Uuring: Euroopa Liidus elab kuni viis miljonit ebaseaduslikku immigranti • Objektiiv\nUudised » Uuring: Euroopa Liidus elab kuni viis miljonit ebaseaduslikku immigranti\nSuurem osa ebaseaduslikest immigrantidest on alla kolmekümne viie aastased noored mehed. Foto: Scanpix/AFP\nPEW Uurimiskeskuse 13. novembril üllitatud raportist selgub, et 2017. aastal elas Euroopa Liidus ja Euroopa Majanduspiirkonnas 3,9 kuni 4,8 miljonit illegaalset immigranti.\nUuringus määratleti illegaalne immigrant "välismaalasena, kes on riiki sisenenud ebaseaduslikult, kelle riigis olemise luba on aegunud, kellel on kästud riigist lahkuda ja kelle asüülitaotlused on läbivaatamisel," vahendab iirimaine uudisteportaal thejournal.ie.\nPew leidis, et illegaalsete immigrantide hulk saavutas Euroopas tipu 2016. aastal, kui Euroopa Liidus ja Euroopa Majanduspiirkonnas (Šveits, Liechtenstein, Norra ja Island) elas kokku vahemikus 4,1–5,3 miljonit ebaseaduslikku sisserändajat.\n2017. aasta seisuga oli 30 protsenti immigrantidest Aasia–Vaikse ookeani, sealhulgas Afganistani, piirkonnast.\nJärgmine suurim grupp – 23 protsenti – immigrante on pärit euroliidu või Majanduspiirkonnaga mitte liitunud Euroopa riikidest.\n21 protsenti ebaseaduslikest sisserändajatest on pärit Põhja-Aafrikast ja Lähis-Idast. 17 protsenti on pärit Sahara alusest Aafrikast ja 8 protsenti Ameerikatest.\nEbaseaduslikud immigrandid jaotuvad ebaühtlaselt\nEbaseaduslikke immigrante elas 2017. aastal kõigis Euroopa riikides, kuid suurim osa, ligikaudu pool ebaseaduslikest immigrantidest, ründas Saksamaad ja Ühendkuningriiki.\nMärkimisväärne osa ebaseaduslikest immigrantidest elas veel Prantsusmaal ja Itaalias.\nPrantsusmaa vähene ebaseaduslike immigrantide hulk tuleneb suuresti sellest, et riigi seaduste kohaselt saab mõned aastad riigis ebaseaduslikult viibinud inimene seal elamisloa, seletab anomaaliat Pew.\nItaalia on suure hulga Euroopat ründavate illegaalsete immigrantide esimene peatus ja seal elas neid uuringus käsiteldud perioodil ligikaudu 700 000.\nNeljas riigis – Ühendkuningriigis, Saksamaal, Prantsusmaal ja Itaalias – elab kokku rohkem kui kaks kolmandikku (70%) Euroopa illegaalsetest immigrantidest\nSuurem osa ebaseaduslikest immigrantidest oli 2017. aasta seisuga elanud Euroopas vähem kui viis aastat ja umbes pooled neist ootasid asüüliotsust.\nValdav osa ebaseaduslikest immigrantidest on alla 35-aastased mehed, kes on Euroopasse tunginud viimase viie aasta jooksul. Pooled ebaseaduslikud immigrandid tulid Euroopasse asüülitaotlemistahtmisega.\nEbaseadusliku immigratsiooni pooldajad – erinevad "inimese õigusi" kaitsvad organisatsioonid (Rahvusvaheline Amnestia, Inimõiguste Valvur jne) ja inimkaubitsejatest mittetulundusühendused – väidavad, et kuna ebaseaduslikke immigrante on alla ühe protsendi Euroopa Liidu ja Majandusühenduse rohkem kui 500 miljonist elanikust, siis ei kujuta need endast probleemi.\nSamas on tuvastatud, et Ühendkuningriigis elas 2017. aastal kuni 23 000 džihadisti.\nKäesoleval aastal on Inglismaal ja Walesis rekordeid purustavas noakuritegude hulgas – mille toimepanijad on rassiliselt ja usutunnistuselt üpris üheülbased – kannatada saanud üle 44 000 inimese.\nÜhendkuningriigis on ajakirjanduse üks meelisteemasid vägistamisdžihaad ja pea iga päev jõuavad avalikkuse ette järjekordsed õudused, mida Lähis-Ida, suuremas osas Pakistani, päritolu moslemimehed on toime pannud alaealiste valgete tüdrukute vastu ja kuidas poliitkorrektne võim on üritanud neid kuritegusid kinni mätsida.\nRootsis lastakse iga nädal maha mõned inimesed, õhku on lennanud päris palju maju ja pealinnas saavad granaadiplahvatustes pihta tavainimesed. Väidetavalt on riigis üle viiekümne immigrantide poolt vallutatud piirkonna, kuhu Rootsi riigi võimuesindajatel asja ei ole.\nMoslemid rüvetavad kirikuid üle Euroopa ja ainuüksi Prantsumaal on kannatada saanud rohkem kui 700 kirikut.\nSildid ebaseaduslik sisseränne Euroopa islamiseerumine Euroopa Liit Euroopa Majandusühendus immigratsioon Itaalia Prantsusmaa Saksamaa Ühendkuningriik


Soo tunnustamine | Eesti LGBT Ühing\nSoolise üleminekuga seotud meditsiiniteenused ja juriidiline soo tunnustamine\nEestis on võimalik läbida soolise üleminekuga seotud meditsiinilisi toiminguid (hormoonravi ja erinevad kirurgilised protseduurid) ning muuta oma juriidilisi sooandmeid (soomarker, isikukood ja nimi).\nSoolise üleminekuga seotud meditsiiniteenuste osutamise korda reguleerib hetkel 1999. aastal vastu võetud määrus “Soovahetuse arstlike toimingute ühtsed nõuded”. Soo juriidilist tunnustamist reguleerib perekonnaseisutoimingute seaduse peatükk 31. Neis õigusaktides kasutatakse aegunud termineid „soovahetus“, „soo muutmine“ ja „transseksuaalsus“. Trans-inimeste väärikust austavad terminid on soo tunnustamine, sooline üleminek, transsoolisus ja trans-identiteet.\nEestis kehtivate õigusaktide järgi otsustab soo tunnustamise ja soolise üleminekuga seotud meditsiiniteenuste üle Sotsiaalministeeriumi all tegutsev arstlik ekspertiisikomisjon (edaspidi komisjon). See tähendab, et kahetsusväärselt ei ole Eestis ilma komisjoni loata võimalik muuta ei juriidilisi sooandmeid ega alustada hormoonravi. Hormoonraviks annab komisjon loa pärast esimest kohtumist, kuid sooandmete muutmiseks tuleb komisjoniga kohtuda ka teist korda ja seda umbes aasta pärast esimest kohtumist. Kui sa soovid oma sooandmeid muuta, siis anna sellest komisjoni liikmetele juba esimesel kohtumisel teada, ning küsi kohe, millal on sul võimalik nendega teist korda kohtuda.\n1999. aastal vastu võetud määrus on tänaseks aegunud, kuid uut valdkonda reguleerivat määrust ei ole vastu võetud. Seetõttu ei vasta tänane soo tunnustamise ja üleminekuga seotud meditsiiniteenuste osutamise praktika enam määruses kirjutatule. Näiteks peab määruse järgi sooandmete muutmiseks alustama hormoonravi ning hormoonraviga alustamiseks peab läbima geneetilised uuringud. 2022. aasta veebruaris tööd alustanud komisjoni koosseis on aga kinnitanud, et sellised nõuded on vastuolus meditsiiniõiguste põhimõtetega ning sellest lähtuvalt need enam ei kehti.\nKomisjoni koosseisu ja töökorraldust puudutava info leiad Sotsiaalministeeriumi käskkirjast „Arstliku ekspertiisikomisjoni moodustamine“.\nHormoonraviga alustamiseks ja soo tunnustamiseks tuleb läbida järgmised sammud:\nVõta ühendust Sotsiaalministeeriumiga, et anda teada oma soovist kohtuda komisjoniga. Selleks saada vabas vormis kirjutatud ja digiallkirjastatud avaldus aadressile info@sm.ee. Avalduses peaks olema kirjas:\nsinu juriidiline nimi,\nsinu kontaktandmed (telefoninumber ja meiliaadress)\nsinu nimi, mida tuleks kasutada su poole pöördumisel,\nkas tegemist on esimese või teise komisjoniga ja\npöördumise põhjus (nt soov alustada hormoonravi või soov muuta oma sooandmeid).\nKomisjoniga kohtumise eest tuleb Haigekassaga kindlustatutel tasuda visiiditasu 5 eurot, tervisekindlustuse puudumisel 66,87 eurot vastavalt Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelule. Komisjoni kohtumistele võib kaasa võtta tugiisiku (pereliige, kaaslane, sõber vms).\nKuigi komisjoni moodustamise käskkirja järgi ei tohi komisjoniga kohtumise ooteaeg ületada kolme kuud, on hetkel järjekord komisjoni juurde pikem. Kui järg jõuab sinu kätte, võtab komisjoni assistent sinuga ühendust ja pakub sulle võimalikke kohtumise aegu. Komisjon koguneb Lääne-Tallinna Keskhaigla Mustamäe Tervisekeskuses (Ehitajate tee 27, Tallinn). Komisjon soovib sinuga kohtudes teada, kuidas sa oma soolist identiteeti mõtestad, kuidas sa oma soolise identiteedini jõudsid, mida sa vajad, et tunda end nii oma kehas kui sotsiaalses rollis mugavalt ning mida sa sooliselt üleminekult (sh hormoonravilt, kui sa seda soovid) ootad.\nKomisjon lähtub oma otsuses lisaks sinuga kohtumisele ka psühhiaatri hinnangust su vaimsele tervisele. Seetõttu pane endale varakult aeg kirja ka psühhiaatri juurde. Psühhiaatriga kohtumise eesmärk on teha kindlaks, et su vaimne tervis on piisavalt stabiiline, et soolise üleminekuga alustada. Palu psühhiaatrilt, et ta kirjutaks su vaimse tervise kohta hinnangu digilukku, et see oleks komisjonile juba enne kohtumist kättesaadav. Vaimse tervise probleemid ja mured ei ole komisjonilt positiivse otsuse saamisel takistuseks ning seetõttu ei ole vaja neid ka varjata või minimeerida.\nKui soovid alustada hormoonraviga, leia endale transsoolisusega kursisolev endokrinoloog (vajadusel küsi info@lgbt.ee). Kui sul on Haigekassa kindlustus, siis küsi oma perearstilt endokrinoloogi juurde saatekirja – siis ei pea sa visiidi ja vereanalüüside eest ise maksma. Endokrinoloog võtab vereproovi ning määrab vastavalt sinu verekoostisele hormoonide manustamiseks raviplaani. Vereproov annab arstile ka infot, milliseid vitamiine võiksid lisaks võtta, et oma organismi toetada. Raviplaani koostamisel on oluline ka see, mida sa hormoonravilt ootad. Seega aruta oma ootusi, soove ja vajadusi julgelt oma arstiga. Kui sa oled hormoonravi juba varem iseseisvalt alustanud, tuleks seda arstile öelda, et ta oskaks seda su raviplaani koostamisel arvesse võtta. Haigekassa kindlustusega on hormoonravi 50% soodustusega ja sellega seotud arstivisiidid ja vereanalüüsid tasuta (tuleb aga tasuda visiiditasu 5 eurot). Hormoonravi kestab elu lõpuni või kuni sa ise seda soovid.\nKui oled komisjoni ees käinud, saad 1–1,5 kuu pärast postiga või meili teel tervise- ja tööministri käskkirja, mis annab sulle loa pääseda ligi üleminekuga seotud meditsiiniteenustele. Kui sa hormoonravi ei soovi, siis sa ei pea ega saa esimese komisjoni järgselt midagi teha. Kui sa soovid hormoonravi, saad uuesti endokrinoloogi juurde minna ning varem määratud raviplaani järgi hormoonraviga alustada. Endokrinoloogi juurde minnes võta ministri käskkiri endaga kaasa. Hormoonravi alguses võivad tulemused varieeruda – mõne inimese puhul tulevad muutused kiiremini, teisel pisut aeglasemalt.\nJuriidiliste sooandmete muutmiseks tuleb pöörduda teist korda komisjoni poole. Senise praktika järgi mitte varem, kui üks aasta pärast tervise- ja tööministri käskkirja väljastamise kuupäeva, kuid see tasub esimesel kohtumisel komisjonis üle küsida. Kui sa ei soovi oma soomarkerit muuta või kui Eestis ei ole sulle sobivat soomarkerit, siis ei ole põhjust teist korda komisjoni poole pöörduda.\nSooandmete muutmiseks tuleb pärast teist komisjoni sealt saadud otsusega pöörduda andmete uuendamiseks oma kohaliku omavalitsuse poole. Kohalik omavalitsus peab rahvastikuregistris muutused registreerima 30 päeva jooksul pärast avalduse esitamist (avaldus täidetakse kohapeal). Komisjoni otsusega ei pea andmete muutmisel tasuma riigilõivu. Kui rahvastikuregistris on su andmed uuendatud, saad kohalikust omavalitsusest seda kinnitava tõendi, mille alusel saad Politsei- ja Piirivalveametist (PPA) taotleda uusi dokumente.\nEestis on võimalik muuta eesnime ka soomarkerit muutmata. Nimeseadus lubab juriidilisele soole mittevastavat eesnime valida ainult „mõjuval põhjusel“. Kui varem on mõjuvateks põhjusteks loetud kultuuri ja religiooni, siis viimaste aastate praktika näitab, et selleks võib olla ka sooline identiteet. Kuna nimeseadus jätab igal üksikul juhul otsustusõiguse aga ametnikule, ei pruugi iga avaldus saada heakskiitu. Samuti tuleb teada, et eesnime muutmise avalduse esitamisel tuleb tasuta riigilõiv 100 eurot, ning seda isegi siis, kui avaldus tagasi lükatakse. Seetõttu on mõistlik enne avalduse esitamist ametnikult küsida, kas valitud nimi sobib.


