Kui tihti aastasele süüa anda? - Perekooli Foorum\nEsileht › Väikelaps › Kui tihti aastasele süüa anda?\nTeema: Kui tihti aastasele süüa anda?\nTere! Olen natukene hädas oma 1-aastasega, kes nagu oleks kogu aeg näljane. Hommikul kell 7 seitse sööb täitsa korraliku kausitäie putru ja saab veel rinda ka. Hiljemalt kell 9 hakkab mämm-mämm pihta ja muudkui näitab, et tahab uuesti süüa. Kui annan, siis sööb tegelikult ainult paar ampsu. Kui ei anna, siis pole ka nagu midagi – läheb varsti edukalt esimest uinakut tegema.\nAga ülejäänud päev samamoodi. Sööb ja vabalt võib juba tunni aja pärast uuesti näidata, et tahab süüa.\nEi taha last näljas hoida, aga tunnen, et kui iga tund midagi annan, siis sööbki ainult natukene. Kas on õige hoida teatud kindlaid toidukordade vahesid või anda ikkagi siis kui laps tahab? Kui hoida vahesid, siis kui pikad need 1a1k vanusel lapsel olema peaks?\nKas lapsel on vesi kättesaadav? Vb tahab juua, aga rp lapsel seostub janu rp ehk meie mõistes söögiga, seetõttu nämm nämm.\nMuidu aga võiks olla 3-4h vahed vastavalt unegraafikule Ehk et kui kl 7 sööb, kl 10 või 11 magama, siis enne seda võikski kerge vahepala olla, et hea une korral 6 h söömata pole.\nMa pakuks alguses juua ja muud huvitavat tegevust, kui liiga tihti süüa tahab. Pigem hammaste kui seedimise või koguste pärast.\nOlen teemaalgataja. Viimased päevad on väga hullud olnud. Kui teeb nämm-nämm või näitab käega näo poole, olen pakkunud vett, aga seda ta ei taha. Kui ma süüa ei anna, siis röögib täiesti meeletult, kuigi viimasest toidukorrast on mööda võib-olla ainult tund või 1,5h. Olen juba täiesti õnnetu, iga päev nagu mingi sõda sel teemal.\nEile näiteks sõi pool kausitäit putru kell 6.45, siis rohkem ei tahtnud, hakkas nutma ja andsin rinda. Juba kell 8 hakkas jälle näitama, et tahab süüa. Sõime siis pudru lõpuni, aga sisuliselt ta siis sõi alates 6.45 kuni 8.20. Peaaegu kaks tundi kulus söömisele hommikul. Kuidas ma saaksin teha nii, et ta siis kohe esimese korraga kõik pudru ära sööks ja kõhu korralikult täis saaks?\nEnnelõunal pärast esimest und trall jätkus. Ärkas ja kell 10.30 andsin süüa. Palju ei tahtnud, aga kuigi palju ikkagi sõi. Siis kell 11.30 juba hakkas täielik hüsteeria pihta ja ei rahunenudki enne kui kella 12 paiku süüa uuesti andsin.\nMis ma küll ometi valesti teen, et ta nii imelikel aegadel sööb?\nLäbivalt on teie hommikusöök vist puder olnud. Paku midagi muud lapsele vahelduseks.\nJa mõni sööbki vähe, aga tihi. Sa ei saagi sunniga tema loomupärast rütmi muuta. Anna talle siis see kaks ampsu banaani vms 7ga tund.\nIse õpetab ju seda ampsu kaupa söömist. Laseb lapsel 2 h pudrukausi taga istuda ja siis ootab, et kogu kauss söödud saaks. Kui nüüd mõelda, oleks asjalik lasta lapsel omas tempos süüa enamus toidust ja kui huvi pole, on kõht täis ja uus tegevus tuleb peale. Kui mulle keegi iga hommik putru pakuks, ma ka ei tahaks enam putru. Pakkugu midagi muud ja ärgu oodaku, et laps kõik ära sööks.\nMinu laps ka sõi tihti ja korraga vähe. Ka RPA juba beebist peale. Tükitoidu ajal ka pigem nokkis siit ja sealt. Korralikult hakkas sööma siis, kui piima enam kõrvale ei saanud.\nEhk oleks aeg rinnaga toitmist kokku tõmmata ja vaadata, kas muutub tahke toidu osakaal siis suuremaks ja sööb korraga rohkem.\nAastele lapsele on rinnapiim siiski toit.\nKõik kes putru maha teevad – paljudel hommikutel sööb ta hea meelega korraga pudrukausi tühjaks ja tahab siis ikkagi 1-2h pärast süüa. Asi pole pudrus, sest kõigi teiste toidukordade ja toitudega on ka sama lugu ju! Ma ise küll söön absoluutselt iga hommik hea meelega putru 🙂 Anyway, võin muidugi muud ka anda, see pole probleem, lihtsalt talle maitseb puder küll, pigem lihtsalt mul on küss, miks ta 2 h pärast uuesti näljane on.\nJa pigem saan nüüd aru, et hoopis pahane ta vist selle peale, et olen püüdnud RP vähendada, ühe päevase korra veel ära võtta. Täna andsin ikka, oli vähemalt paremas tujus natukene, aga tahket tahtis ikka ainult 2h pärast viimast tahket söögikorda.\nSoovitus anda iga tund amps süüa on täitsa jabur ju. See ei ole ju tervislik iga tund natukene süüa.\nTõesti? Ma olen niimoodi 46 a üsna edukalt elanud.\nSa päriselt keeldud talle kahe tunni pärast paari ampsu andmast, näljutad last, tekitad kõigil halba tunnet, sest sa arvad, et see pole tervisele kasulik?\nNii väikestel lastel peakski olema 3 põhitoidukorda ja 2-3 vahepala. See tähendabki, et nad söövad koguaeg.\nPaljud lasteaia ealised söövad ka sama moodi. Enne lasteaeda minekut kodus väike snäkl siis laseaias hommikusöök, peale seda on enne õuue minekut puuviljaring siis lõunasöök ja siis oode ja loodetavasti kodus õhtusöök ja vb enne uneaega veel väike snäk.\nAnna süüa ja konsulteeri ka arstiga, äkki ongi madal veresuhkur. Siis ei ole naljaasi söömata olla!\nKui lapsele puder ei sobiks, ei sööks ta seda üldse, mitte et pool kaussi sööb ära.\nKui annan iga tund või iga 2h paar ampsu, siis sööb kokkuvõttes jube vähe. Kui annan süüa siis, kui ikka mingi normaalne toidukordade vahe on olnud, siis sööb isukalt, mitte ei loobi ainult toitu laiali.\nMeil on varem oli toitumisega kõik täitsa okei, see on nüüd viimase nädala paari teema, et tahab nagu kogu aeg.\nAga võib-olla on kasvuspurt ja tahabki rohkem/tihemini süüa. Tõenäoliselt läheb mööda see periood. Võid siis pakkuda miskit juurvilja näksiks… porgand, lill kapsas, kurk.\nMina annaks nende toidukordade vahel siis mingit kerget ja tervislikku snäkki. Kas siis kurki mingit puuvilja vms.\nEks see olegi natuke selline kahe otsaga asi. “Nälgida” ka ju lapsel lasta ei tahaks aga samas see koguaeg suu matsumine paari ampsuga ei mõju hammastele hästi. Ja pidev seedetöö kurnab kõhtu.\nMis kell ta sul ööunne jääb?\nVõib-olla tahab lihtsalt rinda mätsutada, see rahustab, mitte et kõht nii jube tühi oleks.\nAastast last tuleks vaikselt hakata juba 1le unele panema, mitte päevas mitut und lasta magada. Siis tuleb ka ööuni pikem, aga see-selleks.\nLapsel ongi 3 söökorda, pluss 2-3 oodet.\nMinu mõlemal lapsel on aastasena olnud selline graafik 8.00 hommikusöök, 10.00 vahepala, 12.00 lõunasöök, 12.30 uinak 15.00 õhtuoode 18.00 õhtusöök ja kui läksid magama kell 19.00, siis ei mahtunud enam oodet. Vahepeal said pudelit vahetult enne uinumist.\nAga laps ei pea saama kohe peale ärkamist süüa, parem anda kindlatel aegadel, vesi aga koguaeg kättesaadav. Ja ei ole nii, et laps peab 24/7 sööma, ta hambad lähevad ju selle pideva söömise peale katki. Lisaks soovitaksin ma ka näputoitu, see ei ole üldse nii hirmus ja räpane kui paljud vanemad eeldavad. Laps saab ise endale meeldiva tekstuuriga toitu maitsta/proovida ja õpib ka kiiremini lusika kasutamise selgeks.\nKui rinnapiima enam väga pole või ei taha enam rinda anda, miks ei võiks rinnapiima asendada siis piimaseguga? Ei lugenud välja teemast, kui palju laps seda saab. Lisaks muu toit, jook.\nKas lapsel ei või olla lihtsalt imemisrefleks, mitte isu toidu või joogi järgi? Kas laps lutti või lutipudelit kasutab? Kui ei kasuta, siis miks?\nMiks üks komme teisega asendada? Piimaasendajast peab ju ka ikkagi lõpuks võõrutama. Sellises vanuses võiks juba üldse lutipudeli vaikselt ära võõrutada. Aastasele saab väga edukalt kruusist või nokaga tassist piimaaegu anda.\nPaljud vanemad unustavad ära selle, et aastase lapse magu on pisike. Lausa 5x väiksem täiskasvanu omast.\nNeile reaalselt ei mahugi korraga palju tahket toitu sinna makku. Ja kuna see on väike, saab kõht ka kiiremini tühjaks.\nJa piim(poe, rinna ja rpa) on aastase lapse jaoks siiski söök, mitte jook.\nPiim peaks olema eraldi toidukorrana, mitte tahke toidu kõrvale joogina.\nPiim pahatihti on isurikkuja tahke toidu osas.\nPalun vabandust otsekohesuse eest, aga nüüd lõpus hakkas küll väga kummalisi soovitusi tulema.\nPakkuda lutti või lutipudelit? Tõesti? 1-aastast peaks nendest võõrutama hakkama ju hoopis. Olen praegu rahul, et lutt vaid päevaunede ajal kasutuses ja peagi ongi plaanis ka sellega lõpparve teha. Ma ei tea täpselt miks, aga mul on nukker vaadata tänaval neid 2-4 aastaseid lapsi, kes kärus või kelgul olles lutt suus istuvad. Ju siis ikka on mingid vajadused rahuldamata, et nad pidevalt lutist lohutust peavad saama.\nPiimasegu andmise soovitus? Jällegi, aastane laps ju peaks juba sööma normaalselt lihtsalt kodust toitu, sh piimatooteid. Minu oma saab lisaks 2-3 korda päevas rinda. Me pole kordagi lapsele piimasegu andma pidanud ja ma nüüd aastasele seda kindlasit tutvustama ei hakka. Milleks ometi?\nSoovitus ühele unele üle minna. Minu meelest ei puutu see praegu üldse minu toitumise teemasse. Ühe unega ei pea laps vastu, oleme proovinud. Praegu pole ööunega mingit muret ja päevaunedesse jääb ka rahulikult. Üldine soovitus ühele unele üle minna 14-16 kuu vanuses, seega rahulikult on meil veel aega.\nPraegu olen ikkagi enamasti talle nõudmise peale süüa andnud, kuigi jah vahed on ikkagi väga väikesed, tihti vähem kui kaks tundi. Täna näiteks hommikusöök 7 ja pärast seda rind ning juba kell 8.20 tahtis uuesti süüa – sõi suhteliselt isukalt. Kell 11 sõi korralikult lõunasööki, kell 12 rinda ja juba enne kella 13 tahtis jälle süüa! Tegime smuuti. Vaatame kuidas õhtul läheb, aga tavaliselt on söönud kell 16 suurema õhtusöögi ja siis jälle kell 17 juba tahtnud veel midagi. No minu meelest väga imelikud toiduvahed meil, aga vähemalt talle sageli süüa andes on ta paremas tujus.\nAga mida sa teemaalgataja siis soovid? Et kõik sinule takka kiidaks? Lapsele on kindel graafik alati parem, aga sina ju kindlat graafikut ei soovi. Samas aga teatuid nõuandeid soovid by the book. Nagu see magamine. Tundub, et mingeid kogenud emade nõuandeid sa ei soovi, seega anna tissi-anna toitu, siis kui laps nõuab. Ja lase olla siis kõigel nii nagu on.\nHehe, soovitused on ju olnud seinast seina. Mõni on pidanud õigeks anda iga tund süüa, mõni mitte. Praegu katsetan söögi andmisega, sest see kisa, mis läheb lahti, kui ma ei anna süüa, on üsna talumatu. Kui asi nii jätkub, siis räägin juba arstiga ja küsin, kuidas mul õige tegutseda on või kas tegemist mingi terviseprobleemiga.\nEi tahtnud kedagi solvata, lihtsalt luti ja piimasegu pakkumised tundusid veidrad. Graafik on muidugi parem, võib öelda, et meil praegu ka juba söömisgraafik kujuenud, lihtsalt kuidagi äärmisel tihe.\nMul sama vanus. Pressisin ka ühele unele. Esimene nädal oli raskem vb. Aga mul muud põhjused selleks, kahe unega oleks ilmselt lihtsam, kui olukord ei sunniks mind.\nSööb vähemalt 5 korralikku toidukorda + möödaminnes näksimised. Tegin selle vea, et ei hoidnud vett kättesaadavana ja kippusin eeldama, et tahab toitu. Nüüd on pudel vett keset tuba pidevalt ja kui tuleb kööki nuiama, siis keeran ta ringi ja saadan vee poole teele ja ütlen, et vesi on seal. Kui tuleb peale joomist tagasi, siis annan pihku midagi: puuvili, pannkoogi tükk, köögivili või sepik juustuga vms. Hoia midagi käepärast. Põhitoidukorrad olen sättinud pigem unede järgi. Aga mu meelest siin igast normaalseid soovitusi. Ja 1,5 h snäki nõudmiseks ei ole pikk aeg.\nÄkki tervislikke snäkke pakkuda, porgandikangid, kaalikas, kurk, kirsstomatid jms. Siis kas ta peale rp veel piimatooteid saab? Maitsestamata jogurt/kreeka jogurt, saab marjadega maitsestada, juustuviil. Võileib singi-kurgi-salatilehega.\nMõni laps sööbki sageli ja vähem ja see on organismi omapära. Kui ma enda lapse puhul seda kunagi lastearstile kutsin, ütles lastearst, et väga hea ju, kui sageli ja vähe sööb, ka täiskasvanul on tervislik süüa sagedamini, aga vähem, ja laps, kes täiskasvanuna sööb viis korda, sööbki lapsena seitse korda.\nMuidugi kui vahe on väga väike, saab kuidagi venitada, aga kahetunnine vahe tundub aastase puhul juba täiesti ok. Kas õues käimine ei aita söögivahet pikemaks ajada? Kui näiteks enne lõunasööki pikem tiir õues teha, siis sööb lõunat näljasemalt ja korraga rohkem?\nSee laps, kelle puhul seda arstile kurtsin, on praegu kümnene. Ta on sportlik, terve, täpselt parajas kaalus, aga sööb ka kümnesena viis-kuus korda: hommikusöök enne kooli, koolilõuna kell 11.20, pikapäevasöök kell 14, koju jõudes vahepala, perega õhtusöök kell kuus-seitse, vahel veel ööeelne smuuti vm. Nii et viis korralikku söögikorda. Ja talle see sobib.\nAga kas piimasegu pole mitte kvaliteetsem ja tervislikum kui tavaline tänapäevane piim, mis täis hormoone jms? Oleme oma 1,2 aastasele korduvalt pakkunud tavapiima, aga sülitab välja, ei hakka sundima ka. Keefiri joob, kuid on endiselt Hipi nr 3 piimasegu peal.\nMillest sinu arvates piimasegu tehtud on? Ma arvan küll, et sellest samast hormoone täis piimast, mis jõudnud inimesteni läbi loomade kannatuse.\nKui veidi uurida saab aru, et piim ongi inimese jaoks üks imelik toode. Inimesed on ainsad imetajad,kes joovad teise imetaja piima. See on nii ebaloomulik! Tegelikult saaksime kõik vajaliku kätte ka muudest allikatest, aga selleks, et lapsel oleks ühiskonna osana paremm toimida, ma ikkagi annan talle piimatooteid, aga tarvitame ka väga palju taimseid alternatiive kodus.


