -jäägid\n- 7204210000 10: legeerterase jäätmed ja jäägid\n- - 7204210000 80 (2/0) : roostevabast terasest\n- - 7204290000 80 (2/0) : muud\n- 7204300000 80 (2/0) : tinatatud malmi või terase jäätmed ja jäägid\n- 7204410000 10: muud jäätmed ja jäägid\n- - 7204410000 80 (4/0) : trei-, höövli- ja raielaastud, freesimisjäätmed, saagimisjäätmed, viilmed, lõikmed ning stantsimisjäätmed, pakettidena või mitte\n- - 7204490000 80 (4/0) : muud\n- 7204500000 80: praagitud valuplokid ümbersulatamiseks


Mikrotsemendi paigaldus - Topcret Eesti Mikrotsement\nMeie käest saate tellida terviklahenduse - teeme teile hinnapakkumise koos materjali ja paigaldusega. Tööd teostavad nii meie oma meistrid kui ka vahendame töid oma koostööpartneritele. Koostööpartnerid tegutsevad üle Eesti.\nMeie ja koostööpartnerite kogenud paigaldajad on koolitatud just Topcreti mikrotsementi paigaldama ning meil on pidev kontakt tootjaga kliendi erisoovide puhul.\nJuba töö esimeses etapis oskavad paigaldajad hinnata aluspinna sobivust ning valmidust tööga alustamiseks (niiskus, jäikus jms). Ka eriolukordade puhul suudame koos jooksvalt parima lahenduse valida, et töö jääks kvaliteetne ning vastaks kliendi ootustele.\nKliendil on tihti oma nägemus, kas mikrotsemendi muster peaks jääma vähem või rohkem intensiivne - meistril on selles osas natuke mänguruumi, valides sobivaima tehnika.\nEnne töö tellimist on teil võimalus ja soovitus meie näidissalongis eri materjalidega tutvuda ning valik teha. Sõltuvalt sellest, kuhu soovid mikrotsementi paigaldada, aitame teil valida sobivaima toote.\nAitame valida ruumile sobiva lahenduse, maitseka tooni või efekti ning soovi korral ka paigaldame.


Sõidukit saavad kasutada ka praktikandid või juhiloata töötajad. Lisaks ei kao parkimiskoha otsimisel enam aega. Elektriline roller kättetoimetamisteenuses: Elektrilised tõukerattad on kiiremad ja töökindlamad, eriti linnapiirkondades. Mahu allahindlused: Suuremate koguste ostmisel pakume atraktiivseid allahindlusi. Pakume sobivat toodet igaks otstarbeks.\nTeenused hoonete, süsteemide ja infrastruktuuride väärtuse säilitamiseks Ettevõtte ruumid, messid, näitused, festivalid Laevastikud Mitmekesised kasutusalad ja eelised Üha enam ettevõtteid kasutab motorollereid ärilistel eesmärkidel. Roller pole enam ainult eraviisilise liikumise trend.\nSõidukit saavad kasutada ka praktikandid või juhiloata töötajad. Kohalik ettevõtlus: Paljud äritegevused on suunatud kohalikele klientidele ja kohalikele partneritele. Roller on lühikestel vahemaadel sageli kiireim alternatiiv.\nLisaks ei kao parkimiskoha otsimisel enam aega. Oma motorollerid aitavad kokku hoida liikumisega seotud kulusid ja avaldavad pildile positiivset mõju.\nالاستثمار في الاسهم الامريكية من الهاتف - تعلم الربح من الانترنت


Gerly kokkab...: november 2011\nPiparkoogitaigen ja piparkoogid\nMäletan lapsepõlvest, kuidas ema kodus ise piparkoogitainast tegi ning terve maja oli seda mõnusat lõhna täis, see tekitas sellise õige jõulutunde. Jõulude eel ja vahel ka jõululaupäeval olime vendadega laua ümber ja tegime võidu piparkooke, küll vormide, klaaside, pitsidega, vahel ka lausa noaga kujundeid lõigates. See oli selline tore traditsioon, mille tahan ka oma peresse edasi tuua.\nMu laps on 1a 10k vanune, arvasin, et on aeg katsetada. Taina tegin loomulikult ise, aga piparkoogivormid andsin lapsele kätte ja nii me siis koos neid piparkooke plaadile tõstsime. Laps sai väga ilusti asjale pihta, vahepeal küll unustas end maitsvat tainast sööma, kuid see käib asja juurde:) Pärast sõime koos värskelt ahjust tulnud soojasid piparkooke ja kodu oli mõnusalt jõululõhnaline:) Järgmisel päeval kaunistasin piparkoogid ka glasuuriga (poes on sobivates tuutudes müügil, vaja ainult ots maha lõigata).\nAntud kogusest saab üle 4 kg tainast\n0,5 l kuuma vett\n500 g taluvõid\n2 pk piparkoogimaitseainet\nKõrveta suhkur. Lisa aeglaselt ja ettevaatlikult kuum vesi (lööb tõsiselt kuuma auru üles). Lisa suhkur, keeda 10 minutit. Tõsta pott tulelt, lisa taluvõi ja piparkoogimaitseaine. Jäta segu natukeseks jahtuma, seejärel lisa hapukoor, lahtiklopitud munakollased, jahu ja küpsetuspulber. Sega kõik hoolega läbi ja pane tainas vähemalt 12 tunniks külmkappi seisma. Soovitan taina eelnevalt portsudesse jaotada ja näiteks toidukilesse pakkida. Potist on hiljem kõvaks tõmmanud tainast üsna raske kätte saada.\nKui tainas on vähemalt 12 tundi seisnud, on aeg hakata piparkooke küpsetama:) Puista lauale natuke jahu, mille peal rulli tainas (väikeste osade kaupa) piisavalt õhukeseks. Võta sobivad piparkoogivormid (võib ka koduseid vahendeid kasutada, nagu klaas, viinapits vms), vajuta tainast piparkoogid ning pane küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Küpseta 200 kraadises ahjus 10-12 minutit. Kui piparkoogid on jahtunud, kaunista soovi korral glasuuriga.\nPostitanud Gerly kell 02:51 Kommentaare ei ole:\nRetseptikogu koogid, küpsised\nKihiline kohupiimakook Juubeli tordipulbriga\nVäga maitsev, mahlane ja kiiresti valmiv kook. Mõnus nii pereringis õhtuse tee kõrvale söömiseks kui ka külalistele pakkumiseks. Selle koogi valmistamisega peaks igaüks hakkama saama:)\nAntud kogus on 26 cm ümmargusele koogivormile\n1 pakk (450 g) Juubeli tordipulbrit\nVahusta munad suhkru- ja vanillsuhkruga. Sega hulka kohupiim ja hapukoor. Vooderda 26 cm läbimõõduga lahtikäiv koogivorm küpsetuspaberiga ning määri põhi ja ääred võiga. Puista 1/3 tordipulbrist vormi põhja ja vala peale pool kohupiimavahust. Puista kohupiimale teine kolmandik pulbrit ja lükka ühtlaselt laiali. Siis vala peale ülejäänud kohupiimavaht ja viimane osa pulbrist. Jaota ühtlaselt laiali ja kata õhukeste võilaastudega. Küpseta 200 kraadises ahjus umbes 30 minutit, kuni kook on kaunilt kuldpruun. Vaata poole küpsemise ajal, kas mõni koht koogi peal on jahune ja lisa sinna siis võitükikesi. Lase enne lahti lõikamist jahtuda.\nRetsepti leidsin Angeelika Kangi, Lia Virkuse ja Pille Endeni "Kohupiima- ja kodujuustutoidud 2" raamatust.\nPostitanud Gerly kell 02:28 1 kommentaar:


Just Sports Kodi 17.6 - kuidas installida Just Sports Addon Kryptoni, Jarvise ja Firesticki\nJust Sports Kodi lisandmoodul on täiesti uus reaalajas spordiülekannet võimaldav Kodi lisandmoodul, mis on saadaval UKodi1 hoidlas. Sellel on suurepärane liides ja see pakub voogesitust HD-kvaliteediga. Lisaks on sellel nimekiri populaarsetest spordikanalitest, st BT Sports, beIN Sports, Sky Sports ja ESPN. Peale selle pakub see esile hiljutisi matše, kus olete vahele jäänud.\nJärgige seda juhendit, et näha, kuidas installida Just Spordi lisandmoodul oma vastavatele seadmetele ja nautida spordiülekannete otseülekannet ühe klõpsuga. Ärge unustage vaadata ka meie värskendatud kodi lisandite juhendit.\n1 Just Spordi Kodi hoidla\n2 Kuidas installida Just Sports Kodi Addon Kryptoni versioonile 17.6 ja uuemale\n3 Kuidas installida lihtsalt sportlik Kodi Addon Jarvise versioonile 16 ja uuemale\n4 Kuidas installida lihtsalt spordi-Kodi lisandmoodulit Fire Stickile\n5 Just Sports Kodi allalaadimine\n6 Just Sports Kodi Addoni arvustused\n7 Just Sports Kodi Alternatiivid\n8 Lihtsalt sport Kodi ei tööta / vead / probleemid\n8.1 Hoidlaga ei saanud ühendust\nJust Spordi Kodi hoidla\nLihtsalt Spordi lisand on saadaval UKodi1 hoidlas. UKodi1 hoidlat on samuti väga kiidetud tänu arvukatele Kodi ehitustele, mida see oma raamatukogus on.\nKuidas installida Just Sports Kodi Addon Kryptoni versioonile 17.6 ja uuemale\nKui kasutate Kodi Kryptoni versiooni 17.6 või mõnda muud madalamat Kryptoni versiooni, siis järgige lihtsalt spordi lisandmooduli installimiseks järgmisi samme:\nAvatud Kodi > Klõpsake nuppu Käik (Seadistused) Ikoon > Selles menüüs klõpsake nuppu Toimik Juhataja > Avaneb uus aken, topeltklõpsake ikooni Lisama Allikas vasakpoolsest veerust.\nDialoogiboks hüppab, klõpsake seal, kus ta ütleb <Puudub> ja tippige see URL http://ukodi1.com/Repo/ ja siis klõpsake nuppu Okei > Pange see URL nüüd nimeks UKODI1 ja klõpsake nuppu Okei > Kontrollige veelkord URL ja nimi ja siis klõpsake nuppu Okei dialoogiboksi sulgemiseks.\nNaase lehele Kodi Avakuva > Kliki Lisandmoodulid vasakpoolsest veeru menüüst.\nKlõpsake nuppu Kastiikoon vasakus ülanurgas > Klõpsake nuppu Installige ZIP-failist valik loendist.\nNüüd kerige ja valige UKODI1 saadaolevatest valikutest > Kliki hoidla.ukodi1-0.0.5.zip > Oodake teadet.\nPärast teatise ilmumist valige Installi hoidlast valik > Avatud UKodi1\nMinema Video lisandmoodulid kausta > Valige Lihtsalt sport nimekirjast > Klõpsake nuppu Installi.\nKuidas installida lihtsalt sportlik Kodi Addon Jarvise versioonile 16 ja uuemale\nKodi Jarvise versioonile 16 Just Spordi lisandmooduli installimiseks toimige järgmiselt.\nTopeltklõpsake nuppu Lisage allikas > Nüüd klõpsake „Puudub ” ja sisesta see URL, nagu see on http://ukodi1.com/Repo/ > Klõpsake nuppu Valmis.\nPange see URL nimeks UKODI1 > Klõpsake nuppu Valmis > Klõpsake nuppu Okei dialoogiboksi sulgemiseks.\nMine tagasi Kodi kodu > Kliki Süsteem > Kliki Lisandmoodulid sakk.\nKlõpsake nuppu Installige ZIP-failist > Kliki UKODI1 > Valige hoidla.ukodi1-0.0.5.zip.\nKlõpsake nuppu Installi hoidlast > Minema UKodi1.\nValige Lihtsalt sport > Klõpsake nuppu Installi > Oodake lisandmooduli installimist, kuvatakse teade.\nKuidas installida lihtsalt spordi-Kodi lisandmoodulit Fire Stickile\nSuunake Arendaja valikud > Lülitage sisse ADB silumine ja rakendused tundmatutest allikatest.\nJärgige nüüd Kodi Kryptoni versiooni 17.6 installimisel ülaltoodud täpset protseduuri. Just Sports Kodi lisandiga on soovitatav kasutada tulekahju jaoks vpn-d. Kuna see lisand edastab reaalajas vooge tasuta, mille tulemuseks võivad olla autoriõiguse teated.\nJust Sports Kodi allalaadimine\nLae alla UKodi1 ZIP-fail teie seadmes\nKliki Lisandmoodulid > Kliki Kastiikoon > Klõpsake nuppu Installige ZIP-failist > Sirvige süsteemi ja avage allalaaditud zip-fail, st. hoidla.ukodi1-0.0.5.zip > Oodake teadet.\nKliki Installi hoidlast > Avatud UKodi1 > Minema Video lisandmoodulid > Valige Lihtsalt sport > Klõpsake nuppu Installi.\nJust Sports Kodi Addoni arvustused\nLihtsalt spordi lisand Kodil on erinevate sotsiaalmeediaplatvormide kasutajate poolt väga kiidetud. Me ei suutnud leida ühtegi kasutaja esitatud negatiivset kommentaari. Siin on mõned tõendid kasutajate kogemuste jagamise kohta:\nSee tüüp ei kiitnud ainult lisandmoodulit, vaid võrdles ja hindas seda ühe populaarseima spordi Kodi lisandmooduli kohal; Spordi Kurat.\nKuid see kasutaja jagas oma kogemust Just spordi lisandmooduli kasutamise kohta Fire Stickil ja näib, et ta on selle kogemusega vaieldav. See on suurepärane asi, mida teada.\nJust Sports Kodi Alternatiivid\nKodi jaoks on palju spordi lisandeid ja mõned neist saavad konkureerida Just Spordiga. Need põnevad spordi lisad pakuvad nii reaalajas kohtumisi kui ka spordiürituste tipphetki.\nSportsDevil spordi lisand\nJalgpalli täna spordi lisa\nSkyneti spordi lisand\nLihtsalt sport Kodi ei tööta / vead / probleemid\nSee on väga lihtne viga, millel pole hoidlaga mingit pistmist. See ilmneb siis, kui lähteaadress pole õigesti sisestatud või kui Internetiga on probleeme.\nKontrollige uuesti allika URL-i ja veenduge, et olete selle õigesti sisestanud. Teiseks, veenduge, et olete paigutanud kaldkriipsu (“/”) lõppu, ilma et pärast seda oleks ruumi. Proovige seda teha ja viga ei kordu.\nJust Spordi lisand on Kodi kogukonna jaoks hämmastav lisand, kuna selle jõudluse ja töökindluse tõttu on sellel suur potentsiaal. See on suurepärane asi, mis võimaldab kasutajatel mitte ainult mänge reaalajas voogesitada, vaid ka jälgida mängu tipphetki. Sellised asjad, mis pakuvad kasutajatele mugavust, on need, mida nad eelistavad kasutada mis tahes lisandmoodulites.\nJust Sports Kodi lisand on saanud kasutajatelt positiivset tagasisidet ja te ei leia kedagi, kes seda lisa kritiseeriks. Seetõttu soovitame proovida seda Kodi pistikprogrammi oma voogesituse vajaduste jaoks, kuid samal ajal soovitame teil kasutada usaldusväärset VPN-teenust, et kaitsta oma sisemist vabadust.