SP Connect Bike Bundle telefoniümbrise komplekt iPhone 8+/7+/6s+/6+\n» RATTASÕIT»Pulsikellad ja rattakompuutrid»Telefoniümbrised ja hoidikud»SP Connect Bike Bundle iPhone 8+/7+/6s+/6+ telefoniümbrise komplekt\nSP Connect Bike Bundle iPhone 8+/7+/6s+/6+ telefoniümbrise komplekt\nTelefoniümbrise ja kinnituse komplekt\nKomplektil on kaks kinnituselementi, mida on väga lihtne ja kindel kinnitada. Seda saab kinnitada nagu rattakompuutrit; keerates seda 90 kraadi.\nKaasas on ka ilmastikukindel kaitse, mis kaitseb vihma, higi, tolmu või muda eest. Ilmastikukindel ümbris lisab telefonile põrutuskindluse, puutetundlik ekraan säilitab oma funktsionaalsuse.\n3-kihiline konstruktsioon maksimaalse turvalisuse jaoks\nMõlemad kinnitused sobivad GoPro jaoks\nLenksu kinnitus on 23-43 mm diameetriga\nLenksu kinnitust on võimalik pöörata 360°\n1 x ilmastikukindel ümbris\n1 x kinnitus kahvli torule (steererile)\n1 x kinnitus lenksule/stemmile\n7 x erinevat kinnituste lisa\nTähelepanu: Paksud ekraanikaitsed või kindad võivad koos ilmastikukindla ümbrisega kasutades puutetundlikust vähendada.\nSP Connect universaalne telefoniümbris (M suurus)


Välistööjõu piiramine mõjutab negatiivselt meie ettevõtteid ja töötajaid - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nVälistööjõu piiramine mõjutab negatiivselt meie ettevõtteid ja töötajaid\nEestis on välistööjõuga seoses tekkinud olukord, mis pidurdab meie ettevõtete arengut ja sunnib ka väliseid investoreid valima teisi sihtriike, kus tööjõuprobleeme ei ole. Ettevõtjad räägivad aina rohkem välistööjõu vajadusest just seetõttu, et hoolimata üha suurenevast töötusest on meil jätkuvalt kvalifitseeritud tööjõu puudus ning selleks, et meie majandus ja ka palgad kasvaksid, on vaja inimesi, kes teeksid ära töö, mida kohalikud ei oska ning tihti ka palgatasemest hoolimata teha ei soovi.\n2021. aastal on sisserände piirarvuks seatud 1315 inimest. See on see hulk inimesi, kellele riik võimaldab Eestis töötamiseks elamisloa, kui täidetud on erinevad tingimused. Tingimusi on mitmeid, näiteks peab Eesti Töötukassa kinnitama, et töökohta, kuhu inimene tuleb, ei ole võimalik täita Eesti kodanikuga, ja välismaalasele tuleb maksta ka töötasu, mille suurus on võrdne Eesti aasta keskmise palgaga. Ehk need 1315 inimest, kes liituvad 2021. aastal meie tööjõuga töötamiseks mõeldud elamisloa alusel, saavad keskmist või kõrgemat palka ja täidavad otseselt rolle, kuhu töötajaid leida ei ole.\nTähtis on seejuures ka asjaolu, et kui ettevõttel oleks võimalik palgata Eestist kohalik töötaja, oleks see tunduvalt odavam kui välistöölise palkamine. Välistööjõudu kasutades on kõige madalam võimalik palk Eesti eelmise aasta keskmine brutokuupalk, mis on 1407 eurot, ja erinevatel juhtudel tuleb maksta kuni kahekordset Eesti keskmist palka, mis on 2814 eurot. Samal ajal on kohaliku elaniku miinimumpalgaks täistööajaga 584 eurot kuus ja 2018. aasta andmetele tuginedes sai ligi 426 000 töötajat ehk 66 protsenti töötajatest alla keskmise palga töötasu.\nVälistööjõu kvoot seati 1990. aastate alguses ja on nüüdseks iganenud, sest muutunud on nii poliit- kui ka majandusmaastik. Praeguse Eesti majanduse üks suurimaid pidureid on kvalifitseeritud tööjõu puudus ja seatud piirangud raskendavad veelgi olukorda ajal, kui naaberriigid astuvad samme suurendamaks konkurentsieeliseid võitluses kvalifitseeritud tööjõu pärast. On juba ka mitmeid näiteid, kus suured tootmisettevõtted otsustavad investeerida lähiriikidesse ja sellega seostub otseselt ka töökohtade kadumine Eestist. Näiteks BLRT otsustas oma planeeritud ujuvdoki investeeringu teha Eesti asemel Leetu ja seda otseselt kvalifitseeritud tööjõu kasutusvõimaluste tõttu, mis on Leedus paremad. Kuna tööstuses on väärtusahelad pikad ja rusikareeglina loob üks töökoht tööstuses minimaalselt kaks uut töökohta teistes sektorites, siis seeläbi kaovad töökohad ka logistikaahelates ning kaubanduses, rääkimata teistest toetavatest rollidest, mida tavaliselt otseselt tööstusega ei seostata. Näiteks tootmise puududes ei kulu kaua, kui ära kolivad ka disain, arendus ja teadustegevused.\nEesti ettevõtjate soov on alati palgata kohalikke töötajaid, sest enamasti on ühised nii keel, kultuuriruum kui ka ootused. Kuid nagu ka eelnevalt välja toodud, siis paljusid ametikohti ei ole võimalik täita kohalike töötajatega, sest neil pole vastavaid oskuseid. Praeguse kriisi tingimustes on suurenenud ja võib ka edaspidi suureneda töötute arv, kuid neil ei ole reeglina vajalikke oskusi, et kohe näiteks tööstussektoris oskustööliseks minna või täita mõne teise spetsialisti rolli, mis vajab eelnevaid oskusi, mida ei ole võimalik töötul paari kuuga omandada. Kuigi tööandjad on ümber- ja täiendõppe teemadel pidevas suhtluses ka töötukassa ning haridusasutustega, ei ole siiski lühiajaliselt teisi mõjusaid alternatiive, kui seda on oskustööliste palkamine välismaalt ning sageli ka kolmandatest riikidest.\nSisserände piirarvu alla lähevad kolmandatest riikidest pärit kodanikele antavad tähtajalised elamisload, mis antakse töötamiseks, ettevõtluseks, välislepingu või kaaluka riikliku huvi alusel.\nUSA, Jaapani, Šveitsi, Norra, Islandi ja Liechtensteini kodanikud;\nMillal on võimalik taotleda järgmise aasta kvoodi alla minevat elamisluba töötamiseks?\nElamisloa taotleja sai alates 23. novembrist hakata detsembriks ja jaanuariks aegu broneerima elamisloa taotluste esitamiseks 2021. aasta sisserände piirarvu alusel. Kuigi 2021. aasta sisserände piirarvu ei ole veel kehtestatud, on vastav eelnõu läbinud kooskõlastusringi ja ilmselt võetakse lähiajal vastu. Eelnõuga on võimalik tutvuda siin.\nMillal jõustub uus sisserände piirarv?\n1. jaanuaril 2021.