Karin Bachmann: Tee ei seisa kunagi ehk Maanteemuuseumi väliekspositsioon 'Teeaeg'\nPostitas: Sirle | Kuupäev: 02/09/2010\nAllikas: MAJA, 2-2010\nTee tähendab liikumist, kulgu. Ilma vajaduseta kuskile minna teda polekski, kuivõrd teed tekivad sihtkohtade vahele. Teed tee pärast harilikult ei tehta. Liikumine on osa vabadusest, ehkki tee iseenesest surub selle vabaduse endas käimiseks. Kuid siiski, prii minek. Seepärast oli mõte puuri pandud ja muuseumisse tarretatud teetükkidest üsna võõras. Et kas tõesti samasugused kurvad silmad ja katkenud lennud nagu loomaaias või zooloogia muuseumis. Kuid seekord on kõik, nagu kodulehel lubatud – muuseum on „koht, kus tee elab“.\nTeekäijal on ütesa tiid\nEkspositsiooni ruumiline ülesehitus ei näi taotlevat sulandumist ega peitumist ega ka erilist kohaspetsiifikat – „Teeaeg“ on (aasapõllumetsa)maastikku tugevasti ja kandiliselt sisse lõigatud. Kuna tavaliselt on tee pigem viitaja kui viidatav, tundubki selline lahendus hästi sobivat. Kui on ette võetud julgustükk ja püütud püüdmatut püüda, siis oleks tagasi- ning alalhoidlik sobitamine üsna pentsik – kui juba, siis juba. Kogu näituse ruumis liikudes haakuvad silma iseloomulikud ümarkandid, kärjed ja ringid, mis korduvad mustritena igas skaalas (tualeti seinad-põrandad, puitastmed, teekatted, põõsapeenar jne). Muudes kontekstides teinekord korrapärasuse tõttu banaalseltki mõjuv puitpakkudest kate on siin täiesti omal kohal ja laotud suurustes varieeruvana, nii et vaatlejal ei lähe silme eest kirjuks, vaid aitab samas rütmis kaasa võnkuda.\nKülap tee teed juhatab\n„Teeaeg“ koosneb lisaks harilikele, kergelt manustatavatele lõbustustele (postitõllasõit, meisterdamine, masinate uurimine) mitmetest n.-ö. ajalooliste teeruumide 1:1 mudelitest, mis külastajale kunagisi tee-ehitisviise ja neil liikumise tunnet tutvustavad. Selles mõttes on Maanteemuuseum sarnane kõikide kaasaegset muuseumidega, kus inimeste tähelepanu pikemaks köitmiseks ei piisa tekstist ega enam ka mitte helidest – kogu keha ja kõik meeled peavad tegevust saama. Ja eriti hea, kui kuskilt tilgutataks soontesse adrenaliini, aga samas mitte ka liiga palju. Et saaks ikka lapsed kaasa võtta. Niisiis, teeruumid. Sootee, pinnastee, kruusatee, munakivitee, mustkate järgnevad üksteisele käänakute ja loogetega, andes liikujale märku järgmisesse ajajärku saabumisest. Teesüvendis liikumisele mängivad kaasa seinad, mille pindu katavad Eestis seni esmakordselt kasutatud graafilised betoonpildid. Pildid tunduvad haprad ja kohekohe pudenevad ning tekitavad seetõttu mulje omapärastest udustest peitepiltidest, mida peab mitu korda ja sügavuti vaatama, et tegelikku kätte saada.\nHobone veab koorma, tee kaks\nTeeruumide kogemise vahepeal jutustavad seinad lugusid ja teekäija saab pukil puhates neid kuulata. Enne teedele minekut tuleb läbida erinevate teeviitade salu, kus iga viit erinevast ajast ja kohast. Seintelt saab lugeda huvitavaid tarkusi – näiteks mille järgi sai nime penikoorem? On kaks versiooni; toredama kohaselt oli penikoorem nii pikk sellepärast, et just nii kauge maa takka oli kuulda koera haukumist. Sealsamas on ka ajutiste näituste koht, kus praegu üleval Ingrid Ruudi koostatud kohaspetsiifilist arhitektuuri tutvustav väljapanek. Loodetavasti saabki näitusepinnast laia teemadevalikuga galerii – kõigi asjade juurde viib mingi tee ja miks mitte siis teekäijatele erinevaid teemasid teele kaasa anda.\nTeemees nääb monda\n„Teeaja“ üks osa on piknikukoht, mis liitunud mänguväljaku ja tualettidega (mis on mustad kui Mutionu koobas ja päikesepaistest tulnule aktiivseks silmaharjutuseks). Ka pakub koht võimalust laulmiseks, loenguteks ja muudeks etteasteteks, sest üksteise suhtes nihutatud mahtudega trepjas struktuur loob lugematuid võimalusi kõiksugusteks tegevusteks. Kuna kogu liikumine toimub süvendis, ongi põllud enamasti pilgu tasapinnas ja hoolimata peaaegu et maa all olekust ei kipu kitsas ruum ahistama. Vastupidi, muuseumis on õhku ja päikest ja soojust; sellises struktuuris, kus moodustuvad pesad, on hõlpsam kõigil sihtgruppidel oma asemed leida ja rahule jääda.\nMuuseumidega on üsna sageli see lugu, et eriti vähematel vendadel hakkab neis igav. Liiga palju juttu seina pealt lugeda ja liiga kõrgel ka ning täiskasvanud käivad ringi pühalike nägude, enamasti peab olema vait ja kompvekid pole lubatud. Aga siin on hoopis teisiti. Ekspositsiooni alguses on Vigurvända rada, kus erinevaid sõidustiile proovida, slaalomit keerutada ja igatepidi osav olla. Sealt edasi algab liikluslinnak, mis ka täiskasvanul silma kilama paneb. Tõelised väiksed tänavad, lapsemõõdus murukatustega majamahud (plastikule trükitud fotod), mis üldisest tasapinnast välja lõigatud tänavate jäänukitena kõrvalpõldudega samal kõrgusel nauditava terviku moodustavad; ristmikud, foorid. Nagu päris. Ja kogu selle ime sees liikumiseks elektri- ja pedaalidega autod, tõukekad, mitmesuguse rattaarvuga jalgrattad. Tõsi, vahepeal on lastel raske löögile pääseda, sest särasilmsed habemikud tiirlevad tänavatel, ruuduline särk loperdamas ja piip suunurgas.\nJumal elab detailides\nMuuseumis ringi jalutades on pinke esmapilgul raske eristada, sest nad näivad õhus rippuvate marjakobarate moodi ning jätavad hapra mulje. Kuid tegu on heledatest ümarpalgi juppidest istmetega, mis lohaka elegantsiga kokku traageldatud ning igale istmikule täpset tuge pakuvad. Loomulikult on needki osa igas skaalas korduvast mustrist, mistõttu silm neid alguses muu struktuuri osaks peab. Sama ootamatud on ka sildid ja viidad, mis koomiksimulli meenutavatena maa seest kerkivad.\n...edasi saab lugeda trükiversioonist MAJA 2-2010, pilte saab vaadata siit.


Erinevus lehekülje "Põrgupiigad" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Põrgupiigad" redaktsioonide vahel\nRedaktsioon: 8. aprill 2018, kell 14:10\nRedaktsioon: 8. aprill 2018, kell 13:21 (redigeeri)\nRedaktsioon: 8. aprill 2018, kell 14:10 (redigeeri) (eemalda)\n'''Põrgupiigad''' on müütilised tegelased [[rahvuseepos]]es "[[Kalevipoeg]]".\nNeid on mainitud eepose kolmeteistkümnendas loos (Rännak laudadega. Teekond allmaailma. Põrgupiigad.), kui [[Kalevipoeg (tegelane)|Kalevipoeg]] neid kohtab allilmast [[Sarvik]]ut otsides. Kõigepealt leidis ta neiu, kes oli kambris ketramas. Neid kutsus kohale ka oma õed:\n:Palus tuppa teise piiga,
\n:Kes see kulda küürimassa,
\n:Lestajalgu lepitamas,<ref name="3rKWP" />\nTegevad on nadpõrgupiigad ka neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.),. kusPõrgu vanaeit pannakase kööki kinni ja piigad tutvustavad Kalevipojale Sarviku valdusi, jakuna teda kodus pole. Ühtlasi kurdavad oma endakurba saatust:\n:Meie, õed õnnetumad,
\n:Kaunid neitsid kolmekesi
\n:Pärisorjaks Sarvikulle.<ref name="3rKWP" />\nKalevipoeg toob piigad maa peale tagasi ning nende edasisest saatusest on juttu viiesteistkümnendas loos (Tagaajajad. Raudoja nõianeitsi. Olevipoeg ja linnaehitus. Põrgupiigade saatus.) Piigad lähevad mehele Kalevipoja sõpradele:\n:Alevite armas poega
\n:Nagu kukekene korvis
\n:Kosis kohe kolmandama
\n:Neitsi noore enda naiseks...
\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4963665"


?Meie järgime rahvusvahelisi standardeid juba ammu,? ütles ASi Eesti Raudtee pearaamatupidaja Malle Kasemets. Kasemetsa sõnul peavad raamatupidamisaruanded olema võrreldavad ja kui muudatused hakkavad kehtima 2005. aastast, peavad 2004. aasta aruanded olema koostatud võrreldavalt.\nKüsimusele, kas tulevast aastast kehtima hakkavaid reegleid tuleb tagasiulatuvalt juba tänavu arvestada, vastas Valk, et jah ja ei. Eestis on juba 2003. aastast ettevõtetel võimalik valida, kas teha oma raamatupidamist Eesti hea tava või rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite järgi. Neil, kel tekib kohustus rahvusvahelist standardit järgima hakata, on vähe, peamiselt börsiettevõtted, rääkis Valk.\nValgu sõnul reguleerib esmase rakendamise küsimust IFRS 1, mis näeb ette võrdlusandmete vajaduse, ja need peaks pärinema käesolevast aastast. Seega, kui raamatupidamist tehakse Eesti tavade järgi, tuleb mõningad asjad IFRSi järgi läbi töötada.\nErnst & Youngi audiitori Marju Põldniidu sõnul võib raamatupidamist teha kas ühe või teise tava järgi, kuid hinnangumuutuste mõju, nt põhivara komponentide arvestust, ei korrigeerita tagasiulatuvalt, st eelmise aasta aruandeid selles osas ei muudeta. Kui on tegu arvestusprintsiibi muudatusega, võib olla vaja aruandeid tagasiulatuvalt korrigeerida.


Peipsiääre vald, Kallaste linn, Kase 1 | RUUMIKAS JA VALGUSKÜLLANE KODU! - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nUus Maa KinnisvarabürooPakkumisedMajaPeipsiääre vald, Kallaste linn, Kase 1\nID: 1109365 / 386469\nMüüa valgusküllane maja Peipsi rannast jalutuskäigu kaugusel.\nKaasaegne garaažiga kivimaja on ehitatud 2001. aastal. Majal on plekk-katus, plastikraamidega kahekordsed pakettaknad ning metallist välisuksed. Majas on tsentraalne veesüsteem ja lokaalne kanalisatsioon. Küttekehaks on pelletikatel, alternatiivseteks kütteallikateks on kamin, ahi ja soojamüüriga pliit. Vett soojendab elektriboiler.\nElamu planeeringut iseloomustab läbimõeldud ruumide paigutus, avarus ja valgusküllasus.\nEsimene korrus: esik, trepihall, kaminaruum, majapidamisruum, puukütte ahjuga saunakompleks, tualettruum, tehnoruum, katlaruum, panipaik ning garaaž.\nTeine korrus: trepihall, köök, söögituba, elutuba, magamistoad ning koos asuvad vannituba ja tualettruum.\nLisaväärtusteks on teisel korrusel köögist avanev idapäikse poolne rõdu.\nEsimene korrus on peamiselt viimistletud naturaalse puitmaterjaliga. Majapidamis- ja tehnoruumi seinad on värvitud, põrandatel keraamilised plaadid. Pesemisruumi seinu ning põrandaid katavad keraamilised plaadid.\nTeise korruse eluruumide siseviimistlust iseloomustavad heledad värvitoonid ja rõõmsates värvides kvaliteetsed tapeedid. Põrandkatteks on puitlaudis ja laminaatparkett. Vannitoa ja tualettruumi seinu ja põrandat katavad keraamilised plaadid. Põrand elektriküttega.\nAvar kõrghaljastusega kinnistu on piiratud aiaga pakkumaks turvalist mänguala lastele. Kinnistul paikneb oma kaev, millest saab võtta vett aia kastmiseks.\nKallaste on Eesti üks omapärasemaid paiku, mis asub maalilisel liivakivipaljandil Peipsi järve ja Tartu–Mustvee maantee vahelisel umbes kahe kilomeetri pikkusel rannalõigul.\nKallastel on kaunis liivarand, vaatetorn, kool, lasteaed, noortekeskus, perearstikeskus, raamatukogu, kauplus, turg, bussijaam. Piirkond pakub palju võimalusi aktiivseks vabaaja veetmiseks – kalastamine, matkamine, ujumine, sportimine jne. Kallaste asub Tartu linna piirist ca 40 km kaugusel. Toimib hea ühistranspordiühendus Tartuga.\nTule ja tutvu ning leia endale kaasaegne kodu Peipsi järve kaldal!\nAadress: Kase 1, Kallaste linn, Peipsiääre vald, Tartu maakond