Eesti kuulub Euroopa Liidus pigem autostumate riikide hulka\n21:58 23. Oktoober 2019\n10:05 20.09.2018 (Uuendatud 10:06 20.09.2018) lühendatud link\nTALLINN, 20. september — Sputnik. Maanteeameti andmetel oli Eestis 2018. aasta juuli lõpu seisuga arvel 740 100 sõiduautot, seega iga teise Eesti elaniku kohta üks auto. Hoolimata lühiajalistest kõikumistest (näiteks kümnend tagasi majanduskriisi ajal) on tegemist olnud kasvutrendiga ning näitaja on jõudnud kõrgeimale tasemele kui kunagi varem.\nSelle sajandi algusaastatel oli iga kolme elaniku kohta üks sõiduauto. Vabariigi algusaastatel, 1921. aastal registreeriti sõiduautosid aga kõigest 110 ehk 10 000 elaniku kohta üks auto, kirjutab Statistikaameti juhtivanalüütik Märt Leesment Statistikablogis.\nEurostati andmetele tuginedes kuulub Eesti Euroopa Liidus pigem autostumate riikide hulka. Pingerea tipust võis 2016. aastal leida Luksemburgi, alumiselt realt Rumeenia. Kui võrrelda olukorda 20 aastat varasemaga, siis kõrgeimat kasvutempot on näidanud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, kus "stardipositsioon" oli madalam. Mitmes sealses riigis on elanike arvule taandatud sõiduautode arv 20 aastaga rohkem kui kahekordistunud.\nAutovabal päeval on Tallinna ühissõidukid kõigile tasuta >>\nAutodega käib kaasas ka negatiivne pool – liiklusõnnetused. 2016. aasta andmete põhjal jääb Eesti liikluses hukkunute või vigasaanute per capita näitaja poolest allapoole EL keskmist, samas on juba üks liikluses hukkunu või vigasaanu liiga palju ning pidevalt otsitakse meetmeid liikluse turvalisemaks muutmiseks. Kõrgema autostumise tasemega käib kaasas ka suhteliselt (ehk arvestades elanike arvuga) rohkem vigastatutega liiklusõnnetusi.\n2016. aasta Euroopa Liidu riikide piirkondade andmed viitasid positiivsele, kuigi mitte tugevale seosele. Samas oli seos liiklusõnnetustes hukkunute osatähtsuse ning autostumise vahel nõrk ja pigem negatiivne. Raske öelda, millest säärane erinevus võib olla tingitud, kuid arvatavasti sõltub see muuhulgas ka üldisest liikluskultuurist, autode keskmisest vanusest, tehnilisest seisukorrast, turvalisusest ning teedevõrgu kvaliteedist.\nNeid, kes ei sõltu oma igapäevases liikumises autost, on jäänud vähemaks. Statistikaameti andmetel kasutas 2017. aastal tööle minekuks autot iga teine hõivatu, 20 aastat varem iga neljas. Alternatiivsete liikumisviiside (jalgsi, jalgrattaga, mopeedi, mootorratta või ühistranspordiga) tööle minejate osatähtsus on aga järk-järgult kahanenud.\nSamas tuleb tõdeda, et inimesed elavad töökohast üha kaugemal. Kui 1998. aastal oli keskmine töökoha kaugus elukohast 7,3 kilomeetrit, siis 2017. aastal juba 11 kilomeetrit. Jalgsi tööle minejate puhul oli töökoha keskmine kaugus elukohast alla kahe kilomeetri, autoga tööle liikujatel aga ligikaudu kümme korda pikem.\nPiirkondade jõukuse ning sõiduautode leviku vahel on positiivne seos, mis tuleb välja pigem madalama SKP tasemega piirkondade puhul ning jõukamate hulgas nõrgeneb. Kõik ei vaja ega soovigi autot, isegi kui rahaline olukord seda võimaldab. See, kas liikluses arvestatakse kõigiga ning ka kondiaurul liikujatel on mugav ja turvaline, peegeldab ühiskonna küpsust ja elukeskkonna kvaliteeti.\nAutostumine on mõneti vastuoluline nähtus. Ühelt poolt käib see kaasas materiaalse rikkusega. Teisalt võib olukord, kus liiklemine tähendab üksnes edasi minekut, mille puhul inimene ise ei pea liigutama, kaasa tuua mitmeid negatiivseid nähtuseid, alates kitsikusest linnaruumis ning lõpetades kahjuga rahva tervisele, rahakotile ning keskkonnale.\nAutovaba päev on iga aasta 22. septembril tähistatav rahvusvaheline tähtpäev, millega suunatakse tähelepanu autostumise probleemidele, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nKampaania eesmärk on suurendada elanike keskkonna- ja liiklemisalast teadlikkust. Koostöös eri ametite, linnaosavalitsuste ja teiste koostööpartneritega soovitakse luua linnas säästvat liikumist soosiv keskkond, kus on ka lastel ja noortel turvaline liigelda, ning tutvustada keskkonnahoidlike liikumisviiside eeliseid, sh ärgitada inimesi vähendama autosõite ning eelistama kõndimist, rattasõitu ja kasutama heitgaasivabu liiklusvahendeid (linna ühissõidukeid).\nKuidas saada Tallinna lähipiirkonna elanikud autost ühistransporti? >>\nTallinna Linnavalitsuse korralduse kohaselt antakse autovabal päeval, 22. septembril Tallinna ühtse piletisüsteemi ühistranspordi liinidel tasuta sõiduõigus kõigile ühistranspordi kasutajatele, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\n"Tallinnas on autovaba päeva korraldatud juba aastast 2000 ja traditsioon jätkub ka käesoleval aastal," ütles Tallinna abilinnapea Kalle Klandorf." Kõigile ühistranspordi kasutajatele, kes valideerivad oma sõiduõiguse Ühiskaardiga või mõne muu piletimüügisüsteemis registreeritud andmekandjaga, on sõit 22. septembril tasuta ja validaator neile piletit ei müü."\nkeskkond, tervis, elustiil, mugavus, ühiskond, luksus, auto, autovabapäev, Statistikaamet, EL, Euroopa, Eesti


IKEA-l on kauplusest kaugel elavatele fännidele häid uudiseid - Sisekujundus ja sisustus - Kodu\nIKEA-l on kauplusest kaugel elavatele fännidele häid uudiseid\n14. juuni 2017 7:31\nThe IKEA logo is seen outside IKEA Concept Center, a furniture store and headquarters of the IKEA brand owner Inter IKEA, in Delft, the Netherlands March 16, 2016. REUTERS/Yves Herman/File Photo | FOTO: YVES HERMAN/REUTERS\nKuigi IKEA kauplusi leidub ülemaailmselt juba väga paljudes riikides, pole soodsa hinnaga mööbel siiski kõigile veel mugavalt kättesaadav. Kuuldavasti laheneb see mure peagi.\nNimelt plaanib IKEA lisaks oma veebipoodidele hakata mööblit müütama ka veebikaubamajade, näiteks Amazoni kaudu, vahendab Popsugar.\nIKEA tegevjuht Torbjörn Lööf ei taha veel küll kinnitada, et just Amazon üheks edasimüüjaks saab, kuid ta ka ei välista seda.\nEsimesed edasimüüjad peaksid kindlalt paigas olema käesoleva aasta lõpuks, sest 2018. aasta alguses tahab IKEA juba pakkuda oma klientidele võimalust soetada nende tooteid ka mujalt kui vaid nende endi poodidest ja veebipoodidest.\nLaias laastus tähendab see seda, et inimesed, kes elavad riikides, kus siiani IKEA esinduskauplust pole, on tänaseni tellinud mööblit vahendajate kaudu või võtnud ette reise naaberriikide esindustesse. Pärast edasimüüjate lisandumist saavad nad aga hakata mööblit otse koju tellima.


Itaalias toimub üldstreik kärpeplaanide vastu - Eesti Päevaleht\nOnline 6. september 2011\nItaalias toimub üldstreik kärpeplaanide vastu\nMiljonid Itaalia ametiühinguliikmed korraldavad ühepäevase üldstreigi valitsuse kärpekavade vastu. Ametiühingud on raevu ajanud uus seadusepügal, mis muudab töötajate vallandamise lihtsamaks.\nVasakpoolne ametiühing CGIL nõuab karmimat tegutsemist maksudest kõrvalehoidjate vastu ja töötajate jätkuvat kaitsmist, teatab BBC News.\nÄra jäävad lennud, rongid ja bussid ei sõida ning enamik valitsusasutustest on suletud.\nCGIL, mis kutsus üle üldstreigile, on Itaalia suurim ametiühingute liit. Väiksemad ja mõõdukamad liidud on streigi vastu. Nende arvates pole mõtet streikida tööandjate vastu, kui kõigi töökohad on ohus.\nPeaminister Silvio Berlusconi paremtsentristlik valitsus on sunnitud valitsussektori kulusid piirama ja tõstma mõnesid makse.\nSel nädalal peaks Itaalia parlament vastu võtma seaduse korduvalt parandatud kärpeplaani jõustamiseks, mis augustis Euroopa keskpanga survel kiiruga vastu võeti.


Kasutatakse vigastuste ennetamiseks Ortoos on liigese, jäseme või muu kehapiirkonna toestamiseks, fikseerimiseks. on hallux valgus ehk seisund.16 aug. 2017 Nad avaldavad kompressiooni, olles pingsalt ümber jäseme, ning aitavad vähendada rõhku veenides ja vähendavad raskustunnet.Patsientidel ei täheldatud pärast taastusravi haige jäseme õlavöötme lihaste tahtelises isomeetrilises maksimaaljõus Tallinn: Valgus, 1976.\nAmputatsioon ehk äralõikamine on jäseme või selle osa, kuid ka muu kehaosa eemaldamine operatsioonil või kaotus Autoriõigus Valgus, 2009. Litsentsiõigus .6 okt. 2017 Lampjalgsus ehk meditsiinilises keeles pes plano valgus on seisund Riskifaktoriks on ülekaalulisus, diabeet, jäseme kiire kasv, aga ka liigne .Samuti peaksid teadma, et sünnitusvalu ei saa panna ühte patta jäseme amputatsioonivalu või vähivaluga, need on sootuks ise asjad.\noluline on see jäseme pikkuse, rotatsiooni määramisel nii lastel epifüsiolüüsi Osteosünteesi korral vältida murru fikseerimist varus- ja retroversioonis.CPM-aparaatingl k continuous passive motion, etteantud liikumisulatuse ja –kiirusega liigutuse (funktsiooni) passiivseks sooritamiseks kasutatav aparaat.Õlavarreluu diafüüsi murd Johanna Rõigas VIII rühm, 30% varus/valgus seis 20% angulatsioon 2-3 cm jäseme lühenemine luumurd paraneb 10-12 nädalat.\n2 juuni 2011 Novaator - Video: Põhjala valgus Mitu jalga on kängurul? Looma saba täidab viienda jäseme rolli. 01.07.2014 13:05 .Kirurgilist ravi rakendatakse harva, selle peamised näidustused on jäseme funktsiooni oluline langus, valu, naha ja nahaaluse koe, Autoriõigus Valgus.Kui turse ei vähene pärast mõneajalist jäseme kõr- pöördsuurvarvas (hallux valgus). Ägedate haiguste (angiin, nohu) ja nahavigastuste/mädapõletike.\nHallux valgus, mille korral on suur mis ei allu ravimitele. Operatsiooni eesmärgiks on jäseme normaalse asendi ja liikuvuse taastamine ning puusavalu vähendamine.Gangreeniks nimetatakse tavaliselt vereringehäiretest tingitud nekroosi ehk koekärbust. Gangreen on arteri osalise või täieliku umbumise tagajärg.Patsiendid on viljatud on märgitud muudatused alates jäseme: Valgus positsiooni küünarnuki, lühike lai palmi lühendamine sõrmus sõrme.