Tänane kuupäev 20 Jaan, 2022 7:14\nPostitatud: 22 Dets, 2020 14:07\nKui mutant-covid pole leebem tüsistuste tekitaja ( mille kohta on veel liiga vähe andmeid ),siis pole ilmselt Eestil pääsu kevadise eriolukorra taolistest piirangutest , sealhulgas ka piirid kinni piirangust . Me oleme teises laines olnud niigi ülivaba ühiskonna juurutajad võrreldes samasuguse nakat...\nPostitatud: 21 Dets, 2020 17:24\nMis krdi hädasolemine see on kui ei saa jõulu ajaks koju ? See ei ole hädaolukord vaid isiklikult võetud teadlik risk,sest epideemia tuurib juba üle poole aasta , reisipiirangud ja lockdownid ning karantiinid samuti kogu maailmas ja pole võimalik, et inimesed pole sellest teadlikud . kui hunti karda...\nPostitatud: 19 Dets, 2020 13:34\nUSA-s lasi asepresident Pence ja tema naine end TV-kaamerate ees vaktsineerida .Ka Obama on lubanud teha seda kaamerate ees kui TV selleks soovi avaldab. Bidenil on samuti kavas end vaktsineerida lähipäevadel Eks see eeskuju võib paljusid ameeriklasi julgustada . Mis antivaxxer eestlastele aitaks, s...\nPostitatud: 18 Dets, 2020 19:59\nNegatiivse poole pealt, tänases tasuta Linnalehes reklaamitakse tervel leheküljel "covid-dissidentide" raamatut Koroona valehäire. Palju oleks selle täiesti ilmselt pasalasu autorite ära mainimisest siinkohal,.kuid erinavalt lameda maa jmt idiootlikest üllitistest sellised tekstid täiesti ...\nPostitatud: 18 Dets, 2020 14:24\nKiidan gaasirünnaku sektorit hea töö eest. Maakondade näitajatest on hea vaadata ,kus on end kokku võetud ja kus lastakse minna 10. dets vs 18. dets Viljandimaa 212 -119 Põlvamaa 264 -227 Tartumaa 339 -279 Harjumaa ja Ida- Viru aga ikka üles Eriti muljetavaldav on Viljandimaa vähenemine 8 päevaga pe...\nPostitatud: 17 Dets, 2020 13:06\nisegi nii lihtne asi nagu loomulik distants võõra inimesega, rääkimise valjus on slaavlastel hoopis teised . Rääkimata siis kallistamisest ja musitamisest ,mis eestlastel ei ole siiski kombeks isegi lähedaste sõprade vahel. Oma osa annavad õigeusu rituaalid,igast risti ja ikoonide suudlemised . ja n...\nPostitatud: 17 Dets, 2020 12:51\nMasendavas üldpildis on ka mõned lootuskiired Tartu maakonnas, Viljandi maakonnas,Põlva maakonnas, Valga maakonnas ja Võru maakonnas nakatumine isegi langeb pisut . Tundub,et eestlased suudavad covid-ohtu võtta palju tõsisemalt kui venelased . Lõuna-Eestis nakatumine langeb .Ida-Virus on endiselt ül...\nHuvitav,et viimase nädalaga on Tartumaal nakatumiste 14-päeva number vähenenud 8.dets 342 14. dets 305 Võib-olla on juhus,kuid tartlasena igatahes tunnen rõõmu,et see ei ole hullemaks läinud vaid hetkel pisut langeb . 7-päeva libisevaid ei viitsi kokku lüüa võrreldes eelmise nädala algusega , kuid l...\nPostitatud: 13 Dets, 2020 15:01\nMind ajab väga tigedaks see hala ja kaeblemine laste rumalaks jäämise teemal.No ei jää nad rumalaks kui vaheaeg on 9 päeva pikem. Ega isegi siis kui peaks ka kogu kevade distantsõppel olema .Kõike on võimalik järele õppida,õppetööd ümber korraldada ,seda peavad juba koolid ja haridusministeerium mõt...\nPostitatud: 12 Dets, 2020 15:35\nEesti võiks 14-päeva tulemuste kõrval ( mis minu hinnagul on pika vinnaga,sest 2 nädalaga võib olukord väga dramaatiliselt muutuda ) kasutusele võtta ka libiseva -7 päeva tulemuse keskmise . See tasandaks ära erinevail kuupäevadel tehtud ja paar päeva hiljem avaldatud testide jõnksud ja samal ajal n...\nPostitatud: 10 Dets, 2020 0:01\nKevadega võrreldes on veel palju asju puudu. Kaubanduskeskused on lahti,kinod, teatrid ,kontserdid, profisport lahti, plaaniline ravi niivõrd-kuivõrd lahti ( kuid juba haiglad ise piiravad oma võimekust arvestades ) , hambaravi lahti, Soome ja Läti piir lahti Ainus,mis kevadega samamoodi piirati, on...\nPostitatud: 07 Dets, 2020 0:21\nEsiteks,kevadel olid kaubanduskeskused,kinod, teatrid,koolid,huviringid , ülikoolid,sport ja treening kinni .Plaaniline ravi oli kinni,v.a.vähiravi . Tohutu vahe praegusega kui see kõik on lahti Teiseks piirid olid kinni. Kolmandaks kõige nakatunum regioon Saaremaa isoleeriti . Kõik,kes kiunuvad kar...\nPostitatud: 06 Dets, 2020 14:23\nesimese laine ajal tegi Eesti valitsus paremini kui Rootsi 2.laine ajal on kuidagi väga passiivne ja nõrk olnud .\nPostitatud: 06 Dets, 2020 14:07\nometi oleks just jõulu-aastavahetuse lähenedes hea võimalus nakkusahelate katkestamiseks laste seas,kust need paratamatult levivad vanematele ja sealt kogu ühiskonda laiali 23.dets pidi algama koolivaheaeg.Mis keelab valitsust seda alustada 2 nädalat varem ,kasvõi juba 8.-9 detsembrist ja pidada pik...\nPostitatud: 05 Dets, 2020 14:59\nmajutus / lõbustus / toitlustussektor ei saa niipea massilisele välisturismile loota . Peab sisetarbijale ümber orienteeruma . Näiteks Tallinna puhul annab valusa nätaka sektorile see,et sel jõulul / uusaastal ei tule enam pikki turismironge ja rohkesti busse Venemaalt . Vene turist oli ka oluliselt...\n12. leht 90-st [ Otsing leidis 1344 vastet ]\nMine lehele Eelmine 1 ... 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 ... 90 Järgmine


Seitse reeglit, millest pead alati kinni pidama, kui kallimale seksikaid sõnumeid saadad - DELFI Naistekas\nSeitse reeglit, millest pead alati kinni pidama, kui kallimale seksikaid sõnumeid saadad\nEt sa ise pärast ei kahetseks\nTänapäeval saadavad kõik seksikaid sõnumeid ehk sekste, alastifotosid ja võrgutavaid pilte. See võib olla väga äge ja erutav, aga kui mõnede reeglite vastu eksid, siis võid pärast kibedalt kahetseda. Pea teatud reegleid enne enesepaljastust meeles, siis ei tule pärast patja nutta!\n1. Ära seksti meestega, keda sa ei tunne\nÄra saada endast kompromiteerivaid fotosid mehele, keda sa pole päriselus kohanud. Sa ei tea, kes ta on ja kuidas ta reageerib ning mida selle fotoga teha võib. Oota, kuni olete paar korda näost näkku näinud ning kui siis tunned, et tahad teda veel pisut õrritada ja võrgutada ning kui oled 100% veendunud, et see on turvaline, anna tuld.\n2. Ära kirjuta romaani\nPole vaja talle pikka romaani oma kuumadest tunnetest ja ihadest kirja panna, lühikestest kommentaaridest piisab, et leek lõkkele puhuda. Pikad ja lohisevad kirjeldused röövivad asjalt spontaansuse ja põnevuse, mis kogu sekstimängu ju nii põnevaks teebki.\n3. Ära näita midagi, mille järgi võib sind ära tunda\nKindlasti ei tohi sa välja saata alastipilti, millel oled täispikkuses ja äratuntavalt peal. Juba paar tundi hiljem võib see olla kuskil portaalis üleval ja sa ei saa mitte midagi enda kaitseks ette võtta. Sõnumeid ja pilte saada alati arvestusega, et need võivad sattuda valedesse kätesse ning jõuda su isa, bossi või tulevase peikani. Nii et välistatud on nägu, aga ka äratuntavad tätoveeringud või sünnimärgid.\nOi, kui kuum! Naised avaldavad kõige seksikamad sõnumid, mis neile kunagi saadetud on (60) 08.08.2018\nSeitse meest räägivad ausalt ja avameelselt, mida nad tunnevad, kui naised neile endast alasti fotosid saadavad (29) 11.05.2018\n4. Ära paljasta korraga kõike\nNatuke õrritada on palju seksikam kui kõik korraga letti laduda. Jäta midagi kujutlusvõime hooleks ja lähene "ülesandele" loominguliselt.\n5. Ära seksti purjus peaga\nIdee, mis tundus pärast paari klaasi veini täiesti geniaalsena, võib järgmisel hommikul järele mõelduna olla täielik õudukas. Lisaks sellele, et pildid ja sõnumid võivad muutuda vulgaarseteks ja liialt paljastavateks, võid sa need kogemata saata valele inimesele ja see oleks ikka üsna jube.\n6. Ära ignoreeri oma intuitsiooni\nKui kahtled, ära tee. Su kõhutunne hoiatab sind kohe, kui hakkad mingisse jamasse sattuma ja kui see, mida sa teed, ei ole õige. Sa tead ise ka, kui mees, kes sult alastipilte nuiab, ei ole see õige.\n7. Ära hoia oma telefonis asitõendeid\nKuigi sekste võib olla erutav ja tore ka hiljem lugeda ja vaadata, on igal juhul mõistlikum need kohe ja kiiresti ära kustutada. Mis saab siis, kui sa kaotad telefoni ära ja see satub valedesse kätesse? Sel moel võib kogu su telefoni sisu kogu maailmale nähtavaks saada ja oh seda häbi otsa siis... Palu ka mehel, kellega sa sekstid, sõnumid ja pildid kohe ära kustutada.\nVõrgutusnipid aastast 1958: kuidas leida endale meest?