Õel maailm ja ilusad ideed — Sirp\nKlassikalised näited õelatest probleemidest kuuluvad majanduse, ökoloogia ja poliitika valdkonda.\n1973. aastal muutus maailm – kas panite seda tähele? Nimelt ilmus siis linnaplaneerijate Horst Ritteli ja Melvin M. Webberi artikkel „Dilemmad planeerimise üldteoorias” („Dilemmas in a General Theory of Planning”), milles nad näitavad, et on probleeme, mida ei saa tavavõtetega lahendada. Nad nimetasid neid õelateks (ingl wicked, ee kuratlik, ebamoraalne, nurjatu, paha, õel jms – toim). Selliste probleemide korral põhjustab iga ettevõtmine probleemi lahendamiseks meie arusaamise muutumist sellest probleemist. Järelikult probleemi definitsioon ja pakutud lahendus defineerivad teineteist vastastikku.\nÕelate probleemide tunnused\nTaltsad probleemid on jällegi sellised, mille puhul probleem ja lahenduse kriteeriumid on selgelt defineeritud. Näiteks enamik matemaatikaülesannetest on taltsad. On teada, mida tuleb ülesande lahendamiseks teha ja vastuseid on võimalik kontrollida. Loodusteaduslikud probleemid kipuvad üldiselt olema taltsad, seevastu sotsiaalne maailm on jällegi valdavalt õel.\nMiks see üldse oluline on? Õela probleemi probleem on otseses seoses Eesti mõtte ja uute arenguideede otsimise kampaaniatega. Enne kui asuda lõputult ideid puistama, võiks veidi mõelda selle üle, mida on võimalik ühiskonnas korda saata ja mida mitte. Klassikalised näited kuuluvad majanduse, ökoloogia ja poliitika valdkonda. Milline on Rail Balticu kõige parem trass, kuidas korraldada kõige paremini haridussüsteemi, milline on kõige optimaalsem haldusjaotus, milline on kõige õigem keskkonnatasu maavarade kaevandamiselt, milline on optimaalne maksumäär, kuidas võidelda koduvägivallaga jne. Elu, inimese, riigi või tegelikult ükskõik mille või kelle mõtte otsimine on kõige õelam probleem üleüldse.\nKõikidele loetletud ja paljudele-paljudele samalaadsetele probleemidele on omane rida sarnaseid tunnuseid. Esiteks, õelatel probleemidel puudub selge määratlus. Tegelikult ei olegi võimalik aru saada, millist probleemi õieti lahendatakse, seni kuni lahendus käes on. Näiteks mingi infosüsteemi (täiesti juhuslikult võib siinkohal mõelda e-tervise peale) loomisel on algne määratlus sageli väga üldine. Polegi täpselt defineeritav, mida õieti tahetakse saada. Täpsem ettekujutus soovitavast selgub siis, kui süsteem on valmis ehitatud ja tulevad esile selle suuremad või väiksemad puudused. Probleemi sõnastamine ja selle lahendamine ongi tegelikult seesama asi ning iga katse probleemi lahendada muudab arusaamist sellest probleemist.\nTeiseks puudub niisugustel probleemidel selge lahenduskriteerium. Kuna probleemi enda määratlus on ebaselge, ei saa olla selget kriteeriumi selle kohta, millal probleem on lahendatud. Enamikul juhtudest lõpeb arendamine ja muutmine mitte siis, kui õige lahendus on käes (sest me ju ei teagi, milline on õige lahendus!), vaid siis, kui aeg või raha või mõlemad otsa saavad, kaob huvi probleemiga tegelda või kaotab probleem oma tähtsuse. Lahendused, mida neile probleemidele pakutakse, ei ole õiged ega valed, vaid pigem paremad / halvemad või küllalt head / mitte piisavalt head. Kuna puudub selge probleemipüstitus ja lõpplahenduse kriteeriumid, siis ei ole ka võimalik õiget lahendust defineerida. See, mida saab teha, on võrrelda lahendusi üksteise või siis sotsiaalse ja majandusliku konteksti suhtes (küllalt hea / mitte küllalt hea).\nKolmandaks tuleb arvestada, et igal väljapakutud lahendusel on omad tagajärjed. Iga tegevus või otsus muudab olukorda oluliselt ja pöördumatult. Kui matemaatikaülesannet saame lahendada mitu korda, kuni saame lõpuks õige vastuse, siis kord langetud poliitiline otsus muudab olukorda ja jätab oma jälje ka siis, kui see näiteks tagasi võetakse (näiteks avaliku alkoholitarbimise lubamine ja keelamine). Neid tulemusi on võimatu täpselt ennustada. Neljandaks võib rõhutada iga õela probleemi unikaalsust. Ei olemas mingeid valmis lahendusi või ideaalseid viise, igal konkreetsel juhul on probleemi ja selle lahenduse määratlemine alati eriline. Kas või juba selle tõttu, et huvigrupid on erinevad ja neil kõigil on erinevad ja lisaks veel pidevalt muutuvad ideed sellest, mis on probleem, kes on selle põhjustanud ja kuidas seda lahendada.\nElu, inimese, riigi või tegelikult ükskõik mille või kelle mõtte otsimine\non kõige õelam probleem üleüldse.\nMida siis annaks ette võtta? Katsed lahendada neid sarnaselt taltsate probleemidega ei vii kuhugi. Aga mida siis teha? Kõigepealt on oluline õelad probleemid ära tunda. See võib kõlada väga lihtsalt, kuid olukorda raskendab inimese alateadlik püüdlus kõiki probleeme taltsana võtta. Probleemid on ju selleks, et neid lahendada, ja meil on raske tunnistada, et lahendust võib-olla ei olegi. Kindlasti ei tasu liialt loota ekspertidele. Maailm on täis spetsialiste, kes oma kitsal erialal on suurepärased, kuid sellest väljapoole jäävast ei tea nad peaaegu midagi. Nagu nägime, ei kehti õelate probleemide korral loodusteadustele omased probleemipüstitus- ja lahendusviisid. Akadeemik võib teada kõike molekulaarbioloogiast või kosmoloogiast, kuid ühiskonnaprobleemide valdkonnas on täpselt sama tark nagu iga teinegi inimene. Uuringud on näidanud, et õelate probleemide korral sobivad tavainimeste otsused sama hästi kui ekspertide omad. Mõnikord võib anda tulemusi erinevate vaadete ja seisukohtade kaasamine.\nTuleks keskenduda konkreetsele olukorrale antud kohas. Kõikvõimalike üldiste kontseptsioonide ja süsteemide loojad pakuvad meile kasutatavuse, mis võib olla parem või halvem, kuid nad ei lahenda nende abil kindlas kohas kindlaid ülesandeid. Makrotasandil suurte protsesside käsitlemine võib paratamatult viia pessimistlike järeldusteni arengu kohta. Seevastu süsteemide käsitlemine rohujuuretasandil pakub sageli võimalusi ja praktilisi lahendusi, kuidas ümbritsevaid süsteeme paremini tundma õppida ja sobivamaks muuta. Tänapäeva maailma äärmiselt kiirete muutuste tõttu oleme kõik võõras maailmas. Selle tõttu peamegi pöörama tähelepanu, teadvustama, verbaliseerima ja kirjeldama olukorda. Olukorra kirjeldus ei tähenda probleemi teaduslikku uurimist, sellest on harilikult väga vähe kasu. Teaduslikust lähenemisest võib abi olla siis, kui õnnestub õela probleemi küljest eraldada mõni taltsas probleemikene. Õela probleemi korral ähvardab aga seda uurima asudes oht kulutada kogu aeg ja raha uurimise peale ja lõpptulemusena ei ole ikkagi võimalik probleemi enda kohta midagi kindlat öelda. Mõistlikuma lähenemise hulka võivad kuuluda eksperimendid olukorraga, näidisotsuste tegemine ja tulemuste jälgimine, prototüüpide kasutamine jms.\nValiku teeb maailm\nMitmesuguste tegurite tõttu liigutakse ühiskonnas järjest suureneva unifitseerimise ja ühendamise poole. Ühelt poolt põhjustab seda tehnoloogia, mis on ammu standardinud tootmise, standardides nüüd ka teadmisi, õpetamist ja mõtlemist. Teiselt poolt sunnivad selleks majanduslikud kaalutlused, kuna ühtlustades ja liites tekib mulje, et hoitakse kokku raha ja muid ressursse. Isegi kui selline kokkuhoid tõepoolest saavutatakse, on see harilikult probleemi enda seisukohalt täiesti teisejärguline. Ei hariduse, kultuuripärandi säilitamise ega ka tervishoiu eesmärk ei ole ju ometi raha kokkuhoid. Sellised ettevõtmised vähendavad mitmekesisust ja kohalikku kontrolli olukorra üle, suurendades lõppkokkuvõttes niimoodi süsteemi ebastabiilsust.\nKuidas siis sobitada kokku õelat maailma ja ilusaid ideid? Ilmselt ongi ainsaks võimaluseks pakkuda võimalikult palju ideid ja jätta valiku tegemine õelale maailmale. Siis tegeleb igaüks just sellega, milleks ta loodud on – inimene unistab ja maailm kärbib neid unistusi.


Rühmatreening reformeril | PILATES.EE\nKõige äratuntavam ja populaarsem trenažöör Joseph H. Pilatese loodud seadmete hulgas.\nUniversaalne reformer ehk lihtsalt reformer on kaheldamatult kõige äratuntavam ja populaarsem seade kõikide Joseph H. Pilatese loodud seadmete hulgas.\nReformeri treeningvõimalused on lõputud ja piiratud ainult meie kujutlusvõime ning teadmistega. See on oma ajast ees olnud geeniuse loodud seade. Treeninguseadme universaalsus võimaldab kasutada erinevaid koormusi: baas- ja fundamentaalkoormusest kuni väga keeruliseni.\nSooritades harjutusi reformeril, treenijad, kas lamavad, istuvad, põlvitavad või seisavad. Mõnikord hoiavad pilatesega tegelejad kätega kinni jalgadele mõeldud põikpuust, vahel elastsetest rihmadest või balanseerivad end nukkblokkide tippudel. Erinevates asendites (painutuses, pööretes, venitustes) on treenija vedrustatud istmel.


Ilusat emadepäeva! | Do you come from a land down under?\nsirliaustraalias, 12. mai 2013\nJuhtus nii, et teisipäeval me sinna avastamata randa ei jõudnud, kuna ilm polnud just suurepärane ja magasime liiga kaua (nagu tavaliselt – öötöö võlud). Kuna kodus passimisest on totaalselt kõrini, aga samas pole siin Esperance’s midagi muud väga teha ka, siis otsustasime veidikeseks ikkagi kalale minna. Märkimisväärset saaki polnud – ma püüdsin ühe krabi, paar heeringat ja ühe lapiku peaga kala. Aga tore oli ikkagi. 🙂\nÜlejäänud nädal on möödunud tavapärases töörutiinis, lihtsalt selle vahega, et managerideks on meil nüüd Isaac ja Nathan ning mina ja Merit saime omale ka veidi rohkem vastutust.\nHomme olen veel tööl ja siis saab jälle oma vabasid päevasid “nautida”. Või noh, vähemalt ei pea töötama. 😀 Meil on siin ikka täitsa sügis kätte jõudnud, kraade on maksimum 18 päeval ja õhtuti läheb päris külmaks.\nNüüd istun siin mugavalt tugitoolis, lõpetasin ööklubis tunnike tagasi ja ootan oma teist poolt koju. 🙂 Kell on 4 hommikul ehk siis käes on pühapäev ja emadepäev, seega ilusat emadepäeva kõikidele emadele ja muidugi minu kallile emale! 🙂\n2 thoughts on “Ilusat emadepäeva!”\nEmadepäevaks oleksid pidanud reisi Austraaliasse välja tegema 😉


Ansip aitab Vietnami turule - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 5. november 2011\nVietnami tippjuhtidega ametliku kohtumise faktist võib mul edasipidisel äritegemisel sealses riigis kasu olla, põhjendas ASi Ilves-Extra suuromanik Arvo Kivikas kuulumist äridelegatsiooni, kes saadab meie peaministrit visiidil Vietnami ja Singapuri.\nArvo Kivikas on üks Eesti ärimeestest, kes saadab peaminister Andrus Ansipit tema nädalavahetusel alanud ametlikul visiidil Vietnami ning Singapuri. Arvo Kivikasel on Vietnamis ärihuvid, sest tema osalusega OÜ Quality Label Manufacturing (QLM) alustas eelmise aasta kevadel Hanois spordi- ja vaba aja rõivaste tootmist kaubamärgi ISC all. QLMi võrdseteks osanikeks on Ilves-Extra ja Järvamaal päästeveste tootva OÜ Pakpoord tegevjuht, sakslane Gerhard Eberle.\nDelegatsioonis olles saate ilmselt meeldiva ühendada kasulikkusega – kas teie tootmisüksus Hanois jääb delegatsiooni liikumismarsruudist väga kaugele ehk kas teil jääb mahti ka oma tootmine üle vaadata?Meil on Hanoi linnas ja Hanoi läheduses asuvas tööstuslinnakus tegelikult mitu tootmiskohta ja kindlasti lähen ma sinna ning kohtun sealsete töötajatega.\nAmetlik visiit on aga küllaltki selline joone peal kõndimine, kus on tihe programm ette antud, et täpselt kellapealt siia ja täpselt sinna ning seljas peab olema see ja see. Minu mõte olla ametlikus delegatsiooni seisneb selles, et loodetavasti annab see edaspidiseks referentsi, mis kergendab minu tegevust.\nMuudame teemat ja räägime QLMi äritegevusest Vietnamis. Millal alustasite ja mida te Vietnamis toodate?Tootmine käivitus eelmise aasta kevadel. Enamjaolt õmmeldakse siit Eestist viidud seadmetel, aga osalt ka kohalikel seadmetel. Vietnamis toodetud asju hakkasime turustama aasta tagasi. Vietnamis õmmeldakse erinevaid tooteid ja need kannavad meie brändi ISC. Vietnamis toodame seetõttu, et konkureerida rahvusvahelisel turul hinna ja kvaliteedi suhtega.\nVietnamis õmbleme masstoodangut ja neid tooteid, millega ei ole kiire – millel on näiteks tarneaeg pool aastat. Eestis teeme väikepartiisid. Eestis toodame neile, kes on valmis toote eest rohkem maksma ehk kas siis on kogus väiksem, kvaliteedi nõuded hästi kõrged või tahab klient väga lühikese aja jooksul tooted kätte saada.\nMiks te otsustasite käivitada tootmise Vietnamis ja mitte näiteks Hiinas?Me vaatasime ringi mitmetes Aasia riikides. Ütleme nii, et Vietnamis olin ma kontaktide loomisel edukam. Mulle tundus, et Vietnam on õige koht. See ei tähenda, et kellelgi teisel võiks õnn naeratada kuskil mujal riigis, sest kõike tuleb ju vaadata kompleksselt. Ühes kohas näiteks toimib logistika paremini, teises kohas on vähem bürokraatiat.\nEga me pole ainukesed Euroopast, kes Vietnamis toodavad. Näiteks rõivatööstuses pole paljud enam hiinlastega rahul ja otsivad tootmisvõimalusi Vietnamis.\nKas tootmist Vietnamis ohjab inimene Tartust, Ilves-Extrast?Ilves-Extra tegeleb toodete väljatöötamisega, mis õmmeldakse Vietnamis kokku. Seetõttu peab kindlasti toote juurutamise faasis meie oma inimene seal kohapeal olema. Meie inimesed käivad Vietnamis vahetustega. Meil on üks proua, kes oskab juba päris hästi kohalikku keelt.Probleem on üle maailma täpselt sama – oskajatest inimestest on kõikjal puudus, nii Eestis, Vietnamis või kus iganes. Me ei kasuta Vietnamis praegu kaugeltki oma tootmisvõimsust ära. Kui meil Tartus töötab 200 inimest, siis Vietnamis võiksime oluliselt enam inimesi tööle rakendada, aga küsimus ei ole ainult tootmises, vaid selles, et kaup tuleb ka maha müüa.\nVietnamis tööjõust vist puudust ei ole?\nSamas hetkel läheb müük hästi, ei tohiks nuriseda. Tellimusi on, jõuaks vaid ära teha. Tellimuste portfell on veebruari lõpuni, aga mis edasi saab, ei tea. Ebakindlus maailmas teeb ettevaatlikuks.