Toidutest: Evelin Ilvese tõhus kook - Eesti staarid - Staarid - Elu24\n17. august 2010, 14:14\n«Kõik, kes on kunagi kabatshoki taimed kasvama pannud, teavad, et augustis tabab neid tõeline kabatshoki uputus. Üks taim annab 10-20 vilja! Sestap uurisin hoolega internetist ja raamatuist, mis sellest toredast köögiviljast teha saab,» teatab presidendiproua oma Facebooki leheküljel.\nNäitena annab Evelin ühe koogi, mida ta ise sel suvel juba viis korda teinud, retsepti. See on tõesti üks väärt küpsetis, sest nagu autor ise ütleb, «maitseb see universaalselt nii pisikestele kui suurtele, nii eestlastele kui välismaalastele, ka neile, kellele koogid üldse ei maitse.» Lisaks saab selle koogi valmistamisega hakkama ka kõige suurem kobakäpp, nagu Elu24 eluskatsetes selgus.\nKoogitegu võttis aega umbes 80 minutit. Tulemuseks oli tume tummine koogiketas, mis lõhnas isuäratavalt ning maitses veel parem. Oluline on märkida, et sellise koogi valmistamine ei nõua märkimisväärseid kulutusi, seda enam, et kabatšokid ehk eesti keeles suvikõrvitsad hoolsal perenaisel ju ikka peenral kasvavad. Kook on märkimisväärse toiteväärtusega, seega täidab hästi kõhtu. Ettevaatlikumad peaksid olema need, kel kalduvus kaalus hõlpsasti juurde võtta.\nEvelin Ilvese koogi retsepti leiab huviline siit.\nKeelesoovitus keelt alla viiva koogiretsepti autorile: nii «kabatšokk» kui «šokolaad» kirjutatakse eesti keeles š-tähega. Seda tähte saab arvutil esile manada nii: vajutage kõigepealt arvutiklaviatuuril numbriklahvidest vasakul asuvat nuppu ja seejärel kohe s-tähe klahvi.


Kuidas suurendada suguliiget folk. Fimoosi ravi liigid meestel\nPatoloogia ravimise meetodid põhinevad traditsioonilise meditsiini retseptidel: kui fümmeele on kaasas väljendunud põletikuline protsess ja äärmuslik liha ei ole venitatud, on soovitatav kasutada värsket mahla, söögist pigistatakse. Vene tegelikult hõlmab näiteks sõnad Kozyrek, nõid, ketramine lahingulaev, laps, robetid jne. Vabariigis Kaplinnas tegi grupp Stellenboschi ülikooli ja Tybergi haigla kirurge ebatavalise operatsiooni, milles kuidas suurendada peenise pliiatsit mees sai endale valgenahalise mehe peenise. Puhastav klistiir Selge pärasool on vajalik, et arst saaks läbi viia pärisoole kaudu eesnäärme näärmete digitaalset uurimist. Sukavardad Kos A. Detralex juures veenilaiendid, kes võõrustas Foorumid; Alarõhu veenide kui ka muud patoloogiad - hemorroidid, prostatiit, tsirroos, emaka põletik.\nKuna eesti mõistatuste teaduslik väljaanne EM on valmimisjärgus ja selle aluseks olev andmebaas praktiliselt valmis, siis püüdsin katseks hinnata ka Thor Helle mõistatuste geograafilist tausta Gösekenil ja Vestingil on seda ainet kvantitatiivseks mõõtmiseks lootusetult vähe. Näitan 2 arvutuskatse tulemusi. Taustana oli teada igast kihelkonnast üleskirjutatud tekstide üldarv x.\nKoostati vastav regressiooniväli, normeeriti see teatava polünoomiga, leiti iga xy-paari jaoks erinevus normist nn. Tulemused on näha vasakpoolsel kaardil. Tulemused kanti kaardile ja siluti taas ülalkirjeldatud viisil. Lõpptulemus on näha parempoolsel kartogrammil. On tavaline, et eri arvutusviisid annavad sama aine kohta mõnevõrra erinevad tulemused, nii ka siin.\nKuid Harjumaa dominant esineb igatahes mõlemal kaardil ja aine põhjaeestiline päritolu on samuti selgesti näha. Seega on tulemus jämedais joontes täiesti analoogiline Helle vanasõnade tausta kartogrammiga.\n5 thoughts on “Kas liigeseid saab ravida mudaga, kui on eesnäärme adenoom”\nSee seik ei luba muidugi veel oletada, et Helle vanasõnad ja mõistatused pärineksid ühelt ja samalt või ühtedelt ja samadelt informantidelt st. August Wilhelm Hupeli grammatika "Ehstnische Sprachlehre für beide Hauptdialekte" ja selle veidi erineva pealkirjaga 2. Kuid Hupelist sai Helle võimendi ja paljud järgmised allikad laenasid st. Seda tehti VÄGA rohkesti, ja see on tekstoloogile ilmatu nuhtlus: vanasõnade juures on iga Helle Kuidas suurendada suguliiget folk taga näiteks ümmarguselt 20 koopiat hilisemaid trüki- või käsikirjatekste.\nHelle-Hupeli seeriast laenas nt. Otto Wilhelm Masingu "Marahwa Näddala-Leht" on tähelepanuväärne sellepoolest, et seal on aastail — avaldatud kümmekond värssmõistatust ja tähemängu, nende seas hilisema trükisõna võimendusel tuntuks saanuid, nt.\nLexik päritolu poolest 1.\nHaigus väheneb suguelundite inimese tundlikkus, mis sageli muutub takistuseks orgasmi saavutamisele.\nProstatiidi ja BPH korral on efektiivne teha eesnäärme massaaži ProstaPlast - hiina uroloogilised plaastrid prostatiit ravi.\nSalmid on tõenäoliselt Masingu enda luuletatud, aga ilmselt ka väga lopsakasse suulisse pruuki läinud — vt. Küllalt tähtis keeleajaloo- aga ka folkloori- sh.\nKuna eesti mõistatuste teaduslik väljaanne EM on valmimisjärgus ja selle aluseks olev andmebaas praktiliselt valmis, siis püüdsin katseks hinnata ka Thor Helle mõistatuste geograafilist tausta Gösekenil ja Vestingil on seda ainet kvantitatiivseks mõõtmiseks lootusetult vähe.\nÕES-i ja Beiträge estofiilse tegevuse tulemustest on meieni säilinud veel mitmeid käsikirju, nende hulgas tähtsamaid on Johann Friedrich Helleri võrukeelne sõnaraamat. Selles on esindatud üle vanasõnatüübi, enamik neist kena Võrumaa aines, paljudest vanasõnadest on toodud mitu 3 erinevat varianti. Kõnekäände ja fraseoloogiat on Helleril väga rikkalikult, kuid keegi ei tea seni, kui ohtralt just.\nHauda lk. Ehstnischer: Mes om maggusamb met? Räthsel: die Gelbrübe Burkann in der Erde lk. Räthsel: die Schneeflocken im Winde. Räthsel: der Kohlkopf. Helle-Hupeli põhjal koostatud sarju sugeneb rohkesti ka edaspidi, nt. Altmann kirjeldab konkreetseid kohti nimetades oma Kust Altmann oma tekstid sai kui saipole teada. Neis saab väga tavapäraseks vanasõnade ja mõistatuste esitamine lugemikuosades, lünkharjutustes ja mujal.\nII osa ja III osa. Neis leidub kokku 43 mõistatust ja u. Kust Jakobson need tekstid sai ja kui täisfolkloorsed nad on, pole täpselt teada.\nIgatahes ei pärine Jakobsoni tekstid enam kurikuulsast Helle-Hupeli materjalist. Kuid Jakobsoni lugemikel on olnud eesti lühivormi-tekstoloogias arvestatavate võimendite roll, kuna nad olid hästi populaarsed ja pikaealised nt.\nKooli Lugemise raamatu I jaost ilmus Malmi lugemik väärib tähelepanu veel sellega, et siin võib peituda Kuidas suurendada suguliiget folk nn.\nKarl Körberi Vändra pastor, Martin Körberi vend "Wanna rahwa moistusse könned ja targad sannad" Tartu, toob rubriikideks jaotatuna mitmesugust eesti jm.\nKörberi lühivormitekstid taanduvad samuti põhiliselt Hellle-Hupeli omadele. Petersburg, on väga tähtis allikas, mis lõpetabki eesti lühivormide allikaloo 1. Wiedemann kogus materjali oma eesti-saksa sõnaraamatu 1. Paljud allikad pole teada. Lähtetekstidest sõltuvalt on Wiedemanni lühivormide rahvaehtsuse tase mitmekesine. Wiedemanni sõnaraamat sisaldab vanasõnu üsna tagasihoidlikult ehk paarsada tekstikuid väga rikkalikult muud fraseoloogiat. Wiedemanni Aus dem inneren Mötleja selle pseudonüümi all peitub tõenäoliselt Carl Eduard Malm väike "Mõistatuste raamat.\nEsimene korjandus" Tallinnmis on tegelikult esimene eesti mõistatuste spetsiaalväljaanne.\nKas liigeseid saab ravida mudaga, kui on eesnäärme adenoom\nSisaldab mõistatust, nende seas mitmeid tuntumaid värssmõistatusi, ning raamatu lõpus omaette peatükina 35 tähemängu, nende seas Fr.\nKreutzwaldi, Ado Reinvaldi, C. Mötleja raamat on oluline võimendi uueaegsele sekundaartraditsioonile, aga ka vahetu allikas mitmeile trükistele ja rahvaluulesaatjaile-kopistidele. Eiseni kogumistöö üldse algaski mõistatuste kogumisega ja mõistatusi koguma hakkas ta alul lihtsalt selleks, et neid välja anda. Sellesse kuuluv materjal on kogutud aastail — Saatjaid on tal olnud 70 ümber. Kogus on üldse u.\nEiseni esimene mõistatusteraamat ilmub Tartus Eisen ütleb eessõnas, et raamatust on välja jäetud ilmsed saksa laenud, liiga "noored" st. Mõistatuste ja keerdküsimuste üldarvuks on Kohe järgmisel, Mõistatused, keerulised küsimused ja mõistatuse-jutud" Tartukus leidub mõistatust, keerdküsimust ja 9 mõistatusjuttu. Põhivalik on tehtud Eesti mõistatuste järgi, kuid keerdküsimused on eraldatud omaette rubriigiks ja Kuidas suurendada suguliiget folk hulka on oluliselt suurendatud; uute keerdküsimuste hulgas on rohkesti Eiseni enda veidravõitu leiutisi.\nMõista, mõista Suurenenud reklaami liikmed ja oli üsna kattuv esitrükiga: mõistatust, keerdküsimust ja 9 mõistatusjuttu. Eiseni ütluste publikatsioonid on: 1 raamatuke "Meie vana hõbe. Sarjatäis Eesti rahva endist tarkust, kõnekäänusid ja ütlusi" Tartu, : valdavalt üle punkti kõnekäänud, lisaks u.\nAinestik on taas peam. Eiseni kogudest, kuid kindlasti on otseselt kasutatud Kuidas suurendada suguliiget folk Wiedemanni Käsikirjatekstide valik on eisenlikult hooletu: on nähtavasti läbi vaadatud ainult osa saadetisi, tihti on sisse valitud küsitava kvaliteediga saadetisi, materjali ebaehtsus on isegi markantseil juhtudel tähele panemata jäänud.\nTekstide arv selles on suurenenud u. Tekstide alfabeetiline järjestus on asendatud vanasõnade bukvaalsisu järgiva märksõnasüsteemiga. Tekstide sõnastust on EKS-i toimetaja poolt jõuliselt redigeeritud. Oskar Kallas kogus oma ekspeditsioonidel lutsi ja kraasna setumurdelistelt keelesaartelt rohkesti unikaalset teavet nende keelesaarte geograafia, ajaloo, demograafia, olme ja etnograafia, uskumuste ja kommete, murdekeele ja folkloori kohta.\nRaamatud, kus ta selle teabe avaldas, väärivad märkimist ka lühivormide poolest: "Lutsi maarahvas" Helsinki, toob lk. Hermanni "Eesti kirjanduse ajalugu esimesest algusest meie ajani" Tartu, on tähelepanuväärne sellepoolest, et püüab ära tuua enam-vähem kõik eesti vanimais grammatikais leiduvad vanasõnad ja mõistatused: Gösekenilt enamik vanasõnu ja 2 mõistatust; Hornungi 2 vanasõna ja üks mõistatus; Thor Helle vanasõnade p.\nTõnu Sanderi "Eesti kirjanduse ajalugu. Sander toob muu jutu sees näidetena u. Sajandi lõpukümnendeil ilmub juba hästi paljude autorite kooliraamatuid, ja needki sisaldavad üsna rohkesti lühivorme. Viimasel on palju kooliraamatuid ja neist on antud väga palju kordustrükke ning ta avaldab läbi kõigi oma õpikute ja nende uustrükkid sadu ja sadu lühivormitekste täpset arvu on raske määrata.\nSamuti väärivad märkimist Ernst Petersoni Särgava õpikud, A. Palju mõistatusi ja muid lühivormitekste avaldatakse ka On märgata just perifeersete allžanride — keerdküsimuste, värssmõistatuste, tähemängude, arvutusülesannet jms.\nRohkesti aforistikat ja mõistatusperifeeriasse kuuluvat ainest avaldab ndail—ndail aastail näiteks ajaleht "Eesti Postimees". Selle aastakäigus ilmuvad lehes väljakuulutatud tähemänguvõistluse paremad tulemused üle tähemängu, peam.\nKa "Eesti Postimehe Kalender ehk aastaraamat" toob a. Üsna kogusalt mõistatusperifeeriat salme, tähemänge jm. Mats Tõnissoni kalendreis, eriti "Tõnissoni Tähtraamatu" Eestimaa sinodi peam.\nKluge ja Ströhmi raamatukaupluse kirjastusel ilmunud "Eesti Rahva Kalender ehk Täht-raamat" avaldab a. Jaan Nebocat'i ajaleht "Kündja" avaldab aastail — suure osa F. Wiedemanni teoses Aus dem inneren und äusseren Leben Kündja Hästi palju lühivorme ilmub aastail — ajalehes "Meelejahutaja": kokku u. Eriti tootlik on olnud aastamil trükitakse ära ka palju algupärast materjali mitmetelt kaastöölistelt, kelle hulgas on nt. Kampmann PärG.\nWulff-Õis OteH. Prants Vas. Või "Sakala Lisa": Või "Virulase Lisa", mis avaldab aastail ja u. Märkus eesti lühivormide allikaloo periodiseeringust: 1.


