kuupäeval august 03, 2020\nNimelt, mind on alati ärritanud see, kui keegi hakkab seletama, et oi, ta alguses ei olnud üldse selline, nii hea ja tore mees oli, aga pärast keeras ära ja hakkas vägivaldseks joodikuks, kes oma lastele alimente ei taha maksta. Sest see on üks suur jama! Hakkad nende naistega natuke pikemalt rääkima ja siis tunnistab viimane kui üks, et jaa, me tegelikult tutvusime temaga baaris, kus ta ühele mehele lõuga andis, kes mind vale pilguga vaatas, ja rahadega on ta ka kitsi olnud. No, kullapai, aga kõik märgid sellest, milline elu temaga tulevikus hakkab olema, olid ju sul olemas. Sa lihtsalt teadlikult otsustasin neid ignoreerida. Või, mis sama tõenäoline, sa arvasid, et sa oled eriline ja et sa muudad teda. Et sinu armastus on nii puhas ja nii üllas, et ta hülgab kõik oma vanad viisid ja temast saab ontlik pereisa. This one is on you, sister!\nNo vot, ja kuna ma ei taha olla see, kes kusagil radika küljes ripub ja silmi peast ulub, siis ma otsingi neid märke. Et keegi ei saaks mind üllatada. Mina tean, et ma pole eriline. Et minu armastusel pole võluväge. Et ma pole game changer. Nagunii ma saan haiget. Ma tean seda peast. Ainult et, ma tahan selleks valmis olla, et see ei tabaks mind ootamatult.\nÜhesõnaga, see on siis nüüd see pundar, eks ole. Ütleme talle "tere".\nEdasi. Kuidas pundar lahti harutada?\nMuuta oma suhtumist. Ainult et kuidas? Eeldada, et kõik inimesed on ilusad ja head? Aga nad pole ju! Iga kümnes inimene, kellega su teed ristuvad, on psühhopaat. Ta ei pruugi olla vägivaldne psühhopaat. Aga statistiliselt võttes on 10% elanikkonnast sotsiopaatiliste kalduvustega. Tahad riskida sellega, et see sinu isiklik psühhopaat vägivaldseks ei osutu? Mkm, thank you, but no thanks!\nNiisiis, las see pundar jääb sinna veidikeseks. Me tuleme tema juurde kohe tagasi.\nKas teil oli lapsena üles kasvades ettekujutlus sellest, kuidas armastus peaks teie ellu tulema? Noh, et kuidas te kohtate üht tumedapäist võõrast Pariisi kisal tänaval, kui sinihallist taevast sajab raevukalt sooja suvevihma? Või kuidas silmad üle rokkkontserdisaali haakuvad ühe karuse, kuid lahkete silmadega, motomehe omadega? Või kuidas te avastate postkastist võõra inimese käsitsi kirjutatud kirja, milles ta teile tunnistab, kuidas ta on teid salamisi aastaid jälginud, aga ta on liiga uje, et teile läheneda, ning nüüd siis avaldab oma armastust hoopis kirjateel? Tahate teada, kuidas mina oma suure armastuse ilmumist alati ette kujutasin? Minu armastuse ultimate goal oli see, et mul on sõber, hea sõber, kellega pulli teha ja koos aega veeta. Ja siis nii, olles aastaid selle inimesega sõber olnud, avastame mõlemad ühekorraga, et sõprusest on kasvanud romantiline kiindumus ja nii me siis elamegi õnnelikult koos oma päevade lõpuni. Jap, täpselt nii ebaromantiline olengi. Ma ei aja taga kirge. Ma tahan kedagi, kes on turvaline ja hea, keda ma saan usaldada ja kelle kohta ma tean, et ta psühhopaat pole.\nSee toobki mind tagasi meie armsa puntra juurde. Miks ma peaksin oma puntrast loobuma, kui ta mind psühhopaatide eest kaitseb? Ah? Mul on meestuttavaid küll, mõnega suhtleme pikalt juba. Kes teab, äkki ühel päeval mõni neist avastab, et mina olengi see, keda ta alati tahtnud on ja ehk avastan mina samal hetkel sama ja siis me elamegi koos aegade lõpuni? Sõbra kiikse ja värke juba tead niigi. Tead paremini kui mõne uue peika omasid, sest sa oled saanud temaga olla vaba, ilma et pead ennast paremaks luiskama ja temagi on sulle oma tõelist loomust näidanud, sest te olite ju sõbrad, tal polnud vaja sulle muljet avaldada. Ma ei tea, kõlab nagu veekindel plaan, või mis? Ja siis see pundar muutub täiesti tähtsusetuks, ta on end justkui iseenesest lahti harutanud ja ta ei sega mu elu. Seni, kuni minu pikkade juhtmetega sõbrad alles otsivad ennast ja aru saavad, et mina olengi see ainuke õige ja ega nad minust paremat nagunii ei leia, niikaua võim ma oma salatoimikuid täiendada ju küll.


Kirjed kus märksõnaks on "iseseisvuspäev (Eesti Vabariik)" (6)\nOtepää võidutuli Linnamäel.\nVõidupüha tähistamine Otepääl. Äratusmäng ja presidendi raadiokõne ühiskuulamine. Rongkäik. Võidutule vastuvõtmine. Gümnaasiumi direktor E. Laanpere pidas kõne. Turuplatsilt liiguti Kirikumäele vabadussõjas langenute ausamba juurde, kuhu linnavanem J. Niklus pärja asetas. Võidutule süütamine.\nRahvarohke võidupüha Valgas.\nVõidupüha tähistamine Valgas. Kirikukellade äratusmäng. Presidendi raadiokõne ühiskuulamine. Jumalateenistus. Võidutule vastuvõtmine. rongkäik. Presidendi läikituse esitas Valga Maleva pealik kol. H. Kulbok. Kõnega esines I. Ilves.\nSuur rahvahulk Pukas võidutulel. Võidupüha tähistamine Pukas algas rahvamaja ruumes kell 19 jumalateenistusega õp. M. ostrovilt. Kella 21 paiku liiguti tõrvikrongkäigus kaitseliidu, naiskodukaitse, mees- ja naistuletõrjujate osavõtul Ebumäele, kus kell 22 süüdati võidutuli ning tulevana J. Lilienthali poolt loeti ette Presidendi läkitus. Päevakohase kõnega esines Aug. kärstna. Sellele järgnes ühislaule ja rahvatantse. Võidutule juures oli rahvast rohkesti, nende arvu võis hinnata poolele tuhandele.\nVõidupüha pidustusi Valgamaal.\nVõidupüha tähistamine Valgamaa keskustes (Sangaste, Hummuli, Koorküla) toimub tänavu eriti pidulikult. aktusel kõnelevad: maavanem V. Velner, Isamaaliidu Valgamaa sekretär O. Kajari, riigivolikogu liige J. Uuemaa.\niseseisvuspäev (Eesti Vabariik) / rahvuspäev (Eesti Vabariik) / rahvuspühad (Eesti Vabariik, toimumise koht) / riiklikud pühad, tähtpäevad (Eesti Vabariik) / riiklikud pühad, tähtpäevad (Eesti Vabariik, kohtadel) / Valgamaa / võidupüha\nVõidupüha pühitsemine Elvas algas rahvuslippude heiskamisega ja äratusmänguga. ...\nvõidupüha tähistamine Elvas. Presidendi kõne ühiskuulamine, pidulik jumalateenistus, rongkäik. Võidutule Verevi järve kaldal võttis vastu Kaitseliidu Elva kompanii pealik K. Kruuse. Muusikalised ettekanded.\nÜlev meeleolu Tõrvas.\nVõidupüha Tõrvas ja Tõrva ümbruskonnas. Tõrvas heisati hommikul lipud orkesti saatel. Kodutütred ja noorkotkad asetasid pärja vabadussõjas langenute mälestussambale Vabaduspargis. Vabaõhujumalateenistus. Võidutule vastuvõtmine ja rongkäik, võidutule süütamine. Linnavanem Jaan Viks pidas kõne.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 253037278


Reformierakond on vastu raiele Kloostrimetsas | Reformierakond\nReformierakond on vastu raiele Kloostrimetsas\n29. Oktoober 2007 11:59\nReformierakonna Pirita piirkonnaorganisatsioon võttis koosolekul vastu otsuse pöörduda Tallinna linnapea Edgar Savisaare poole ettepanekuga, et linn ostaks 4 hektarit Mähe metsa terviseradade väljaehitamiseks.\nEndise Pirita linnaosavanema Ülle Rajasalu sõnul tuleks Kloostrimetsa käsitleda puutumatu tervikuna.\n„Me ei saa lubada otsuseid, mille tagajärjel linn annab loa 4 hektarit metsa maha raiuda, eesmärgiga ehitada kortermaju. Linn võiks hoopis metsa välja osta ning selleks kuluv raha poleks ikkagi võrreldav näiteks Harju tänava haljasala ostuks kulunud summaga,” lausus Rajasalu.\nEndise linnaosavanema sõnul on olemasolevate terviseradade koormus väga suur. "Kõigi tallinlaste huvides tuleks ära kasutada seda metsaosa ja pakkuda inimestele veelgi enam sportimis- ja vabaajavõimalusi, rajades metsasihtidele terviserajad. Oleme seisukohal, et metsa elamuehituseks maha ei raiuta,” ütles Rajasalu.


Naistele Archives - Page 54 of 54 - Kingadkotid.ee\nVali saadavus Toote tarneaeg 10-15 päeva Kohe laos- tarneaeg 1-4 päeva Tarneaeg 5-10 päeva Tarneaeg 5-15 päeva Tarneaeg 15-30 päeva\nKõikidel toodetel 15 päevane vahetus ja tagastusõigus Esileht >> Naistele >> Lehekülg 54\nKuvatakse tooted 3181 - 3217 (3217)\n-30%. Hinnavõit 14.99€\nPidulik beez käekott\n-30%. Hinnavõit 10.79€\nPidulik punane käekott\nPidulik hall käekott\n-30%. Hinnavõit 8.99€\nPidulik valge käekott\nPidulik must käekott\nPidulik hõbe käekott\n-30%. Hinnavõit 7.79€\nPidulik lilla käekott\nPidulik roosa käekott\n-38%. Hinnavõit 30€\nIlus roheline keskelt taljesse reguleeritav naiste kevad-sügis jope\n-40%. Hinnavõit 33€\nIlus hall naiste kevad-sügis jope(SUURED SUURUSED)\n-47%. Hinnavõit 43€\nArmas sams materjalist tibukollane kevad-sügis tagi\nS(36)\tL(40)\tXL(42)\nArmas roosa sams materjalist kevad-sügis tagi\nL(40)\tXL(42)\tXXL(44)\n-35%. Hinnavõit 24€\nStiilne nahksete varrukatega naiste tumesinine kevad-sügis jope\nStiilne nahksete varrukatega taljesse reguleeritav beež kevad-sügis jope\n-43%. Hinnavõit 34€\nIlus tepitud mustriga punane naiste kevad-sügis jope\nIlus naiste tepitud mustriga hall kevad-sügis jope\nIlus naiste tepitud mustriga heleroosa kevad-sügis jope\nS(36)\tL(40)\tXL(42)\tXXL(44)\n-58%. Hinnavõit 40€\nIlus naiste tumesinine kevad-sügis jope\nNaiste roosa kevad-sügis jope\n-43%. Hinnavõit 30€\nIlus heleroosa naiste roosa kevad-sügis jope\nIlus fuksiaroosa naiste kevad-sügis jope\nIlus münditoonis naiste kevad-sügis jope\nIlus heleroosa naiste kevad-sügis jope\nS(36)\tXL(42)\tXXL(44)\nIlus hall naiste kevad-sügis jope


Edelas uus katuse all uus tervisekindlustusselts - Uudised\nEdelas uus katuse all uus tervisekindlustusselts\nHaigekindlustusselts Südwest: Uus umbes kahe miljoni kindlustatud isikuga piirkondlik tervisekindlustusselts - kolme kindlustusseltsi juhatuse liikmed kiidavad ühinemise heaks 1. oktoobril 2011\nUus Edela haigekassa käivitatakse 1. oktoobril 2011. AOK des Saarlandes, AOK Rheinland-Pfalz ja IKK Südwest juhatus otsustasid mõlemad oma koosolekutel ühehäälselt.\nUus Reinimaa-Pfalzi ja Saarimaa liidumaa suurfond kindlustab seejärel umbes 1,4 miljonit liiget (1,9 miljonit on kindlustatud). Gesundheitskasse Südwest, kelle turuosa on üle 40 protsendi, on piirkondlik turuliider ja Saksamaa üks suuremaid tervisekindlustusseltse. Peakorter asub Eisenbergis, Rheinland-Pfalzis ja Saarlandil on oma juhtkond Saarbrückenis.\n„See ühinemine on Saksamaal ainulaadne ja tähistab tervisepoliitika verstaposti Rheinland-Pfalzis ja Saarimaal. See on esimene ristkindlustuse ühinemine, milles osaleb kolm tervisekindlustusseltsi, “ütlesid juhatuse liikmed Walter Bockemühl (AOK Rheinland-Pfalz), Karlheinz Delarber (AOK Saarland) ja Frank Spaniol (IKK Südwest).\n"Ühinemine on kogu piirkonna õnne löök," lisasid tööandjate esindajad osalevate fondide juhatustest Winfried Burger (IKK Südwest), Willi Kuhn (AOK Rheinland-Pfalz) ja Joachim Malter (AOK Saarland). "Oleme kindlad, et tänu oma tugevdatud positsioonile edelaosa elanike turuliidrina suudame palju saavutada." Ehkki teised konkurendid on punases positsioonis ja paljud tervisekindlustusseltsid peavad tegema täiendavaid sissemakseid, saavad Edela Haigekassa liikmed ka edaspidi selliseid rahalisi sissemakseid. Säästetud lisakoormus.\n"Ajal, mil tervisekindlustusandjad arutavad tihedat finantsolukorda kogu riigis, saadame selge signaali: Meie kindlustatud ei maksa ka edaspidi mingit täiendavat sissemakset," rõhutavad vastavate juhatuse liikmete kindlustatud esindajad Gerhard Freiler (IKK Südwest), Dietmar Muscheid. (AOK Rheinland-Pfalz) ja Alfred Staudt (AOK Saarland). "See tähendab, et jätkame oma kindlustusvõtjatele ka tulevikus märgatava hinnasoodustuse pakkumist."\nNii juhatus kui ka direktorite nõukogu esimees välistavad ühinemisega seotud töökohtade kärpimise - vastupidi: uus edelaosa haigekassa, kus töötab kokku umbes 4500 töötajat, kuulub edelaosa kümne suurima tööandja hulka. Üleriigiline Rheinland-Pfalzi ja Saarimaa harukontorite võrk tagab piirkonna kindlustatute ja tööandjate hooldamise kodu lähedal. (pm)\nUus tervisekindlustusettevõte Southwest\nKinnitati AOK-IKK Südwest tervisekindlustuse ühinemine\nÜhendatud IKK: Ei ühinemist, kas nüüd lisatoetus?\nAOK Nord-West: täiuslikud tervisekindlustusettevõtted\nTäiendavad toetused on võimalikud ka 2011. aastal\nPilt: Andreas Morlok / pixelio.de\nVideo: 10 Great Plants for Beginners\nEdelas uus katuse all uus tervisekindlustusselts...