Isegi kuumusel ei higistata palju, kui mäletate neid 7 saladust - Ilu - 2019\nHigistamine on organismi loomulik füsioloogiline vastus ülekuumenemisele ja see on normaalne. Suurenenud higistamine (hüperhüdroos) ei tähenda ka seda, et inimene on halb, kuid selline omadus takistab oluliselt elamist. Need on riietuse valiku probleemid, kaenlaaluste pidev jälgimine ja suur hulk antiperspirante. Kuidas saab toime tulla liigse higistamisega ja higistava ebameeldiva lõhnaga?\nSee on kõige lihtsam ja loogilisem meetod hüperhüdroosiga tegelemiseks. Lõppude lõpuks ei ole higi mitte ainult ebameeldiv lõhn, vaid ka bakterid. Ja mida rohkem higi, seda suurem on dermatiidi ja teiste nahaprobleemide tõenäosus. Seetõttu peaks liigse higistamisega inimestel pesta vähemalt 2 korda päevas: hommikul ja õhtul. See säilitab naha normaalse mikrofloora ja päästab teid lõhna eest.\nToitumine mõjutab nahka mitte ainult akne ja akne kujul. Alates sellest, et me sööme, sõltub nii keha lõhnast kui ka higist. Ebameeldiva merevaigu kõrvaldamiseks peate dieetist välja vürtsikas, vürtsikas ja soolane. Need on marinaadid, maitseained (isegi pipar) ja bouillon-kuubikud.\nAlkohol mõjutab ka higi lõhna. Seepärast lõhnab see, kes soovib juua, ka lõhna, isegi kui nad pesevad sageli ja põhjalikult. Inimesed, kes söövad rohkem või vähem õigesti, higi ei lõhna. Kuid tänu asjaolule, et tavaliselt ei ole võimalik kohe pesta, bakterid arenevad higi. Nad annavad terava lõhna.\nSünteetilised kangad ei lase õhku läbi ja neelavad niiskust, nii et bakterid levivad veelgi aktiivsemalt ja tunned end aurusaunas. Niiskus koguneb nahale ja ei lähe kuhugi. Ja see on ebamugavustunne, lõhn ja keha ülekuumenemine. Nii et soojuse löögi sulgemine.\nLiigse higistamisega inimesed peavad valima ainult looduslikest kangastest riideid: puuvill, puuvill, voodipesu, calico. Parem on mitte alati kanda ilusaid sünteetilisi riideid, vaid kanda neid ainult spetsiaalsetel päevadel.\nHigistamisvastased ja deodorandid\nMe otsustame kohe, milline on nende kahe kontseptsiooni erinevus. Higistamisvastane aine on mõeldud kaitseks liigse niiskuse eest. See tekitab naha pinnale kile, mis ummistab poorid. See on kahjulik, kuid tõhus. Higistamisvastaseid aineid soovitatakse kasutada ainult äärmuslikel juhtudel ja higistamisaladel - kaenlaalused.\nDeodorandid säästavad higi lõhna. Nad on vähem kahjulikud, sest need ei häiri higistamisprotsessi. Neid saab rakendada selja ja jalgade külge. Täna on väga suur deodorantide valik: saate valida oma lemmikparfüümi või lõhnavaba toote, mis lihtsalt peidab higi ebameeldiva lõhna.\nHigi salvid on vähem populaarsed, kuid ei ole mingil juhul halvemad kui higistamisvastased ja deodorandid. Neid müüakse apteekides ja need on terapeutilised ained. See on näiteks tsingi salv, Teymurovi salv, Formagel. Kõik need aitavad võidelda hüperhüdroosi vastu, inhibeerides higinäärmete suurenenud sekretsiooni ning takistades bakterite kasvu. Aga see on parem kasutada salvi mitte enne lahkumist maja, kuid öösel, et tagada ravitoime.\nKosmeetikatoodete vastased soovitavad kasutada ka pulbreid. Pulber täidab käsna funktsiooni, adsorbeerib niiskust ja tagab kuivuse. Selliseid pulbreid müüakse ka apteegis. Lihtsaim variant - tavaline laste talk. See sobib tundliku nahaga inimestele või lõhnastatud toodete allergiale.\nVõitluses liigse higistamise vastu on kõik vahendid head. Seetõttu võivad ja peaksid olema proovitud ka traditsioonilise meditsiini retseptid. Higinäärmete aktiivsuse vähendamiseks kasutatakse kasepungade tinktuuri (200 g liitri viina kohta). Kõik probleemid on vaja pühkida: kaenlaalused, jalad, peopesad.\nKui hüperhüdroosi peamiseks probleemiks on jalad, saate vannid teha. Sa pead purustatud tamme koor, lehed ja karjamaa marjad, samuti koirohi. Võtke 250 g segu ja valage kastrulisse 5 liitrit keevat vett. 12 tundi tuleb seda infundeerida. Enne vanni kuumutatakse infusiooni, seejärel filtreeritakse ja eelnevalt pestud jalad hover 10 minutit. Seda on vaja teha iga päev, kuni paranemine on toimunud.\nSee on radikaalne meetod hüperhüdroosiga tegelemiseks, mida kasutatakse viimase abinõuna. Botuliintoksiini toime on suunatud närvide impulsside blokeerimisele higinäärmetele, muutes viimased lõdvestumaks. See tähendab, et higinäärmete funktsioon on rõhutud, nad toodavad vähem higi. Mõnikord on higistamine kahjustatud piirkonnas täielikult tühistatud.\nSelline menetlus tuleks läbi viia ainult meditsiinilistel põhjustel ja vastunäidustuste puudumisel. Botoxi toime püsib mitu kuud, pärast seda suureneb higistamine. Mõned tüdrukud teevad sümptomeid kaenlaalustele ühekordselt, näiteks enne olulist sündmust, mida ei tohiks riietada ebameeldiva lõhna ja suurte märgade laigudega.\nCopyright 2019 \_ none \_ Isegi kuumusel ei higistata palju, kui mäletate neid 7 saladust