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kes pakub mulle konkurentsi?\nNagu targemad mehed teavad, siis nende hulgas, kes hiilgavad ka peaga, mitte ainult jalgadega, on näitajaks see, kui palju sind tsiteeritakse. Ma ei mõtle, et kusagil blogosfääris või netikommentaariumis, pean silmas ikka erialaajakirjandust. No vaatame siis.\nLugesin laupäeval Go Reisiajakirja värsket numbrit, kus Andre Nõmm viitab ühele mu kirjutisele seiklusspordist (lk 26) ja nimetab minu blogi kultusblogiks.\nPühapäeval sattus mul oma asjades korda luues kätte ajakirja Jooksja tänavune esimene number, kus triatloni harrastav Reigo Lehtla kirjutab jalgrattasõidust: «Nagu mugavusala, kui tsiteerida Priit Pulleritsu:...» (lk 43). See mugavusala mõiste läks käibele siit blogist (nagu ka sõna heterofoobid, mida olen juba siin-seal kohanud).\nSamas ajakirjas kirjutab Villu Zirnask Estoloppeti maratonisarjast (lk 22): «Oma suurimaks suusasaavutuseks võin vist pidada tõika, et ühel aastal olin harrastussuusatamise suurkuju Priit Pulleritsu järel Estoloppeti sarja kõige ühtlasemate tulemustega osaleja – selle arvutas välja üks Pulleritsu blogi statistikahuviline lugeja.»\nTeisipäevases Postimehes avaldasin toimetuse palvel pika arvustuse tõsielufilmist «Sinivalge vale» (arvustus on lehe tasuliste lugude rubriigis, seda tasuta ei jagata), kus kasutasin mitmeid motiive, mille võtsin oma blogi esmaspäevasest sissekandest. Pärast leheloo ilmumist rääkisin EOK auliikme, Eesti antidopingu organisatsiooni looja Peeter Mardnaga, kes oli võtnud kinni minu väljatoodud tähelepanekust, et dopinguga vahele jäämise korral võtavad sportlased kogu süü endale ja teised poevad peitu – täpselt selline muster kehtis ka pärast Andrus Veerpalu dopinguskandaali puhkemist, kui tule alla jäi ainuisikuliselt Veerpalu, aga muud asjaosalised eesotsas Mati Alaveriga tõmbusid vaikselt kõrvale ja hoidsid madalat profiili.\nMardna nentis Eesti Olümpiakomitee täiskogul, et seadusandluses on vaja teha muudatusi, et dopingujuhtumite korral saaks sportlaste kõrval karistuse ka teda mõjutanud taustajõud. Oma ettepaneku tegemiseks sai ta tuge ka minu sõnavõtust.\nSuur aitäh kõigile viitajatele! See näitab, et siin aastatega kirjutatu-avaldatu ei ole läinud kurtidele kõrvadele. Nüüd ootaks dr Holdeni ehk Ain-Ivar Tupi tsiteerimisskoori viimastest kuudest.\nKane Creek Canyon, Moab, Utah. 20. aprill 2012. Pildistanud Priit Pullerits. (Suuremalt vaatamiseks klikkida pildile.)\nFotod 1 ja 2: Maanteesõitjad 14. aprillil Hollandis Valkenburgis. Fotode autor: AFP/Scanpix\nPostitas: Priit Pullerits @ 19:07 kommentaare: 61\nAt 19:57, Karl Vaart, Põlvamaa said...\nLegendaarsele PP -le ei paku keegi konkurentsi. Esiteks ei tihka ja teiseks, jääks pikalt alla ka. Võib-olla vaid Zilmeri Kaarlil oleks võimalus vastu seista. On teine legende loonud mees. Mati Alaver ehk? aga tema on viimasel ajal vähikäiku teinud.\nAeg oleks Matil taas areenile astuda ja paar krõbedat mõtet lendu lasta. Kas saab eesti suusatamisest asja või ei saa?\nMage, Priit. Teiste alavääristamisega sa ennast küll kuidagi kõrgemale ei kergita.\nSina oled oma töö iseloomu tõttu avaliku elu tegelane ja seetõttu ongi sinu toimetamised tavalisest suurema tähelepanu all.\nAga Holdenile tuleb tunnustust avaldada, et tema blogile Pulleritsu blogi lugejate poolt pidevalt viidatakse. Kumb blogija siis tegelikult spordiharrastajate südames on?\nAt 21:21, Priit Pullerits said...\n...Olen suht kindel, et dr Holden Võrumaa mehena saab sõbralikust nükkest aru ja ei võta kõike ülemäära tõsiselt. Vähemalt mulle on jäänud küll mulje, et nalja ta mõistab ja saab aru ka, et minu naljad paistavad teinekord kõrvalseisjaile üksjagu arrogantsed. Aga noh, anonüümsete kommentaatorite (ka teie olete üks neist anonüümseist, 20:22) nükked minu pihta ületavad ikka kordades, isegi kümnetes, nii jõhkruselt kui sageduselt selle sõbraliku torke, mille tegin lp dr Holdeni pihta. Aga kui konstruktiivsel lainel jätkata, siis, 20:22, enne kutsuge oma "kolleegid" korrale, kui hakkate mulle epistlit pidama.\nAt 21:48, dr Holden said...\nHolden on ärimees. Bonnieri kontserni "Äripäevas" tsiteeritakse pidevalt igasugu ärimehi, see pole näitaja.\nOluline on pigem see, et suurmaratonide aeg hakkab läbi saama. Bostoni pommimehed tõid selle veenvalt esile. Ei, SEB Tallinna maraton ja Klubi Tartu Maraton üritused pole muidugi surnud. Kvaliteeti hindav harrastussportlane liigub aga mujale. Vinni-Rakvere maraton, taaselustatud Vändra maraton, Holdeni algatatud Rõuge maraton - seal on kasvu potentsiaali! Ja see teeb ainult rõõmu.\nAt 21:57, Pommer Ants, suusataja said...\nDoktor Holden ja ka Doktor Pullerits on mõlemad kanged mehed ilma kahtluseta. Nad viiksid, kui vaja, meiesugused kehkenpüksid enda järel lahingusse.\nAasta viimastel päevadel sattusin lugema kodumaist reisiajakirja, milles oli alustuseks paarileheküljeline pildireportaaž USA-st, ühelt tuntud Eesti suusablogijalt.\nSamas ajakirjas oli ühe kena foto (Colorado jõe Horseshoe Bend-ist) allkirjaks järgnev mõtteavaldus: “Selle pildistamine oli suur väljakutse, sest tuleb ronida kanjoni servale – aga lihtsa turistifotoaparaadiga kurvi kaadrisse püüdes ilmneb paratamatult, et see ei taha sinna ikkagi ära mahtuda. Siinne pilt on tehtud poolprofessionaalse Olympuse peegelkaameraga kolmjala pealt – ja ikkagi jäi osa jõest kaadri serva taha.” (GO Discover nr.6 2008).\nKui nüüd aus olla, siis mitte just kõige täpsem fotograafiaalane mõtteavaldus, sest nii, nagu ei saa panna ühte patta kõiki kompaktkaameraid, ei sõltu ka peegelkaameraga tabatav vaateväli mitte niivõrd kaamerast kui objektiivist ning kõige vähem kolmjalast. Aga see selleks.\nHea uudis on, et ka kõik kompaktkaameraga sinna kanjoni servale ronida tihkavad turistid saavad tegelikult täitsa vabalt parema pildi (kuhu ikka kogu jõgi vajadusel peale mahub), kui nimetet’ artiklis olev. Sest see on imelihtne, hädast päästmiseks tuleb öelda vaid üks võlusõna – panoraam.\nAt 22:28, Priit Pullerits said...\nEi läinud klahvi vajutamisega valesti, dr Holden. Vahepeal peab ikka rutiini ka murdma - seda ju spordimehena ja eriti kõva treenijana kindlasti tead.\nCashiga ma ei jama. Mul käib kõik korrektselt arveldustega, maksud kõik ausalt makstud, ei ole midagi nii, et kuskilt tuleb miskit mustalt. Aus mäng!\nAt 22:47, dr Holden said...\nBraavo, Holden, braavo!!! Hästi paned! Korrata, korrata!\nEi saa PP-st maksude poolelt aru. Reformarid ju tänu maksudest kõrvaleviilimisele omal ajal saidki riigitüüri taha. Elav ja järgimist nõudev eeskuju mõtlevale inimesele. Kuidas nad seda kõike teevad? Peaks nende telefonides ja arvutites DARPA salaukse lahti tegema ja siis läheks avanevastPandora laekast silmad suureks nagu tõllarattad!\nAt 23:39, Anonüümne said...\nKui kirjutamise peamiseks põhjuseks on millegi saamise vajadus - olgu need siis klikid või kliendid või midagi muud - ei saa jutt liiga hea olla, s.t. mõlemal Lõuna-Eesti kohalikul kuulsusel - nii Holdenil kui Pulleritsul on potentsiaali blogimise alal palju rohkemaks kui nad siiani näidanud on .. Kahjuks rohkem huvitavaid blogisid harrastusspordi maastikul Eestis eriti ei ole.\nAt 08:17, Priit Pullerits said...\nLp dr Holden, kas tõesti peab kõike rahas mõõtma? Kas õnn on ka rahas? Meil on 21. sajand, muide, aga mõne mehe lähenemine on jätkuvalt nii padumerkantiilne, nagu 19. sajandi teisel poolel.\nPriit 08:17 -\nRaha rahaks, kuid õigete tiitlite vastu see ei saa. Peale seda blogipostitust saab kindlalt väita, et jala on maha saanud ka uus Eesti staar! Kui ennem olid ainult staar-juuksur, staar-metroseksuaal, staar-beib jne., siis nüüd lisandub staar-blogija Pullerits.\nNimi on kõva, kuid kas ka seltskond ...?\nPS. Siia ritta sobib blogija just selle tõttu, et ka eelpool loetletud on tegelenud ise enda "pushimisega".\nKahjuks pean sind veidi kurvastama. Puht huvist guugeldasin neid sinu "käibele võetud" sõnu.\nAga heterofoob on hea väljend! Nüüdsest peale kasutan sõna "homoaktivist" asemel väljendit "heterofoob", nagu tasakaalustava tegurina...\n"Mugavusala" kohta õnnestus leida esimest kasutust aastal 2008 ja see oli tehtud sinu poolt :)\nNartsissismi tõupuhtam näide.\nPS. Seda minu sulest laiadesse massidesse minevat väidet võib vabalt tsiteerida.\nAt 08:59, dr Holden said...\nTänapäeval on kõik mõõdetav rahas. Raha eest saab osta õnne, armastust, raha eest saab osta ka "tõde". Ainuke, mida eriti raha eest osta ei saa, on tervist. Olgu sul kasvõi 10 kartulikotti raha, aga uusi põlvi selle eest ei osta kuidagi.\nAt 09:20, Priit Pullerits said...