Tallinna eluaseme taskukohasus kolmandas kvartalis paranes. Kuidas aga see laeunu võtmisele mõjutaks? - Omalaen.ee\nHome › Uudised › Tallinna eluaseme taskukohasus kolmandas kvartalis paranes. Kuidas aga see laeunu võtmisele mõjutaks?\n‹ Euroopa Keskpank järgmisel aastal laenude intressi ei tõsta


26 punkti, mille järgi tean, et kasvasin üles sotsiaalse ärevusega\nKasvades olin alati häbelik, vaikne laps. Ma ei mõelnud sellele rohkem kuni sain üheksateistkümne aastaseks ja mul diagnoositi sotsiaalne ärevus. Ma ei uskunud seda alguses. Mõtlesin, et kuna olin võimeline majast lahkuma, inimestega rääkima ja elus osalema, ei saa mul olla sotsiaalset ärevus. Mäletan, et peale diagnoosi aktsepteerimist, vaadates sotsiaalse toe foorumit, ütles seal keegi, et kui suudad inimestega rääkida, sul on töö/käid koolis või omad sõpru, pole sul tegelikult sotsiaalset ärevust. Tundsin end järsult invaliidina. Tundsin nagu oleksin selle välja mõelnud.\nSee polnud nii. Mul olid teistsugused kogemused.\nKui su kogemus on minu oma sarnane, siis nii see on. Kui su kogemused on minu omast erinevad, siis nii see lihtsalt on. Siin on toodud loetelu, mille põhjal tean, et mul oli ja on sotsiaalne ärevus:\nKui olin neljane ja alustasin lasteaiaga, oli sõprade leidmine raske. Kartsin ükskõik kellele mänguväljakul läheneda.\nKooli minnes ja ka kõigi kooliaastate jooksul kartsin esitada küsimusi või õpetajaga üldse rääkida. Selle asemel lihtsalt istusin segaduses olles.\nKartsin kõiki autoritaarseid kujusid. Samuti kartsin pahandustesse sattuda. Ma ei rääkinud kunagi, kui õpetaja rääkis ega astunud piiridest üle.\nKui olin viiene, ei öelnud ma kuue kuu jooksul õpetajale sõnagi. Ma ei öelnud, et olen kohal. Ta rääkis minuga, kuid ma ei vastanud rohkem kui ainult raputasin pead või noogutasin. Soovisin temaga rääkida, kuid tundsin, et ei suuda.\nKui olin kaksteist, oli mul esimene suuline esitlus. Värisesin kontrollimatult. Kui teised õpilased pidid tagasisidet andma, mainisid nad seda esimesena.\nSee jätkus mõned aastad. Sain värinad kontrolli alla, kuid isegi pragu tunnen iiveldust, kui mõtlen esitlustele.\nÕpetaja-lapsevanema vestluses tuli alati kommentaar minu kohta, et ma ei panusta klassis piisavalt.\nMul oli alati vähe sõpru, mõnel juhul polnudki sõpru, sest kartsin eemale tõukamist ning olin liiga vaikne ja „igav“.\nMõte telefonikõnest tähendas tunde ette planeerimist, et mida öelda. Tihti kõne mittetegemist.\nEnne toidu tellimist restoranis harjutasin seda eelnevalt korduvalt ja korduvalt.\nKui minult küsiti lisainformatsiooni, sattusin paanikasse.\nJärjepidev mure, et võõrad vaatavad mind ja annavad hinnanguid.\nKui sõbrad kohtusid ilma minuta, muretsesin, et nad vihkavad mind ja räägivad minust või varjavad midagi minu eest.\nIgakord, kui nad vestlesid ilma minuta, tundsin sama.\nIgakord, kui keegi kohtumise tühistas, eeldasin, et nad ei soovi mu lähedal olla.\nKui kuulsin, et keegi ütles mu nime, eeldasin, et nad räägivad, kui kohutav ma olen.\nHukkamõistu hirmus olen tähelepanelik, et millist arvamust avaldan, arvates, et parim on olla vaikiv ja nõusolev.\nPlaneerin vestluseid ajas ette – nii tõsiseid kui ka vähetähtsaid.\nJa iial ei lähe need nii kuis plaanitud.\nVeedan tunde analüüsides olnud vestluseid ja mõtlen kõigele, mida oleksin pidanud teisiti tegema.\nJa siis leian end pisarates voodis lebamas, vihates end, mitte öeldes õigeid sõnu.\nUute inimeste läheduses tunnen end närvilisena ja sulgun. Väga raske on midagi öelda.\nJa siis olen kindel, et nad vihkavad mind, kuna olen nii vaikne.\nEeldan, et iga aeglane vastus sõnumile tähendab, et see inimene ei soovi minuga enam suhelda või on midagi hirmsat juhtunud.\nKui alustasin teraapiat tõi mõte võõraga rääkimisest mu päevadeks pisaratesse.\nJa esile tulid kõik liiga tuttavad hirmud, et ma ei meeldi kellelegi ja keegi ei soovi minuga rääkida.\nKui midagi eelnevast kõlab nagu sinu kogemus, siis tea, et see leiab päriselt aset ja ei pea nii jääma. Sa saad abi, sa väärid abi ja sul läheb paremaks.\nHea ülitundlikinimene, tea et, kui oled üles kasvanud sotsiaalse ärevusega, siis see pole sinu loomulik olemus. Sa pole ärevus. Ärevus on vaid mööduv pilv sinu elus ja sinu tõeline, ilus ja tundlik loomus saab avalduda. Ära jäta end üksi. Ole enese suhtes kannatlik, aus ning hooliv ja küsi vajadusel abi. Ära kasuta ülitundlikkust vabandusena. Maailm vajab Sinu andeid, loomulikku siirast olemust ja panust. Kui enese kasvamise protsessi austad, teevad seda ka teised.