Juhend linnukoerte jahiomaduste kindlakstegemiseks metslindude leidmisel | Eesti Kuldsete Retriiverite Tõuühing\nJuhend linnukoerte jahiomaduste kindlakstegemiseks metslindude leidmisel\nENSV Agrotööstuskomitee IJV, 1988.\n1. Katseid korraldatakse nii jahiperioodil kui ka muul ajal.\n2. Katsetamise objektideks on metskurvits, teder, rabapüü ja faasan.\n3. Katsetamiseks valitakse linnuliik, mis on enamikule katsetatavatest koertest tavaliseks jahiobjektiks.\nMärkus. Koera katsetamisel arvestatakse ja hinnatakse koera tööd mitte ainult põhi-, vaid ka muude lindude jahtimisel. Kui koera omanik on ekspertide komisjoni enne informeerinud, et koer on õppinud jahtima ainult teatud linnuliiki, siis teiste liikide mittetundmine ei mõjuta koera töö hinnet põhilinnuga.\n4. Linnukoeri katsetatakse kinnisel maastikul, kus õhuvoolude suunad muutuvad sageli. Tihti koer sukeldub põõsastesse ja kaob kohtunike ja saatja silmist. Koer võib kohata nii üksikut lindu kui ka tervet pesakonda. Metsas on harva võimalik märgata ümberpaiknenud linnu maandumiskohta, sageli jookseb ta mööda maad ning jätab pika jäljerea. Seepärast hinnatakse katsetel järgmisi linnukoerte jahiomadusi: koera oskust kasutada linnu leidmiseks haistmist, otsimise kiirust, otsimise meisterlikkust, lõhna vedamist, seismist, juurdevedamist ning käimise, seismise, lõhna ja juurdevedamise stiili ja samuti dressuuri, mis jagatakse väljaõppeks ja kuulekuseks.\n5. Haistmine – koera oskus lind üles otsida ja tema ees seista, sest metslinnud, eriti pesakonnad, teevad palju jälgi, püüdes koera eest pääseda mööda maad allatuult joostes. Koer peab oskama kasutada nii linnu enda kui ta jälgede lõhna, pesakonnast välja valima ühe linnu ja hoidma seda oma haistmisväljas. Asukohta muutes peitub lind sageli tihedasse põõsastikku. Säärasel juhul haistab koer lindu väga lühikese vahemaa pealt.\n6. Otsimise kiirus oleneb eeskätt koera liikumiskiirusest ja võib muutuda olenevalt maastikust: pehmel samblasool on liikumiskiirus väiksem kui kõva pinnaga metsas. Hinnatav on kiire, kerge, kogu katsetamise vältel ühtlane liikumine, kuid mitte nii kiire, et koer linnu lendu hirmutaks.\n7. Otsimise meisterlikkus. Metsas töötamisel ei saa koeralt nõuda süstaldamisetaolist otsimist, vaid otsimine peab olema vaheldusrikas. Harvade põõsastega maastikul peab otsimise laius kummalegi poole olema 30-50 m , tihedas põõsastikus peab koer otsimise laiust vähendama kas iseseisvalt või saatja käskluse peale. See viitab ka nende omavahelisele heale kontaktile. Väga hinnatavaks koera omaduseks on anonsseerimine, s.o. leitud linnust peremehele teatamine.\n8. Lõhna vedamine – koera ettevaatlik liikumine haistetud linnu või tema jälgede suunas. Lõhna vedamise käigus koer kontrollib, mis on lõhna allikaks. Lõhna vedamine lõpeb seismisega linnu ees või hakkab koer uuesti otsima.\n9. Seismine linnu ees – linnukoerte sünnipärane ja neid teistest tõugudest eristav omadus. Hinnatakse kindlat ja tugevat seismist. Seismine on koera pingelises poosis peatumine haistetud linnu ees. Kui lind pistab koera ees jooksu, peab koer temale järgnema ja sundima ta uuesti varjuma. Seismiselt koer ei tohi ilma saatja vastava käskluseta edasi liikuda ega lindu lendu ajada.\n10. Juurdevedamine – saatja käskluse peale koera seismiselt edasiliikumine linnu lenduajamiseks. Juurdevedamine peab olema kiire, et sundida lind lasu ulatuses üles tõusma. Kui lind jookseb allatuult, võib koer töötada ülemise ja alumise haistmisega. Hea juurdevedamine on eduka jahi alus.\n11. Töötamise stiil – igale linnukoera tõule omane kõigi liigutuste ilu. Hinnatakse eraldi liikumise, seismise, lõhna ja juurdevedamise stiili.\n12. Dressuur jaotatakse kaheks elemendiks: a) väljaõpe – saatja ja koera koostöö, eriti töötamise lõppetapil, koera suhtumine lendutõusnud linnusse ja paugusse. Linnu lendutõusmisel peab koer jääma paigale või võtma lamamisasendi. Viimane on eelistatavam, sest see raskendab võimalikku linnule järelehüppamist. Linnu lendutõusmisel võib koer tulla saatja juurde. Sellest peab viimane kohtunikele eelnevalt teatama; b) kuulekus – kiire ja täpne reageerimine saatja korraldustele, signaali peale juurdetulemine, jala kõrval käimine kas kütkes või vabalt ja eemalt antud käskluse peale lamama heitmine.\n13. Koera tööd hinnatakse järgmiste maksimaalhinnetega pallides:\nlõhna ja juurdevedamise stiil\n14. Diplom töö eest antakse, kui koer saavutab järgmised minimaalhinded pallides:\nHaistmine 20 18 16\nSeismine 4 4 3\nDressuur (summaarselt) 14 12 12\n15. Koera jahiomaduste väljaselgitamiseks lastakse koeral üles otsida vähemalt kolm lindu (üksiklind, lindude grupp või pesakond). Kui koer töötab lindude grupi või pesakonna igale linnule eraldi, loetakse seda iseseisvaks tööks. Ümberpaiknenud linnule töötamist metsas ei nõuta, kuna linnu laskmiskohta pole enamasti võimalik kindlaks teha. Metsas katsetamisel on soovitav liikuda üldist tuule suunda arvestades.\n16. Koera suhtumist paugusse (ilma haavlilaenguta padruniga) kontrollitakse tema poolt lenduaetud linnu suunas lastes. Vajaduse korral lasku korratakse.\n17. Koer kõrvaldatakse katsetelt ja töö jäetakse hindamata (põhjus märgitakse protokolli) järgmistel juhtudel:\na) koer ei lähe otsima;\nb) koer otsib sammu käies või veab lõhna 10 minutit;\nc) koeral puudub haistmine või heades tingimustes ei tunne ta linnu vastu huvi;\nd) koer pole katsetamiseks vajalikult kuulekas;\ne) koer hüppab lendutõusnud linnule järele üle 5 m;\nf) koer teeb kolm tühja seismist;\ng) koer kardab linnu lendutõusmist ja pauku;\nh) saatja soovil ja ekspertide loal, kui koer on otsinud kuni 10 minutit, kuid pole veel lindu leidnud, või kui saatja ei allu ekspertide korraldustele ja käitub ebakorrektselt;\ni) kui koer kaob 10 või enamaks minutiks saatja ja ekspertide silmist ja korduvatele kutsetele vaatamata tagasi ei tule, peale juhu, kui ta leitakse linnu ees seismas;\nj) kui koer ei lähe seismiselt käskluse peale juurdevedamisele ja teda on vaja tõugata või kaelarihmast vedada.\n18. Katseid ei korraldata:\na) kui õhutemperatuur on üle 30 C;\nb) pikaajalise tugeva vihmasaju korral;\nc) päikese loojumisest päikese tõusuni.\n14. Orienteeriv hinnete skaala linnukoerte katsetamisel metsalindude leidmisel normaalsetes tingimustes ( kerge tuul ja temp. kuni 25 kraadi C )\nNõuded kõrgema hinde saamiseks\nKõrgeim hinne pallides\nHinnet alandavad puudused\nOrienteeriv hinne pallides\nEksimatult ja lindude tegutsemisjälgedel peatumata näitab koer seistes kõiki kohatud linde, ei lähe ühestki linnust mööda ega torma ühelegi peale ja ei tee ühtki tühja seismist.\nSattunud pesakonnale, töötab koer kõikidele lindudele või võtab valikuliselt ühe linnu ega pööra tähelepanu kõrvalt lendu tõusnud lindudele.\nKoer jookseb mööda maad põgenevale linnule ette ja jääb seisma.\n25 Koer peatub lindude tegutsemisjälgedel, seisatub, kuid liigub linnu suunas, haistab lindu ja jääb seisma 24 – 20\nKoer tuhnib lindude jälgedel küllalt kaua, vajab ergutamist, kuid linnu ees jääb kindlalt seisma. Koer jääb asjatult seisma, hüppab linnule järele või möödub linnust 19 – 18\nKoer tuhnib lindude jälgedel liiga kaua, teda on vaja ergutada, kuid siiski jõuab linnuni. Teeb kaks tühja seismist, pealehüpet või möödaminekut linnust 17 – 16\nKoer ei tööta linnule või tormab temale peale 15 ja vähem\nII Otsimise kiirus\nKõrgeim hinne antakse kiires, kerges, energilises ja ühtlases galopis töötamise eest, mille tempo katsetamise vältel ei aeglustu. 10 Otsimine kiires, kuid mitte küllalt energilises ja kerges galopis 9 – 8\nOtsimine keskmise kiirusega galopis või harva traaviks üleminevas galopis 7\nOtsimine raskes galopis, sagedaste üleminekutega traaviks 6\nOtsimine liiga kiires galopis, kusjuures koer ei jõua lindu haista ja hirmutab ta lendu. Otsimine traavides, sagedase üleminekuga galopiks. Aeglane, raske galopp 5\nOtsimine ainult traavides 4 – 3\nOtsimine aeglases traavis üleminekuga sammu käimisele 2 – 1\nIII Otsimise meisterlikkus\nVäljapaistvaks koera omaduseks loetakse anonsseerimist ja selle eest antakse kõrgeim hinne.\nSamuti antakse kõrgeim hinne, kui koer iseseisvalt jookseb maad mööda põgenevale linnule ette ja jääb seisma saatja suunas.\nPõõsasterikkas kohas peab koer otsima 30 – 40 m ulatuses kummalegi poole. Mida tihedam on põõsastik, seda kitsam peab olema otsimine, et saatja näeks koera kogu aeg.\n10 Otsimine on liiga lai ja koer ei jälgi saatjat 9\nKoer läheb kaugele ega kitsenda otsimist 8 – 6\nOtsimine on liiga iseseisev, koer läbib korduvalt läbiotsitud alasid ja möödub saatja selja tagant 5 – 4\nOtsimine on kitsas, saatja vahetus läheduses 2 – 1\nIV Lõhna vedamine\nLõhna vedamine on kindel, täpne ja lõpeb seismajäämisega linnu ees. 5 Vaatamata sellele, et lõhna vedamist polnud võimalik näha, seisab koer linnu ees 5\nLõhna vedamine on kindel, kuid toimub mööda jälgi ja lõpeb linnu ees seismisega 4\nLõhna vedamine on ebakindel, aeglane, kuid lõpeb linnu ees seismisega 3\nLõhna vedamine on ebakindel, venitatud, roomamine mööda linnu jälgi, ilma seismiseta linnu ees 2 – 1\nKõrgeim hinne antakse pingelise ja kindla seismise eest, kui koer iseseisvalt edasi ei liigu ja lindu lendu ei aja.\nKui lind jookseb mööda maad edasi, peab koer temale järgnema, kuid teda lendu mitte ajama.\n5 Seismine on kindel, kuid pole pingeline 4\nSaatja lähenemisel liigub koer seismiselt iseseisvalt edasi, kuid lindu lendu ei aja 3\nKoer liigub seismiselt edasi enne saatja kohalejõudmist ja ajab linnu lendu 3\nKoer teeb lühikese seisaku ja ajab iseseisvalt linnu lendu 1\nKõrgeim hinne antakse kindla, küllalt kiire ja täpse juurdevedamise eest, kui linnul pole võimalik eest põgeneda, vaid ta peab lendu tõusma.\nKoer peab saatja käskluse peale seismiselt otsekohe juurdevedamisele üle minema.\nKui lind jookseb kiiresti, võib koer temale ette joosta ja temale vastu liikudes ta lendu ajada.\n10 Pärast väikest viivitust hakkab koer juurde vedama 9 – 8\nJuurdevedamine pole kindel, koer kohmitseb jälgedel 7 – 6\nJuurdevedamine on raskepärane ja linnul on võimalik mööda maad eemalduda ja peituda 5 – 2\nJuurdevedamine on väga aeglane 2 – 1\nVII Töötamise stiil\nKoera liikumise, seismise, lõhna ja juurdevedamise stiil on ilus ja antud tõule iseloomulik.\nKõrgeim hinne antakse kire, antud tõule omase liikumisstiili eest.\n5 Liikumine on kerge, kuid tõule mittetüüpiline 4\nLiikumine on raske, tõule mitteomane 3 – 1\nKõrgeim hinne antakse pingelise, hästi väljendatud, antud tõule iseloomuliku seismise eest.\n5 Seismine on pingeline, kuid pole antud tõule iseloomulik 4\nKoer seisab lamades (kõik tõud peale inglise setteri), esinevad linnule pealehüpped 3\nSeismine on flegmaatiline 1\nC. LÕHNA JA JUURDEVEDAMISE STIIL\nKõrgeima hindega hinnatakse tõule tüüpilisi, kirglikke ja energilisi liigutusi, mis määravad koera töötamise kogu ilu.\n5 Liigutused on tõule omased, kuid mitte küllalt energilised 4 – 3\nLiigutused on venivad, tõule mitteomased 2 – 1\nKõrgeim hinne antakse, kui koer kogu katsetamise vältel on saatjaga täielikus kontaktis ja suhtub ükskõikselt nii lendu aetud linnusse kui ka paugusse.\nKäsklusi tuleb korrata, linnu lendutõusmisel on koer rahutu, paugusse suhtub ükskõikselt\nKäsklusi tuleb korrata mitmel korral, linnu lendutõusmisel tahab koer järele hüpata, kuid käsu peale jääb paigale\nKoerale peab kogu aeg andma käsklusi, koer hüppab lendutõusnud linnule järele, kuid käsu peale peatub\nKoer täidab käsklusi halvasti, hüppab linnule järele, kuid käsu peale tuleb tagasi\nKõrgeim hinne antakse, kui koer kiiresti ja täpselt täidab kõik saatja käsklused.\nKuulekust kontrollitakse nii katsetamise käigus (kui koer ei vea lõhna ega seisa) kui ka eraldi ekspertide käsul.\n10 Koer ei täida käsklusi meelsasti 9 – 8\nKoer täidab käsklusi pärast kordamist 8 – 6\nKoer täidab käsklusi pärast mitmekordset kordamist 5 – 4\nKoer täidab käsklusi halvasti 3 – 2


VIDEOINTERVJUU: ühiskaardi sõiduandmed lüüakse isikuandmetest lahku - Forte\nTallinna uue ühiskaardi piletisüsteemi loonud Ühinenud Piletid AS-i tegevjuht Kristjan Konks ütles videointervjuus Eesti Päevalehele, et hetkel käib töö selle kallal, et sõiduandmed ja isikuandmed lahku lüüa.\nEesti Päevaleht kirjutas eelmisel nädalal uue piletisüsteemi kontaktvabast ühiskaardist, mille numbrit on võimalik lugeda moodsama NFC-toega nutitelefoniga ilma kaarti varastamata. Kaardi numbriga saab omakorda võõra kaardi endale isikustada ja sellel oleva raha kaaperdada.\nKonksu sõnul oleks krüpteeritud andmetega kaardisüsteem, mida nutitelefoniga lugeda ei saaks, keerukam ja selle võrra kallim. "Kui tegu oleks tuumaelektrijaama läbipääsusüsteemiga, oleks valitud lahendused olnud teistsugused. Kuna see on ühistranspordi piletisüsteem, siis arvestades hinda ja kõike kaaludes, on see kõige otstarbekam lahendus, mida kasutavad ka sajad teised linnad üle maailma," sõnas Konks. Kaardilt raha kaaperdamisele saab aga ettevõte jälile nii ehk naa.\nDELFI VIDEO: Edgar Savisaar: ühiskaart on sama turvaline nagu e-valimised\nTasuta sõidu keerulisus tekitab mupo ja sõitjate vahel segadust


CONTEGA SOLIDO SL-D | pro clima Eesti\nAvaleht / Süsteemide tooted / Tihendamistarvikud / Ühendusteibid / CONTEGA SOLIDO SL-D\nTäies ulatuses kleepuv krohvi- ja aknaühendusteip sisetingimustesse, millel on fliisipoolel lisakleepriba\nSäästab aega: vuuk on kohe õhupidav ja ühendus koormatav\nSaab kohe ülekrohvida: selgepiiriline üleminek akende näiteks aurutõkkepiirkonna ja krohvi vahel\nAkende ja uste ruumipoolseks õhupidavaks ja veeauru tõkestavaks ühendamiseks külgnevate ehitusosadega.\nFliisipoolel olev lisakleepriba võimaldab ühendusteibi lihtsat paigaldamist enne akende ja uste ettepanekut. Vuuk on kohe õhupidav ja ühendus koormatav. Fliis on kohe ülekrohvitav vastavalt paigaldusjuhendile.\nPüsiv liimühendus on tagatud kõikide pro clima sisemiste kangastega, muude aurutõkke- ning õhutõkkekangastega (nt PE-, PA-, PP- ja alumiinium).\nLiimühendusi ei tohi korrapäraselt tõmbejõududega koormata. Hõõruda ühendus PRESSFIX-ga kõvasti vastu aluspinda. Jälgida, et vastusurve oleks piisav. Õhukindlaid liimühendusi on võimalik saavutada ainult voltideta paigaldatult. Suurenenud õhuniiskusest tuleb järjekindla ja kiire õhutamisega vabaneda. Vajaduse korral paigaldada õhukuivatid. Üle krohvides palume arvestada krohvitootja mitteimavate aluspindade soovitusi. Vajadusel kasutada nakkeparandajat.


Muumi lihavõtted | Muumi Shop\nHome »Muumi lihavõtted\nMust tee maitsestatud looduslike maasikamaitseline. Tõhustatud päris maasikas tükki.\nMuumi Bake vorm\nKüpseta kooki või teha marmelaad kuju oma lemmik iseloomu!\nSuurus: 10 x 21 x 4,5 cm\nMuumi Silicone Jääastia\nIgaüks armastab Muumide! Nüüd võite panna see oma jooke ka!\nSee salve, samuti on suur Muumi jääkuubikuid kuumal päeval on ideaalne ka teha väike šokolaadi või kapslites Muumide!\nSuurus: 20 x 17 x 2 cm\nMuumi Mini Silicone Spaatel - roosa / sinine\nSee Muumi mini silikoon spaatliga sobib levib, jäätumine, segamine väikestes kogustes, samuti kraapides välja purkidesse.\nSaadaval roosa (Snorkmaiden) või sinine (Muumitroll)\nHind: 3,95 £\nMuumi Klaas Charm Sõrmused\nLisa võlusid kohe klaasi võlu ja kunagi kaotada oma jooki jälle!\nKomplekt 6 Klaas Charms\nHind: 10,95 £\nTray - Retro Muster\nAasta 2014 tähistab 100. aastapäeva sündi Tove Jansson (1914-2001). Aastal on nimeks armastatud kunstniku juubeliaasta ning see tähistatakse erineval viisil üle maailma aastaringselt. Araabia tähistab juubeliaasta piiratud väljaanne toidud, mis põhinevad Janssoni raamatu ohtliku reisi. Jubilee seeria koosneb kruusi ja kolme erineva suurusega purgid. Iga Jubilee toodet müüakse, 2 € annetatakse UNICEFi mis toetab laste hariduse üle maailma.\nJubilee seeria illustreerib Tove slotte ja inspiratsiooni Janssoni raamatu ohtliku reisi avaldatud 1977. lugu, Susanna kaotab oma prillid, kuid leiab uusi neid asendama. Läbi nende uute prillid, maailma näeb täiesti teistsugune.\nIllustreeritud paari neid prille saab, mis on ühes välja iga paari kruusid ja siis juhuslikult saatis meile. Tellides ei ole öelnud, kui saate kruus kaunistatud klaase. See on lihtsalt õnnelik üllatus.\nUus klaasid pühkima Susanna mööda metsik seiklus, kus ta kohtub Hemulen, Sorry-oo ja Jutt ja Bob - kõik tuttavad tegelased Muumioru. Kui ilm muutub tormine, Susanna ja tema kaaslased soovivad saada varjupaik Muumioru.\nSaadaval piiratud ajaks.\nPlate - Muumimamma, Apricot\nMuumi plaat Muumitroll on imeline teatud sümbolite kombinatsioone ja värve juba olemas kruusid ja kausid samas Muumi seeria. Tuntud Soome disaini maja Iittala on haaranud põnevust ja ime neid klassikalisi lugusid autori Tove Jansson nendes rikkalikult illustreeritud plaadid, värskendav mitte ainult meeli, kuid oma kujutlusvõimet ka.\nMuumi Retro emailiga Bowl - Snorkmaiden\nLõpp Ilmalik mõõtes nende Muumi mõõtmise komplekti. Nad on kena pikk käepidemed scooping ja natuke keti kokku jääda sahtlisse.\nAlates ¼ tl kuni 1 spl.\nHind: 12,95 £\nMuumi Cookie Cutter Set\nLisa natuke nalja oma järgmise poole selle 5 tk Muumi teemaline cookie cutter komplekti. Kujundid hulka Väike My, Muumimamma, Muumipapa, Nuuskmõmmik ja Muumitroll. Perfect väljalõikamiseks küpsiseid, jell-o, küpsiste või isegi kasutades käsitööd.\nUmbes. Pakendi suurus: 33 x 17cm\nMuumi Akvarell Paint Set\nHea akvarell valu määrata oma andekust noorte kunstnike!\n12 Water Based Colour Värvid\nSuurus: 115 x 250 x 20mm\nHind: 4,95 £\nPopulaarseim väljas mängu Põhjamaades!\nMölkky on Soome muru visklemine mäng, mis on ulatuslik rahvas! See õue mäng annab tundi lõbu kogu perele. Perfect võtta telkimine, tailgating või lihtsalt õue. Et mängida Mölkky, kõik, mida vajame, on avatud ruum, mõned sõbrad, ja komplekt Mölkky sõrmed! No füüsilist jõudu on vaja: edu aluseks on kombinatsioon võimalus ja viskamine täpsuse. Esimene mängija pikali 50 punkti väärtuses sõrmed Mölkky skittle võidab! Reeglid on lihtsad õppida, kuid neil on palju lahkumise pöördeid! Mängu tükki on valmistatud täispuidust, mis muudab nad väga vastupidav.\nMängu saab mängida sees või väljas!\nArv mängijate: 2+\nToote mõõtmed: 19,2 x 14,2 x 14,2 cm\nVaata, kuidas mängida Mölkky on You Tube:\nUhiuus Muumimamma Jar Araabiast.\nMuumi Choco Game\nOn aeg, šokolaadi pidu! Igaüks tahab mõned Muumi Mamma maitsvat šokolaadi, täis mustikad ja maasikad. Pea meeles, et Stinky tahab maitse ... Choco on Taktika klassikaline, mis lööb noorele publikule põlvkonna järel.\nVajuta Pop-o-Matic surevad ja keerata üks šokolaadi tükki leida vastav pilt. Mängija, kellel on kõige šokolaadi tükki lõpus mängu võidab.\nSelline lihtne mäng muudab ta väga väga noored mängijad. Kaasas väga vastupidavad mängu osad. Šokolaadi-varastamise Stinky loob element põnevust\nSoovitatav vanus: 3-7\nArv mängijate: 2-4\nToote mõõtmed: 31,8 x 22,2 x 5,2 cm\n1 x mängib tükki\n1 x reegleid\nCookie Cutter - Muumitroll, X-Large (22cm)\nEriti suur cookie cutter.\nMuumi Spoon - Muumitroll\nAlates Mooming söögiriistad valikut, see kohvi lusikaga sobib süüa oma lemmik magustoit või segades hommikukohvi. Muumi Lusikas teeb need igapäevased hetked natuke parem.\nValmistatud kõrgeima kvaliteediga roostevabast terasest - nüüd saate nautida oma lemmik toidud Muumide nad ise nautida pannkoogid, mustikas pie ja hapupiim!\nMaterjal: 18/10 roostevabast terasest\nMuumi Spoon - Snorkmaiden\nMuumi Handkerchief- Hatifnatid Seemned / Y\nUnikaalne ja stiilne ... nagu kunstiteos. Perfect kaadrisse!\nSoovitatavad käesolevas paragrahvis on väga erinevaid stiile ja värve taskurätikud Jaapani disain. Need taskurätikud on kindel, et ainulaadne ja meeldejääv kingitus iga kord.\nSee on stseen Muumi koomiline, kui Muumitroll arvas, et ta oli istutatud seeme vilja nimetatakse mix puu kui tegelikult oli ta istutatud Hatifnatid seemned. Suitsu pärit Nuuskmõmmik toruga sümboliseerib kuidas neist 3 tunda.\nSuurus: 50 x 50cm\nMuumi Easter Tray\nSuurus 27 x 20 cm.\nVärv: - Vali - Beež kollane\nMuumi Egg Cup Set\nSoome lemmik pere Objekte nende armas ja värvikas vähe karikad: Muumide, muidugi! Neljaliikmelise perekonna nautida hommikusööki pehme keedetud muna koos võluv komplekt. Kollane, sinine, roheline ja punane välisilme on kaunistatud illustratsioone Tove Janssoni tähemärki frolicking seas kuudest, pilved, lammaste ja magab kiisud. Kui seda ei kasutata, tahad liinile need üles riiulile kõigile näha.\nMõõtmed: 4 x 4 cm\nHooldus: pesta nõudepesumasinas