\nAga mida ütleb tänase Postimehe esiküljel Mart Kadastik! Ütleb nii: "Naiseta võid sa olla lihtsalt miljonär, bariton, doktor jne. Aga et tunda end inimesena, on vaja naist."\nNoo nii, naisõiguslased ja homoõiguslased, kõik need sellised, nagu Reimo Mets ja Helen Talalaev jt: marss jalad kõhu alt välja ja kisaga võitlusse! Näis, kas teil on mune, et Kadastiku vastu ka julgeda minna või vahite nüüd nagu mäksa molud, kõrvad lontis.\nPriit, kas väidate tõesti, et pole kordagi ümbrikus raha saanud oma haltuurade eest?\nAinult enamuse häda ongi see, et naine on ja miljonit pole. Kust Kadastik teab, mis tunne miljonär on olla? Või PP?\nKui inimene töötab ajalehes ja on õppejõud oma erialal, siis tema blogi peabki olema kuulus. Eriti tähtis asjaolu selle juures on see, et isegi kui oled näiteks üheks kuuks jätnud selle blogi lugemise, siis tagasi tulles võib olla kindel, et ära oldud aja jooksul on väga palju sissekandeid tehtud. Ka selliseid, mis on professionaalselt pastakast imetud. Ehk siis on vaeva nähtud.\nMis Sa ise arvad Priit, kes võiks olla ja milline võiks olla see inimene, kes tõesti sinu blogile konkurentsi võiks pakkuda?\nKui härrased lubavad, siis lisaksin veel järgmist.\nKas siis Holdeni blogi, laulutuules, taevani tõustes üles, ei võiks omale igavikku otsida?\nPulleritsu ideedest ja uudissõnadest palju on ammutatud kommentaaridest. Kui Sind tsiteeritakse, ole siis hea ja tsiteeri ka ise teisi.\nAh, et kuidas tsiteerida kedagi, kes isegi oma nime pole blogikommentaari alla jätnud? Väga lihtsalt:\n(Anonüümne, 11:06 22.04.2013).\nVõõraid mõtteid ilma neile viitamata kasutades paned toime loomevarguse, Priit!\nAt 11:06, Redise Rein said...\nMart Kadastikku mina kirjameheks ei pea. Tal ei ole annet ka kõige madalamal tasemel kirjutamiseks. Kahjuks.\nRedise Rein, eksite. Kadastik on üks andkemaid kirjutajaid nende seas, kes on Eestis ajakirjanik olnud. Kindlastiandekam kui mina. Näiteks on mul siiamaani meeles tema sõnavõtt keeletoimetaja Helju Valsi matustel - midagi nii head, mõttetihedat, fantastiliselt sõnastatut ja suurepäraselt komponeeritut ei olnud ma vist aastaid kusagilt kuulnud.\n"Postimees koosneb tegelastest, kes lakuvad üksteise võidu Kadastiku perset." kirjutas ajakirjanik Inno Tähismaa 2007. a Raimo Ülavere lahkumise puhul Postimehe peatoimetaja asetäitja kohalt.\nPäris õudne ütlus, eks? Mina ei oska seisukohta võtta, aga Sinu remarki lugedes tuleb too Tähismaa seitse aastat tagasi kirjutatu meelde. Mis on suurepärane näide framing-ust: see, kes esimesena kirjutab, paneb paika raami, mille valguses kõike järgnevat hakatakse tõlgendama!\nJah, 12:06, framing on oluline, aga ütlen tagasihoidlikult vastukaaluks nii palju, et olen Kadastikuga ragistanud nii kõvasti, et tema Volvoga Tartust Tallinna sõites tekkis kord mul selline tunne, et nõuan Kärevere silla juures peatust, et tahan maha minna. Täpsemalt ei räägi, sest kehtib kirjutama reegel, et mis Volvos räägitud, see Volvosse jääb.\nmis sest ragistamisest kasu on kui päeva lõpuks ikka kõrvad lonti lastakse.\nAt 12:58, Karl Vaart, Põlvamaa said...\nPriit on ikka kõvemaid kirjutajaid. Vaatame või kommentaaride järgi. Ei saa Kadastik Kivirähk ega Veidemann rohkem kommentaare kui Priit. See mees on Eesti- ja Liivimaa meister intrigeerivate (heas mõttes) artiklite asjas. Kes loeb, see ükskõikseks ei jää. Vanasti kui ärkasin siis vaatasin Vremjat ja kuulasin kella 06-seid Moskva uudiseid. Täna esimese asjana kui ärkan loen suusablogi.\nKärevere sild oleks olnud hea valik. Olen alati kui kõvem häda peal, siis just seal jalasirutamise ja põiekortsutamise pausi pidanud. Seal saanuks teemajas teed rüübata, rahuneda ja mõne teejoojaga koos Tartusse edasi kulgeda.\nAt 13:04, Viktor said...\nPriit teab kuidas inimesi kõnetada. Nende varjatud mina välja meelitada. Doktor Pullerits on psühholoog enese teadmata. Aga mine tea, võib-olla teab ja itsitab vaikselt pihku kui meiesugused piinades väänlevad\nKadastiku raamat "Mina olin Jaak Kaljo" tekitaks kindlasti rohkem huvi kui see vana mehe koduporr, mis täna romaani nime all ilmumas.\nAt 13:48, Lembit said...\nPriidult kui peent keele- ja poliitikavaistu omavalt mehelt tahaks küsida et miks on digitaalses keele sõnaraamatus olemas sõna RUSSOFOOB, dialektilist vastandit ESTOFOOB aga ei ole (nagu estofoobe ei eksisteeriks, eks)\nMinu meelest õhutab too fakt rahvaste vahelist umbusku ning mitte-teineteisemõistmist.\nSa Lembit oled nats, mine fobiseeri kuskil mujal\nOlen olnud paljudel kordadel vaimustuses PP sõnaseadmise ja õigekirja oskusest. Samas eelmise loo kommentaare lugedes jäi silma "magistrand". Palun selgitust, millisele normile tuginete.\nRaha on tõesti tähtis tänapäeval. Seda põlgavad ainult need, kel seda vaja ei ole. Tean mitmeid, kes oleksid surnud, kui ei omaks raha, arstiasjanduse ajamine on kohutavalt kallis. Ükskõik mis asja ajad, esimene asi on sissetulek, mida küsitakse. Kõik muu on sekundaarne, tasuta (lugemine jne).\n"Sinivalge vale", just eile vaatasin seda, eks ta ole. Miks meil ei ole keegi sellest rääkinud (Alaver, kelle nina Soomes on jne). Sorry, mul ei ole võimalik Eesti suusatamise suurkujusid uskuda ja austada.\nPriit sa pane lembitusugustele bänn, tirigu oma kummi kuskil delfis\nLugedes Postimehes Kadastiku romaani ülevaadet, siis järjekordne 50 Shades of Grey? sedakorda kodukootud? Imelik miks seal kommenteerida ei saa?\nMulle tunduvad Kadastiku tekstid sellised väga naiivsed ja lapsikud. Ei ootaks sellist 58 aastaselt mehelt. Kes pealegi peaks olema teatud ajastus karastuse saanud tüüp\n"Pilkaja" värske number, 4(25) 2013 on kioskites müügil. Esikaanele on pandud üpris räige homofoobne "naljapilt". Kiire lehitsemine näitab, et too "Eesti erakapitalil ja huumorikultuuri entuasiastide initsiatiivil" üllituv väljaanne pea igal teisel leheküljel mõne "homonalja" peab asjakohaseks esitada.\nVõrdõiguslikkuse EL Komisjoni raportöör tuleb varsti Eesti olukorraga tutvuma ja hinnangut andma. Kaks meie ajakirjanduse "pärli" - Priit Pulleritsu blogi ja "Pilkaja" saavad siis kõrgele raportöörile esmajärjekorras tutvumiseks kätte juhatatud!\nViimane sissekanne Pilkaja FB-s on kah igati teemakohane veepargi pilt\nMille vastu Pullerits ja Pilkaja siis eksinud on?\nJah, tuleb tõdeda, et Pulleritsul ei ole oma klassis konkurente, kes suudaks talle tõsiselt vastu hakata. Pullerits pikalt ees, siis tuleb tükk tühja maad. Nii see on.\nOlen veendunud, et Priit Pullerits valitaks 10 Eesti Mõjukaima Ajakirjaniku hulka.\nAt 20:59, Karl Eduard said...\nAga kes on Eesti mõjukaimad? Muuli? Hõbemägi? Ei ole ju kedagi. Priit on esimese 3 seas. Isegi mu vanatädi tunneb Priitu. On lugenud teda Postimehes ja mina rääkisin et mees on ka eesti spordikogukonna karismaatiline arvamusliider.\nAga Priit? Eesti hokikoondis näitas oma nägu. Kas mitte härra Seli ei peaks sõna sekka ütlema? Nii öelda vastutust kandma ja rahva õiglast viha kanaliseerima?\nKunagi olid siin mingid poksiklubi poisid kommimas kes lubasid igale heterofoobile molli anda (neile kes Priitu mõnitavad)\nAt 21:54, Anonüümne said...\nMina tsiteerin Priit Pulleritsu tihti koosolekutel. Sal reageerib alati homeerilise naeruga...\nNeed poksipoisid teevad trenni, neil pole aega siin kommida.\nHr Pullerits, Mäksalt pärit inimesena mulle ei meeldinud molu üldistus. Miks mitte nt Laulupeo puiestee 7 või 9 molu?\nAt 04:25, Unknown said...\nshijun 4.8 2\nAt 12:17, Unknown said...\nAt 05:22, 艾丰 said...\nAt 04:34, chenlina said...\nAt 11:13, expertshelp said...\nCompetition is not only about winning, but also about being disciplined, being more intelligent and knowing how to deal with hard challenges. The competition outlined on this post are very stiff, but determination and passion keeps the competitors going. Meanwhile, if you need the best C.V Restructuring Assistance, just make an appointment with us by checking the link provided. You will be assisted.\nAt 11:30, Unknown said...\nAt 11:27, expertshelp said...\nI really feel that you have shared one of the most aspiring information details about competition, its a blog that inspires people to go for what they need. I do love this kind of information, which really makes me realize how much i need to utilize my talents. Big up to all the participants.\nPullerits: Miks Eesti ei suuda peatada vanade dopi...\nPullerits: Miks tuleb tingimata edasi suusatada?\nPullerits: Veerpalu võit. Mis edasi?\nPullerits: Miks Erki Noole kaitseks tuleb välja as...\nPullerits: Miks ajakirjandus ei toetanud Veerpalu?\nPullerits: Kuidas ma uuendasin maailmarekordit?