praegune kellaaeg 15.07.2020 09:27\nmine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 190, 191, 192 järgmine\nKes neid reklaame ikka vaatab\nSamas Telia enda ärinimi (Eesti pinnal) on ka huvitavas muutumises olnud: Eesti Telefon > Elion > Telia. Kus juures Elioni puhul tõenäoliselt mõeldi: E-Lion (E-Lõvi). Väga ambitsioonikas.\nTele2 burger on odavam :D äge reklaam huumori mõttes...reaalselt materdada oma konkurenTE...no ei tea, otsustamise koht.\nAga nii ju ongi. Milleks maksta ühele surnud eesli eest, kui sama raha eest saab teiselt valge hobuse?\nP.S. Mäletan veel seda aega kui EMT -i minutihind oli kulla hinnaga ja kui EMT kooris rasvast noosi riigametite liitumiste pealt, kusjuures igal liitumisel olid peal kõikvõimalikud teenused, mida enamus kunagi ei kasutanud. Ja kõige tipuks ei saanud EMT võrgust teistele operaatoritele SMS -e saata.\nTele2 burger on odavam äge reklaam huumori mõttes...reaalselt materdada oma konkurenTE...no ei tea, otsustamise koht.\nArvestades konkurentsi, milles siis küsimus? Osta Valge hobune või surnud eesel, statistikat arvestades, on olukord näha.\nÄrge unistage, et tegemist on reklaamiga. Seda mis burgeri sa peale ostu saad, reklaamis pole.\nHuvitav wt lätti jõudes täna ühtegi sms-i ei saanud teemal tere tulemast bla bla bla andmemaht selline ja hädaabinunber see If kindlustuselt samuti ei tulnud🙄 Mitte, et puudust tunneks aga no\nSa oled radarijaama vastu huvi tundmise tõttu nüüd julgeolekuasutuste jälgimise all. Operaatoritele anti korraldus eetriläbu piirata.\n... Ühendusel pordid kenasti lahti. ...\nMisasja, tava pakett või mingi eriline?\nTõmbasin just TELE2 ühenduse käima kuna diili maht sai täis ja muutus hirmaeglaseks.\nEsimene mulje oli hea, aga siis hakkasin märkama alla-kiiruse kõikumist, isegi katkemist.\nEi teagi kustkohast otsima hakata ... ei tahaks kõrgemate puude otsa pingima ronida\nVaatasin cellmapperist. Lähimal mastil on kõrge mets ees. Kahtlustan, et hüppab erinevate mastide vahel.\nRuuteris ei ole kuskilt näha ka, millisest mastist ühendus.\nKuidas muidu sellises olukorras peaks asjale lähenema?\n- pulk huawei 4G (mitte hilink, 3272)\n- ruuter tp-link (vanem, mikro-usb toitepesaga : H-Ver = MR3020 v1 00000000 : S-Ver = 3.17.2 Build 150921 Rel.62529n )\n- antenn https://www.google.com/search?q=4nb801141\nEi teagi kustkohast otsima hakata ... ei tahaks kõrgemate puude otsa pingima ronida :wink:\nLae alla https://ltehmonitor.github.io/ näitab ära mis on masti ja kanali küljes oled, vajadusel vaheta kanalit.\nPiiramatu ärinett dünaamilise IP-ga 19€ kuus, telia ruuteriga E5186 pordid lahti.\nseda siis eraklient ei saaks?\nIgaüks saab äriühingu asutada. MTÜ Mina ja minu Internet.\nSamas pole seda firmapaketti mõtet reklaamida, kui eraisikule pakutakse koos KM-ga 19 € eest kuus sama asja. https://tele2.ee/internet/internet/internet-koju .\nEraisikupakettidel on ka alati KM juures. Arvad, et sa ei maksa iga oma ostu ja liigutuse eest käibekat? Teed oma värske MTÜ kohe käibemaksukohustuslaseks ja kannad KM sisendisse.\nJutt oli väidetavalt lahtiste portidega paketist. Eraisikuna maksad lahtiste portide ja püsiIP saamiseks igakuiselt 6,39 lisaks.\nKM-i jutt on demagoogia, kas oli keeruline mõista, et firmale pakutakse 19 + Km, eraisikule 19 koos KM-ga. Käibemaksu osa firmale on 3,8 €. Selles eest saad juba peaaegu staatilise IP ja garanteeritult lahtised pordid ja ei pea jantima mingi DDNS-iga. Nii, et ärge tekitage mingeid pseudoteemasid. Kui keegi paari € tõttu soovitab hakata MTÜd- tegema ja sellega jantita, see võib minna hüperaktiivsuse ravile. Äriühingu asutamine pole tõepoolest suur teema, kuid tema püstihoidmine, aruannetega jantimine juba on. ja veel magusam teema on lõpetamine.\nviimati muutis sass24 04.07.2020 01:07, muudetud 2 korda\nPane APN-iks static.tele2.ee . Saad dünaamilise IP koos lahtiste portidega, netmaskiga 255.255.255.252 . Ma ei tea, kas sellest avalikult väga plõksida tasub. Hoian päeva- 2, siis muudan ära. Palun seda teksti mitte tsiteerida\nviimati muutis rex 04.07.2020 01:03, muudetud 1 kord\nviimati muutis sass24 04.07.2020 01:13, muudetud 1 kord\nstatic.tele2.ee pole mingi salajutt, kõik teavad seda ja teavad ka seda, et see ilma vastava paketita ei toimi. Kui ma oma SIM-i resetitud ruuterisse pistan, tekib sinna alati nii internet.tele2.ee(default) kui ka static.tele2.ee APN. Viimasega aga ei ühendu, kuna pole sellist paketti tellitud. Ma jebin üle päeva selle teemaga, kuna klient justkui oleks tellinud, aga Tele2 poolt pole veel aktiveeritud ja ei toimi ja ei saa väljast kaameraid vaadata vms.\nKas siis eraisikule ja ettevõttele müüdava teenuse vahe on eraisikule vaikimisi kinnised pordid?\nÄrineti puhul olid pordid kohe lahti, ilma statilist ip-d tellimata.\nNagu eelnevalt kirjutasin, Tele2 klienditeenindusest öeldi, et kui võtan neilt ruuteri, siis on pordid kinni ja vaja tellida staatiline ip.\nJa nii oligi, kui SIM oli Telia ruuteris, olid pordid lahti aga kui rentisin Tele2-lt väliruuteri siis sellega olid pordid kinni.\nSeega tellisin ka staatilise ip.\nJa veel. Selleks, et Huawei B2368 APN-i muuta, tuleb sisse logida admin/CPE@huawei\nSiis ongi point selles, et mul on endine Telia LTE3311. Selles tuleb APN käsitsi määrata, arvel on selleks 4g.tele2.ee , samas ruuterisse on kirjutatud ülalmainitu. Pakett Piiramatu netivabadus. Seega saab väita, et eraisiku paketis on ka pordid kohe lahti, kui kasutada õiget modemit. . Asi paistab siis selles, et pordid pannakse kinni ruuteri enda tulemüüris. Nii, et otsige põhjust sealt.\nnii, võtsin testiks, selline tunne nagu grpsiga käiks netis. ping kõrge, kiirus jeeli jeeli 10 alla ja 10 üles, ja enneäe imet, kaks ÜLIMALT tähtsat programmi slsk ja torrent raporteerivad et kuule, sul ON LIBANETT järgi! pane ÕIGE nett tagasi. selline jura aastal 2020??? hämming. niipalju siis PIIRAMATUST netivangistusest.\nKUS ja MiLLEGa sa seda proovisid? Telefoniga keldris? Vähemalt nii testin mina, kui hull asi olla saab.\nMustakal pole õhtuse aja kohta väga viga, pingi paraku fiibrilaadselt <1ms kanti ei saa...\nTorrent toimib (kuigi kasutan omaenese vastutustundest pigem öösel), Soulseek'i kasutasin viimati vist 15a tagasi... Töötab ikka veel samal eesmärgil või on mingi uus asi vana nimega?\nMa ka ei tea mis ta häda Torrent toimib ja soulseekiga sai ka tiritud\nrex, ikka vana hea\nKuidas saab Huawei B2368 ruuteri kindlale mastile/sagedusele lukustada?\nHakkaks sealt peale, kas selle detailne kasutusjuhend on võrgus saadaval või mitte? Järgmine küsimus on, kas teenuspakkujad selle FW-d on näppinud või müüvad neid seadmeid tootja seadistustega?\nHinnavaatlus » Andmeside ja kõnelevi » TELE2 M-Internet mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 190, 191, 192 järgmine


Veinimeistrid koduveinikonkursist: hindest tähtsam on asjatundja nõu! - Oma Maitse - Delfi Lood\n8. mai 2020 7 min.\nVeinimeistrid koduveinikonkursist: hindest tähtsam on asjatundja nõu!\n2019. aasta käsitööõlle ja -siidri konkursi parimate tunnustamine Eesti Väikepruulijate Festivalil. Foto: Eesti Väikepruulijate Liit\nKoduveinikonkursi lähenedes tasub omatehtud veini- ja siidrivaru üle vaadata, võib-olla on valminud nii hea jook, mida tasub võistlusele saata. Oma teekonnast veinitegemiseni räägivad mulluse konkursi võitjad Airi Elb, Urmas Rahuvarm ja Aave Priimets.\nVeini võib teha kõigest\n2019. aastal konkursi võitnud Airi Elb avastas enda jaoks hobipruulimise seitse aastat tagasi. „Oli selline sügis, kus sai tohutul hulgal õunamahla tehtud. Siis tuli mõte proovida kätt ka siidriga,” meenutab Airi. Internetis surfates leidis ta info Eesti Koduveini Klubi ja iga-aastase konkursi kohta ning just sinna hakkaja naine oma esimesed siidrid saatiski. Ja kui saabus uus sügis, oli Airil juba ka mõned veinid käima pandud. Järgnesid õpipoisi-aastad, mil sai lugeda, katsetada ja õppida. „Alguses ajasin retseptidest näpuga järge, materjali sain nii internetist kui ka raamatukogust kirjandust laenutades. Ja väga suur tugi ning inspiratsiooniallikas on meie koduveiniklubi. Ma soovitan väga klubiga liituda, seal saab oma veine tihedamini teistega võrrelda kui kord aastas.” Kui paljud koduveinitegijad käivad konkursil igal kevadel, siis Airil jäi pikem vahe sisse. „Pärast esimest korda ei osalenudki enne kui eelmisel aastal,” tunnistab ta. Igal juhul oli tegemist väärika comeback´iga, sest Airi Elbi mustasõstra-õunavein tunnistati kogu võistluse parimaks.\nVõidu eest oli ette nähtud väärikas auhind - veinitundja baaskursus Eesti Sommeljeede Erakoolilt. Võitja tunnistab, et ehkki õpingud on veel pooleli, on tekkinud juba mõnigi uus idee, mida järgmiste veinide juures teoks teha. Kogemuste lisandumisel on Airi altim katsetama. „Veini võib teha kõigest. Tõsi – arbuusi on veinimeistrid välja praakinud, sest sel puudub maitse. Minu enda erilisem katsetus on rukki- õuna vein ja tagetese ehk peiulillevein, ühele veinile olen lisanud ka mahooniat.\nVeinitegu kui kohalike loodusandide väärindamine\nUrmas Rahuvarm jõudis kodus veinitegemiseni juhuslikult. Aastate lisandudes hakkas elujõudu vähenema ja mees seadis sammud apteeki, kust soetas tooniku DoppelHerz. Rüübe oli nii tõhus, et Urmas hakkas koostisaineid uurima ning jõudis tõdemuseni – välismaine apteegikraam osutus tegelikult oma olemuselt ürdiveiniks. „Siis hakkasin mõtlema, kas sama hea toime võiks olla ka veinil, kui seda valmistada kodumaistest kvaliteetsetest viljadest,” meenutab mees oma pruulijatee algust. Esimesed katsetused tegi ta 2014. aastal õuntega. Aasta hiljem tegi juba kirsiveini, mille poja õhutusel ka konkursile esitas. „Hinded jäid tookord keskmiste kanti, aga palju olulisem oli lugeda asjatundjate kommentaare ning nendest õppida,” meenutab mees. Edaspidistel aastatel jõudsid Urmas Rahuvarmi joogid juba finaali ja žürii pidas tema kirsiveini 2017. aastal teise, 2018. aastal kolmanda ja 2019. aastal taas teise koha vääriliseks.\nMis ei tähendaks, nagu poleks Urmasel vahel mõni vein ka untsu läinud. Üks lugu on tal rääkida kohe sellestsamast oma kõige esimesest veiniteost. „Mingi suveõunapuu andis head saaki. Tegin mahla ja panin käärima. Suhkrut ei lisanudki, minu arvates olid õunad magusad niigi. Ka vein polnud paha, kerge lahe joogike. Ühe kolmeliitrise purgi jätsin hoiule, et ehk läheb veelgi paremaks. Ei läinud — kevadel maitstes osutus kõlbmatuks ja tuli ära kallata,” jagab mees oma möödapanekut. Ta teab tagantjärele küll, mis valesti läks – suhkrulisandita kääritamisel ei tekkinud piisavalt alkoholi, et vein jääks stabiilne.\nTeise õppetunni sai hobipruul Urmas kui võttis puhta kullana soovitust teha veini nii vähese veega kui võimalik, et oleks eriti marjane. Selgus, et mustsõstardega see päris nii ei ole. „Tulemus sai võimatult vänge, veega pooleks kõlbas juua. Saatsin ta siiski konkursile, et näis, mis asjatundjad ütlevad. Sai omas klassis viimase koha. Igati teenitult,” naerab ta, kuid lisab, et sellest laarist järelejäänud vein osutus kuuma veega lahjendatult suurepäraseks vitamiinipommiks, mis sobis sisse võtta haiguse ligi hiilides või tõvest taastudes. Urmas on seda meelt, et veinitegemise motiiv ei ole valmistada omal käel jooki, mis kuritarvitamisel joovastab. „Teen veini, et sel viisil väärindada kohalikke loodusande, omada aasta ringi vitamiinirikast toiduainet ja rõõmustada neid, kelle hea seltskonna teeb maitsev jook veelgi paremaks.”\nUrmas Rahuvarm julgustab koduveinitegijaid omapruulitud rüüpeid konkursile esitama. „Öeldakse, et eksam on üks õppetöö vorme. Spetsialistidest koosneva žürii pimetest on tõsine eksam veinile ja selle valmistajale. Nende antud hinnanguid tasub tähelepanelikult lugeda ja järgmiste veinide tegemisel arvesse võtta. Minu meelest on see peamine põhjus konkursil osalemiseks,” toonitab ta.\nKonkursil osalemine aitab arendada veinitegemise oskusi\nTallinlanna Aave Priimets puutus veinitegemisega kokku juba lapsena, siis oli perekonna veinimeistriks vanaisa. Ise sai naine käe valgeks 6 aastat tagasi. „Esialgu tegin likööri, kuna see tundus lihtsam. Siis hakkas mu õde veini valmistama ja ma olin kõrval abiks. Järgmisel aastal tegin juba ise.”\nEt maakodu aias kasvab väga palju marju ja õunu, siis on veiniajamiseks hea põhjus. Heaks motivaatoriks on Aavele ka Koduveiniklubi, kus saab teiste hobipruulide veine maitsta ja omadega võrrelda ning lisaks häid ideid ja nõuandeid. Millised on põnevaimad maitseelamused? Järgnev loetelu annab tunnistust, et veini võib ajada pea kõigest, mis emake Maa kasvatab. Nii on Aave Priimets proovinud nurmenuku, roosi, sireli ja pojengiveini ning mekkinud kuusevõrsest, nõgesest, piparmündist pruulitud rüübet. Ta teab, kuidas maitseb vein, milles on kõrvits, peet või tomatid. „Ise olen proovinud teha õitest angervaksast, leedriõitest ja pojengist. Tulemus on huvitav maitsta, aga palju juua eriti ei soovi,” tunnistab naine. Sama lugu on köögiviljaveinidega, kuid rukkivein tuli päris põnev ja teraviljast veinitegemisega kavatseb ta ka jätkata. Mulluse edu tõi talle aga kodune mustasõstra-arooniavein.\nNagu eelkõnelejad, on ka Aave seda meelt, et kui juba koduvein keldris on, tasub sealt näidis saata konkursile. „Võite saada žüriilt tulevikuks mõne hea nõuande,” kinnitab ta. „Soovitaksin tulla ka koduveinifestivalile maitsma konkursi finaali jõudnud veine ning üldse võimalusel proovida erinevaid käsitööveine, olgu siis üritustel või Eesti Veiniteel. Maitske veine ja ajage juttu veinimeistritega. See aitab kindlasti arendada oma veinitegemise oskusi.”\nEesti Väikepruulijate Liidu ja Veinivilla koduveini- ja siidrikonkurss toimub kümnendat korda. Igat konkursile esitatavat veini või siidrit peab olema kaks pudelit, mis peaksid olema pakitud pappkasti. Ühes kastis võib olla mitu erinevat konkursil osalevat sama valmistaja veini või siidrit. Konkursil osaleva pudeli minimaalne suurus on 0,5 liitrit. Soovitatakse kasutada traditsioonilist veini- või šampusepudelit mahuga 0,75 liitrit.\nIga erineva veini või siidri kohta peab kastis leiduma eraldi ümbrik, mis sisaldab täpsemat informatsiooni joogi ja selle valmistaja kohta. Ümbrikul peab olema sama nimi, mis pudelil. Veinid peavad kohale jõudma hiljemalt 31. mail. Võitjad kuulutatakse välja juulikuus.\nVaata fotosid 2019. aastal finaali pääsenud töödest SIIN