Pettumuste aasta 2013 - Maaleht\nTasub teada 2. jaanuar 2014\nPettumuste aasta 2013\nMiks osutus lõppenud aasta nukrameelseks ja mõrumaitseliseks? Vastusena võib välja tuua viis peamist pettumuste allikat.\nKohalike valimiste aasta meenutas pealinnas tsirkuseetendust, mis tipnes linnapea Edgar Savisaare muusikalise etteastega lasersõul ning monstrumilaadse Ülemiste vanakese ilmumisega liiklussõlme avamisel. Andres Putting, Delfi .\nRahvakogu ettepanekuid kohitsetakse\nKas ikka mäletate, et Rahvakogu-nimeline kooslus tuli kokku mullu aprillis? Millegipärast tundub see sündmus olevat vajunud kaugesse minevikku.


Norwich ei harrasta pikka ette. Kui nad seda teeksid, oleks neil mingigi lootus. Pigem harrastavad nad tagasi kaitsesse söötmist või siis lihtsalt passiivselt pallist ilma jäämist.\nJah, seda ma mõtlesingi, et Big Sam ja Nuno pigem eeldaks ka nende taktikale sobivat tiimi, kus oleks veidi teistsugune lukk keskväljal.\nArvestades olemasolevaid mängijaid, peaks uus boss ikka palliga mängu usku olema. Lihtsalt selline, kellel oleks meestele mingi mänguplaan välja pakkuda ja muidugi, kes suudaks neisse veidigi enesekindlust süstida.\nParaku olen suht kindel, et Farke ei lähe enne kui on juba ammu liiga hilja. Võib-olla ei lähe ka siis (2020 kordus).\nNoh, samas, praegu laamendab Fulham CCis ka vastastele tuimalt väravaid. Samas ilmselt tuleb uuel aastal Premmis jälle välja kukkuda. Ehk kergelt bipolaarne olukord, et ühel aastal tahetakse peatreenerilt superefektset ja ilusat mängu, sellega võetakse CC-s võit võidu järel. Järgmine aasta minnakse Premmi ja seal pead kohe kõik ümber mängima ja hakkama kinnisemalt mängima, sest vastastel on õudsed täkud vastas.\nAga arvestades sellega, et fännide jaoks on kõige olulisem, et saaks nädalavahetuseti rõõmsa tujuga baari sumisema minna, siis äkki on selline jo-jo-klubi fänn isegi parem olla. Ehk üks aasta totaalset joovastust, teine hooaeg siis piina. Burnley ja Southampton on samas aastaid juba premmis olnud, aga pidevalt sellie korralik kannatamine.\nEks sellega ongi nii, et Norwichi sarnase finantsmuskliga klubi jaoks on divari võitmine suurim võimalik saavutus ja tuleb ikkagi öelda, et nad on olnud viimastel aastatel edukad. Premier on hoopis midagi muud ning seal vähegi pikemalt püsimiseks on vaja ekstrahead tööd turul ning mitte ainult esimesel suvel. Selles on Norwich paraku feilinud juba varem ja ka Farke pole õnnestunud. Aga suur vahe aastate taguse Norwichiga on see, et nüüd ei ole end üritamisega pankroti äärele viidud vaid majandatakse enam-vähem ära ka siis kui tuleb relegatsioon. Seepärast võib ennustada, et nad ei ole viimast korda Premieris.\nJälgin Kanaarilindude feissbuuki ja igal reedel tuleb neil postitus, kus üks mängijatest ütleb kui meeletult hea trenninädal oli ja kuidas on tunne, et vot nüüd tuleb! Kõik on perfektne kuni kohtuniku avavileni.\nSeni Football Manager 2022 BETA's on Norwich täiesti ulmeline tiki-taka meeskond, kõige suurema söötude arvu ja kõige suurema possesion %ga igal hooajal Ja stabiilselt seal kuskil 10. koha peal.\nNägin unes, et Brentford võidab täna 22:0 ja ladusin seepeale Fantraxi meeskonna Brentfordi poisse täis. Ilmselt tuleb Norwichile hooaja kindlaim võit.\nEga "kõik on perses" postitused/mindset ka kuskile ei viiks, kuigi jah veits funny võib tunduda. Peab proovima.\nUuh nii Hanley kui Kabak keskkaitsest väljas. Tuleb nüüd 0:22 või 22:0?\nTahtsin väravad ära näha ja tänu joulupukkile oli soome uudistes. Norraka oma päris meisterlik. Üks võit maailma ei päästa, aga annab võimaluse teist püüdma hakata.\nLepiti ju kokku enne hooaega, et ei võida ühtegi mängu raisk.\nJah vaat täna õhtul seda uudist ei oodanud. Uus tüüp ilmselt välja valitud?


Kuus toitu, millest loobuda, kui oled vanem kui 40 - Tervis - sõbranna.ee\nKuus toitu, millest loobuda, kui oled vanem kui 40\nKorralik toitumine on vanemaks saades olulisem kui kunagi varem – sa pead sööma tervislikult, et võidelda haigustega, mis vanemaks saades sind kimbutama võivad asuda, nagu näiteks osteoporoos ja südamehaigused.\neHow annab nõu, millised on toidud, millest peaksid viiendasse elukümnendisse astudes loobuma.\nÜtle head aega töödeldud süsivesikutele või vähemalt vähenda nende hulka oma menüüs märgatavalt. Rafineeritud süsivesikud imenduvad kiirelt, mis toob kaasa veresuhkrutaseme kõikumise – kõigepealt lendab see kõrgele ja sa tunned end justkui laksu all olevat, siis aga langeb suure hooga madalale ja sa oled väsinud ja näljane. Vali parem täisteratooted.\nPiimatooted on vanemaks saades kasulikud – suurepärane kaltsiumi- ja valguallikas. Ohtlikuks saab siin aga rasvasisaldus – küllastatud rasvad tõstavad veres halva kolesterooli taset, mis omakorda aitab kaasa südamehaiguste tekkele. Lisaks sisaldavad näiteks jäätis ja maitsestatud jogurtid suhkrut, mis mõjub halvasti kehakaalule.\nTõenäoliselt ei joo sa limonaadi samas koguses nagu teismelisena, aga ka need karastusjookide versioonid, mille purgile on kirjutatud «dieet», on väga happelised ja mõjuvad laastavalt hammastele. Joo parem vett!\nKui üldse midagi selles vanuses vältida, siis olgu selleks sool. Sool ajab paigast su organismi kaltsiumitasakaalu, viies luudest kaltsiumi välja ja tõstes osteoporoosi riski. Samuti tõstab sool vererõhku, aitab kaasa paistetusele ja dehüdratatsioonile. Soolarikaste valmissuppide asemel valmista kodus ise tervislikke roogasid!\nMargariin ei ole tervislikum alternatiiv võile. See on valmistatud hüdrogeenitud taimerasvadest, mis omakorda tähendab, et see sisaldab transrasvu. Asenda margariin pigem kookosrasvaga.\nKui sa ikka veel sööd vorste, peekonit ja pepperonit, on aeg neist vaikselt loobuma hakata. Neis mitte ainult pole laastavalt palju soola, vaid on ka täis artereid ummistavaid rasvu ja nitraate. Söö parem rohkem kana, tuunikala ja lõhet.


Ukraina nõuab EBU otsuse muutmist, tahab ise Eurovisiooni lauluvõistlust korraldada - eestinen\nUkraina nõuab EBU otsuse muutmist, tahab ise Eurovisiooni lauluvõistlust korraldada\nUkraina on esitanud nõude, mille alusel tahetakse muuta Euroopa ringhäälingute liidu EBU otsus korraldada lauluvõistlus Ukraina asemel Suurbritannias.\nUkraina kultuuriminister Oleksandr Tkatšenko märkis esitatud avalduses, et Ukraina pandi fakti ette ja mingeid võimalusi ei antud.\nTkatšenko märkis kirjas, et Ukraina võitis ausalt lauluvõistluse ja on täitnud kõik tingimused, mille alusel tuleks võistlus korraldada Ukrainas. Ühtlasi on antud kõik vajalikud garantiid võistluskoha ohutuse osas.\nEurovisiooni lauluvõistluse toimumine Ukrainas 2023. aastal annab maailmale tugeva signaali, et Ukrainat toetatakse. Seetõttu nõuab Ukraina EBU otsuse muutmist ja täiendavaid läbirääkimisi võistluse korraldamiseks Ukrainas.