Alguse otsingud eesti teatriloos – sünekdohhi printsiip teatris — Sirp\nAlguse otsingud eesti teatriloos – sünekdohhi printsiip teatris\nMissugune mäng oleks päris, kõige rohkem oma? Mis on see eesti teatri päris mäng?\nAnne Türnpu lavastus “Painajad ja tundmatud” Leigo Järveteatris. Türnpu eeldab, et vaataja paneb peas pildi kokku. Teatrimäng on vaid vahend, mis vaatajas selle protsessi vallandab, pärimuslik tekst on meenutaja.TÕNU NOORITS\nMäng on teatri alge, kvintessents. Kuid mis on mäng ja kust püütud leida seda mängu, mis oleks päris, oleks kõige rohkem oma? Mis on see eesti teatri päris mäng? Märksõnad, mis üha korduvad, on “mäng”, “rituaal” “müsteerium”. Seejuures on lähtutud suures osas ideoloogiatest, kirja pandud teatriunistustest. Ühe kokkuvõtva märksõnana kõigile neile teatriunistustele võib veel lisada Jaan Unduski mõiste eesti rahvusideoloogia rajamise kohta: sünekdohhi printsiibi. Sünekdohh kõnekujundina tähendab ühte metonüümia liiki, tähendusülekannet osa ja terviku suhte alusel (ÕS 1999), pars pro toto või totum pro parte printsiipi.\nIdee kunagisest eesti kuldajast, kui õitses rahvaluule ja kangelaslüürika, pärineb vararomantilisest, herderlikust kontseptsioonist, mille keskne märksõna on “torso”, isegi “köndistatud torso” – kild, jäänuk minevikust, mis ise ei ole terviklik, kuid esindab seda kunagi eksisteerinud terviklikkust. Selline kuldne minevik konstrueeriti ka eesti kultuurile: “Et tulevikust midagi erilist loota ei juleta, siis jääb eneseteostuse raskuspunkt minevikku, kuid minevik muutub mingil hetkel üllatavalt kontseptuaalseks ja terviklikuks, hakates niimoodi üha painavamalt peale käima olevikule ja tulevikule.” (Undusk 1995, lk 747). Kuldse mineviku valguses hakati ehitama uue tuleviku unistusi – mis oleks see parem, ilusam ja omasem eesti kultuur. Seda enam, et eesti teater sündis siis, kui euroopa kultuur oli kaotanud suure osa oma mängulisusest, muutunud tõsiseks ja maiseks (Huizinga).\n1913. aasta nooreestlaste “Teatri-raamatus” kirjeldab Johannes Semper artiklis “Lürismus näitelaval” oma teatriideaali: “kõik, mis lürismust ära määraks, on tume ja kaduv. /—/ Selgust ihkajad, arusaadavust, käega katsutavust: mis on neil tegu pimedusega, kust kõik allikad välja nirisevad? Elu aga, ennast loov elu läheb samas salajat ja hämarat teed, mis lüüriline algustki, ja ilma selle kogemuseta ei ole elavat vaimu, mis loob.” (Semper 1913 (2002), lk 30-31). Semperi ideaalis toovad “lürismuse” näitelavale kolm asja: žest, hääl ja sõna, st tants, muusika ja luule. Ideaalne teatrivorm pärineb antiiksest Kreekast, kindlasti ei ole selleks ratsionaalne draamavorm ibsenlikus või tšehhovlikus mõttes. Semperiga võrreldes on Bernhard Linde ja Johannes Barbarus konkreetsemad, tuues ideaalse, “tõelise” teatri näiteks antiikse müsteeriumi oma ekstaatilisuse, dionüüsoslikkuse ja, mis peaasi, ühtsusega nii stiilis (välises vormis) kui kõigis oma komponentides (sõna, muusika, keha, “maalerlikkus”).\nGustav Suits on ainus, kes “Teatri-raamatus” idealiseerib vana eesti külarahvast, kellel “töö ja mäng ja kunst ja usk lähedalt ühte on kuulunud: ei ole kerge piiri tõmmata alguslisel arenemiseastmel olevate looduserahvaste töö ja mängu, mängu ja kunsti, kunsti ja usu vahel” (Suits 1913 (2002), lk 136). Ta viitab aga ka sellele, et eesti teatril ei ole orgaanilist sidet oma pärimusliku, suulise külakultuuriga, see on laenatud, tekkinud linnas ja väikekodanlikus keskkonnas. Suits tunnetab katkestust algupärasest, ilmajäetust, ka ühiskondliku moderniseerumise valusid kui paratamatust.\nVäga konkreetselt otsib eesti rahvamängudest “jälgi eesti ürgteatrist” paguluses ilmunud “Teatriraamatus” Artur Adson, kirjeldades mitmeid mänguvorme ja pulmakombestikku, nähes siin-seal heiastuvaid “ürgajast pärinevaid traditsioone”. Mida vanemaks mõnd elementi võib pidada, seda “algupärasem”, “ürgsem” ja väärtuslikum see on.\nFolkloristi vaatenurgast on rahvamänge uurinud Ruth Mirov (“Regivärsilise ekspositsiooniga voormängud”), kes kirjeldab draamaelementidega, st mitme tegelase, tegevuse ja intriigiga mänge kui “pisidraamasid”. “Võib koguni öelda, et draamaelementidega laulumäng just oma ülesehituse selguse, lihtsuse ja kokkusurutuse tõttu on nagu klassikalise draama mudel.” (Mirov 1998, lk 295.) Seega pole ainult utoopia, et eesti “ürgteater” on mingis vormis olemas olnud, kuigi sellest ei ole kunagi välja kujunenud professionaalset teatrit, iseseisvat kunstiliiki.\nMardi Valgemäe asetab ürgsuse otsingutes eesti draama (“Libahundi”) oma ritualistlike ja müüdiliste elementidega “euroopa kultuuri suurde jõkke”, mille põhjamudast nii mõnedki kihid aeg-ajalt pinnale jõuavad. Jaanipäevakombestiku, mardisanditamise ja dionüüsilise viljakuskultuse vahele tõmbab ta selgeid paralleele: “…leiame meie ürgteatris nii ülestõusmise kui alastikultuse sugemete kõrval vastuvaidlemata vihjeid viljakuskultusele.” (Valgemäe 1995, lk 68).\nHermaküla ja Toominga teatris tähistas mäng “lapse mängu, vaba mängu” – need olid Tartu noore teatri lööksõnad (Unt 1997, lk 140). Üks teatriuuendajate põhihuvi oli ju psühhoanalüüs, alateadvus, teadvuse-eelne. Teatriuuendusest on palju kõneldud-kirjutatud. Viitan vaid mõnele põhiteesile Thespisest, Mati Undi teatriglossaariumist.\n“Mängu muudab raskeks ja tihti üle jõu käivaks asjaolu, et ta põhimõtteliselt kujutab endast piirsituatsiooni.” (Unt 1997, lk 141.)\n“Muidu nii ebaproduktiivne (mittetootlik) mäng peab äkki muutuma ühiskondlikult aktiivseks, liikumapanevaks jõuks, maailmaparanduslikuks teraapiaks. Siin viirastub mulle esimest korda kunsti ja elu segunemine.” (Unt 1997, lk 141.)\nÜks teatriuuendajate eeskujusid oli ka Jerzy Grotowski, “kes nõuab, et näitleja peab lakkamatult olema näitleja ja saama preestriks, kes enam ei mängi preestrit, vaid on seda, siis jõuame võrdlemisi keeruka kompleksi ette, mille lahendus pole enam minu võimuses, minule jõukohane.” (Unt 1997, lk 141). Niisiis asub teatriuuendajate mäng vähemasti ideaalina sakraalses sfääris, on algne ja lõplik.\nKas pärimusteatri suuna kõige jõulisema esindaja Anne Türnpu teater taotleb pühadust? Ma ei ole selles kindel. Igal juhul mitte samasuguses mõttes kui Toominga-Hermaküla teater. Türnpu teatris puudub see romantilisus, paatos, totaalne konflikt, küll aga on olemas müüdilise mõtlemise sügav läbitunnetatus ja sellega teadlik ringikäimine. Sünekdohhi printsiibist lähtumine ilmneb kõige selgemini Türnpu magistritöös “Pärimusest lavastuseni”: “Laulud ei ole mitte ununenu katked, vaid laulikute (ja kuulajate) teadvuses oleva tervikliku maailmapildi seletused, aktsendid. Peab ju laulikul olema oma tegevusele vastav mõtestatud terviklik maailm kusagil meeles – isegi kui ta ei mäleta enam, kuidas regivärsi reeglitega kooskõlas üht või teist ütelda. Nõnda et rahvalaulu kandjatel peab olema meeles mingi regilaulu maailm oma reaaliatega.” (Türnpu 2000, lk 17). Teisalt ei ole siin see sünekdohh millegi esindaja, mis tuleb rekonstrueerida, nn minevikust välja kaevata, vaid lavastaja kannab selle terviklikkuse üle virtuaalsfääri, “mentaalsesse vahealasse”, mis tekib näitleja ja vaataja vahel, viidates Wolfgang Iseri lugemise fenomenoloogiale.\nOluline on vaataja. Selles mõttes on Türnpu suhtumine lähedane jungiaanlikule kollektiivse alateadvuse teooriale. Pärimuslik tekst kui Lotmani mõistes kanooniline tekst on pigem “info ärataja ja meenutaja kui info kandja rollis. /—/ Inimene asub sõnumi – antud juhul kunstiteose mõjul suhtlusse iseendaga. Kunstiteos toimib siin omamoodi ilmutina, mis aktualiseerib varjatud, ähmaseid vaimseid struktuure.” See “meenutaja” või “ärataja” roll kattub Lotmani kirjata kultuuri suhtumisega loodusesse, märkidesse (vt nt “Mõned mõtted kultuuritüpoloogiast”).\nSeega ei ole pärimuslik kultuur kadunud, see on endiselt olemas pärimuslikes tekstides ja toimimisvormides, mängudes, kuid enamasti passiivses olekus. Teatrietenduse mõjul võib pärimuslik mõttemaailm “üles ärgata”, aktiviseeruda. Ta ei ole kuskil “mujal” või “kadunud” mitte ajalises mõttes, vaid pigem sügavuti. Sellisele suhtumisele viitab ka fakt, et Türnpu lavastustes ei püüta rekonstrueerida mingit arhailist eesti kultuuri ka visuaalses pooles: kostüümid ei taotle autentsust etnograafilise täpsuse mõttes, vaid Türnpu on valmis segama eri kultuuridest pärit materjale. Märkimisväärne on lavastaja ambivalentne suhe pärimusse: “…autor elab oma loodud draamareaalsuses tihtipeale vaid loomispalangus ja näitlejad suudavad selle maailma tekitada etenduse ajaks, samal ajal kui pärimusliku teksti reaalsus on kehtinud võib-olla aastatuhandeid, levides suust suhu ja põlvest põlve.” (Türnpu 2000, lk 27).\nKaasaegne tantsuteater on pöördunud otsima oma juuri ja algupära: näiteks Interaktiivse Üksuse (Taavet Jansen, Päär Pärenson, Maike Lond, Kalle Tikas, Andreas W) “Algorytm” ei näi püüdvat üles ehitada mitte kadunud ürgset ühtsust ja selle kaudu ka mingit sakraalset mõõdet, mis varasematel mängu ja müüdi teatriotsingutel näib olevat, vaid on eklektiline, irooniline, iseennast eksponeeriv. Tundub, et nad ei võta oma mänge ülearu tõsiselt.\nFragmentaarsuse-taju on iseloomulik ka Taavet Janseni trupi lavastusele – ja siin on küsimus isiklik, kes olen mina selles tehnokraatlikus maailmas? Kas tehnoloogia aitab mul jõuda iseendani, koodi lahtimõtestamiseni, pärimuseni? Vastust ei ole.