Mida tuleks pöörata tähelepanu ostes elektrilised Bike? -Uudised - Wuxi Yinghao Technology Co., Ltd\nMida tuleks pöörata tähelepanu ostes elektrilised Bike? Jul 18, 2017\nMida tuleks pöörata tähelepanu ostes elektrilised Bike?\nElektrilised Bike on muutunud asendamatuks vahendiks inimeste elu, peamiselt elektrilised Bike, elektrilised mootorrattad, elektriline kolme- ja nii edasi. Electric Bike roheline keskkonnakaitse mitte ainult ja paindlik, inimeste elu ja travel pakub palju mugav, kuid palju sõpru kui Vali ja osta elektrilised Bike juhmus, täpselt mida selline elektrilised Bike, elektrilised bike, mida hea või halb? Kuidas e-jalgrattad et vargus? Täna on kõik elektrilised Bike neid probleeme lahendada.\n1. Vaata peamine konfiguratsiooni elektrilised Bike\nElektrilised Bike kvaliteedi parandamise võti on: mootor, kontroller, laadija, aku. Neljas suures osas ja millega kohandatakse nelja suure hädavajalikud elektrilised Bike jõudluse parandamiseks. Kuna aku, mootor, laadija ja vastutav töötleja on konkreetsete parameetrite parim, kõige sobivam iga parameetri tollitransiidi tähelepanu valides nelja suured tükid. Kõige sobivam saavad üksnes neli tükki minna täis mängu. Parandada selle toimimist sõiduki aku kasutusea pikendamine.\nA. mootor: lisaks kerge elektriline kolmerattaline peamine valik on väike energia dc-seeria mootor. On tugev ülekoormus, toode on küps.\nB töötleja: konfigureerida kontrollida kiirust, mootori kiiruse reguleerimine käsitsi vastutav töötleja. St, kiirust saab reguleerida vabalt valmisolekut juht. Vastutav töötleja on ka palju täiendava funktsioone: piiratud voolu kaitse, alapinge kaitse, pehme start funktsioon, anti sõidab funktsiooni, süü enesediagnostika funktsioon jne. Need funktsioonid ei ole saadaval kõikides turu käigukasti ja tarbijad peaksid pöörama erilist tähelepanu valides.\nC. laadija: põhiülesanne on aku, teisendada vahelduvvoolu otse voolu ja selle voolu ja pinge suhtes, lattu. Eeldusel, et ei mõjuta aku tööiga on peamiselt tootja maksustamise optimaalse efekti saavutamiseks.\nD. aku: võimsus kogum uue 36 v / 12 ah aku rea jätkamine on üldiselt umbes 50 km läbisõit, tavaliselt päeval sõita pikim vahemaa on umbes 35 km (road tingimustes mõjutada tegeliku rea jätkamine läbisõit) sobi, sõita pikim kaugus m enam kui 50 km iga päev, ja kaks korda päevas intervalli sissenõudmise võimalus.\nVaata üksikasju elektrilised Bike\nA. Kõigepealt valige välimus sõiduki peamiselt, et näha, kas kaubamärgi ja aplikatsioon on heas seisukorras, paint osad, galvaanilise osad plastosad, alumiinium sulamist osade pinna kvaliteet on täidetud.\nB. kontrollida sõiduki assamblee kvaliteedi kvaliteeti, tuleb: a. igasuguseid kruvid on olemas ja ei ole lahti. B. juhtrauda, rattad, keti, vänta, pedaali peaks olema paindlik ja ringi tuleks ringi ja ringi. C. juhtrauda, sadulad, plaadid, riidepuud, sulgudes tuleks varustada positiivne või vasakule-paremale sümmeetria ja on ei ilmne läbipaine.\nC. elektriline ukse võti ja aku lukk peaks proovima. Elektriline ukselukk, aku lukk ja tööriistakasti lukk peaks olema kõige mugavam üks.\nD. elektriliste ust avada, omakorda kiiruse muutuse käepide, kontrollida, pidevtoimelise kiiruse muutus ja piduri (piduri) voolukatkestus ning piduri toime, kontrollige, kas mootor töötab sujuvalt ja heli on normaalne.\nE. Ratsutamine, mida kogevad täitmiseks sõiduk isiklikult, otsustada, kas osta või mitte. Probleem lahendatakse kohapeal, kui te ei saa seda lahendada, saab küsida uue auto.\nF. lõpuks arve, laadija, sertifikaat, kasutusjuhend, kolme pakendi ja jne, ning nõuetekohase säilimise.\nPaari: Electric Mountain Bike tootmisharu toote suunad ja juhiseid\nJärgmise: Elektriliselt kokkuklapitavad jalgratta kasutamine on märgitud ja hooldatav


Kõne Iffile 22\n– 11/12/2009Rubriik: Arvamus\nTäna räägime oma juurtest ja keelemurrete säilitamise vajadusest.\nSaarlasena tunnen seda, et mingi seletamatu tunne on inimestel paikkonniti olemas. Mida aeg tagasi, seda rohkem see tunnetatav oli. Tänapäeval on noorematel inimestel ühest paigast teise liikumine nii kiireks läinud, et ma ei tea, kas neil see oma päritolu tunnetus enam alles on.\nMillegipärast on nii jäänud, et saarlased hoiavad kuidagi rohkem kokku. Olen ise kogenud seda toredat tunnet, kui su juurde tuleb mõni võhivõõras inimene ja ütleb: “Tervist, saarlane, mina olen ka saarlane.” Nii see jutt alguse saabki ja kui on aega, siis räägime edasi, kust kandist pärit, mida teeb, keda tunneb. Kui ta on Kuressaarest, siis tuleb kohe juttu, kus tänavas sündinud, kasvanud või elatakse, ja ikka niimoodi edasi. Selline vestlus tekitab kohe mingi sooja tunde, sa pole nagu ilmapeal üksinda.\nMina ei tunne ühtki saarlast, ükskõik kus maailma nurgas ta elaks ja töötaks, kes oma päritolu häbeneks. Pigem tuuakse seda igal võimalusel esile. Minul tekitas seesama tung – olla saarlane – 17 aastat tagasi soovi tulla tagasi ja endale siia kodu soetada. Kuigi saarlased ja muhulased on erinevad, siis tulin Muhusse selle tõttu, et emapoolsete juurte kaudu olen ma ka muhulane, ja ei tundnud ennast sissetungijana.\nMa naudin seda saarlase-muhulase elu. Ega päris mandrimehed nii taiplikud ka ei ole, et nad saarlasel-muhulasel vahet teevad, küll aga hiidlastel ja saarlastel.\nTean paljusid oma kaasaegseid, kes on oma noorpõlves siit mujale läinud ja hiljem tagasi tulnud. Olen nende inimestega kohtunud koolikokkutulekutel, paljudega suhtlen lapsepõlvest saadik.\nTallinnas on olemas ka selline tore saarlaste ühendus, aga kahjuks pole ma nende üritustel saanud suurt rohkem käia kui paar korda laulmas. Mul on paraku selline amet, et sel ajal, kui neil üritused on, pean mina töötama. Sellest on mul kahju, aga nii see on.\nMulle meeldib see, et ka teised rahvakillud on väga hakanud oma juuri austama, olgu need mulgid või setud näiteks. Ajad on väga palju muutunud, setud ja kihnlased on suutnud end UNESCO pärimuskultuuri nimekirja saada ja kaitsealuste staatuse omandada. Eks see näitabki, kui vingelt suudetakse oma kultuuri arendada ja välja pakkuda.\nMulle meeldib, et raadios on kihnukeelsed uudised, et Võrus õpetatakse võro kiilt, ja ma ei taha siin küll kellelegi etteheiteid teha, aga ka saare keel on selline, et ei tahaks seda hääbumas näha. Meie keel laulab ja kui see hävineb, on sellest tõsine kahju. Saare keelt peaks tõesti rohkem reklaamima, ega see “vötame mönuga” üksi aita.\nMuhulased on siin saarlastest natuke ette jõudnud, Muhu murdelugude raamatuke on välja antud ja see on ka minul olemas. Ma leidsingi sealt mõned sõnad, millest ma aru ei saa ja pean neid laskma oma naabriproual tõlkida. Minu eesmärk ongi muhu keelt õppida ja hakata oma naabrinaisega selles keeles suhtlema. Mulle väga meeldivad ka need muhukeelsed lood, mis Oma Saares ilmuvad, loen need alati kõik läbi.


Vooremaa Siimusti noortekeskus laienes\nSiimusti noortekeskus laienes\nNoortekeskuse esimene järk avati Siimusti kunagise kauplussöökla ruumides mäletatavasti kaks aastat tagasi. Siis sai korda endine sööklaosa, kaupluse pool ja maja fassaad jäid paremaid aegu ootama. Paremad ajad tulid möödunud aastal, kui vallavalitsuse noorsootöö spetsialisti Karin Tõntsu kirjutatud projekt “Siimusti Avatud Noortekeskuse infrastruktuuri kaasajastamine ja sisulise töö arendamine” sai 779 093 krooni ulatuses toetust Eesti riikliku arengukava meetme 4.3 kaudu Euroopa Liidu struktuurifondidest ning 194 773 krooni ulatuses haridus- ja teadusministeeriumilt. Vallavalitsus lisas sellele 175 309 krooni.\nEhitustööd tegi nii esimesel kui ka teisel etapil Siimusti oma firma, AS Cobra Grupp. Sisekujunduses kasutatud rõõmsad värvid valisid noored ise. Fassaadi fassett-tüüpi plekk-kate olla aga samasugune nagu Tartu kuulsal “Plaskul”.\nÜhest küljest on aleviku südames asuv hoone nüüd peaaegu tervenisti korda saanud (keldrikorrusel ehitustööd küll veel käivad!), teisest küljest said Siimusti noored ja kogu külarahvas nüüd hoopis paremad võimalused koos käia ja ennast arendada.\n“Siiani oli noortekeskuse käsutuses vaid üks suur ruum ning palju sõltus sellest, kes sel või tol päeval esimesena kohale jõudsid,” ütles Karin Tõnts. “Kui väiksemad ruumi ära olid “vallutanud”, kippusid vanemad teismelised ära minema, kuna “tited karjuvat”. Kui aga vanemad enne kohale jõudsid, ei tundnud väiksemad end alati koduselt. Nüüd jätkub siin ruumi ja eraldumisvõimalusi kõigile.”\nArvutite jaoks on keskuses nüüd suisa eraldi tuba: arvutite ja interneti kasutamise võimalus on üks, mille pärast noortekeskusse tullakse. Ent seal tegutsevad ka huviringid, toimuvad noorte endi korraldatud üritused ning saab niisama sõpradega aega veeta.\nSeoses noortekeskuse laienemisega võttis Jõgeva vald Monika Maasingu kõrvale Siimustisse tööle veel teisegi noortejuhi ? Aneth Jõeääre. Tõsi, kumbki on tööl poole koormusega. Paberite järgi on noortekeskus avatud 35 tundi nädalas, ent tegelikult lisanduvad sinna veel ringide töö ja ürituste toimumise ajad. Ja üritusi korraldavad keskuses peale noorte ka Siimusti kultuuri- ja külaselts ning mõnikord kohalik algkoolgi.\n“Juhendajaga ringidest tegutseb meil praegu ainult Silja Piiri juhendatav beebikool,” ütles Monika Maasing. “Teiste ringide jaoks meil praegu projektiraha laekunud pole, avatud ringid on aga just projektipõhised. Varem on meil aga tegutsenud näiteks kokandus-, foto- ja kitarriring ning peatselt tuleb juhendatavaid ringe jälle. Tantsu- ja lauluhuvilised juhendavad aga ennast jõudumööda ise. Noored on meil äärmiselt aktiivsed ning vahvaid ideid neil juba jätkub. Neilt saadav positiivne energia nakatab mindki.”\n“Vallavalitsus maksabki kinni ainult noortejuhtide töötasu ja noortekeskuse majanduskulud, muu raha peavad noored ise projektidega hankima,” lisas Karin Tõnts. “Ja nad saavad sellega hästi hakkama. Meelelahutusürituste kõrval korraldatakse siin ka asjalikke koolitusi: kõik vajalik selleks ? videokahur kaasa arvatud ? on keskuses olemas.”\nKogu aeg kohal\n“Suurema osa oma vabast ajast veedamegi me noortekeskuses,” ütlesid noored siimustilased Kristjan Taldrik, Ivo Kase ja Siim Raudsepp. “Kasutame arvuteid, mängime piljardit, vaatame telekat, kuulame muusikat jne.”\nIvo Kase käib keskuses veel koos sõpradega kitarri harjutamas, Kristjan Taldrik õpib aga vanema ja harituma kaaslase Tauno Lehtmetsa käe all helipulti tundma ning annab saadud teadmisi omakorda edasi noorematele.\n“Keskus on praegugi mõnus koht, aga muutub veelgi mõnusamaks, kui keldriruumid ka korda saavad ning sinna poksikott üles pannakse ja bändiruum sisustatakse,” ütles Kristjan Taldrik. “Poksikott on juba olemas ning kitarride-trummide jaoks raha taotletud.”\nKeldriruumid tehakse korda valla oma raha eest ja sinna koonduvad kõik sportlikud tegevused.\nSiimusti noortekeskuse “ristiisaks” võib pidada praegust maavanemat Aivar Kokka: just tema lubas neli aastat tagasi Jõgeva vallavolikogusse kandideerides, et Siimusti kunagisest kauplussööklast saab noortekeskus. Ja aitas volikogu esimeheks saades ehituse käima lükata.\n“Ligikaudu kaks miljonit krooni on sellesse majja juba tänaseks investeeritud ja see raja pole maha visatud: selline maja peaks tegelikult igas alevikus ja suuremas külas olema,” ütles Aivar Kokk. “Mul on hea meel, et meie maakonnas on selline vald, kus osatakse ühest küljest raha lugeda ja teisest küljest noortesse investeerida: ilma noorteta pole ju ühelgi paigal tulevikku.”\nJõgeva vald võib nelja kaasaegse noortekeskusega tõepoolest paljudele Eesti omavalitsustele eeskujuks olla.