Järelmõtteid reisist - g'blog\nPosted on 27.07.2013 by Kristjan Karmo\nSeesinane postitus tuleb nüüd eelneva kuraditosinaga võrreldes märksa hüplikum, üldse mitte kronoloogiline. Või kui siis natuke.\nNiisiis, London. Imbile meeldisid pargid, multikultuursus ja Primark. Minu eriline lemmik oli teadusmuuseum, aga üleüldse on väga lahe võimalus tasuta muuseume külastada. Ja kunstisaale. See oli ka lahe, kuidas halvad sõnamängud siinses kultuuris lausa kohustuslikud on — lausa nii, et linnas erinevate kaupluste nimed jõhkralt sõnadega mängivad. Näiteks prillipood “Spex in the City” ja veinipood “Planet of the Grapes.” Rääkimata siis autonumbritest nagu WE04 PON. Aa, Primark meeldis tegelikult mulle ka. 😉\nSitges. Lubati palju geisid, nii ka oli. Aga üldse polnud imelik. Mis on omamoodi imelik. Ju olid ootused rohkem stereotüüpidest tingitud (kuigi kohati said ka need kinnitust). Hotelli teenindus oli super, puhvet ka. Meri oli mõnusalt jahutav, aga mitte liiga külm. Isegi rand ei olnud liialt ülerahvastatud. Ainult esimene emotsioon hirmutas, kui me öösel parkimiskohta leida üritasime ja see täiesti lootusetu tundus.\nBarcelona. Meie arvates endiselt kõike ilusam suurlinn. Ja seda mitte ainult purskkaevu pärast, kogu linn tundub ilus. Okei, me ei vaadanud väga äärelinnu ja hämaramaid kõrvaltänavaid, aga ikkagi.\nKataloonia, niipaljukest kui me teda nägime, tundus ka üldiselt täitsa tore koht. Taristu on tasemel, ühistransport pole üldse kallis ja inimesed — noh, tagasi Tallinna jõudes pidin päevakese aklimatiseeruma. Sest alguses tundusid kallid kaasmaalased ikka väga mossis ja vastikud. 😛\nTegelikult on tore tagasi olla. Aga seal oli ka tore. Aitäh, Imbi, et sa mind välismaale vedasid! 🙂\nPS: Kui keegi tahab, et ma kasulikud nõuanded ka ühte nimekirja kokku võtaksin, andke palun märku. Muidu ma lihtsalt ei viitsi. 😉\nCategoriespuhkus, reis TagsBarcelona, Imbi, Kataloonia, London, reis, Sitges\nOne Reply to “Järelmõtteid reisist”\nPingback-viide: Aastakokkuvõte 2013 | g'blog\nPrevious PostEelmine 13. päev: Sitges-Barcelona-Amsterdam-Tallinn\nNext PostJärgmine Paar nõretavat värsirida Imbile


rally.ee ... > «Võrumaal on parimad katsed, mis meil võtta on»\n... > «Võrumaal on parimad katsed, mis meil võtta on»\n28. juuli 2006 9:04 Loe kommentaare (0)\nHaanja ümbruse teid, kus sõidetakse ka tänavune Lõuna-Eesti ralli, peab üheteistkümne kordne rallimeister Ivar Raidam heaks. "Võrumaal on parimad katsed, mis meil võtta on," lausub ta.\nPaari aasta eest tegevsportlase karjääri lõpetanud rallisõitja Ivar Raidam hindab Haanja teid kõrgelt. Üheksakümnendatel aastatel Võru ja Põlva ümbruses toimunud rallidel ise korduvalt võiduni jõudnud mees kinnitab, et mägisematel teedel korraldatud võidusõite saab katsevalikult parimateks pidada. Põhjuseks raja iseloom.\nÜle paarikümne aasta rallisõiduga tegelenud Raidam lausub, et Haanja teedel peab legend hästi klappima: "Legend peab igal rallil klappima. Seal eriti, kuna palju ette ei näe. Kui piloodi ja kaardilugeja vahel vastastikust usaldust ei ole, siis tulemust ei tule."\nKas nõrgema närvikavaga sõitjad võivad Lõuna-Eesti rallil ajas rohkem hävida, kui suvehooaja esimesel etapil? "Sirget on lihtne sõita... või vähe lihtsam. Lõuna-Eesti näitab tegelikult ära, kes on sõidumees," märgib Raidam.\nKes võivad tänavusel Lõuna-Eesti rallil poodiumile pretendeerida, selle üle rallimeister spekuleerima ei soostu. "Ma ei spekuleeri iialgi mootorispordis," on Raidam resoluutne. "Seal on palju asju, mis tulemust mõjutada võivad."\nKümne aasta eest Livonia rallil koos Margus Karjasega esikoha saavutanud Ivar Raidami enda valitsemisaja suvistel Võru rallidel lõpetas 1997. aastal Markko Märtin, kes võitis nimetatud etapi neljal aastal järjest. Hiljem on suvistel Võru rallidel võiduni jõudnud ka Andrus Laur (2001) ja Margus Murakas (2002-2003).\nIvar Raidam lausub, et Võru ümbruses on kümmekond aastat tagasi peetud ka 100 Järve rallisid. "Olen 1990-ndate alguses neil rallidel osalenud Lada Samaraga," meenutab ta.\nAlates 2001. aastast kannab suvine Võru ralli nime "Lõuna-Eesti". Varem peeti samanimelisi autorallisid Põlva maakonna teedel.