Slovakkidel töökohapõhine õpe hästi korraldatud - Tööstusuudised\nVolkswageni õppeklass Dual Academy koolis Slovakkias.\nAutor: Indrek Rohtma\nPaljudes Euroopa riikides on töökohapõhine õpe edukalt ja süsteemselt töösse rakendatud ja toimib hästi, kuid on ka riike, kus sellist süsteemi alles juurutatakse. Üheks selliseks on Slovakkia, kirjutab Eesti Masinatööstuse Liidu juhatuse esimees Indrek Rohtma.\nEestis on suur puudus spetsialistidest ja oskustöölistest. Näiteks masinaehituses ja metallitööstuses ning suur mure on ka elektroonika valdkonnas, kus on karjuv vajadus mehhatroonika, elektroonika koostajate ja tehnikute järele.\nMida teha, et noored läheksid õppima erialasid, mille osas on tööturul suur puudus? Kas töökohapõhine õpe võiks olla Eesti tööturu väljakutsete päästerõngaks?\nPaljudes Euroopa riikides on töökohapõhine õpe edukalt ja süsteemselt töösse rakendatud ja toimib hästi. Saksamaal ja Austrias on neid süsteeme aastakümneid üles ehitatud, samas on ka riike, kus alles sellist süsteemi juurutatakse. Üheks selliseks on Slovakkia, riik keset Euroopat, kuhu investeerivad mitmed autotööstuse lipulaevad nagu Volkswagen, KIA, Landrover/Jaguar, PSA Citroen ja Peugeot.\nSlovakkia tööturg sarnaneb Eesti omale\nSlovakkia ühiskonnas valitseb sama probleem nagu meil Eestis: nõukogude ajast on ühiskonnas juurdunud teadmine, et tööstus on üks must ja räpane ala, mis ei vasta tõele, sest tänapäeva tootmine on suures osas automatiseeritud ja töökeskkond puhas. Noored eelistavad massiliselt enda edasiõppimisvalikuid tehes kõrgharidust, arvates et see loob tulevikus võimaluse head palka teenida ja olla paremal elujärjel võrreldes nende vanematega. Samuti on Slovakkia tööturu olukord väga sarnane Eesti omale. Madal töötus, struktuurne tööpuudus ning kutseharidus peab veel ühiskonnas tõestama enda olulisust ning kutseõppes on seni liialt keskendutud populaarsetele erialadele.\nIndrek Rohtma räägib pikemalt töökohapõhisest õppest Slovakkias 13. detsembril toimuval konverentsil “Kuidas lahendada tööjõukriisi tööstuses?”.\nMilliste seadusemuudatuste abil lihtsustab riik tööjõu leidmist?\nKuidas värbamistarkvarad saavad kaasa aidata tööjõupuuduse vähendamisele\nMustrid on muutumas – millist tööjõudu vajatakse tulevikus\nTäpsema kavaga saad tutvuda SIIN.\nSeda, mida Slovakkias kutsehariduse populariseerimiseks tehakse ja kuidas töökohapõhist õpet juurutatakse ja arendatakse, said Eesti ettevõtjad näha 12.–13. oktoobril, mil külastati Slovakkias Bratislavas ja Nove-Mestos asuvaid tootmisettevõtteid. Need tootjad on rakendanud töökohapõhist õpet oma põhitegevuse kõrval.\nSaime teada huvitava tõsiasja, et kogu süsteemi eestvedaja ja ettevõtetega ning valitsusega läbirääkija oli alguses Saksa-Slovakkia Kaubanduskoda. See on ka arusaadav, sest paljud Saksa ettevõtted on ehitanud oma tehased Slovakkiasse ja soovivad seal laieneda, kuid selleks peab olema töötajaskonna pidev järelkasv. Aga kust tuleb see järelkasv, kui kutseõppekeskuste populaarsus ja noorte huvi sinna õppima minna ei ole praegu piisavalt suur?\nEttevõtted alustasid aktiivset lahenduste otsimist koostöös haridusministeeriumiga aastal 2009. Esimene seadusemuudatus, mis soosis töökohapõhist õpet, võeti vastu pärast OECD raportit 2013. aastal. Muudatuses toodi välja suure riskina kutsehariduse hääbumise tagajärjel ühe võimaliku tulevikustsenaariumina tehaste lahkumine Slovakkiast.\nKäisime külas Dual Academy nimelises keskuses, mis on endise ja veel ka osaliselt seal töötava kutseõppekeskuse osa, mis võeti üle kõrval asuvate Volkswageni tehase, Siemens ja Matadori poolt.\nEesmärk oli tagada neile ettevõtetele ja kogu sektorile järjepidev spetsialistide järelkasv. Ettevõtted on Dual Academy kooli avamiseks pidanud renoveerima hoone ja soetama vajaliku seadmepargi ning sisustama õppeklassid. Kogu investeering on olnud suurusjärgus ca üks miljon eurot.\nKülastasime Nove-Mestos kolme tehast, kellel küll ei ole olnud võimalik investeerida nii palju nagu eelmistel ettevõtetel, aga siiski on neil tihe koostöö kohaliku kutseõppekeskusega ja tehasesse on rajatud õppeklassid koos elementaarsete manuaalsete pinkidega, et tagada algõpe seadmetel.\nÕpilaste juhendajad on kohaliku tehase töötajad, kes roteeruvad. Näiteks on üheksa õpilase peale kolm juhendajat, kes igaüks on nädala õpilastega ja kaks nädalat oma ametipostil.\nMida tasub Eestil Slovakkialt õppida?\nOlulisemate õppetundidena rääkisid slovakid eestlastele, et kõik algab lapsevanemate seas häälestuse loomisest. Lapsevanemad on laste mõjutajad, nende kodustest jutuajamistest kujunevad õpilaste tulevikuvalikud.\nLisaks on head allikad oma ettevõtte töötajad, kelle kogemusest saavad nende lapsed inspiratsiooni tulevikuks. Samuti rõhutati, et eeltööga tuleks alustada juba varakult – siis, kui lapsed on alles algklassides.\nNove-Mestos on ettevõtted omavahel loonud tugisüsteemi – käiakse piirkonna koolides rääkimas lastega, lapsevanematega ja kutsutakse neid ettevõttesse külla. Omavahel on loodud kokkulepped, mille kohaselt näiteks ükski ettevõte ei või õpilaste endale meelitamiseks pakkuda kõrgemaid stipendiume. Muidugi vahetatakse ka kogemusi ja püütakse leida kõige efektiivsemaid viise õpetamiseks.\nNB! Indrek Rohtma osales 12–13. oktoobril INNOVE poolt korraldatud töökohapõhise õppe visiidil Slovakkias.\nAutor: Indrek Rohtma, Eesti Masinatööstuse Liidu juhatuse esimees


Inimõiguste olukord on maailmas aastaga halvenenud | Mart Nutt\nTallinnas leiab täna aset inimõiguste aastakonverents. Selle peakorraldaja Mart Nutt kinnitas, et inimõiguste olukord on viimase aastaga halvenenud ning turvalisus vähenenud.\n“Number üks, Lähis-Idas on terroristlik Islamiriik väga laialdasel territooriumil hakanud toime panema massilisi inimõiguste rikkumisi, tapmisi, piinamisi. Teiseks, Ida-Ukrainas on julgeolekudefitsiit toonud kaasa olukorra, kus inimõigusi ei saa tagada,” põhjendas Nutt ERR-i raadiouudistele.\nÜheks põhiküsimuseks, millele aastakonverentsil vastust otsitakse on see, kas rahvusvaheline õigus üldse suudab inimõiguste kaitseks midagi ära teha.\nTartu ülikooli rahvusvahelise õiguse professori Lauri Mälksoo sõnul on inimõiguste jaoks kõige negatiivsemad tagajärjed sõjal. Sõdivad osapooled ei mõtle inimõiguste peale. Ukraina kriis on seega olukorra raskemaks teinud.\n“Selle kriisiga, Krimmi annekteerimisega ja sekkumisega Ida-Ukrainas, on Venemaa mõneti asunud sellisele revisjonistlikule seisukohale rahvusvahelise korra ja õiguse suhtes. See on kindlasti probleem, samas me ei tea kui kaugele Venemaa sellise hoiakuga on valmis minema,“ kõneles Mälksoo.\nVene uudisteportaali Medusa peatoimetaja Galina Timtšenko, kes kolis koos portaaliga Riiga, ütles, et midagi head ta lähemalt ajal ei oota. Poliitiline, majanduslik ja ideede kriis Venemaal on tema sõnul Vene võimude seaduspärane tulemus.\n“Vene võimud rikuvad inimõigusi eelkõige keelates vaba ligipääsu informatsioonile. Vene ajakirjanduses on massiinfo vahendid ammu asendunud massipropaganda vahenditega ja väike, sõltumatu meedia püüab lihtsalt ellu jääda,” rääkis Timtšenko.\nTa lisas, et Venemaal on ilmselt ees päris raske aasta, eriti poliitilises mõttes.”Enda isoleerimine ülejäänud maailmast ei ole ühelegi riigile kunagi midagi head toonud,“ tõdes Timtšenko.\nKrimmitatarlaste liidri Mustafa Džemilevi hinnangul on krimmitatarlased eriti haavatavas olukorras, sest olid algusest peale Krimmi okupeerimise vastu ning seepärast üritavad võimud neid Krimmist välja ajada.\n“See on traditsiooniline nõukogude imeperialistlik poliitika, mis jätkub. Paljud krimmitatarlased lahkuvad seetõttu, aga me püüame neile rääkida, et nad seda ei teeks. Ainus lahendus on vabastada Krimm okupantidest,“ täheldas Džemilev.\n27. jaanuar # Euroopa Liit, inimõigused, Julgeolek, Lähis-Ida, Ukraina, venemaa Algusesse


Evenor - Õpi Välismaal! > Laste- ja noortelaagrid > Inglise keel > Studio Cambridge > Majutus\nSir George laager pakub kodumajutust Cambridge linnas. Õpilased, kes seda võimalust kasutavad, peaksid olema valmis kooli/koolist iseseisvalt bussiga liikuma (mitte kauem kui 30min). Kooli ees on bussipeatus, millest mööduvad paljud bussid. Kodumajutuses jagavad tuba kaks õpilast, kes on erinevast rahvusest ning samast soost. Toitlustus on hinna sees.\nKõikidele programmis osalevatele õpilastele pakutakse koolilinnakus paiknevat ühiselamu majutust. Poistele ja tüdrukutele on eraldi väga turvalised ja mugavad ühiselamud. Tubades on reeglina kuni kaks last, kuid mõned toad majutavad ka kuni kuus last. Studio Cambridge personal ööbib samuti ühiselamus, mis tagab 24h tunnise järelvalve. Iga seitsme õpilase kohta on üks õpetaja, mis tagab suure individuaalse lähenemise.\nToitlustus toimub imelises keskaegses söögisaalis. Toit hinnati viimasel ülevaatusel “erakordselt heaks”. Söögikorrad on tasakaalustatud, toitaineterikkad ja maitsvad. Igal hommikul pakutakse “inglise hommikusööki” ning lõunal ja õhtul on mitmekesine toiduvalik. Toitlustus on hinna sees.\nSaadaval on koolile lähedal asuv turvaline ühiselamu. Studio Cambridge personal elab samuti ühiselamus, tagades sellega 24h järelvalve. Enamus toad on üksikud, kuid mõned on kahesed toad. Saadaval on ka kodumajutus. Toitlustus on hinna sees.


Sander Raieste.Foto: Martin Ahven\nToimetas Kaarel Täll, 20. märts 2020 17:00\nEesti korvpalli 100. sünnipäeva puhul avaldas alaliidu kodulehekülg loo Sander Raiestest, kes meenutas muuhulgas võidumängu Serbia üle, kus ta jooksis väljakule koos oma iidolitega.\n„Minu korvpallilugu sai alguse esimeses klassis, kui trennidega alustasin. Tihedamalt hakkasin seda mängu jälgima hilisemas vanuses. Alguses trennis käimisele lisaks väga ei süvenenud. Aga umbes 10-11-aastasena mäletan oma esimesi suuri mänge. Käisime isaga Saku Suurhallis Kalev/Cramot vaatamas ja ka Tallinna Kalevi tegemisi sai toonases Kalevi spordihallis piilutud,“ meenutab Raieste oma esimesi suuremaid kokkupuuteid Eesti korvpalliga.\n2018. aasta juunis 19-aastasena sõprusmängus Soome vastu koondisedebüüdi teinud Raieste mäletab nooruspõlvest, et poisikesena avaldasid muljet Kristjan Kanguri ja Gert Kullamäe esitused. Aga kõige rohkem hoidis ta pöialt pikaaegsele Kalev/Cramo ja Eesti koondise kaitsespetsialistist snaiprile Gregor Arbetile. „Arbet meeldis mulle jubedalt seepärast, et mul oli tol ajal sarnaselt temale särginumbriks 13. Ta oli vist ainuke number 13 Eestis, keda ma teadsin,“ toob Raieste välja suure sümpaatia põhjuse.\nEi läinud palju aastaid mööda, kui Raieste sai oma lapsepõlve-eeskujude Arbeti ja Kanguriga koos Eesti rahvusmeeskonnas pallida. Ja mitte ainult... ühiselt kukutati kahe eelmainitu ja Janar Taltsi lahkumismängus 2019. aasta veebruaris hirmkõva Serbia meeskond. „See oli suhteliselt sürreaalne kogemus. Mõtlesin siis ise ka, kuidas kunagi kümmekond aastat tagasi vaatasin samu mängijaid väikese poisina tribüünilt. Olen tõepoolest õnnelik, et mul oli see võimalus nendega kasvõi korra koos koondises mängida. See oli tõesti uskumatu. Poleks oodanud, et midagi sellist kunagi juhtuda võib,“ meenutab Raieste rahulolevalt.\nNüüdseks ise juba ka NBA skautide huviorbiidile lennanud Raieste sõnul on noortele väga oluline, et lisaks televiisorist ja internetist vaatamisele, on korralikud eeskujud võtta ka kodukamaralt. Et saaks heal tasemel mängumehi igapäevaselt oma silmaga vaatamas käia. „Tribüünil istudes on tunda tõeline atmosfäär ja näeb kõike oma silmaga. Tajub, kuidas professionaalid enne lahtihüpet valmistuvad ja kuidas nad platsil oma asju teevad. Kodus peab olema mängijaid, keda tahetakse vaatama tulla,“ on tippu rühkiv noormees veendunud.\nPikka ja põnevat usutlust Sander Raiestega saab lugeda korvpalliliidu koduleheküljelt!\nKorvpall 29. veebruar 2020 18:58\nGALERII | Avaveerandi võitnud Rakvere Tarvas kaotas Kalev/Cramole\nKorvpall 26. veebruar 2020 23:02\nÕhtuleht | Seisukoht 26. veebruar 2020 18:29\nKorvpall 20. veebruar 2020 08:57


salomexredd profiil | Live Nude Sex Cams - Chat with XXX Webcam Girls on MuchCam\nViimase sisselogimise aeg: 12.06.19 22:15:03\nKlõpsates nupul, tõstad salomexredd esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. salomexredd hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja salomexredd kohta


– 20/05/2014Rubriik: Maakond\nEesti Punase Risti Saaremaa selts ja Kuressaare noortekeskus tähistasid laupäeval, 18. mail rahvusvahelist aidsi ohvrite mälestuspäeva. Kuressaare südalinnas toimus tasuta kontsert, soovijad said teha HIV-testi.\nPunase Risti Saaremaa seltsi tegevsekretär Laine Kunnberg-Bortnikov ütles Kadi raadio uudistele, et selline ettevõtmine sai teoks teist korda. “Kesklinnas astusid üles noorteansamblid, jagasime HIV-i ja aidsi kohta teabematerjali, pakkusime võimalust teha HIV-testi, mõõta veresuhkrut ja vererõhku,” rääkis Kunnberg-Bortnikov.\nKolme tunni vältel, kell 12–15, tegi HIV-testi 42 inimest, veresuhkrut ja -rõhku lasi mõõta kaks korda enam soovijaid. HIV-teste tegi noorte nõustamiskeskus Amor.\nKuna ettevõtmise korraldamisel oli abiks palju noori, koguti samal ajal ka raha noorte tegevuse toetamiseks. “Natukene annetuskasti ikka midagi kogunes,” sõnas Kunnberg-Bortnikov.\nRahvusvahelist aidsi ohvrite mälestuspäeva tähistatakse igal aastal maikuu kolmandal pühapäeval. Esimest korda tähistati seda päeva 1983. aastal San Franciscos ja New Yorgis, mil aidsiohvreid oli üle maailma kokku 2000.\nPraeguseks tähistatakse seda päeva kokku 93 riigis.