Alates 1juulist 2012 saate\nalates 1. juulist 2012 on võimalik osta kõiki Icestar'i tooteid ka interneti vahendusel saates meile lihtsalt e-maili soovitud toodetega, misjärel genereeritakse teile tellimuskinnitus. Selle alusel saate tasuda kauba eest ja juba järgmisel päeval võite kauba kätte saada teie poolt määratud SMART posti terminalist. täpsemalt saate lugeda SIIT Alates 1. juulist 2012 saate sooritada ostud interneti vahendusel\nAvaleht > Uudised > Alates 1.juulist 2012 saate sooritada ostud i\nalates 1.juulist 2012 on võimalik osta kõiki Icestar'i tooteid ka interneti vahendusel saates meile lihtsalt e-maili soovitud toodetega, misjärel genereeritakse teile tellimuskinnitus. Selle alusel saate tasuda kauba eest ja juba järgmisel päeval võite kauba kätte saada teie poolt määratud SMART posti terminalist.\ntäpsemalt saate lugeda SIIT alates 1.juulist 2012 on võimalik osta kõiki Icestar'i tooteid ka interneti vahendusel saates meile lihtsalt e-maili soovitud toodetega, misjärel genereeritakse teile tellimuskinnitus. Selle alusel saate tasuda kauba eest ja juba järgmisel päeval võite kauba kätte saada teie poolt määratud SMART posti terminalist.\nAlates 1. juulist 2012 saate sooritada ostud interneti vahendusel


MART VELSKER - Looming 1998, nr 3\nFriday 30 May 2003 - 0:30:36\nHasso Krull, Toomas Kalve: “Kaalud”. “Vagabund”, Tallinn, 1997. 72 lk.\nOlen vaadanud Toomas Kalve pilte juba hulk aastaid huviga, mis on olnud suhteliselt vaba kultuuripuuri pistetu võrevahelise piilumise kohustusest ning natuke vähem vaba pildistatud paikade ja asjade äratundmisest. Sellestki on tähtsamaks saanud üldisiklik tundmine, et need fotod on head vaadata. Juhuslikumalt olen jälginud, mida Kalvest kirjutatakse. Olen aru saanud, et vajalik on igas arvustuses mainida tema vanaaegset tehnilist menetlust (see on nüüd tehtud), olen ühtteist veelgi taibanud, kuid siiski rohkem vaatamiskogemuse põhjal on kujunenud see, kuidas ma Kalve töödest endale räägin ja mida sõnastatavat ma seal üleüldse märkan.\nKalve pildid on sageli natüürmordid, näiliselt surnud asjade uued elamisvõimalused. Klassikalise vaikelu sätitud olekut on neis ka, kuid enamasti – ka selgelt lavastatud fotodel – jääb tunne, et raamistatud on juhtumisi ja loomulikult kokkusattunut, lõike asjade asja-ees-teist-taga koosolust, millele kadreerimine ja valgus annavad uue tähenduse. Keskne tähendus võiks tulla juhuslikkuse saatuslikkuse tundest, objektid on juhtunud olema pildil, aga kui pilt on valmis, siis seda muuta ei saa. Asjad on saanud oma tõelise koha, nad on selle koha kaudu muutunud väga nähtavaks ja iga kompositsiooni teisendamine oleks kohe kõige selle varjuviimine. Suur osa juhuse kinnipüüdmise juures on valgusel. Kalve valgustab fotot korraga üle ja täpselt. Sagedasti on näha suund, kust valgus tuleb, selles suunas (kuskil taga, paremal üleval või ka mujal) matab valgus objektid endasse, sööb ära nende piirjooned, moodustab suuri auke ja tulvamisi, et seejärel hajuda pehmelt üle kogu pildipinna ja tuua teravalt välja detailid. On ka pilte, kus kõik päris nii pole, kuid midagi jääb. Nii võib foto olla selgete detailideta ja põhjalikult ülevalgustatud, eelkõige siis kui valguse ja peegelduste kinnipüüdmine. Aegajalt võib fotole sattuda elus inimene, kuid tavaliselt muutub ta vaikelude sees kõigepealt asjaks ja saab siis endale uue asja-elu.\n“Kaalude” raamatus on Hasso Krull leidnud oma viisi, kuidas Kalve töödest ja töödega rääkida. Teistsuguse, kuid kui vaadata luuletustes korduvaid motiive (valgus, paigas olemine või kinni olemine jms), siis võib iseennast kahtlustamagi hakata tekstilises rikutuses, mis haakub kõigepealt ikkagi sõnadesse ja alles nende kaudu vaatamisse. Aga võib ka olla nii, et Kalve piltidel mõned asjad on niivõrd paigas, et nad dikteerivad ise oma sõnastamisi. Ja siis osutub ka sõnadest kõnelemine üha kõneks fotodest. Krull on jõudnud juba korduvalt kinnitada, et selles raamatus on pilt tähtsam kui sõna ja ta oli enne sõna. Luuletused on kirjutatud pilte vaadates. Lugedes ei teki mingit kahtlust, et just nii nad kirjutati, luuletused nõjatuvad fotodele, tekstid on pildiga võrreldes sekundaarsed. Sekundaarsust on harjutud võtma ka hinnanguliselt ja antud juhul Krulli enesetõlgendus sellele vastu ei hakka. Ometi ei saa öelda, et luuletused oleksid kuidagi halvemad, ei, ainult “Kaaludes” tasub alustada piltidest. Nii on mõeldud, pildid on vasakpoolsetel lehekülgedel ja meie silm alustab ikka sealt.\nKui jälgida parempoolseid lehekülgi, siis need ütlevad midagi ka eraldi Krulli kohta. Tema luule tõlgenduslikkus sai eriti ilmseks alates kogust “Luuletused 1987 - 1991”, mil Krull loobus ajalooliselt kindlate ja üheste stiilikogumite kaardistamisest ning asus kriitiliselt erinevaid keeli rinnakuti asetama. Kriitiline on ta viimaste aegade looming olnud ka ses mõttes, et ühtki uut tekkivat stiili pole lastud kaubamärgiks muutuda, iga väljaanne on esitanud metaluulet teisel ja eesti kirjanduses ka kuidagi erilisel viisil. “Luuletused” ja “Kaalud” tunduvad esimese pilguga olevat teineteisest kaunis kaugel, kuid see on nii ainult mõnede joonte poolest ja paljus ka seetõttu, et rohkem on kriitika jälginud Krulli erinevust ja vähem endaksolemist. Näiteks ei mäleta ma, et oleks uuritud Krulli tekstides pidevalt kohalolevaid meelelisi aistinguid või vee ja (vee)pinnaga-põhjaga seotud metafoorikat.\nPole kindel, kas seda siinnegi arvustus teeb. Kindlam on see, et ”Luuletuste” ja “Kaalude” vahel toimub liikumine suurema sidususe suunas, kuid selles oleks siiski vale näha tagasipöördumist kuhugi sinnakanti, kus viibis kogu “Pihlakate meri”. Sidususe suurenemine pole tingimata avaldunud traditsioonilisema poeetikana – või kui seda, siis muuhulgas. Vahetult tajutavamaks on muutunud koondumispunkt, see teine keel, mille ümber luule tõlgenduslikkus end kerib. “Swinburne’is” on selleks biograafia, tõsi küll, siinmail vähetuntud biograafia; hüpertekstuaalses luuletuses “Trepp” võrgureisi liikumis- ja kohaloogikaloogika, mis oma kohti ka märksõnadena ilmutab (trepid, vesi, veealune loss). Nüüd on “Kaaludes” pildid, väga nähtaval, väga paigal.\nVäliselt rahulik-loomulik keelekasutus, mis end piltidega seob, on siiski ka eriline. Krulli senist kultuurilist rolli pole kiputud “loomulikkuse” kaudu lahti rääkima, isegi jutumärkides mitte. Võimaliku rollimuutusega võib veel harjuda, pealegi kui aimata, et see siiski päris põhimõtteline pole. Poeetikas seisavad “Kaalud” aga kindlasti eraldi oma ülitugeva deiktilisusega, mis peaks ju olema näiteks kirjandussõbra Arne Merilai maiuspala. Niisiis, kõikides luuletustes toimib viitamine pildile : “see”, “ta”, “nad”, “siin”, “selline”, “näe” – sageli alustavad sellised (!) sõnad ka luuletust, sundides pilgu kohe sebima paremalt vasakule ja tagasi. Need on sõnad, mis osutavad fotole, tihti muid nimesid andmatagi, ja need sõnad seovad üheks ka tekstikudet omaette. Siin tekib arvatavasti kohe küsimus, kuivõrd sekundaarsed on siis ikkagi luuletused ja mis nendega juhtuks, kui pilt ära võtta? Tulemus sõltuks konkreetsest tekstist, põhimõtteliselt oleksid nad kujuteldavad ka väljaspool seda raamatut. Aga teistes tähendustes, pildita jääks alles viitamine tühjale kohale teksti kõrval, mis on kindlasti midagi muud kui pilt omal kohal. Krulli varasema luule juures on mõnikord leitud intellektuaalset krüptilisust. Mulle tundub, et need juhtumid võivad olla just sellist laadi – lugeja näeb viidet, aga osutava sõrme suunast hoovab pimedust, mälu ei suuda kulmualuseid valgustada, ei suuda viidatavat tühikusse asetada. Valeasetusi samas kardetakse, kuigi Krull neid mõnikord ehk ootabki.\nTekst on piltide suhtes deiktiliselt sekundaarne. Ja ka diskreetne. Metatekstil on tavaliselt kombeks rinnaga oma objektile peale suruda, astuda nautija ja nauditava vahele. “Kaaludes” ei astuta vahele, vaid pildi kõrvale või sisse. Ei saa öelda, et Krull “Luuletustes” või “Swinburne’is” nii viisakas oleks, siin igatahes rohkem. Tekst annab enda ära pildile ja Krulli Kalvele. Selles aktis tundub mulle olevat samasugust juhuse saatuslikkust, mida näen Kalve piltideltki. Krulli luuletused on kõigepealt laiendused neis asjus, mis juhtuvad pildipinna all või sellest eemal, alles seejärel on nad tõlgendused sellest, mida see peab / tähendama. Krull astub vapralt hermeneutilisse ringi sisse ja tajub siis seal aegajalt nähtava mõnuga subjekti ja objekti segimineku tunnet. Ta ei kaota kriitilist distantsi täielikult, kuid arvestab kogu aeg võimalusega, et tema mõtted võivad osutuda hoopis Kalve asjade mõteteks, et tema vaade asjadele võib olla asjade vaade temale. Ja kelle asi see siis lõpuks on: tegelikult pole see minu / asi /…/ mina olen / nende asi / ja nemad ei tea, / mis asi see on. Nii et tõlgendav distants ja enese äraandmine ühekorraga. Viimane näib olevat siin üsna isiklik, Kalvel nagunii, aga Krullilgi. Isikliku tooni tõttu tundus ootamatult oluline olevat Krulli intervjuu Margus Kasterpalule (Postimees 28. XI 1997), kus ta räägib lahti raamatu sündimise tagamaid ja kõneleb ka “asjade tegelikust olemisest” ja “tõest” Kalve piltidel, seda küllalt absoluutsete fraasidega. Harjumatult, kuivõrd Krulli tegelemine keeleliste konventsioonidega on sidunud teda relatiivse, konventsioone vahetava ja pidevalt revolutsioneeruva tõega. Aga ju on asjad ka teisiti ja küllap on praegune aeg ka parem kõnelemiseks veidi teistmoodi kui varem.\nMingi distantsi säilimisega ringi sisenemisel tuleb arvestada, samuti võimalust, et lisaks peamisele, pildilisele keskmele, on raamatus lisaharusid ja mitte üksnes tõde, vaid ka “tõe töötlus”. Tegijaiks valgus, Kalve, Krull, iga lugeja. Kahetine on juba tekst, pilt on erineval viisil läbi kõneldud kahel korral – esmalt fotosse siseneva luuletusena ja siis pinda kirjeldava lõiguna sisukorras. Pilt on tõeline korraga mitmel moel ja ta on mõnuga vaadatav erinevates ümbrustes. “Kaaludes” pole Krull programmiliselt uute kontekstide otsija, deiktiline seotus jätab isegi tunde, et väiksemaidki alltekste, kõrvalepõikeid pildi poolt dikteeritud kontekstist siin pole. Tegelikult on, kuid need taustad on antud ikka sellesama diskreetsusega, nad ei otsusta midagi otsustavalt ja lubavad endast üle lugeda. Lihtsam on nendesse siseneda konkreetsete viidete kaudu. Kaplinski nime on seitsmekümnendal leheküljel juba märgatud ja miks ka ei võinud Krull end mõne luuletuse puhul natuke lõbustada tundega, et ta on justkui Kaplinski -2. Aga ainult mõnes luuletuses.\nProgrammiliselt mõjuvad veel paar parafraasi. Nebenmensch’i saab vabalugemise korral pidada kõrvalolu märgiks ligilähedaselt seesugusel viisil nagu ma juba kirjeldasin – lisaks sellele, mida ta pildil nagunii on ja mida ta Nietzsche tööde taustal nagunii tähendama hakkab. Teine silmahakkav tekstikoht sihib Krulli enda võrguluuletusse “Trepp”: kõik vanad asjad on uued / ja uued on vanad. Kas pole siin ka Krulli revolutsioneeruva kultuurimudeli paindlik kuulutus, mis taotleb pidevalt uuekssaamist, aga tunneb ära otsitava ka selles vanas, mis on äratundmist väärt? Muide, sobitades siiski midagi Krulli enda loomingust “Kaaludele” paralleeltekstiks, osutub ilmselt kõige lähedasemaks just “Trepp”, kokkukõlasid kahe sarja vahel on teisigi ja võrreldav on ka enda “sisse” kirjutamise ja lugemise viis, kasvõi kompositsioonilise ringlemisena, mida “Kaaludes” seob vormiliselt raamatu üheaegne algamine ja lõppemine kaanel.\nKalve ja Krulli töö on koostöö rohkemal määral kui luulelised pildiraamatud tavaliselt, kumbagi rida võib vaadata eraldi üksteise taustal, aga raamatus töötavad nad koos. Päris täpne olles – tegemist on viimaste aegade õnnestunuma teamitööga, mängus on ka kujundaja Andrus Rõhu ning nimetud trükitöölised. Raamatu kokkupanemine olla käinud piltide järgi (Postimees 28. XI 1997), sirvijale hakkavad üleminekuid looma ilmselt tekst ja pilt vaheldumisi. Ülesehituse kontseptuaalsusele pole eriti rõhutud ja ega ka mainitud ringkompositsiooni või tekstide kahetiolemist arvustaja enne ei pruugi märgata kui ta ringi-kujundi sisse jääb. Üks põhimõtteline ja küllap läbimõeldud kompositsiooniline asetus torkab lisaks öeldule küll silma, nimelt raamatu keskkoht kolme pildiga ilusast paljast tüdrukust. Kaks pilti on jäänud luuletuseta ja kujundaja käe all hüpanud parempoolsetele lehekülgedele. Ja see ainus luuletus hoiatab: see imelik tüdruk / keda ei tasu kõnetada / mitte kõnetada, nii / on kõige parem. See tüdruk on raamatu probleem, natuke asjastamata jäänud elusolend vaikelude seas, võti mõnda teise raamatusse. Raamatusse, mis võiks olla sama hea, aga teistsugune.\nSelle raamatu võtmed? Mida meeled iganes maitsevad. Näiteks valgus raamatu algus- ja lõpupiltidel ja -tekstides ja igalpool vahel ja sees, tuues välja asjade ja sõnade piirjooni ja kohalolu: valgus on seal küljes ja ei tule küljest lahti. Näpud tuleb küll enne vaatamist puhtaks pesta, muidu ei tule ka sõrmejäljed raamatu küljest enam ära.