Mis on säärised ehk bahillid? Millised valida ja kust soetada?\nPostitaja: Unknown kuupäeval veebruar 01, 2011\nTorpad, säärised (säärystimet, säärys, säärystin soome k.), bahillid, kedrid (gaiters ingl.k.), säärekaitsed. Mäletan, et algaja matkajana tekitasid tekitasid need sünonüümid parajat segadust, sest erinevad koolkonnad kasutasid ühe-sama eseme nimetamiseks eri termineid.\nKuidas säärised välja näevad?\nLihtsalt väljendudes on tegemist tugevast ja vettpidavast riidest torudega mis tõmmatakse jalgade otsa pahkluu ja säärte kaitseks. Toru alumises otsas on tross või rihm, mis jookseb saapatalla alt läbi ning ülemises otsas asub kumm või nöör, mille abil kinnitub kaitse säärelihase ümber. Säärise küljel võib olla tõmblukk või kinnis, mis kergendab nende jalgapanekut.\nSäärised, torpad, bahillid, kedrid - heal lapsel mitu nime\nKuidas säärised jalgu kaitsevad?\nHästi ja igal ajal. Võiks lausa naljatamisi kasutada ühe telereklaami teisendit: “bahillid kaitsevad sind kõrbest Artktikani”!\nRäätsamatkal, tõukekelgumatkal, jalgsimatkal või lihtsalt looduses liikudes ootavad matkajat varem või hiljem märjad sokid, lirtsuvad ja mudased saapad ning villid. Üks paar häid sääriseid aitab taolist saatust ära hoida, pakkudes esmast kaitset vee, lume ja muda vastu.\nTalvel. Hoiavad ära saabaste ja püksisäärte märgumise, sest takistavad lume sattumist saapasse ning selle kleepumist pükste külge.\nKevadest-sügiseni. Hoiavad ära vee, lume, kivikeste, okaste sattumise eest saapasse ning hoiavad ka püksisääred kuivana. Kõik see omakorda hoiab ära villide tekke.\nKaitse torkivate taimede eest. Kes on matkanud Korsika makjas või Hispaania, Aafrika poolkõrbe mägedes, need on tuttavad torkivate, haakuvate, klammerduvate taimedega, mis kasutavad sind kas seemnete transportijana või vastupidi - üritavad sind eemale peletada. Kriimustustest tekivad võõras kliimas tülikad haavandid ja säärised aitavad nahavigastustest hoiduda.\nKaitse puukide, kaanide ja maohammustuste eest. Mõned Aasias, Austraalias, Aafrikas elavad kaaniliigid hakuvad uskumatu väledusega mööduja saapa külge ning korraldavad paljal kehaosal kiire vereülekande. Samalaadne mure on puukidega. Ka väiksemate madude (näit. rästik) hammustuse kaitseks leiab säärisest abi, sest mao hambad ei tungi tihedast riidest läbi.\nTasmaania mudakaan teel saapa sisse\nMillised säärised valida?\nNagu ikka, täiesti universaalset mudelit pole. Need mis kõrgmägedes ja lumistes oludes on OK, ei sobi Aafrika poolkõrbe.\nOtsusta kas sääriseid läheb üldse vaja. Osadel suusa- ja lumepükstel on säärised sisse õmmeldud (nn. lumelukud). Need töötavad hästi koos pika säärega saapaga. Talvel sellest kombinatsioonist piisab.\nSoeta alustuseks odavamad ja kergemad. Kui otsustate bahillid siiski soetada, siis alustuseks tasub osta odavamad. Need on kergemad, õhemast riidest, lihtsate lukkudega. Sobivad kergematel matkade aastaringseks kasutamiseks. Kui siiski peaks selguma, et neist ei piisa või tekib plaan kaugmatkale minekuks, siis võib muretseda kallimad. Vanad võivad jääda kasutamiseks oludes, kus tippvarustust ei raatsi kulutada\nTee säärised ise. Säärised ei pea alati ostma, neid võib teha ka ise, siin väike õpetus. Isetehtud, õhukesed, hästihingavast riidest säärised kaitsevad suvisel matkal hästi torkivate taimede ja kruusa sattumise eest saapasse.\nKust saab bahille, torpasid, sääriseid osta?\nSääriseid müüvad Matkaspordi kauplused, MS Auto matkatarvete poed. Eestis toodab säärekaitseid MatrixGroup. Loomulikult on ka internetipoodides rikkalik valik ja head hinnad. Tasub otsida.\nkuidas? matkakoolitus miks? varustus\nAnonüümne 6. veebruar 2011 12:12\nKas need on oma hinda väärt? Tunduvad kallid, matkapoodides on tunduvalt odavamasid. Põhiliselt tahaks kasutada lumes sumpamiseks ja soos müttamiseks. Tulevikus võibolla läheks ma kõrgmägedesse... Või tõesti osta esialgu odavad ja vajadusel tulevikus kallimad lisaks?\nUnknown 7. veebruar 2011 08:28\nSinu saadetud tootetutvustus räägib headest omadustest kividel, kassidega liikumisel. Ka muud tunnused viitavad, et tegemist on korralike, vastupidavate sääristega. Lisaks on Matrix tuntud hea töö tegija. Sellest ka hind.\nNüüd ühelt poolt kirjutad, et tulevikus v õ i b - o l l a läheks k õ r g m ä g e d e s s e. Kui sa selle olulise küsimuse jaatavalt ära otsustaksid, siis kahtlemata osta 55 € säärised. Teed ühe kulutuse ja hea asi pikaks ajaks olemas\nTeiselt poolt oleme Matkajuhis 4 aastat kasutanud E e s t i räätsamatkadel soos-lumes matkamiseks 15 € sääriseid. Profikasutuses.\n30-st paarist on selle aja jooksul välja langenud 3-4. Põhiliselt tallarihma klambri purunemise tõttu (needki asendatavad). Olen käinud samade sääristega ka Koolas suusamatkal, Tasmaanias jalgsimatkal.\nKahtlemata istuvad nad pisut kehvemini jalas ja pole kividel nii kulumiskindlad, aga 4 aasta jooksul on matkad ära tehtud.\nNii, et vastus viib ikka küsimiseni: kui pikka ja "kõrget" matkakarjääri endale planeerin?


DMITRI ROOZ - DUNKRI 5 CHEF EXCELLENCE\nAastad ja tegemised\nSünnipäev: 08.08.1974 Tallinnas\nPerekond: Abikaasa Olga, lapsed Dajana (1999) Martin ( 2002)\n2007 - Restoran-õlletehas Beer House, restoran Korsaar, Exclusive Chef\n2005- Restoran-õlletehas Beer House, peakokk\n2003-2005 Hotell Imperial, peakokk\n2002- 2003 Restoran Kapten Flint, peakokk\n1999- 2002 Reval Hotel Group restoran Primavera, kokk\n1996-1999 AS Kosippo, vanemkokk\n1995-1996 Eesti Vabariigi Kaitsejõud, seersant\n1993-1995 Eesti Laevandus, laevakokk\n1992-1993 Miiduranna söökla, kokk\n1991-1992 Restoran Pirita, kokk\n2007 Restoran Chez Dominique (2 Michelini tähte, Soome parim restoran 2004-2007)\n2007 Restoran Noma, Kopenhaagen, 2 Michelini tähte\n2006 Restoran Manuel & Four a Chaux, Mauritius\n2006 Punta Cana, Dominikaani Vabariik\nMaksimaalne enesearendus kokanduses, pühendumine perele ja lastele, sport, reisimine.\nAlates 2004 Eesti Peakokkade ühenduse liige.\nVõistlused ja võidud\n2009 Riga Open Culinary Cup - peavõit Kuldkulp\n2009 Baltic Culinary Star´s Cup individuaalne kuld, meeskondlik Grand Prix Eesti esindaja\n2009 Global Chef Challenge, Northern Europe, Island\n2008 Bocuse d`Or Eesti eelvõistlus 2008 Baltic Culinary Star´s Cup meeskondlik Grand Prix\n2007 Esindas Eestit Global Chef Challenge Põhja-Euroopa finaalis\n2006 International Kremlin Culinary Cup, hõbe, pronks, diplom (individuaalne)\n2006 Balti riikide peakokkade võistlus , individuaalvõistluse II koht\n2005 Baltic Culinary Star´s Cup, Manager, meeskondlik Grand Prix\n2004 Eesti Kokkade Meistrivõistlus; parim kalaroa valmistaja 2004 “Chefs Without Borders”, (meeskondlik)\n2000 Eesti Kokkade Meistrivõistlused\n10 KÜSIMUST DIMALE\n1. Sinu kolm lemmikmaitset?\nSool, pipar, koriander.\n2. Millised on Sinu jaoks kõrgkokanduse tunnused?\nNauding mitmele meelele – super serveering, hõrk aroom, suurepärane tekstuur, meeliülendav maitse.\n3. Mis on sinu arvates heade toidutavade suurim vaenlane?\nPaljudel on tekkinud petlik kujutelm, et neil pole toidu jaoks aega. Pahatihti unustatakse ära, et söömine pole lihtsalt nälja kustutamine vaid hoole ja armastusega valmistatu nautimine. Heas seltskonnas ja mõnusas miljöös. Kui paljudes perekondades kogunetakse regulaarselt ühisele hommiku- või õhtusöögile? Või pidulikumale pühapäevasele lõunale?\n4. Sinu karjääri viimati kogetud olulisim õppetund?\nTaani tipprestoran Noma kus kõik road valmistatakse põhjamaistest toorainetest. Näiteks tavaline kartulipuder maitseb väga eriliselt ja langustiinid on ka põhjamaised – Fääri saarte lähedalt püütud. Võimsa mulje jättis Helsinki restoran Chez Dominique: kõik on super – disain, maitsed, meeleolu. See on ehe näide, kuidas algselt prantsuse talupoeglikust söögikohast on arendatud kaasaegne fine dining gurmeerestoran.\n5. Maa, kuhu tahad reisida vaid toidu pärast?\nHispaaniasse, maailma parimasse restorani El Bulli. Sellesse restorani praktikale pääsevad vaid peakokad ja järjekord on 5 aastat.\n6. Millele näed end pühendumas kümne järgmise aasta jooksul? Tööle ja perele. Dunkri 5 asuvate/ehitatavate restoranide täiuslikkuseni viimisele.\n7. Mida ootad New Nordic Cuisine´ilt? Kuidas peaks Eesti selle elust osa võtma?\nTaani, Norra ja Rootsi kokkade ja toitumisteadlaste asutatud ühendusse kuulumine on Eestile võimalus teavitada kogu Euroopat ja maailma meie toidkultuuri omapärast ning kokakunstist.\n8. Millist Eesti rooga esitleksid kui sümbolit eestlaste ehedast maitsest? Ehe maitse muutub ajas. Soolasilk, kartul ja must leib on eestlasel ikka nö hinge sees pidanud. Tänapäevane versioon: kiluparfree musta leivapuru koogil on juba peenem suupiste.\n9. Sinu suurim eeskuju. Miks tema?\nGordon Ramsey – jõuab kõike. Asutanud palju edukaid restorane Euroopas ja Ameerikas, kirjutanud raamatuid, elab hästi.\n10. Millal ilmub Sinu kokaraamat?