\nKui “Eesti ballaade” ja Türnpu lavastusi iseloomustab tõsidus, totaalsusepüüd, siis “Algorytmis” nähakse end poisikestena, kelle mängude üle kihnu memmed mokaotsast muigavad. “Algorytmi” tekst ei ole sidus, vaid hüplik, vabade seoste ahel, üks link tuleneb teisest. Lineaarsust ega hierarhiat ei ole. Välja kooruvad teemad, mis edasi kõnelevad: lõke, õde, naine, armuke, pulmad. Struktuur ja sõnum on kadunud, see tuleb üles leida. Tegijad lähtuvad veendumusest, et kihnu memmede seelikumustritesse on peidetud nende maailmakord ja -mõistmine. Kaasaegsete, tegijatele omaste vahenditega üritatakse see sealt kätte saada. Sisuliselt jääb jällegi kajama seesama sünekdohhi printsiip: mis on päris ja õige, on kadunud, sellest on jäänud ainult torso, fragment: kihnu memme seelikumuster ja tema kaval naeratus.\nNiisiis – mida enam ajas edasi, seda abstraktsemaks muutub see müüdiline teine, kust otsitakse algupärasust, see mänguilm (maailm, millest lähtub päris mäng), millest luuakse teatrietendus. On kaks kihistust: teater siin ja praegu, teatritegija siin ja praegu omaenda aja vaimses situatsioonis. Ja küsimus: see kadunud aeg, kadunud mõttemaailm, mis tuleb üles leida. Vahend selleks on mäng. Mis vormi see mäng võtab, on iseasi. Ka küsimus ja ideaal ise muutuvad, kuid müüdiline teine on alati olemas.\nNooreestlased tahtsid viia eesti kultuuri euroopa kultuuri parnassile, jõuda esteetilise täiuslikkuseni, ülevani. Nende mälu ulatus antiigini – see on pind, millelt nad end identifitseerisid. Teatriuuendajad kuuekümnendatel olid haaratud psühhoanalüüsist ja rituaalse teatri teooriatest. Püüti sukelduda kollektiivse alateadvuse sügavustesse, rituaalse mängu kaudu saavutatud mängijate ja publiku ühtsus pidi looma koguduse tunde. Toomiga ja Hermaküla paatos oli ühiskondlik, meie-positsioonilt, nagu on viidanud Luule Epner: “Avangardteatri suured opositsioonid ehitatakse üles rahvuslik-mütoloogiliselt aluselt” (Epner 1998, lk 175).\nAnne Türnpu teatris ei ole suured opositsioonid niivõrd olulised kui “suhtlemine iseendaga”. Ta eeldab, et vaataja paneb oma peas pildi kokku, teatrimäng on vaid vahend, mis vaatajas selle protsessi vallandab, pärimuslik tekst on meenutaja – ta kutsub esile selle, mis vaatajas varjus. Niisiis alateadlikud, sügavamad kihid, kuid seekord individuaalselt. Lähtekoht on fragmentaarsus.\nE p n e r, Luule 1998. Kahe “Libahundi” vahel ehk Antigone ja Hamlet. – Traditsioon ja pluralism. Toim M. Laak. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, lk 169–184.\nH u i z i n g a, Johan 2003. Mängiv inimene. Tallinn: Varrak.\nL o t m a n, Juri 1999. Mõned mõtted kultuuritüpoloogiast. – Semiosfäärist. Tallinn: Vagabund, lk 75–90.\nM i r o v, Ruth 1998. Regivärsilise ekspositsiooniga voormängud. Tüpoloogia, struktuur, poeetika. Eesti Keele Instituudi Toimetised. Tallinn: Eesti Keele Instituut.\nS e m p e r, Johannes 1913 (2002). Lürismus näitelaval. – Teatri-raamat. Faksiimile-väljaanne. Tallinn: Eesti Teatriliit, lk 29–42.\nS u i t s, Gustav 1913 (2002). Elust, kunstist, näitekunstist. – Teatri-raamat. Faksiimile-väljaanne. Tallinn: Eesti Teatriliit, lk 133–151.\nT ü r n p u, Anne 2000. Pärimusest lavastuseni. Magistritöö. Tallinn: Eesti Muusikaakadeemia Kõrgem Lavakunstikool. Käsikiri.\nU n d u s k, Jaan 1995. Hamanni ja Herderi vaim eesti kirjanduse edendajana: sünekdohhi printsiip. – Keel ja Kirjandus, nr 9–11, lk 577–587, 669–679, 746–756.\nU n t, Mati 1997. Minu teatriglossaarium. – Thespis. Meie teatriuuendused 1972/73. Toim V. Vahing. Tartu: Ilmamaa, lk 117–158.\nV a l g e m ä e, Mardi 1995. Rituaalteatrist ja “Libahundist”. – M. Valgemäe. Linn ja teater. Tallinn: Vagabund, lk 59–72.


12 lihtsat nippi, et sel sügisel ideaalkaalu jõuda - Sisuturundus - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n12. september 2020, 9:00\nToitumisnõustaja Teele Teder.\nSügis on hea aeg teha oma elus muudatusi, millest oled kaua unistanud. Just nüüd on akud täis laetud ning parim aeg ka neile, kes soovivad vabaneda ülekilodest ja muuta oma elustiili aktiivsemaks. Kuidas leida ja hoida motivatsiooni ning milliseid toitumisalaseid nippe sel sügisel kasutada, õpetab Reztart toitumisnõustaja Teele Teder.\nSaa endast võitu! Tihti jääb edukas kaalulangus selle taha, et inimesel pole endasse usku. Kui sul on mõni “keelatud” toit, millest sa ei suuda kuidagi loobuda, siis pane see toit endale terveks päevaks lauale ja proovi seda mitte süüa. Kui sellega hakkama saad, siis oled korda saatnud midagi enneolematut, mis annab jõudu edaspidi ahvatlustele ära öelda. Oled siis nagu isude taltsutamise maailmameister või ultramaratoonar!\nLiitu õige infoväljaga. Kui suhtled vaid inimestega, kelle jaoks on tavaline süüa rämpstoitu ja õhtud läbi diivanil logeleda, on raske ennast püsivalt motiveerituna hoida. Hakka parem sotsiaalmeedias jälgima tervisliku toitumise ja liikumise lehti. Las tervislikust ja aktiivsest eluviisist saada uus normaalsus. Võib arvata, et nakatad sellega hiljem ka teisi.\nÄra tee trenni selleks, et alla võtta. Naudi trennist ja enda liigutamisest saadavaid positiivseid emotsioone. Kui teed trenni lihtsalt selleks, et kaalu kaotada, tundub see kohustusena ega ole kuigi jätkusuutlik. Võta hetk pärast trenni ja tunneta, kui hästi sa ennast võrreldes varasemaga tunned. Sellel hetkel su keha tänab sind.\nKiri iseendale. Kui oled oma motivatsiooni tipul (näiteks just praegu), kirjuta endale kiri. Pane kirja kõik põhjused, miks tahad ideaalkaalu saavutada, ka kõige väiksemad, sest ainult sina tead detailsuseni, mis on sinu käivitajad. Kui laiskus uuesti peale kipub, loe kiri taas läbi ja motivatsioon on tagasi.\nLiiga suured kogused! Üks põhiviga, mida kaalulangetamisel tehakse, on liiga suurte koguste söömine. Koguste loomulikul moel normaliseerimiseks kasuta enne põhitoidukordi Reztart FIT joogisegu. Parima tulemuse saavutamiseks tee kuur, näiteks 2 nädalat kuni 1 kuu või olenevalt vajadusest pikemalt, kus pool tundi enne põhitoidukorda jood ära ühe Reztart FIT joogisegu. Nii lihtne ongi! Reztart aitab sul vähem süüa, annab suures koguses kvaliteetised looduslikke toitaineid ning aitab kaasa veresuhkru taseme tasakaalustamisele. Need on peamised eduka kaalulangetuse võtmesõnad.\nHinda oma isud ära! Mõte midagi süüa tuleb pähe üsna tihti, kas pole? Sellistel hetkedel oleme harjunud isule kohe reageerima - sellele järgi andma. Aga proovi analüüsida, millal sul tekib tavaliselt mõte midagi näksida - kas siis, kui oled näiteks ühe asja lõpetanud ja ei taha veel järgmisega alustada, kas siis kui soovid ennast premeerida või hoopis siis, kui on igav? Sellistel hetkedel on parim asuda nn analüüsivaks kõrvalseisjaks. Teine moodus isude ohjeldamiseks on oma isu ära hinnata - üks on see, et sa ei taha seda piimašokolaadi, kümme aga, et sinuga on lõpp, kui seda ei saa. Mitu punkti su isu tavaliselt on? Ma pakun, et kuskil 6,5- sellisel juhul on see ju väike asi, millele ei tasu liigselt tähelepanu pöörata.\nÄra jäta toitumist juhuse hooleks! Toitumine on kaalulangetuse puhul kõige tähtsam, seepärast planeeri oma toidukordi. Mõtle juba eelmisel õhtul, milliseks kujuneb sinu järgmine päev - kas sa saad normaalsel ajal lõunat süüa ning mitut vahepala vajad. Proovi süüa iga kolme tunni tagant ning tee vähemalt kaks vahepala päevas.\nUnusta stress ja lase lõdvaks! Kui muidu on organismi peaülesanne ainevahetus, siis stressi puhul jääb see teisejärguliseks. Seedimine muutub aeglaseks ja ebatõhusaks, sest keha on valmis hoopis võitlema või põgenema. Pikaajalise stressi tagajärjeks võib olla maomahla madal või ülikõrge tase ning pankreaseensüümide puudlikkus, samuti kõrgenenud veresuhkrutase. Seega: lõdvestunud seisud on ülioluline. Oluline on teada, et kaalulangetus ei pruugi üldse olla raske teekond, vaid üks nauditavamaid kogemusi, sest saad endale tänu parematele valikutele rohkem energiat, positiivsust ning rahulolu. Lisaks teevad sinu jaoks teekonna tunduvalt kergemaks Reztart FIT joogisegud ja batoonid.\nKui sul pole aega trenni minna, siis mõtle, et trennist naastes on sul palju rohkem energiat ning asjad saavad kiiremini ja paremini tehtud. Juba pooletunnine jooks või jalutuskäik annab sulle palju energiat ja positiivsust juurde.\nKiudainete põud. Tihti jäävad kaalueesmärgid saavutamata just kiudainete puuduse pärast. Neid leidub täisteratoodetes, köögiviljades (eriti kaunviljades) ja puuviljades, aga ka pähklites. Päevane vajadus on olenevalt vanusest 25-35 grammi. Näiteks üks viil täisteraleiba annab keskmiselt 3 grammi kiudaineid. Tänapäeva toitumisstiilide juures saadakse tihti vaid pool vajaminevast kogusest. Aga ka siinkohal aitab Reztart FIT joogisegu välja. Piisava kiudainete koguse kättesaamisel tunned, kuidas isusid jääb järjest vähemaks ning ka toidukogused muutuvad automaatselt väiksemaks ja kõht on kauem täis.\nKui juhtudki patustama, siis ära liiga palju põe. Arvesta, et sellel päeval sa oma eesmärgile lähemale ei liikunud ning tee nii, et see homme ei korduks, aga ära ennast sellepärast hukka mõista.\nReztart FIT tooteid saab mugavalt osta e-poest: www.reztart.ee\nKoodiga TERVIS20 ostukorvile -20% soodustust ja tasuta transport.\nReztart FIT on arstide poolt väljatöötatud kiudaine- ja valgurikas funktsionaalne toit, mis sisaldab väga palju organismile igapäevaselt vajalikke looduslikke toitaineid, sh valku, kiudaineid, oomega-rasvhappeid;\nReztart FIT aitab kaasa tervisliku kehakaalu saavutamisele;\nReztart FIT aitab sul vähem süüa, kuid annab sulle kätte vajalikud toitained, mis tagavad hea energiataseme ja vitaalsuse.\nReztarti positiivne mõju organismile on teadusuuringutega tõestatud;\nToitumisnõustaja Teele Teder