Uhenduse vahetamine artroosis Tööalase rehabilitatsiooni osutajad | Töötukassa\nUhenduse vahetamine artroosis,\nSetan tavoitteena on, että ka. Liigese moodustavad reieluu pea ning atsetabulum kausjas moodustis vaagnal mis on tegelikult kokku pandud kolmest erinevast luust — what?! It was consecrated in and served for centuries as the parish church for the island' s inhabitants. Mis seda tekitada võib?\nTuhara ja reie piirkonda läbib ka Uhenduse vahetamine artroosis suurim ning pikim närv — istmikunärv. Puusaliiges on tänu nendele struktuuridele väga tugev ning selle ehitus eraldab inimest ülejäänud umbes kahesaja viiekümnest liigist primaatidest, võimaldades meil käia kahel jalal. Tugevusest hoolimata võib puusa piirkond meid vahel alt vedada ja hakata tekitama valu.\nPuusapiirkonna probleemide mõju ümbritsevatele liigestele. Üheks põlveliigese vigastuse ning valu riskifaktoriteks on puusa piirkonna lihaste ebapiisav kontroll liikumistel, eriti siserotatsiooni ning adduktsiooni jala lähendamine küljelt suundades. Põlveliigeses võivad sellise lihaskontrolli häirumise tagajärjel tekkida patellafemoraalne põlvekedra ja reieluu vaheline valu, iliotibiaaltrakti valusündroom või Uhenduse vahetamine artroosis erinevaid vigastusi ACL, meniski traumad jt.\nPuusaliigese Uhenduse vahetamine artroosis võivad põhjustada alaselja nõgususe ning ristluu nurga sacral slope suurenemist, mis suurendab koormust alaselja selgroolülide omavahelistele struktuuridele. Spordis võib puusaliigese liikuvuse defitsiit esile kutsuda kompenseerivaid liikumismutreid alaseljast, mis võib aja möödudes Uhenduse vahetamine artroosis valu sellised spordialad, kus on vaja puusa ning alaselja koos eksisteerivat liikumist — golf, tennis jt.\nAnatoomilised muutused siinkohal liigne luumass tekivad tavaliselt reieluu pea CAM ning atsetabulumi ülemises liigeste ravi artroosihaigused PINCERsageli on probleem ka liigese ebaühtlases liigestumises.\nOn leitud ka seos lapsena põetud Perthese tõvega. Valu on sellise probleemi puhul kõige sagedasem kaebus, seda võib esineda mõjutatud küljel alates alaseljast kuni reie keskosani välja, sageli siiski ühes kindlas kohas. Enamasti kannatavad selle käes noored ning keskealised mehed ning probleem võib olla omandatud või kaasasündinud.\nLihtsamalt öeldes, suure pöörla valusündroomi põhjustab eelkõige abduktorite kõõluste ning iliotibiaaltrakti rebend või põletik. Mõnikord tekib see lisandina põlve osteoartoosile või ITB valule. Suure pöörla valusündroom esineb sagedamini pikamaajooksjatel, hüppespordialadel või naisterahvastel vanuses Sündroomist vabaneda aitavad Uhenduse vahetamine artroosis ja asendipiirangud, harjutused ning koormuse reguleerimine, kui eelnimetatud ei toimi, siis lühiajalist leevendust pakuvad ka kortikosteroidsüstid.\nEesti riigi infoportaal | kavilda.ee\nEest turse ravimid rahvapärased verevalumite verevalumite Ühenduste fikseerijate hinnad Ee ja sisu loomisel osalevad pensionärid. That was the traditional plan.\nBursiidi teke on pikaajaline progresseeruv protsess, mida põhjustavad anatoomiliste struktuuride hõõrdumised, ülekoormus ning otsene trauma. Niude-nimmelihase bursiiti tekitavad eelkõige reumatoid ja psoriaatiline artriit, suure tuharalihase bursiiti istuv eluviis. Enamus puusa piirkonna bursiidid on ravitavad erinevate venituste, harjutuste ning manuaalse teraapia võtetega. Mida puusavaluga teha?


Helikaart lindistamiseks - Audient iD4? - Lehekülg 2\n28-11-19, 20:26 #16\nVäike valik on pakkuda... ülemine must on TI chipset. Peale selle VIA, NEC ja LSI..\nVõib PMi saata kui huvi\n28-11-19, 22:12 #17\navidi firewire draiver on tehtud koos Apple ja TI vendadega. toimimine on garanteeritud siis aint nende kahe mainitud firma rauaga.\nVIA cipsetiga näeb igal juhul BSOD'te. proovitud ja virisetud avidi foorumisse. mispeale avid saatis TI cipsetiga FW kaarti ostma.\n18-12-19, 10:07 #18\nTänud kõigile postitajatele, aparaat (profire 2626) käes ja töötab ka (windows 10 all legacy driveriga esialgu hästi).\nAinult et kas see on normaalne et ma pean preampi gaini maximumini keerama et vähegi normaalset (-12db) signaali saada? Tundub imelik, lisaks maximumis on tuntav moonutus. Mida teha?\nMikker(sm57) on valjuhääldile nii lähedal kui võimalik ja valjuhääldist rohkem oma kõrvakuulmise huvides välja pigistada ka ei tahaks... või ikkagi ongi see ainus võimalus selle dünaamilise mikkriga?\n18-12-19, 10:52 #19\nSee jäätis (sm57) on ju mõeldud vokaalimikriks - kuhu sisse röögitakse. Valjuhääldi mõõtmiseks ei sobi tema karakteristik ega tundlikkus. Selleks on parem võtta vähemalt instrumendimikker, veelgi õigem kui võtta mõõtemikker. Need ei maksa palju, 50€ läheduses peaks kätte saama.\n"Tuntav moonutus maksimumis" jätab võimaluse et midagi on nivoodega vale astmete vahel pärast mikrofoni pre'd.\n18-12-19, 11:14 #20\nIlmselt teema algataja ei ürita valjukat mõõta vaid lihtsalt kitarri heli salvestada, selle jaoks ei ole mõõtemikker just parim variant.\nKas sisend on ikka tundlikumasse režiimi lülitatud, kanali volumi nupp on "sees", mitte "väljas", mis võtab 20 dB maha ?\nViimati muutis moi : 18-12-19 kell 11:26\n18-12-19, 12:50 #21\nsm57 just selliseks salvestuseks (trummid, kidra kabinet) olevatki hea.\nUurisin veel ja see gain mida too preamp maksimaalselt suudab pakkuda (53db) ongi umbes sm57 minimaalne vajadus. On ka teisi(teiste interfacede omanikke) sama murega kes räägivad et kui kanali preamp põhja keerata, on moonutus häriv ja soovitatakse mõni võimsam preamp võtta.\nSisend on muidu ikka XLR pesas ja nupp on mic asendis(mitte instrumendi asendis), ehk peaks kõik õige olema selle koha pealt.\n18-12-19, 13:30 #22\nSM57 kõlari mõõtmiseks ei sobi jah mitte. To on kardioid ja sageduskara mitte just piisavalt sirge + tema madal ots on kardioidile kohaselt tundlik sellele kui lähedal ta heliallikale on (lähemale pannes bassi ots tõuseb)\nSamas kõlari ette pannes ja valjult mängides peaks nüüd küll isegi 52dB võimendusega ok signaali kätte saama. Seega see käitumine mis näed on küll nats kahtlane.\nMul on need kaks näiteks olemas ja T-Bone on oma 35EUR küll vabalt väärt. Mõõtsin nende lineaarsus ja SNR kunagi ja too ületas oma spetsifikatsioonis antut samas kui Audaxi TR40 näiteks on üle 100EUR aga oli kehvem\n18-12-19, 13:51 #23\nKui mõnda teist kanalit (3 ja suurem) proovida on ikka sama probleem?\n18-12-19, 17:33 #24\ndünaamiline ei sobi. võta mõni väikse membraaniga kondensaator mikker. kondensaator tahab fantoomtoidet ja siis ei ole mingeid probleeme.\n//ma pole ise dünaamilisi mikreid kunagi proovinudki ....\nViimati muutis olavsu1 : 18-12-19 kell 18:15\n18-12-19, 20:19 #25\nVeendu et SM58 võltsing pole, helista juhe läbi, ja veendu et mikrofoni trafo otsad korralikult kaardi peale jõuavad, need xlr kaablid võivad olla mittesobivad. Aga üldiselt see kaart ongi väga vilets, gain nuppud võiks vabalt lülititega asendada.\n18-12-19, 21:12 #26\nAga üldiselt see kaart ongi väga vilets\nVilets. kui valesti kasutada siis jah.\ngain nuppud võiks vabalt lülititega asendada.\nmileks? gain on vajalik. lisaks on kaks nuppu mic/instrument (esimesel kahel kanalil lülitab ta augud ringi, kas esimesed või tagumised) ja pad (see võtab tundlikust maha kui vaja)\n18-12-19, 23:13 #27\nKui kellelegi selline gaini keeramise parameeter sobib, siis pole see minu asi, minu jaoks on see vastuvõetamatu. Raske uskuda, et selle soovituse peale, keegi selle vana rimaka ka tõeliselt ära ostab. Ja mida ta peaks tegema, selle mõõtemikrofoniga? Kui keegi hakkab mingite tobedustega tegelema, hakkab ta koheselt seda tobedust ka propageerima. Nii kui keegi enda jaoks imelise muusikamaailma avastab, ostab ta koheselt endale hunniku odavad kasutamiskõlbmatud tehnikad, ja käib juba esimesel astmel käpukile.\n18-12-19, 23:43 #28\nJa mida ta peaks tegema, selle mõõtemikrofoniga? Kui keegi hakkab mingite tobedustega tegelema, hakkab ta koheselt seda tobedust ka propageerima.\nSellega pidas seltsimees ilmselt mind silmas, tänan tähelepanu eest .\n18-12-19, 23:59 #29\nhome, mine magama rimakaks muutus too karp vaid sellepärast, et mina, Alev Strömm, soovitasin seda karpi, eks.\nkuid ja mõõtemikker sobib ka kidravõimu ninaalt salvestamiseks.\n19-12-19, 00:37 #30\nEndale otsimise käigus, sai testitud umbes 20 kaarti, ja 10 mikrofoni, mida minule inimesed lahkelt pakkusid, ja üks selline ka anti pihku. Tõsi küül, peale gaini nuppu näppimist, kadus minul huvi ära.


Langwedel – Vikipeedia\nkoordinaadid: 53° 0′ N, 9° 10′ E\n76,2 km² (2017)\n14 423 (30.09.2019)\n53° 0′ N, 9° 10′ E\nLangwedel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 76,12 km². 31. detsembril 2017 elas seal 14 415 inimest. Vald asub Weseri paremkaldal, umbes 7 km Verdenist loodes ja 30 km Bremenist kagus.\nLangwedel kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Langwedelist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Langwedel&oldid=6012325"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:41, 16. detsember 2021.


Mecanoo kavandab Shenzheni uue äripiirkonna jaoks 12 pilvelõhkujat\nVideo: Architects, not Architecture: Francine Houben | Virtual Design Festival | Dezeen (September 2020).\nHollandi arhitektuuribüroo Mecanoo on võitnud Hiinas Shenzhenis asuva äripiirkonna üldplaneerimise konkursi, mille eesmärk on 12 astmelist kõrghooneid, mis on ehitatud pargi ümber, kus on kõrgendatud rada ja basseinid.\nMecanoo üldplaan näeb ette 1, 36 miljoni ruutmeetri äripindade arendamist, mis on integreeritud Shenzheni Põhjajaama, mis hõlmab ühte linna piirkondlikest raudteejaamadest ja metroojaama.\nShenzhen North Stationi äripiirkond koosneb kontoritest, jaemüügipindadest, korteritest ja hotellist 12 pilvelõhkujas, mis on kaetud nutika fassaadiga nurgaklaasidega, mis vastavad orientatsioonile.\nTornide kõrgused on vahemikus 278 kuni 428 meetrit, kuid mõlemal on sarnane kuju, mis kitseneb ülaossa, et säilitada vaated ja päevavalgus nende vahel. Kitsenev kuju moodustatakse astmeliste ridade kaupa, kuhu arhitektid plaanivad paigutada katuseaiad.\n"Tornid on kavandatud võrdsete tagasilöökide süsteemis, nii et ülemisel kahel kolmandikul on väiksem jalajälg kui alumistel kolmandikel, " ütles Mecanoo. "Tulemuseks on tornide ansambel, mis reageerib üksteise kujule, võimaldades avatud vaateid ja optimeerida päevavalgust."\nFirma kavatseb kujud täiendada skeemi erinevaid funktsioone. Hotellides majutatakse ülemist taset, samal ajal kui laiemal ja alumisel korrusel asuvad funktsioonid, mis nõuavad suuremaid alasid, näiteks kaubamajad ja avatud kontorid.\nLisaks kaubanduslike rajatiste pakkumisele sisaldab Mecanoo ettepanek maa-aluste transpordisõlmede kohale ehitatud "linnaparki", kus on rohumaid alasid, puid ja basseine.\n"Ettepaneku eesmärk on luua naabruskonnale tugev identiteet, " ütles ettevõte. "Positsioneerides transpordisõlmed maa-alusele tasemele, paistab avalik park avatud haljasalana, mis piirkonnas praegu puudub."\n"Vee omadused annavad linnapargile erilise iseloomu, pakkudes lahedaid kohti, kus inimesed saavad lõõgastuda, kohtuda ja tegeleda vaba aja veetmisega, " lisas see.\nTornide ühendamiseks kerkib haljasalade vahel kõrgendatud rada, kaldteed ja viaduktid viivad raudteele ja metroojaama.