Meil oli tüli ja olime lahus ja mõtlesime järgi mõne nädala, vahepeal mõned sõnumid. Olin tubli, vastasin lühidalt, ei muutunud emotsionaalseks. Eile hakkasime rääkima ja selle asemel, et “play it cool” rääkisin kõik välja – seoses sellega, et ootasin, et suhe liiguks edasi. Ütlesin talle asju, mille pärast olin suhtes kurb olnud – tema tähelepanu saamisega seoses. Ma olen nii õnnetu nüüd – niimoodi tõukab ju inimest eemale, mitte ei tõmba enda poole. Ta ei öelnud midagi, aga täna on vaikus ja ma tean, et talle ei meeldi selline emotsionaalseks minek. Oleks tahtnud temaga edasi suhelda ja asjad korda saada tasapisi, aga prahvatasin kõik välja… Ärge siis teised nii tehke, pärast on endal kahju. Aga mõnes mõttes tegin ka meelega – kui see talle üle jõu käib – minu veidi klammerduvaid soove ja emotsionaalsust taluda, siis olgu parem kiire lõpp. Siiani olen ikka hästi end kontrollinud, suhet 1,5 a.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 26.06 17:43; 28.06 12:30;\nTeesklusele rajatud suhe on kindel tee hukule. Tegid õigesti.\nVäga hea ju, et said kindla märgi, et armastust pole. Armastatud inimesele antakse paljugi andeks, eriti see, kui ta tunnetest räägib. See ei peleta mitte eemale, vaid pigem lähendab, kui keegi ennast tunnete pärast sinu vastu end nö lolliks teeb. Aga kui inimest ei armasta, siis tundub see nõme ja ebamugav, kui teine hakkab tunnetest halama. Saadki edasi liikuda ja ei raiska oma aega ebasobiva inimese peale.\nVäga õigesti tegid. Õiges suhtes saab olla selline nagu oled. Õige kaaslane ei lähe su kõrvalt, kui tähelepanu soovid.\nIlmselt seksi oli vähe. Seksima peab iga päev kuna see on õnne valem.\nMa olen kümme korda hullemini käitunud oma mehega ja ta lihtsalt hingab sügavalt sisse-välja ning ütleb, et loodetavasti läheb see halb tuju mul üle. Olen äärmiselt emotsionaalne ja seetõttu ka üpris nõmedalt käitunud, aga mees vaid rahulikult naeratab selle peale ja ütleb, et meeste kohustus on naise emotsioonidega toime tulla.\nNõus. Arvan, et on igati õige, et rääkisid oma tunnetest. Mees saab siis seedida ja oma otsuse teha. Pigem on oluline just rääkida, mitte pärast kahetseda, et jätsid midagi olulist rääkimata ja siis on juba hilja. Ega tema ju lihtsalt niisama ei tea, mida sina tunned.\nPoolteist aastat varjasid oma soove ja ootusi ning oled nüüd üllatunud? O.o\nMuidugi ongi õige, et kõik letti ladusid- mis häirib ja mida ootad. Ennast pidevalt alla suruda ja head nägu teha- see pole kellegi elu ega hea suhe. Õiget kaaslast ei tõuka see eemale. Las mees seedib natuke aega seda asja, anna nüüd inimesele veidi aega.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 27.06 02:27; 28.06 08:03; 29.06 14:29;\nKui tahad mehest lahti saada, siis analüüsi ja räägi temaga suhtest ja oma tähelepanuvajadusest. Läbi aegade proovitud ja alati töötab.\nPidevalt nämmutades jah, üks kord pooleteise aasta jooksul ei peaks normaalset meest maha tapma! 🙂\nKlammerdujaga ei saagi elada. Vabasta ta endast ja otsi endasugune klammerduja. Lämmatage siis teineteist võidu oma enesekesksete emotsioonidega.\nJälestan suhteid, kus teisel pole hingamisruumi. Teemaalgatus on kantud hirmust, et teine läheb minema. Hüsteeriahood teie majas vahelduvad alandlikkuse ja andeks palumise hoogudega, nagu näha. Ei kujuta ette, kuidas normaalse närvikavaga inimene seda suudakski taluda, kui kogu elu keerleb ümber sinu emotsioonide. Teine peab pidevalt arvestama, et ta sind tasakaalust välja ei vii. Kui koos elada, siis ikka täiskasvanud ja tasakaaluka partneriga, kes enesega toime tuleb. Suurt last endale kaela ei taha keegi, ikka partnerit otsitakse, mitte hoolealust.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 6 korda. Täpsemalt 28.06 10:09; 28.06 13:24; 29.06 14:26; 29.06 14:38; 30.06 17:44; 30.06 17:47;\nJaa tõsi! Aga sellega saab ju tegeleda, kes teadvustab ja viitsib.\nJah. Keera fookus enda pealt ära, hakka mõtlema, kuidas head teha teistele inimestele, hoolitse kellegi eest omakasupüüdmatult ja küll siis hakkab tagasi tulema: inimesed hakkavad sind armastama ilma, et sa neil kogu aeg sääre küljes ripuksid. Saa iseseisvaks ja andjaks pooleks, ühesõnaga. Ja vaata, mis juhtub.\nMa tegelikult tundsin ennast selles postituses ära ja ka oma kaaslast umbes sel ajal, kui meil 1,5-2a oli suhet olnud. Hetkel 9+a koos olnud ja esimene beebi tulekul. Sellised faasid on normaalsed ja natuke emotsionaalsust pigem näitab, et endiselt on tunded väga tugevad. Sellega nõustun, et tuleks ennast tagasi hoida ja pigem konflikte vältida, aga vahel on see väga keeruline. Aja möödudes tekib usaldus ja rahunete mõlemad maha. Ma vahel natuke igatsen neid kirglikke aegu, kui tegime armukadedusest draamasid. Me siis veel koos ei elanud ehk oli lihtne oma koju minna ja paar päeva ignoreerida.\nKui suhtes peab end koguaeg kontrollima, siis mis suhe see on??\nEi olegi. Klammerdujad on hävitav inimtüüp. Nad peaksid suhtes olema ainult omasugustega. Klammerdumine on üks nartsissismi alaliike, olen selles veendundud. Nad kohtlevad partnerit nagu omandit, nagu isiklikku teenrit, ainult teevad seda teiste vahenditega: halamisega, vingumisega, etteheidetega ja eriti äärmuslikud tüübid on ka pidevas enesetapuseisundis. Kui ülbikust nartsiss nõuab teeneid ja ei arvesta oma plaanides sinuga, siis klammerduv nartsiss nõuab lõputult hellitamist ja armastamist, tõotusi ja seksi ega eemaldu sinust isegi vetsu minekuks, sest mine tea, kellega sa sõnumeid vahetada jõuad, sel ajal kui tema pahaaimamatult häda teeb.\nKui normaalne inimene kohtab klammerdujat, siis põgenegu nii kaugele kui saab. Kohe. Sest kui asi pilguvahetusest kaugemale jõuab, võid arvestada, et ta tuleb sulle põrguväravasse ka järele, ripub sul sääre küljes ja lõugab.\nMõni siin elab oma luulusid ja halbu kogemusi välja. Mina ei näe teemaalgatuses mingeid haiglase klammerdumise märke. Oli tüli, peale mida pole õieti suheldud paar nädalat, elatakse omaette. Kui tahta sellest tülist miskitpidi edasi liikuda, siis tulebki rääkida, mis häirib ja mida teisiti teha tuleb, või siis lahku minna.\nMõni siin elab oma luulusid ja halbu kogemusi välja. Mina ei näe teemaalgatuses mingeid haiglase klammerdumise märke. Oli tüli, peale mida pole õieti suheldud paar nädalat. Kui tahta sellest tülist miskitpidi edasi liikuda, siis tulebki rääkida, mis häirib ja mida teisiti teha tuleb, või siis lahku minna.\nTeemaalgatuses on vähemalt viis selget märki, mis näitavad, et tegemist on klammerdujaga. Selline on valmis tundide kaupa su ees sitsima ja sulle truu koera pilguga otsa vaatama. Pole mul mingeid luulusid, TA tunnistab seda ju ise.\nMina teda maapõhja tampida ei taha, kuivõrd ta ise soovib muutuda. Ainus viis muutuda on saada iseseisvaks ja olla sõltumatu andja, mitte võtja ja kerjus.\nOn olemas haiglast klammerdumist, aga on olemas ka hoolimatus ja ükskõiksus partneri suhtes. Kumbki pole head. On loomulik, et vahel oodatakse partnerilt tuge ja et suhtes soovitakse mingit hoolimist. Kõigile lihtsalt ei sobigi suhe, sest nad on selleks liiga egoistlikud. Ja mõni lihtsalt ei hooli vähemalt sellest konkreetsest partnerist piisavalt.\nTA, kuidas on läinud? Kas on ühendust võtnud, olete rääkida saanud?\nÜtlesin talle asju, mille pärast olin suhtes kurb olnud –…\nPerekooli klassikaväljend – kurb olema.\nSee on vist popimgi kui “läbi kumama”, “vohmima” või “rohtude ära võtmine” ning “kirgas kriit”.\nHullult paljud käod (ja nende tuttavad) on kõiksuguste asjade peale kurvad: kes sellepärast, et teismeline ei räägi 3-aastase õega, kes sellepärast, et sünnipäeval ei olnud oodatud toitu.\nMilleks see stampväljend ja enesehaletsus?\nMa ei mäleta enam, mis selle suhteeksperdi nimi oli, aga igatahes ta tegi pikaajalises õnnelikeks suhetes olnud paaridega intervjuusid ja uuris nende suhte kulgu ning üks järeldus, milleni ta jõudis, oli see, et “its really hard to f*ck up the real thing” ehk tugevad suhted elavas ka igasugu eksimusi ja tülisid üle.\nKui suhe ei ela oma tunnetest ausalt rääkimist üle ja see rikub asja ära, siis ei olegi see suurem asi suhe, mida taga nutta.\nOota, misasja ma praegu lugesin? Suhtes on minu arvates ikka vaja rääkida, ka sellest, mis häirib. Ma ei räägi muidugi igapäevasest saagimisest ja nämmutamisest aga 1,5 aastat tagasihoidmist kõlab ikka väga jubedalt. (22 aastat juba koos)\nVäga hea, et oma hella poolt näitasid mitte ei hakkanud fassaadniku mängima. Kui mehel on sinu vastu tunded, jääb sinuga. Kui ei, suhe läbi. Saadki selgeks, millises staadiumis olete ning kuidas edasi. Miks sa tahad ennast alla suruda ja teeselda ? Ka sinu emotsioonid on olulised, olgu siis viha, kurbus jne\nSoovitan järgmises suhtes juba esimesest päevast alates olla täielikult sina ise. Mitte ei hakka mängima mingit cool girli, kes sa pole. Sina kannatad ja ka mees heauskselt usub, et sina oledki haruldane cool girl ega saa aru, et ta võib sulle hoopis kannatusi põhjustada. Püsiva ja sügava suhte saab luua ainult siis, kui julged olla sina ise. Palju lihtsam on pärast esimest kohtingut otsustada, et me ei sobi kokku ja siit ei tule midagi. Keskendu vähem sellele, kas sina meeldid mehele, ja mõtle hoopis, kas see mees üldse meeldib sinule.\nSiin on vaja palju tööd teha oma madala enesehinnanguga ja meeldimise vajadusega. Ilmselt olid vanematel katkised elud eeskujuna ja sa ei oskagi autentset suhet luua. Kui suudad end sellest läbi närida ja enesekindluse leida, siis väheneb ka see suur suhtesõltuvus ja vajadus meeldida.\nSuhe pole iialgi eesmärk iseenesest. Mis oleks siis tulevikus saanud, kui sa oleksid praegu niiöelda suutnud tugevaks jääda ja mitte fassaadi murda? Oleksidki valmis minema läbi 30a abielu, elades fassaadiga ja ennast sisemiselt süües? Noh, tavaliselt 30a sellised välja ei venitagi, kuskil 15a peale juba tuleb alkoholism või rahustid ja fassaad puruneb muul viisil.\nTeemaalgatuses on vähemalt viis selget märki, mis näitavad, et tegemist on klammerdujaga.\nMina nägin null klammerdumise märki.\nAga kuna sa lihtsalt midagi väidad ja näiteid ei too, siis ilmselgelt sa samuti nägid suurt nulli. Aga valetamisest ma aru ei saa; ilmselt oled samal teemal ise pihtsa saanud.\nMõni näeb klammerdumise märke ka selles, kui inimene\n– on emotsionaalne inimene (see on inimlik omadus, mitte klammerdumine, muideks)\n– ootab 1,5 aastaselt suhtelt juba pisut rohkemat, kui “õhtul voodisse ja hommikul, mis silmist, see meelest” ja minek.\n– soovib ka pisut rohkem partneri tähelepanu, kui et, “ahah, sina ka siin”.\nTeemaalgataja: see mees pole sinu jaoks. Ta ei pruugi üldse paha mees olla ja samamoodi pole sina paha naine.\nAga kui tema poolt sädet ei ole tekkinud, siis ei tekigi.\nLase ta vabaks ning ehk kunagi tulevikus leiab ka tema omale naise, keda ta tahab elu lõpuni kätel kanda ja kelle jaoks naine on elus nr.1.\nJa üleüldse, oleks parem, kui mees ikkagi tahaks rohkem. See võiks olla 51/49, aga ikkagi rohkem.\nTeil on praegu ju mingi 30/70 sinu kahjuks. (“Ta ei öelnud midagi või talle ei meeldi”)\nTõeliselt armastatud naise puhul meeldib mehele kõik, ka see, kui naine on pisut emotsionaalne.\nPraegu jääb mulje, et mees mõtleb: kurat, oli ju küll hea seks ja nüüd ta tahab mingit elu lõpuni kooselu.\nSest sul ei ole piisavalt sisseelamisvõimet, ilmselt ka elukogemust ja empaatiat.\nOlin tubli, vastasin lühidalt, ei muutunud emotsionaalseks.\nSelge märk, et tavaliselt ollakse üli-emotsionaalne, mis väsitab kaaslast.\nÜtlesin talle asju, mille pärast olin suhtes kurb olnud – tema tähelepanu saamisega seoses.\nEi saanud tähelepanu ja on kurb, teine tegi ta kurvaks. Tavaliselt purskab selle välja, nõuab emotsionaalselt ja pidevalt tähelepanu.\nniimoodi tõukab ju inimest eemale, mitte ei tõmba enda poole.\nNüüd süüdistab ennast, et ei suutnud eesmärki saavutada – tõmmata teist enda poole. Teise omamine enda hellitajana on väga suur vajadus, kui see on rahuldamata, saabub ahastus. Ja ahastus väljendub nõudlikus nutmises.\nma tean, et talle ei meeldi selline emotsionaalseks minek.\nMees võib olla küll tümikas, aga see on üks võimalus. Teine võimalus on, et naine on kurnava käitumisega.\nkui see talle üle jõu käib – minu veidi klammerduvaid soove ja emotsionaalsust taluda, siis olgu parem kiire lõpp.\n“Veidi” võib julgesti ära jätta, see on inimlik soov oma probleemset käitumist pisendada.\nMina ei mõista teemaalgatajat kuidagi hukka, vaid isegi tunnustan, kuna ta teadvustab oma probleemi. Ja sellele lisaks ta ise sõnaselgelt nõustus minu “diagnoosiga”, loe. Aga see ei tee suhet tema partnerile sellepärast veel vastuvõetavaks.\nilmselt oled samal teemal ise pihtsa saanud.\nMis argument see peaks olema? Mina kindlasti koeralik klammerduja ei ole, küll on mul olnud üks sedasorti partner. Teiseks – inimesetundmine on erinev. Sina nägid null märki. See iseloomustab su enda inimesetundmise võimet – null.