Sapi ja liigeste haigused. Ravi tunnused\nKusihappe ladestub nõeljate kristallidena liigestes, kõõlustes, kõõlusetuppedes, nahas, neerudes. Tugevad suhted võivad aidata teil säilitada positiivset suhtumist. Öelge abipakkujatele, mida te vajate.\nKroonilise kuluga on ka spondülartriit — lülisambapõletik. Liigesepõletik tähendab ennekõike seda, et liiges on liigutustel valus, jäik ja turses. Tähendab, liigeseõõnes on vedelik. Ka artrooside, liigesekulumuste korral võib liiges aeg-ajalt tursuda, kuid see on suhteliselt lühiaegne sapi ja liigeste haigused põletik ei ole artroosi puhul peamine.\nJa oma liigeseid sapi ja liigeste haigused kasutada mõistlikult, vältides traumasid ja pikaajalist ülekoormust.\nVäga kasulik tegevus on jalutamine või ka kiire kõnd õigetes jalatsites, vajaduse korral tallatugedega. Väga tervislikud on metsateed, sealt leiab ka palju rõõmsamaid glukoosamiini kondroitiin ilma c-vitamiinita kui Artur Kapi kuulsas laulus. Kuid mitte ainult sport pole vajalik. Loodus ja kaunid kunstid on tervisele samuti väga sapi ja liigeste haigused.


EESTI ADVOKATUUR, PROKURATUUR JA JUSTIITSMINISTEERIUM KUULUTAVAD VÄLJA STIPENDIUMI ÕIGUSTEADUSE MAGISTRANTIDELE | Tartu Ülikooli õigusteaduskond\nStipendium on loodud aitamaks kaasa üliõpilaste õppimismotivatsioonile ja kvalifitseeritud õigusteenuse osutajate, prokuröride ning kohtunike järelkasvule Ida-Virumaal.\nKokku määratakse kuni neli täies mahus stipendiumi ning stipendiumi saajad valitakse Tartu Ülikooli, Tallinna Ülikooli ning Tallinna Tehnikaülikooli päevases õppes õigusteadust õppivate magistrantide hulgast. Juhul, kui stipendium määratakse teise aasta magistrandile või magistrantidele, siis stipendiumi andjal on õigus määrata stipendium ka enamale arvule magistrantidele maksimaalselt nelja täismahus stipendiumi ulatuses. Stipendium määratakse magistriõpinguteks üldjuhul kaheks aastaks. Stipendiumi suurus ühele esimese aasta magistrandile on 7594,94 eurot (sisaldades riiklikke makse), millest pool makstakse välja magistriõppe esimesel aastal ja pool magistriõppe teisel aastal. Teise aasta magistrandile stipendiumi määramisel on välja makstavaks stipendiumi suuruseks 3797,47 eurot (sisaldades riiklikke makse).\n- bakalaureusekraadi omandamist tõendav dokument\n- bakalaureusetöö kokkuvõte\n- motivatsioonikiri, milles on märgitud, kas üliõpilane soovib pärast õpingute lõpetamist töötada advokaadibüroos, prokuratuuris või kohtus.\nStipendiumi saanud üliõpilasel on kohustus magistriõpingud lõpetada ja asuda õpingute lõpetamise järgselt tööle advokaadina, prokuröri abina, kohtunikukandidaadina või kohtunikuna Ida-Virumaal, läbides selleks ettenähtud konkursi ja / või sooritades ettenähtud eksami, ning õpingute katkestamisel enne ülikooli ametlikku lõpetamist või eksmatrikuleerimise korral või ülikooli lõpetamisel, kuid eelnimetatud ametitesse stipendiumilepingutes märgitud tähtaja jooksul mitte kandideerimisel, maksta stipendium täies ulatuses tagasi ning tasuda sellelt stipendiumilepingus ettenähtud intressimääras intressi.\nAvaldus stipendiumi määramiseks koos lisadokumentidega tuleb esitada Eesti Advokatuurile hiljemalt käesoleva aasta 27. septembriks 2013 aadressil Rävala pst 3, 10143 Tallinn või digitaalselt allkirjastatuna meiliaadressil advokatuur [ät] advokatuur.ee.\nStipendiumilepingud on kättesaadavad advokatuuri kodulehel www.advokatuur.ee.


Haruldane huntkoer on jälle plehus - Uudised - Virumaa Teataja\n19. juuli 2019, 17:59\nHaruldane huntkoer Lupe.\nEile õhtul pääses Saiakopli külas jooksu haruldast liiki koer – tšehhoslovakkia huntkoer Lupe.\nJust huntkoer, sest tema soontes on 30 protsenti hundi verd. Eestis on seda tõugu koeri pisut üle kümne.\nHuntkoera peremees Martin rääkis, et Lupel on tugev karjainstinkt nagu huntidelgi. Üksi jäämine tähendab isendile surma. Ja eile juhtuski, et Martin pidi neljajalgse sõbra paariks tunniks üksi jätma. Omaniku sõnul oleks Lupe ehk paar tundi üksi vastugi pidanud, kuid paraku kulus peremehel asjatoimetustele loodetust rohkem aega ja Lupe murdis end ketist lahti.\nMartini sõnutsi ei oleks aidanud huntkoera sulgemine suvilasse, sest Lupe oskab avada pakettaknaid, ustest rääkimata. Martin ütles, et huntkoerad on väga sihikindlad ja tugevad ning teevad võetud eesmärgini jõudmiseks kõik.\nLupel õnnestus ka eelmisel aastal putku panna.\nMartinile laekunud info põhjal nähti eile õhtul Lupet Kadrina, seejärel Pariisi küla poole liikumas. Peremehe sõnul on Lupe väga ettevaatlik ja liigub põhiliselt mööda metsi, sattudes vaid aeg-ajalt teele.\nHaruldase koera omanikul on palve, et kui keegi juhtub pildil olevat huntkoera nägema, siis annaks sellest teada telefonil 5451 7594.


Vooremaa Palal peeti kodukandipäeva koos lastekaitsepäevaga\nPalal peeti kodukandipäeva koos lastekaitsepäevaga\nEsialgu Pala kooli staadionile plaanitud laste mängud ja võistlused tuli ära pidada kooli võimlas, kuhu seati üles ka batuut. Võimlas astusid üles valla külade pillimehed ja jutuvestjadki.\nAinult üks koolitund\nKoolilapsed kogunesid sellel päeval klassidesse ainult esimeseks ehk klassijuhatajatunniks, kus kõneldi kodust ja kodukohast. Selle järel ootas koolisaalis ees kohtumine tuntud sportlase Indrek Pertelsoniga, kellel oli õnnestunud Palale kaasa meelitada ka Kanadas elav väliseestlasest mäesuusataja Tiiu Nurmberg. Eelkõige koduga ja selle tähendusega sidusid oma etteastumise ka mõlemad külalised. Indrek Pertelsoni sõnum Pala lastele oli, et kõik saab alguse mõtlemisest, eesmärkide seadmisest ja õigetest eluviisidest.\nEdasine tegevus koondus peamiselt võimlasse ja selle lähedusse ning klassiruumidesse sisse seatud töötubadesse. Sel ajal, kui võimlas valmistuti päeva pidulikuks avamiseks, seati eesruumis üles laudu, sest ega välja kuulutatud lutikalaat ei võinud ometi sunnitud katuse alla kolimise tõttu pidamata jääda. Agaralt asutigi kohe kõikvõimalikku kaupa välja panema alates mänguasjadest, näputöödest, vihikutest, küpsetistest kuni kassipoja ja hamstrini. Läbi klaasseina võis näha kauplemist ka maja seina ääres õues, kus oli sisse seatud kodukandipäeva taimelaat.\nPillimehed, jutuvestjad ja teised\nVõimlas kuulutas valla kultuurijuht Margit Soieva valla päeva ja lastekaitsepäeva üritused avatuks ning andis seejärel jutujärje üle Kalevipoja rõivais ja kasvu vallavanemale Kalev Kursile, kes kõneles lastele, kui tähtis on tunda oma kodukanti ning osata sellest lugu pidada. Seejärel võttis Kalevipoeg põrandal laste keskel istet ning koos asuti kuulama ümbruskonna külade lauljaid, pillimängijaid ja jutuvestjaid.\nKõigepealt laulsid Merle Müür ja Merike Jaanisk, kelle laulu siitkandi pidulikumatel puhkudel rahvas palju kordi varemgi kuulnud. Siis astusid ette Eha Veskimets ja Silvi Lepik ning esitasid Kodavere murdes Oskar Treiali ühe humoorika omaaegse jutu Raatvere külast, mis kõneles sellest, kuidas siinkandis kunagi koolis käidi. Seejärel mängisid suupillilugusid Haavakivi küla mees Ilmar Lamp ning Edgar Vadi Palalt ja Kaljo Otsa Kokanurga külast. Omakandi loo pajatas Mare Nõmm Assikverest ning laulsid Margit Soieva ja Marve Juursalu.\nVahepeal said kooli sööklas kõik peolised kõhu täis süüa. Virge Otsa, Killu Vunk ja Kalev Karu korraldasid võimlas mitmesuguseid osavus-, täpsus- ja kiirusvõistlusi. Tiina Karu juures said soovijad endale näomaalingu. Ühes klassiruumis tegid lapsed koos Merle Müüri ja Marve Juursaluga tapeedijoonistusi, teises juhatas kunstitegemist Reet Kuusik, kolmandas tegid nii lapsed kui ka täiskasvanud Liidia Pärna eestvõttel näputööd.\nLoodetavasti veab järgmisel kodukandipäeval ilmaga rohkem ning siis saavad kõik head plaanid ellu viidud.