Kopsuvähi riskitegurid ja ennetamine - kasvaja.net\nSuitsetaja risk haigestuda kopsuvähki on 15 kuni 30 korda suurem kui mittesuitsetajal. Kuni 90% kopsuvähijuhtudest on põhjustatud suitsetamisest.1\nKuni 90% kopsuvähijuhtudest on põhjustatud suitsetamisest. Tubakasuitsus on tuhandeid kemikaale, millest umbes 40 on vähkitekitavad ehk kantserogeensed. Tuntuimad tubakas leiduvad kahjulikud ained on tõrv, sõltuvust tekitav nikotiin ning ving. Tubakasuitsus leiduv tõrv hävitab vähehaaval kopsude sisepinnal olevad karvakesed (virvekarvad), mis kaitsevad kopse tolmu ja muude kahjulike mõjude eest. Virvekarvade hävinedes jõuab tõrv otse kopsu pinnale ja ergutab kasvajarakkude teket.\nErinevad tubakad võivad põhjustada erinevaid kopsuvähi vorme. Näiteks filtrita suitsud põhjustasid kehvema prognoosiga kasvaja teket.\nRiski võib suurendada ka passiivne suitsetamine. Passiivse suitsetamise all mõeldakse suitsetava inimesega samas ruumis viibimist. Ka mittesuitsetav inimene võib niimoodi kopsuvähki haigestuda – uuringud näitavad, et 25% mittesuitsetajate kopsuvähijuhudest on tingitud passiivsest suitsetamisest.\nKeskkonnategurid ja pärilikkus\nTöö- ja elukeskkonnas võib leiduda selliseid kopsuvähi tekkimist soodustavaid aineid nagu arseeniühendid, nikli ja kroomi ühendid, radoon ning asbest. Veel praegugi peetakse asbesti suitsetamise järel teiseks kõige sagedasemaks kopsuvähi tekitajaks. Maapinnas leiduval looduslikul radoonil üksinda on kopsuvähi tekitajana väike osatähtsus, kuid koos suitsetamisega on koosmõju väga kahjulik.\nÜldiselt kopsuvähk ei ole päritav haigus, kuid pärilik kalduvus võib tõsta haigestumisriski. Kopsuvähi seotust teiste varem põetud hingamiselundite haigustega või näiteks vähese liikumise, alkoholi või muude eluviisidega – välja arvatud suitsetamine – ei ole suudetud kindlaks teha.\nKopsuvähi võimalik ennetamine\nMittesuitsetamine ja suitsetamisest loobumine on ainukesed teadaolevad olulised kopsuvähi ennetamise moodused.\nSuitsetamisest loobumine vähendab märkimisväärselt vähki haigestumise ja suremise riski. On teada, et kui suitsetamine maha jätta, väheneb kopsuvähki haigestumise risk kümne aasta jooksul umbes 50 % võrra. Mida kauem püsib inimene suitsuvabana, seda väiksemaks muutub risk. Inimesed, kes loobuvad suitsetamisest, hoolimata nende vanusest, surevad väiksema tõenäosusega suitsetamisega seotud haigustesse, kui need, kes suitsetamist jätkavad. Kõige suuremat kasu saavad suitsetamisest loobumisel nooremad inimesed. Uuringud on näidanud, et umbes 30-aastaselt suitsetamisest loobumisel väheneb suitsetamisega seotud haigustesse suremise tõenäosus 90% võrra.2\nKa need inimesed, kellel juba on diagnoositud kasvaja, peaksid loobuma suitsetamisest. Nendel, kes on läbinud operatsiooni või mõne muu ravi, aitab suitsetamisest loobumine parandada organismi võimet paraneda ning vähiravile alluda, samuti vähendab see kopsupõletiku ja hingamispuudulikkuse riski. Suitsetamisest loobumine vähendab vähi taastekke ning mõne teise vähivormi tekkimise tõenäosust.\nNikotiinisõltuvust on võrreldud heroiinisõltuvusega. See seletab asjaolu, miks nii vähestel suitsetajatel õnnestub suitsetamisest loobuda.\nKarmistuvate suitsetamist reguleerivate seaduste mõte on ennetada suitsetamise alustamist ja panna inimesed suitsetamisest loobuma. Avalikes kohtades suitsetamise piiramise või täieliku ärakeelamisega loodetakse uute kopsuvähijuhtude arvu vähendada. Seda on näidanud ka mitmete maade kogemused, kus elanikkonna suitsetamine on aastakümnetega oluliselt vähenenud.\nNikotiinisõltuvusest vabanemieks kasutatakse nikotiinasendusravi (nikotiininärimiskummid ja -plaastrid), ravimeid, individuaalteraapiat, akupunktuuri ja hüpnoosi.\nPaljudel juhtudel on eduka loobumisotsusega seotud ka elulaadi muutus – inimene hakkab regulaarselt liikuma ja muudab toiduvalikut.\nVaata lisaks: www.terviseinfo.ee.\nSiit leiad ka kontaktid, kus pakutakse suitsetamisest loobumise nõustamise teenust.\nVähi sõeluuringud on meditsiinilised testid, mida tehakse siis, kui inimesel ei esine haiguse sümptomeid. Praegu ei ole ühtegi tõhusat sõeluuringut, mille abil oleks võimalik avastada varases staadiumis kopsuvähki. Röntgenuuring ja/või röga rakkude laboratoorne analüüs ning optiline uuring pakub vaid piiratud võimalusi kopsuvähi avastamiseks varases staadiumis. Kompuutertomograafia uuringute abil on võimalik kopsuvähki varem avastada, kuid ei ole tõestatud, et nad aitaksid suurendada patsientide pikaajalise ellujäämise tõenäosust.\n1 Centers for Disease Control and Prevention. What Are the Risk Factors for Lung Cancer? Available from: https://www.cdc.gov/cancer/lung/basic_info/risk_factors.htm\n2 American Cancer Society. Health Benefits of Quitting Smoking Over Time. Available from: https://www.cancer.org/healthy/stay-away-from-tobacco/benefits-of-quitting-smoking-over-time.html\nLoe edasi: Kopsuvähi tunnused ja diagnoosimine →


Liisikroonika täiendus viimastest arengutest. :) | kassiraisk\nLiisikroonika täiendus viimastest arengutest. :)\nOn teil kunagi tarkusehammas välja tõmmatud muidu? Või ige katki lõigatud, hammas tükkideks puuritud ja lõpuks mingi könt täie rauaga välja kangutatud? Nojah… mulle viimaste kuulduste järgi tundub, et kõigil inimestel on tarkusehambad kunagi kauges noorusajas väga hõlpsalt naks-ja-naks välja tõmmatud, ilma igasugu õmbluste ja muude komplikatsioonideta. :p Minul, nagu ilmselt irooniast täheldada võite, nii hästi pole läinud.\nNeljapäeval kell 10.00 oli mul tarkusehamba operatsioon. Süst mõikas väga hästi, mitte midagi ei tundnud. Et kirurgilina, milles ainult auk suule ligipääsuks, mu nägu kattis, ei näinud ma ka neid instrumente, millega mu kallal oldi, nii et 20 minutit ja kogu moos. Seejärel oli mul kohe nii hea tunne, et ma ei saanud üldse aru, miks ma antibiootikume ja valuvaigisteid saama pidin. Läksin ka heast peast tööle tagasi (jahjah, tunnikese pärast lahkusin ikkagi töölt, sest ühe käega jääkotti põsel hoida ja teise käega trükkida ei ole tegelikult väga okoo). Antibiootikumid (ja veinist jms. loobumine) on selleks, et ei tekiks põletikku. Valuvaigistitest aga pole siiani aru saanud, sest mul oli küll sigavalus neelatada neid väikseidki lusikatäisi kartulipüreed mis suhu mahtusid, aga miski ei valutanud. Siiamaani ei valuta. Neelatada ka enam pole valus, aga suu ikka lahti ei käi eriti. 😛 Iga päevaga läheb aina paremaks, aga ütleme, et kui peaks veel midagi sellist tegema, siis mõttekas on opipäev ja järgnev päev igaks juhuks kohustustest vabaks jätta… Ülejäänud hambad – ptüi-ptüi-ptüi – on sirgelt reas ja suuremaltjaolt ka suhu lõikunud, nii et ehk ei pea enam… Maksin kogu selle lõbu ja mõnu eest 2000.- pluss ravimid. 🙂\nToredamatest elamustest – sõitsin esimest korda (no kuna mina pean olema kaine, siis Hobulaiul lasi Tiigrikutsu džinntoonikul hea maitsta) öisel ajal ja maantee peal! Jah, väga tihti 90 km/h ei julgenud sõita ja vahel unustasin täistulesid peale panna ja vahel unustasin täistuled peale, aga no küll ma õpin. 🙂 Sõbralikult ronisin Discoga ka lausa teepeenrale, kui kitsal vanal Haapsalu maanteel keegi vastu sõitis. :p\nAlati mõtlesin, et PMS on mingi leiutis ja müüt. No ei ole noh. Eiei – ega sellest enne aru ei saa, kui pole just täiesti vabalt mõtlemist ära blokeerinud ja vaid emotsioonidel möllata lasknud. Pärast sellist situatsiooni mõtlesin, et no ma ei ole lausidioot, eks ole, järelikult pidi mul midagi viga olema. PMS on selle nimi ka ju ainult seetõttu, et “hullu lehma tõbi” oli juba ära registreeritud.\nSamuti loodan, et keegi väga ei vihja enam mu alalõuale, sest Tiigrikutsu õeraas pärandas mulle aastaks oma sooja jooksujaki (hea sügisesel ajal väikest jooksutiiru teha siin õikal), ise muretsesin endale TTÜ jõusaali kaardi (et kui Tiigrikutsu võrgutrennis on, saan mina masinatel uhada) ning loodetavasti ekspluateerin ka töökoha jõusaali kord nädalas. Jõuludeks saledaks! (Et saaks südamerahuga praadi vitsutada…)\n11 responses to “Liisikroonika täiendus viimastest arengutest. :)”\nJah, sa oled nii paks tõesti 😀\nnojah, ega ma siis vist ei lähe evernever oma kolme allesjäänud tarkusehammast välja tõmbama. kuigi selle aasta jooksul peab. vhakk. ei julge 😦\nPalun vähemalt pool sinu optimismusest mulle 🙂\nJääraplika, no eks ikka väheke… :p Samas meie sekretäril on täiesti suurepärane põhimõte, et kui veidi voldid kõhu peale tekkima hakkavad – suundub kööki pirukate järele, noh, et kui seestpoolt täis toppida, siis peaks pingule tõmbama väljastpoolt ju. 😛\nLiivi, kui nad on Sul püstises asendis, võib kõik minna tõesti täitsa normaalselt – Jaanus (Dawis, eks ole) rääkis, et tal tõmmati lupsti nad välja ja ei olnud pärast valus ega midagi. Ma räägin, kogemusi on nii erinevaid… 😐 Kui ikka arst ütleb, et on “vaja” tõmmata, siis on vaja. Ja mida varem, seda parem, päriselt-päriselt.\nMagic, naljatilk! :)) mina olen padupessimist ju:P\nAaaaAaAaAaaaa! See nüüd küll hea ei olnud. See detailne kirjeldus, ma mõtlen. Ma pean ka tarkusehammastest loobuma, tervelt neljast! AaaaaAAAaaAAAaaaaAaAAa!\nTahad ma tulen kätt hoidma? :p\nVõi noh, operatsioon, tegelikult ka, oli täiesti talutav noh – süstile tänu ei tundnud midagi. Sama päeva õhtu ja järgmine päev on lihtsalt natuke kutupiilu olemine ja võib-olla kerge palavik, aga ei midagi hullu. Hea võimalus kõigi Tlna kaubanduskettides müüdavate kohupiimade-jogurtite-pudingite-püreedega tutvumiseks (muud ei saa süüa ju:p).\nKolmandal päeval samas näksisin juba tükikaupa liha:p (ei suuda šašlõkist lõkke ääres keelduda, nomissateed…)\nEi, ei. Ma ei saa minna vabatahtlikult sellist asja tegema, pole olemas lihtsalt!\nminu pärast nüüd või? :p\nliis mul on kõik viltu, oioioioioi kui viltu, juba mitu aastat tehakse ettepanekuid et äkki võtaks ära. a ma olen minniga samas vankris – vabatahtlikult ei tõuse käsi aega kirja panema. see sinu kirjeldus ei aidanud muidugi absoluutselt kaasa sellele mittejulgemisele 😀\nMh… tead miks ma tegelikult sellest kirjutasin? Sest ma ise enne/pärast oppi paaniliselt otsisin netist, et mida teha ja milleks valmistuda ja kas peab loputama või ei pea või mis toimuma hakkab, a kuskil polnud kirjas kellegi oma kogemusi nii ja siis ma kirjutasingi. Tõmbasin nii-öelda tõe päevavalgele. :p\nma tegin sarnase asja läbi päris mitu aastat tagasi. aga nõrganärvilisena lasksin üldnarkoosiga seda teha. ja noh, ehk nad ju võtsid kaks tükki ka ühekorraga. sel talvel lähen viimasestki tarkusest lahti saama 😛\naga rõõm kuulda, et edukalt üle elasid 😉\nTell me about it :) Cancel reply


Ulmekirjanduse BAAS - Angel Olivera Almozara - Artakserks\nAngel Olivera Almozara\nEl rostro en la pared (1995)\nLa casa de las dos escaleras (1997)\n· Sergei Žemaitis ·\n(jutt aastast 1971)\najakirjapublikatsioon: «Iskatel» 1971; nr 6\neesti keeles: «Artaxerxes»\n2. Fantastika-71 (1971)\n16.03.1998, kell 23:19\nKuidagi tuttav ja äraleierdatud tundus see... ja keskpärane. Seetõttu ka keskmine hinne.\n22.03.1998, kell 07:11\nNelja saab see jutt eelkõige nostalgia tõttu... tänase päeva teadmiste ja lugemusega üle kolme ei annaks... 1971. aasta kohta on see ikka pisut nõrk, aga omal ajal lugedes meeldis... seega nostalgiline neli.\nPalju päästis muidugi ka pisuke ja heatahtlik huumor...\nTuleb veel märkida, et autor kirjutas sellesama jutu põhjal ka romaani – «Purpurpunane planeet» (Bagrjanaja planeta; 1973) nimeks ning tegevus kaugkosmosest Marsile toodud.\n30.03.1998, kell 11:48\nEi nostalgiat ega midagi. Noor ja lol alles. Lugu oli ise ka selline keskmine, midagi seal erilist ei toimunud, lihtsalt igav oli. OLeks veel mingi eriti SUUR MÕTE seal olnud aga ei, ainult mingi uimerdamine, igal juhul ei kuulu kordamisele tulevate lugude hulka.\n9.06.1998, kell 04:35\nMõte? Suur Mõte? Minu arvates on see siin isegi olemas, kuid jah... Serveering jääb lahjaks.\n11.09.1998, kell 00:11\nJutt on loetav, aga jätab ükskõikseks. Ka peaidee – liik võib eksisteerida igavesti, kui indiviid seda ei tee – ei tundu tänapäeval uudsena (võib-olla ilmumisajal ta seda oli). Olgu siis kolm.\n29.10.1998, kell 01:44\nNo on ikka küll maa moodi see nonde tsivilisatsioon ... ei meeldi mulle see fantaasiavaegus teiste maailmade kujutamisel. Kõigele lisaks.\n16.11.1998, kell 18:27\n" .. unustati, et igavesti elab tervik, liik, aga mitte üksikisend." Njah, aga miks nad siis liiki taastama ei asunud vaid inimesi ootasid. Ok, sellest saan aru, et läheb nagu kauem. Aga aega ju neil ikka on vabalt käes. Keskpärane lugemine\n19.04.1999, kell 14:12\nLahjaks jäi see jutuke. Suurt sisu sellel ei olnud, kui siis vaid see kuidas me reostusega oma maailma rikume, lühidalt öeldes: saeme oksa mille peal istume. Kid need robotid ja hologramm jäid lahjaks. Esimest korda lugedes avaldas suuremat muljet kui hiljuti lugedes. Kuid mis seal ikka öelda ka see jutuke on oma ajastu laps ja kui see ajastu läbisaab siis ei hinnata enam nii kõrgelt kui seda tehti (võib-olla) varem. Oli suhteliselt igav lugeda.\n28.07.1999, kell 16:39\nIdee oli üsna hea, kuigi kippus tühja teksti sisse ära kaduma. Olen kindel, et materjalist annaks kokku kirjutada päris-päris hea asja. Nii umbes "Hyperioni" mahus... Dan, ae, kussa oled? Aga Serjogale siiski vaid kolm.\n30.01.2000, kell 01:39\n18.06.2000, kell 19:22\nMmmm... Nostalgia koha pealt saab see lugu muidugi kõvasti plusse. Oleks oodanud vähe libedamat esitust, kuid hinde ta saab siiski hea.\n6.08.2001, kell 12:47\nMinu tagasihoidliku arvamuse kohaselt ei oska autor lihtsalt kirjutada ja kujutlusvõimega on tal ka sandisti. Ideel endal pole viga, aga ideed teatavasti maksavad viis senti pang. Sellel teemal oleks võinud päris hea jutu kirjutada, aga nagu see elus ikka on - sellal kui keegi kirjutas "Kolme musketäri", kirjutas keegi teine kaebust naabri peale...\n13.11.2001, kell 15:40\nVaadake, kui pahasti mõjub, kui inimene loeb igasugust saasta, ühe päevaga arvustab kaks aastakäiku "Algernoni" jne. Nüüd sain kätte ühe keskpärase jutukese... ja käsi ei tõuse panema hinnet alla 5-. Nii väga meeldisid mulle loo idee ja teostus.\n5.02.2002, kell 13:34\nPolnud ta tegelikult nii halb midagi...\n17.04.2002, kell 03:39\nJa niii igav kah mitte.\nEi tekitanud emotsioone.\n3.03.2004, kell 13:15\nPidevalt oleks tahtnud vastu vaielda!\n14.11.2019, kell 12:16\nEsitus on kehvem kui idee, kuigi viimane ka just jalust ei raba.


Bitcoini alternatiivne Bytecoin tähistab esimese plokki, teatab uutest funktsioonidest | Estonian.lamareschale.org\n4. On juuli mitte "lihtsalt" Iseseisvuspäev Ameerika Ühendriigid; see on ka eriline päev Bytecoin. Era- ja jälitamatu cryptocurrency tähistas kolm aastat elu ja põlvkonna oma esimese ploki.\nPärast seda olulist verstaposti meeskond taga altcoin - peetakse "tõeline alternatiiv Bitcoin" - keskendub parandamine ja laiendamine. "Bytecoin cryptocurrency töötab põhimõtete kohaselt, mis on radikaalselt erinev neist Fiat vääringud ja nende digitaalse analooge kasutada. Oleme loonud valuuta, mis on mugav ja usaldusväärne kasutada Internetis. Lisaks käesoleva vajab tagasihoidlik kogus energiat ja inimeste ressursse. See võimaldab saada mööda ilma tehingutasud, "loeb digitaalse mündi veebilehel.\nSelle arendajad usuvad, et cryptocurrencies "on veel mitmeid puudusi" võrreldes traditsiooniliste lahendustega. Üks asi tiimiga eesmärk on parandada on tehingute töötlemise kiirust.\n"Reaalajas tehingu sünkroonimine on funktsioon, mis võimaldab kõik võrgusõlmede on identsed nimekirjad mitte kinnitatud tehingud. Seda funktsiooni saab tagada töötlemise enamik tehinguid kahe minuti max," loeb pressiteates.\nKuid on ka teisi parandusi, kõik osa uuendatakse pidevalt arengu tegevuskava. Suurendamine Bytecoin rahakott kasutatavus on üks ülesandeid edasi. Meeskond kavatseb seda teha, põimides Block Explorer, võime kaevandada BCN otse walletand võimaldades kaupmehed väljastada arveid, mis ilmuvad kasutaja rahakoti.\n"Veelgi enam, me ei kavatse lisada pseudonüümid. Otse blockchain," teatas rühm. See võimaldab kaardistada Bytecoin aadress ükskõik mugav string.\nLisaks integratsiooni multiaddressing funktsioon Bytecoin RPC Rahakott, järgmine väljaanded hõlmavad uue võrgu raamatukogu suurenemist plokk sünkroniseerimise kiirus ja juhtplokk kiirus, samuti uusi API kolmanda osapoole arendajatele.\nLõpuks meeskond on alustanud tööd värviline mündid, mis hiljem olla aluseks rakendamisel aruka lepingud.\n"Vaatamata uudsusele Smart lepingud, oleme kindlad, et need võetakse vastu üsna kiiresti, ja 4. Juuli 2016 me teatanud API töötamiseks nutikate lepingud kolmanda osapoole teenuseid. Muidugi, et saab olla ainult võimalik, kui neid ei vajata enne seda. "


Lastevanemate - leiti 180 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "lastevanemate" leiti 180 faili\nLastevanemate puhkused, nende võimaldamise kord Puhkused (lapsevanematele) Lastevanematele on antud suuremad õigused saada põhipuhkust neile sobival ajal. Töötaja soovitud ajal on tööandja kohustatud andma puhkust naisele vahetult enne ja pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või vahetult pärast lapsehoolduspuhkust, mehele vahetult pärast lapsehoolduspuhkust või naise rasedus-...\nLastevanemate puhkused, nende võimaldamise kord Lastevanematele on antud suuremad õigused saada põhipuhkust neile sobival ajal. Töötaja soovitud ajal on tööandja kohustatud andma puhkust naisele vahetult enne ja pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või vahetult pärast lapsehoolduspuhkust, mehele vahetult pärast lapsehoolduspuhkust või naise rasedus- ja...\nLastevanemate puhkused, nende võimaldamise kord Puhkused (lapsevanematele) Lastevanematele on antud suuremad õigused saada põhipuhkust neile sobival ajal. Töötaja soovitud ajal on tööandja kohustatud andma puhkust naisele vahetult enne ja pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või vahetult pärast lapsehoolduspuhkust, mehele vahetult pärast lapsehoolduspuhkust või naise rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal, samuti vanemale, kes kasvatab k...\nLastevanemate puhkused Koostas: Martin Aulik Lastevanematele on antud suuremad õigused saada põhipuhkust neile sobival ajal. Töötaja soovitud ajal on tööandja kohustatud andma puhkust naisele vahetult enne ja pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või vahetult pärast lapsehoolduspuhkust, mehele vahetult pärast lapsehoolduspuhkust või naise rasedus- ja sünnituspuhkuse...\nLastevanemate küsitluse vastused\n03- 14.03.2018. Vastanud 18 inimest. Kokkuvõte: 1. Suurim kasutatav teenuste grupp on füsioterapeut ja logopeed, need on ka teenused, mida erinevatel põhjustel on kõige rohkem puudu ehk soovitakse enim. 2. Ca 44% vastanutest, on riigipoolne rahastuse osakaal vahemikus 50-100% teenuste maksumusest. 3. Pered tunnevad kõige suuremat...\nSeaduse alusel võimaldatakse töötajale ja avalikule teenistujale koolituses osalemiseks õppepuhkust. Koolitusteks saab võtta õppepuhkust kuni 30 kalendripäeva aastas. Õppepuhkus on ette nähtud juhtudeks, mil töötaja ise avaldab soovi mõnel koolitusel osaleda. Koolitusel osalemise ajal makstakse töötajale tema keskmist töötasu 20 kalendripäeva eest. Lastevanemate puhkused, nende võimaldamise kord  Rasedus- ja sünnituspuhkus – seda puhkust on õigus saada naisel 140 kalendripäeva ulatuses ning see muutub sissenõutavaks vähemalt 70 päeva enne arsti määratud eeldatavat sünnituse tähtpäeva. Rasedus- ja sünnituspuhkuse eest on õigus saada hüvitist ravikindlustuse seadusele kohaselt  Isapuhkus – isal on õigus saada 10 päeva puhkust kahe kuu jooksul enn...\nTeismeliseiga on arengut ja muutusi täis aeg, mille vältel noor täidab teatud eluülesanded, mis on vajalikud täiskasvanuks saamiseks. Neil tuleb välja töötada oma isiklike käitumisnormide ja - väärtuste süsteem, saada majanduslikult sõltumatuks, luua ja alal hoida intiimsuhteid. Nad peavad õppima oma eluga toime tulema. Iga teismelise vanem püüab teha kõik selleks, et tema lapsest kasvaks õnnelik, end teostanud...\n"Elulised asjad, mida õpetaksin oma lapsele"\n"Elulised asjad, mida õpetaksin oma lapsele" Elus on asju, mida inimesed peavad teadma, olgugi, et nad on noored ja kogenematud. Inimese aju üks põhi omadusi on õppimine ja oskuste omandamine. On olemas oskusi, mis on lastel juba sündides saati. Me hingame, me näeme, me proovime ennast väljendada. Me ei pea seda õppima, sest see on looduse poolt meile kaasa antud. On...


III Saarde valla isadepäev 10.novembril – Kilingi-Nõmme Gümnaasium\nIII Saarde valla isadepäev 10.novembril\n10.novembril toimus spordihoones kolmas Saarde valla isadepäeva.\nKõiki tulevasi isasid ja isasid, vanaisasid ja vanavanaisasid kutsus naisrahvatantsurühm Kilingi.\nLisaks laste ja lastelaste tantsule ning sportlikule jõuproovile sai kaasa elada ka 1.a klassi line’tantsule ning poistekoorile kes esines koos meeskoori gümnaasiumigrupiga. Jagati medaleid, meeneid ja meeleolu! 🙂\nMeenutused 2014. ja 2015. aasta isadepäeva üritustest


Tarkvaramüüjate üliedukas kampaania on möödas\nViktoria Korpan • 18. jaanuar 2000 kell 15:22\nKuigi septembrist jaanuarini kestnud Microsofti legaliseerimiskampaania analüüs on veel pooleli, on spetsialistide hinnangul Eesti saavutanud käigus parima tulemuse Baltimaades.\nEestiga võrreldes Lätis umbes 30 protsenti ja Leedus 60 protsenti vähem Microsofti tarkvara. 'On palju erinevaid tegureid, mis andsid põhjust erinevusteks kolmes Balti riigis,' sõnas Microsofti Balti kontori juht Bo Kruse eile. 'Eestis tundsime valitsuse ja üldse avaliku sektori tugevat toetust legaliseerimiskampaaniale, samuti olid mitmed äriringkondade esindajad oma käitumisega eeskujuks teistele.'\nPiraattarkvaraga võitleva organisatsiooni Business Software Alliance (BSA) ja tarkvaramüüjate hinnangul kasutasid Eestis illegaalset tarkvara möödunud aasta septembri seisuga 60?70 protsenti firmadest.\nMicrosoft on toetanud BSA ülemaailmset tarkvarapiraatluse vastast kampaaniat, alandades oma populaarsemate tarkvaratoodete täispakettide hindu kuni 60 protsenti.\nDetsembri kohta ütlevad Microsofti toodete müüjad, et kõik, mida Microsoft suutis Eestisse tarnida, müüdi kiiresti maha ja jäi veel puudugi.\nTarkvara müüva OÜ GT Tarkvara tegevdirektor Anneli Heinsoo sõnas, et 1999. aastal oli müügikäive eelnevalt plaanitust 70 protsenti suurem. 1998. aasta detsembriga võrreldes kasvas mullu detsembris GT Tarkvara käive kaks korda.\nRiik on aga juba alustanud tarkvara legaliseerimise kampaaniat, sõlmides sellest vastava lepingu Microsoftiga eelmise aasta lõpus. Riigiasutustes kasutatakse kuni 30 protsenti piraattarkvara.\nMicrosoft ja BSA esitavad täieliku ülevaate tarkvara legaliseerimise kampaania tulemustest Balti riikides veebruari alguses.


PEMBA SAAR — Aafrikareisid\nPemba saar asub umbes 80 km kirdes Sansibari saarest (Unguja), mis on umbes 30-minutilise lennu kaugusel Stone Towni lennujaamast. Kuigi Pemba on suuruselt võrreldav Sansibariga, on see palju vähem arenenud. Augulised teed viivad läbi külade, kus istuvad ja ajavad juttu heledates rõivastes naised, härjavankritel kõrguvad puuviljakoormad ja õhk on täis vürtside lõhna.\nPemba on väga viljakas ja tundub rohelisem ja põllumajanduslikum kui Sansibari saar. Samuti toodab see palju rohkem nelki kui Sansibar – ja selle majandus sõltub endiselt palju rohkem põllumajandusest kui Sansibar ja see sõltub palju vähem turismist.\nPemba on üks Tansaania kõige tihedamini asustatud alasid, kus enamik inimesi elab traditsioonilistes ruudukujulistes majades, mis on ehitatud, tehes mudast seinad ümber puidust raami ja katus on õlgedest või gofreeritud plekist. Pemba peamine linn ja saare administratiivne pealinn on Chake Chake – ja seal asub ka saare lennujaam.\nPemba elanikud on valdavalt moslemid. See on kultuur, mis on veelgi traditsioonilisem kui Sansibar, saarel käib palju vähem külastajaid – ja seega puututakse siin vähem kokku välismaailmaga. Seega ei tasu imestada, et Pemba naised kannavad loori ja vaid üksikud külaelanikud räägivad midagi muud kui suahiili keelt.


Matused on väga kurb sündmus nii lähedastele kui sõpradele ja tuttavatele. Tavaliselt tuleb see väga ootamatult. Sellisel hetkel on lilled (leinakimbud ja matusepärjad) viimne austusavaldus lahkunule. Sellisel hetkel on inimesed väga tihti valiku ees:\nmis värvi lilli või kui palju on õige viia?\nkas valida leinakimp või matusepärg?\nkas eluslilledega või kunstlilledega leinakimp?\nkas kirjutada linti või mitte?\nLillede värv, sort ja kogus, pole oluline, kui see tuleb südamest. Vanasti oli nii, et paaris arv lilli viidi lahkunule, tänapäeval seda enam väga ei jälgita, võibolla vanemad inimesed talitavad veel nii. On veel selline uskumus et kui sureb inimemene kelle elu jäi elamata, noor inimene või suri inimene õnnetuses, siis võiks viia ka VÄRVILISI lilli või lilleseadeid (kimbud, pärjad) ja kui suri vana või raskelt haige siis VALGEID lilli või -seadeid. Värviliste lilledega näidatakse protesti surmale. Valged aga kinnitavad rahu.\nKas valida lõikelilled, leinakimp või matusepärg, kas eluslilledega või kunstlilledega?\nKui ärasaatmine ja tuhastamine toimub krematooriumis siis viiakse tavaliselt lõikelilli või väiksemaid krematooriumi kimpe. Kõige levinumad „matuselilled“ on nelk, krüsanteem, liilia, kalla, roos. Tavaliselt valged õied. Punaseid lõikelilli üldjuhul ei viida, kuid kui kadunukese lemmiklilled olid just näiteks punased roosid siis miks mitte neid viia.\nKui tegemist on mulla matusega viiakse leinakimp( ümar või tilgakujuline) või matusepärg (ümar plastvahust alusel või kuuseostest alusel). Leinakimbud on tavaliselt tilgakujulised aga erineva suurusega. Klassikalised leinakimbu lilled on läbi aegade olnud valged, kuid tänapäeval tehakse ka väga värvilisi leinakimpe. See sõltub paljuski omaste soovist või vahel isegi ka lahkunu eelnevast soovist ja isikust. Soovi korral lisatakse kimbule ka leinalint, jällegi võimalik valida erinevate lintide vahel. Kui lahkunu pole väga lähedane viiakse leinakimp.\nLähedased viivad tavaliselt matusepärja. Kõige traditsioonilisem matusepärg on kuuseokstest alusel ja kaetud pealt leinajate poolt valitud lilledega. Pärja peal olevate lillede ja lintide värvi ja suuruse valik on üldjuhul vaba, kuid arvestada tuleb loomulikult teostuse võimalikkusega.\nTänapäeval pakutakse ka plastvahust alusel leinapärgi, kuhu siis üldjuhul ei lisata kuuse- ja muid oksi ning koosneb valdavalt väikestest lilleõitest.\nKüsimusele et kas leinapärjad ja leinakimbud teha kunst- või eluslilledest siis ühest vastust nagu ei olegi. Traditsiooniliselt tehakse leinaseaded ikka eluslilledest, kuid külmal ajal on õigustatud ja mõistlik teha ka kunstlilledest. Väga külma ilmaga lihtsalt eluslilled ei pea vastu. Paljud viivad kunstlilledest pärgasid just sellel põhjusel et need püsivad kauem ilusad.\nLeinalinte on väga palju erineva tegumoega kui värviga ning neid pannakse nii eluslilledest pärgadele- kimpudele kui ka kunstlilledest pärgadele ja kimpudele. Kõik sõltub lillevalikust ja leinajate soovist. Klassikaline lint mis sobib peaaegu igale kimbule- pärjale on valge.


Eesti LGBT Ühing oma tegevusest ja seksuaalvähemuste olukorrast Eestis – Eesti Inimõiguste Keskus\nEsileht / Uudised / Eesti LGBT Ühing oma tegevusest ja seksuaalvähemuste olukorrast Eestis\nEesti LGBT Ühing oma tegevusest ja seksuaalvähemuste olukorrast Eestis\nEt juulis teeb kuukiri ilmumisse väikese pausi, ent just siis toimub järjekordne Baltic Pride, seekord Leedus, kõneleme sel kuul Eesti LGBT Ühinguga, et nende tegevusest parem ülevaade saada.\nRääkige põgusalt ELGBTÜ ajaloost ja tegemistest?\nEesti LGBT Ühing (LGBT – rahvusvaheliselt tunnustatud lühend tähistamaks lesbisid, geisid, biseksuaalseid ja transsoolisi inimesi) loodi 2008. aasta sügisel Tartus. Tollal oli peamiseks eesmärgiks koondada noori geisid ja lesbisid, et üheskoos korraldada üritusi, sest võimalusi vaba aja sisukaks koos veetmiseks nappis. Gei- ja lesbinoored võisid ennast ülikoolilinnas vahel üsnagi üksi tunda. Organisatsiooni nimeks sai Eesti Gei Noored.\nOluline arenguhüpe toimus 2011. aasta suvel, kui organisatsioon korraldas Tallinnas Oma Maailma Avardamise Festivali. Omalaadsest teavitus- ja kultuurinädalast said alguse mitmed tänaseni aktiivsed koostöösuhted – näiteks Eesti Inimõiguste Keskuse, Eesti Seksuaaltervise Liidu ja mitmete Tallinnas asuvate saatkondadega. 2011. aasta sügisel avas ühing LGBT info- ja tegevuskeskuse OMA Keskus Tallinnas. Lühikese ajaga kujunes sellest kooskäimiskoht paljudele inimestele, aga ka infoallikas tudengitele, õpetajatele, noorsootöötajatele ja koostööpartneritele. OMA Keskuse raamatukogust leiab hulgaliselt materjali LGBT teemade kohta (ilu- ja teaduskirjandust, ajakirju, uuringuid, Eestis kirjutatud bakalaureuse- ja magistritöid), keskuse töötajad oskavad nõu anda ja vajadusel edasi suunata teistesse asutustesse.\n2012. aastal otsustati muuta organisatsiooni nime. Uueks nimeks sai Eesti LGBT Ühing. Ühingu liikmete valitud nimi on soliidsem, kaasavam ja esindab paremini organisatsiooni läbimõeldumat olemust.\nTäna tegutseb ühing eelkõige kolmes valdkonnas:\n– teavitustöö ja koolitused inimeste teadlikkuse tõstmiseks ja hoolivuse suurendamiseks Eesti ühiskonnas (eriti koolitused noortega töötavatele spetsialistidele (õpetajad, koolipüshholoogid, sotsiaalpedagoogid, noorsootöötajad), et suurendada nende teadmisi LGBT noortest ja pakkuda lahendusi olukordadele, millega nad oma töös võivad kokku puutuda),\n– eestkostetegevus, sh seaduseelnõude kommenteerimine (2012. aastal olid olulisimad samasooliste paaride suhteid reguleeriv kooseluseadus ja vaenu õhutamist käsitlevad paragrahvid karistusseadustikus),\n– LGBT inimeste toetamine, pakkudes tugiteenuseid ja arenguvõimalusi (üritused, vaba aja veetmise ja vabatahtliku tegevuse võimalused Tallinnas ning Tartus, tasuta psühholoogiline nõustamine Tallinnas).\nMilles peitub teie organisatsiooni olulisus just tänasel päeval?\nEesti LGBT Ühingu visioon on hooliv ja kaasav ühiskond, kus väärtustatakse kõiki inimesi olenemata nende seksuaalsest orientatsioonist ja sooidentideedist. Täna me kindlasti veel sellisesse ühiskonda jõudnud ei ole ja seetõttu soovime ka edaspidi Eesti arengutes kaasa rääkida ning omalt poolt panustada, et LGBT inimeste elu Eestis paraneks.\n2012. aastal läbi viidud avaliku arvamuse uuring näitas, et vaid 38% vastajaist peavad homoseksuaalsust vastuvõetavaks. Samas oli 46% vastanuist selle poolt, et samast soost elukaaslastel peaks olema võimalus oma kooselu ametlikult registreerida kooseluseaduse alusel. Need arvud näitavad, et Eestis levib geide ja lesbide ning samasooliste suhete kohta veel üsna palju eelarvamusi ja inimeste hoiakud on tihti küllaltki negatiivsed. Samas uuringus tuli välja ka seos inimese hoiakute ja homoseksuaalsuse arvatava põhjuse vahel. Need, kelle jaoks homoseksuaalsus on vastuvõetav, peavad homoseksuaalsust sagedamini sünnipäraseks (53%) või inimese vabaks valikuks (47%); need, kelle jaoks see on vastuvõetamatu, peavad seda aga sagedamini keskkonna ja kasvatuse tulemiks (34%) või patoloogiaks (8%).\nSiinkohal olgu öeldud, et kuigi homoseksuaalsuse põhjuseid on uuritud aastakümneid, siis puudub teadlaste hulgas konsensus selle kohta, miks inimesel on heteroseksuaalne, biseksuaalne või homoseksuaalne orientatsioon. Kuigi paljud uuringud on tegelenud geneetiliste ja hormonaalsete põhjuste ning kasvatuslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude uurimisega, pole ühegi uuringu tulemused lubanud kindlalt väita, et seksuaalne orientatsioon on tingitud just ühest või mitmest mainitud tegurist. Seetõttu peetakse orientatsiooni paljude eri põhjuste ja mõjude keeruliseks kombinatsiooniks. Oluline on aga meeles pidada, et nii hetero, homo- kui biseksuaalsed inimesed ei taju seksuaalset orientatsiooni valikuna, vaid see on osa nende identiteedist.\nTeadmatus ongi sageli põhjuseks, miks inimestel on eelarvamused geide ja lesbide suhtes. Meie roll on sellist teadmatust Eestis vähendada. Samal ajal töötame selle nimel, et LGBT inimeste õiguslik olukord Eestis paraneks – et samasoolised suhted oleksid kaitstud, et Eestis kaitstaks kõiki peresid ja lapsi ning et kõigil inimestel sõltumata nende seksuaalsest orientatsioonist ja sooidentiteedist oleks võimalik ennast meie riigis hästi ja turvaliselt tunda.\nMillisena näete oma organisatsiooni tulevikku – kuhu suunas liigute, millised on eesmärgid ja reaalne vajadus?\nKeskendume edaspidigi teavitustööle, eestkoste- ja koolitustegevusele ning LGBT inimeste toetamisele. Jätkame kindlasti noortega töötavate spetsialistide koolitamist ja soovime pöörata rohkem tähelepanu koolikiusamisele. Just noored LGBT inimesed on Eesti ühiskonnas tihti kõige keerulisemas olukorras, tundes ennast tihti üksi ja kartes perele või sõpradele oma teistsugusest orientatsioonist või sooidentiteedist rääkida. Loodame edaspidi pakkuda paremat tuge ka LGBT noorte vanematele, kes samuti tihti üksi jäävad, olles silmitsi oma lapse ja ühiskonnas levivate eelarvamustega. Kindlasti on lapsevanemad juba täna OMA Keskusesse oodatud, julgustuseks võid tutvuda emadele-isadele kirjutatud materjaliga siin. [http://omakeskus.ee/lapsevanemale]\nSamasooliste perede teema on oluline ka järgmistel aastatel. Täna on osad pered Eestis ilma igasuguse riigipoolse tunnustuse ja kaitseta, mis muudab neis peredes kasvavate laste olukorra eriti haavatavaks. Sellest pole kasu, kui me silmad olukorra ees kinni pigistame. Need pered on täna meie kõrval olemas ja me soovime, et nemad ennast samuti Eesti turvaliselt tunneksid.\nSelle kõige taustal on alati ka geide, lesbide, biseksuaalsete ja transsooliste inimeste endi julgus elada oma elu iseendana. Kuigi Eestis pole seda alati lihtne teha, sest eelarvamused sillutavad teed negatiivsusele, siis on vaid ausalt ja väärikalt oma elu elades võimalik edasi liikuda. Ka selles loodame omalt poolt üha enam tuge pakkuda, olgu selleks siis psühholoogiline või juriidiline nõustamine, lugemis- ja infomaterjalid või lihtsalt turvaline keskkond küsimuste esitamiseks ja vaba aja veetmiseks.\nKas teile tundub, et avalik arutelu LGBT teemadel on viimase ca kümnekonna aasta jooksul muutunud? Kui jah, siis kas paremuse või halvemuse poole? Miks?\nAvalik arutelu LGBT teemadel kütab endiselt kirgi, kuid on näha ka olulisi positiivseid arenguid. Sel kevadel ilmus ajakirjanduses mitmeid olulisi arvamusi samasooliste paaride ja hoolivama ühiskonna toetuseks – näiteks Karl Martin Sinijärvelt, Mari Sarvelt, Rein Pakult, Sven Mikserilt. Eelkõige on rõõm näha, et avalikus arutelus osaleb üha rohkem inimesi, kellele kõigi Eestis elavate inimeste käekäik korda läheb. Loodetavasti saadakse üha paremini aru sellest, et Eesti on liiga väike riik, et osasid inimesi kõrvale lükata.\nKui keegi tahaks teid teie töös aidata, siis mida ta tegema peaks (nt otsite äkki vabatahtlikke, kogute annetusi vms)?\nMeid saab aidata vabatahtlikuna, sest tihti on teha rohkem, kui me oma jõududega jõuame. Ühelt poolt saab nõnda aidata kaasa valdkonna arengule Eestis, aga samal ajal tegelikult ju ka ennast arendada ja uusi oskusi õppida. Vabatahtlikust tegevusest saab lähemalt lugeda siit. [http://lgbt.ee/tule-vabatahtlikuks]\nKuigi eri rahastajad on meie tegevust toetanud, siis ei kata need toetused kõiki meie kulusid. 2013. aastal kogume annetusi OMA Keskuse üüri- ja kommunaalmaksete toetuseks. Annetuse tegemiseks palume raha annetada Eesti LGBT Ühingu arvelduskontole 221043304212 (selgituseks: annetus Eesti LGBT Ühingu toetuseks).\nLisainfo ühingu tegemiste kohta leiate meie kodulehelt www.lgbt.ee.


Uncategorized Archives - Page 5 of 5 - KIHNU KULTUURIRUUM Uncategorized Archives - Page 5 of 5 - KIHNU KULTUURIRUUM\nMajakavahi konkursi võitis Kihnu käsitöömeister Urga Elly. Palju õnne! 1.03.2018 artikkel Pärnu Postimehes\nKIHNU KULTUURIRUUM kuulutab välja konkursi MAJAKAVAHI ametikoha täitmiseks Nõuded kandidaadile: Vähemalt 18-aastane Eesti kodanik; Ausus Head praktilised oskused (koristamine, aiandus, piletimüük jms) Pakume Täistööaega; Luksust elada Kihnus; Huvitavat tööd, väljakutseid ning eneseteostusvõimalust; Häid ja nooruslikke meeskonnakaaslasi; Võimalust kaasa lüüa Kihnu kultuurielus; Kasuks tuleb: võõrkeeleoskus; autojuhiload ja isikliku sõiduauto olemasolu Esitada: Kirjalik avaldus; Elulookirjeldus; Palgasoov. Tööle asumise aeg: 01. mai 2018. …\nJärve Elme esitles muuseumis ajaloo esimest kihnukeelset lasteluuletuste raamatut “Kihnu laps tiäb mielest”. Kunstnik Liisamari Viik. Kujundaja Pille Paalam. Paelu õnnõ ning jõlusat jõoluuõtust!\n5.12.2017 toimub koolitus “Tervisliku toitumise ja toidu valmistamise õpituba kaasaja nõudmisi ja Kihnu kultuuri eripära arvestades ” Lisainfo ja registreerimine marjuvesik@gmail.com kuni 01.12.2017 Käesoleva koolituse eesmärgiks on tutvustada vähese süsivesikusisaldusega toitumise põhimõtteid, ehk kuidas nälgimata ja toitu nautides kaalu langetada, tervist parandada ning haigusi ennetada. Maht: 6 akadeemilist tundi Toimumisaeg: 5.12.017 Toimumiskoht: Kihnu Koolituse keel: koolitus viiakse läbi eesti keeles …\n29-30. septembril toimub 7. Kihnu Viiulifestival\n10. aastata Kihnu Pillilaagrit. Suvine pillilaager toimub 7.-11. augustil Metsamaal, registreeruda palume hiljemalt 31. juuliks aadressil marjuvesik@gmail.com! Kihnu kooli õpilastele ja vilistlastele on osalustasu 25 €, linnakihnlaste lastele 50 €, võõrastele 130 €. Lisainfo marjuvesik@gmail.com. Pillilaagri ajakava\nKogu peo vältel on külastajatele avatud muuseum, kirik, tuletorn, Metsamaa pärimustalu. Sadamas avatud kohvikud. REEDE, 7. juuli 17.00 Toimub näituse „Kalapüük Kihnus“ avamine Kihnu Muuseumi seinal. Sissepääs sadamas olevale peoalale piletiga al 18.00 19.00 MOOTORRATASTE PARAAD Arumäelt sadamasse (motikad läbi Lemsi) 20.15 KIHNU VIRVE ja PEREANSAMBLI Kihnu Mere Peo tervitus 20.30 Kihnu rahvatantsurühm ja Kihnu naisrühm PITSID PAISTVAD 21.00 TALLINNA …\nKihnu Pärimuskooli õpilased olid üle-Eestilisel võistumängimisel tublid! Kase Kai sai poogenpillide noorema grupi peapreemia. Noodi Mirjam sai eripreemia muusikalise rännaku eest Kihnu. Nõlvaku Grete mängis väga hästi!\n3. mai toimub Kihnus koolitus Kohaliku kultuuripärandi kasutamine turismiteenuste disainis, II moodul. Lisainfo ja registreerimine marjuvesik@gmail.com Koolituse eesmärk: suunata osalevaid ettevõtjaid ja huvilisi analüüsima pakutava teenuse vorme ja sisu kasutades teenusedisaini põhimõtteid. Tutvustada ja pakkuda töövahendeid, mille abil disainida terviklikku ja kasutajasõbralikku teenust, mis arvestaks kohaliku kultuuripärandi võimalusi. Maht: 6 akadeemilist tundi Toimumisaeg: 3. mai 2017 Toimumiskoht: Kihnu Koolituse keel: …