Mood naiste T-särgid - Naiste Site emane Täna\nLonely Woman palub Eluaegne\nNEW YORK MONUMENT pulli\nPsühholoogia BODY HAIGUSTE\nOnline Classroom Google AdWords. Reklaamilaiendeid (klass 7)\nSaa Online ripplae\nIlu ja tervismood\nMood naiste T-särgid\nLoo moes pilt vaid mõne minuti. See on võimalik ainult tänu sellele suvel Naised T-särgid, 2016. aastal ta mängib rolli üks tähtsamaid ja kõige julgem aktsendid suvel garderoob. Disainerid pakuvad saa kopeerida avalikustada pilte ja luua uusi ja kohandatud varustus.\nTrendikas T-särgid 2016. aastal kajastada peamine trend, mitte ainult suvel, kuid hooaja tervikuna - hästi läbimõeldud viisil hooletus. Tegelikult peidab suur maitse, peen teadmisi mood, ja võime luua moodne segab.\nTrendikas T-särgid: 2016. aasta suvel\nClassic stiili ja muutumatu, täpselt paigaldamise kuju - tõeline hitt hooaja. See on kõige peegeldab täpselt disaineri paigaldus, lihtne, naiselik ja väga seksikas lahendusi. Ümarkaelusega ja käeaugud lõppenud tekstiilist suur stress dekoltee ja õlad.\nMärkus moes variatsioone: maadlus - avades tera ja mudel American käeaugu avalikult näidates oma õlgadele. Need mudelid on täiesti joondatud proportsioonid joonisel, mistõttu on visuaalselt õhem ja rohkem.\nAlternatiivina lühike ja pikk terasest põletatud mudel, mis sarnaneb mini-kleit. Eriti stiilne välimus õrnalt laienev büst liin asümmeetriliste hem särk.\nDisainerid soovitavad neid kombineerida ultra lühikesed püksid ja seelikud või liibuvad retuusid.\nKlassikaline mudelite pikkus - lihtsalt vööst allapoole - täna esitatud rangelt koos slim siluett. Kombinatsioon, mis näeb välja väga näitajaid hääldatakse naiselik proportsioonid.\nMudel vaatamata lühidus stiili, mis on võimeline palju. See võib saada link loomisel keeruline pilt või võib iseseisvalt tegutseda põhirõhk.\nEriti juhul, kui mudel on püsiv tegelikud värvid või kaunistatud pildid. Neid sel hooajal antud maksimaalset tähelepanu.\nFloral print: kuidas kanda, mida ühendada\nSuur väljendusrikas joonised ja rakendused, mis viisid ära kõik juhtivad kaubamärgid, muutub tavaline naiste vorm trendikas kunsti objekti. Lemmik teema rakendused muutuvad kuulsused portreed ja abstraktne kompositsioonid 3D.\nNaiste T-särgid loomade pildid\nMikey suve- 2016 solist mingil viisil. Et luua nendega harmoonilise ja elegantne ansambli et täiendada neid üsna lihtne, kuid tähelepanuväärne asju, nagu pesu püksid või oma lemmik teksad .\nVäga stiilne ja naiselik välimus duetid seelikud tahes pikkusega - valida kõige romantiline ja kergemeelne oma garderoob ja trendikas pilt pakutakse teile.\nAktiivne, kontrastsed mustrid kaelapiirkonda visuaalselt suurendavad rinnad ja see efekt peaks kindlasti ära. Samuti võimalusi mood pildid, mille hulgas kõige olulisemad sel hooajal oli lihtne horisontaallatt.\nVaata ka: Koo kudumisvardad Jope FASHION\nAga ärge vaadata tema sarnasus traditsiooniline vest, ebatavaline värvikombinatsioonid, nagu roosa ja smaragd roheline või punane ja oranž - stiilseim värvilahendus hooajal .\nVärv hooajal tuli liidripositsiooni. Absoluutne ja kanoonilist koostoimes lihtsa kujuga kipelno peetakse valgeks. Selline mudel peaks kindlasti täita oma riidekapp, võttes arvesse mitmeid olulisi "aga".\nValge vorm peaks ühendama täiesti lihtne stiil ja väga kõrge kvaliteediga materjali. Tight puuvill, siid, viskoos ja nende mis tahes kombinatsioon kiud annavad mudelid kõige väärtuslikum ja soliidne, ilma milleta on võimatu ette kujutada, moodne särk suvel 2016.\nValge mudel toob sama madal-key stiili, mis on nii hinnatud stiilses igapäevaelu pilte. Individuaalsus ja mitmekesisuse lisada kaaslased valge pastelsetes vahemikus. Kõik toonid pleegitatud sinine , piparmünt, punane ja lilla sobib suurepäraselt sellesse moodne mõiste.\nIgal komplekt, kus pluus või top tundub liiga ehitud, julge muutus neid moodne särk 2016. stiilse mõtte-hooletult.\nAlternatiivina valge nagu alati seisab must - mudel see otsus hea veidi agressiivne, kuid õrn viis jalas ja biker stiile.\nLihtsus mudelite palju viib ummikusse. Kuidas vaadata seda moodne t-särk suvel 2016 stiilis? Usalda stiil - ütlevad disainerid. Pick up ansambel lihtne, kuid rõhutades asju selgitada.\nLühikeste ja liibuv mudelid täiesti ülikond tasuta lendavad siluett seelikud ja püksid. Autor laia, loominguline stiil - tilluke seelikud või püksid.\nKummalisel kombel kõige raskem on pilt moes asju denim. Paljud tüdrukud tundub väga lihtne ja arusaadav, ja see on oluline - liiga populaarne. Et mitte nägema kõik korraga, valige mudel, mis kindlasti kaunistab figuuri.\nPakkumised - palju, kuid piisavalt täpselt hinnata oma andmeid ja eelistusi, et valida kõige edukam mudel.\nEt vaadata tõesti stiilne, seljas T-särk igal viisil line, tasub kaaluda, et need asjad on oma nõuded.\nEbaoluline ja tänapäeva standardite järgi ja vaatame vulgaarne "lugeda", mille pesu mudel. Sujuv spordi rinnahoidja stiile - parim valik täiuslik siluett.\nLihtne ja väga puhas soeng, samuti tähelepanuväärne, kuid loomulik meik täielikult paljastada stiili ja elegantsi lugematuid pilte suvel moes T-särgid.\nVaata ka: FASHION Soengud, allahindlusi 2016\nMoes täna - vaid kolm pikkused ja valik konkreetse sõltub omadused figuuri. Suundumusi, tänu suundumusi alguses retro, tagasi lühikese - vaevalt katab piht - mudeli järgi. See on suurepärane võimalus uhkeldama ilus pingutatud näitaja.\nAlternatiivina lühike ja pikk terasest põletatud mudel, mis sarnaneb mini-kleit. Eriti stiilne välimus õrnalt laienev büst liin asümmeetriliste hem särk. Disainerid soovitavad neid kombineerida ultra lühikesed püksid ja seelikud või liibuvad retuusid.\nMudel vaatamata lühidus stiili, mis on võimeline palju. See võib saada link loomisel keeruline pilt või võib iseseisvalt tegutseda põhirõhk. Eriti juhul, kui mudel on püsiv tegelikud värvid või kaunistatud pildid. Neid sel hooajal antud maksimaalset tähelepanu.\nMikey suve- 2016 solist mingil viisil. Et luua nendega harmoonilise ja elegantne ansambli et täiendada neid üsna lihtne, kuid tähelepanuväärne asju, nagu pesu püksid või oma lemmik teksad. Väga stiilne ja naiselik välimus duetid seelikud tahes pikkusega - valida kõige romantiline ja kergemeelne oma garderoob ja trendikas pilt pakutakse teile.\nAktiivne, kontrastsed mustrid kaelapiirkonda visuaalselt suurendavad rinnad ja see efekt peaks kindlasti ära. Samuti võimalusi mood pildid, mille hulgas kõige olulisemad sel hooajal oli lihtne horisontaallatt. Aga ärge vaadata tema sarnasus traditsiooniline vest, ebatavaline värvikombinatsioonid, nagu roosa ja smaragd roheline või punane ja oranž - stiilseim värvilahendus hooajal.\nVaata ka: Top mudel Ukraina. Hooaeg 4. väljaanne 3. 2017/09/15 New Channel. Ukraina\nValge mudel toob sama madal-key stiili, mis on nii hinnatud stiilses igapäevaelu pilte. Individuaalsus ja mitmekesisuse lisada kaaslased valge pastelsetes vahemikus. Kõik toonid pleegitatud sinine, mint, roosa ja hall sobib suurepäraselt sellesse moodne mõiste.\nIgal komplekt, kus pluus või top tundub liiga ehitud, julge muutus neid moodne särk 2016. stiilse mõtte-hooletult. Alternatiivina valge nagu alati seisab must - mudel see otsus hea veidi agressiivne, kuid õrn viis jalas ja biker stiile.\nLihtsus mudelite palju viib ummikusse. Kuidas vaadata seda moodne t-särk suvel 2016 stiilis? Usalda stiil - ütlevad disainerid. Pick up ansambel lihtne, kuid rõhutades asju selgitada. Lühikeste ja liibuv mudelid täiesti ülikond tasuta lendavad siluett seelikud ja püksid. Autor laia, loominguline stiil - tilluke seelikud või püksid.\nKummalisel kombel kõige raskem on pilt moes asju denim. Paljud tüdrukud tundub väga lihtne ja arusaadav, ja see on oluline - liiga populaarne. Et mitte nägema kõik korraga, valige mudel, mis kindlasti kaunistab figuuri. Pakkumised - palju, kuid piisavalt täpselt hinnata oma andmeid ja eelistusi, et valida kõige edukam mudel.\nNagu foto moodne T-särgid 2016. aastal loob õige toon pilti:\nEt vaadata tõesti stiilne, seljas T-särk igal viisil line, tasub kaaluda, et need asjad on oma nõuded. Ebaoluline ja tänapäeva standardite järgi ja vaatame vulgaarne "lugeda", mille pesu mudel. Sujuv spordi rinnahoidja stiile - parim valik täiuslik siluett.\nNAISTE t-särgid mood\nSissekasvanud küünte lapse\nReal poisid VAATA 40 SERIES\nTrendikas Soengud pikad juuksed FOR GIRLS\nFASHION Soengud, allahindlusi 2016\nKuidas teha HOUSE Denim Jeans\nKoo kudumisvardad Jope FASHION\n2017-2018 Trendikas Soengud lühikesed juuksed fotod naised\nFASHION padjad diivanid\nMood Sügis-Talv 2014-2015\nKUS tellida mood naiste T-särgid\nTrendikas Soengud lühikesed juuksed 2017-2018 foto naistele üle 40\nAllahindlused kuni 70% käekotid! Butik.ru alates poe


Rodo- ja hortensiamuld Compo 70L - Aednik24\n0.14 €/ 10.01€\nSoovitame muld eelnevalt läbisegada, et see oleks õhulisem. Kasutamiseks kõikide happelist keskonda armastavate taimede esmaseks istutamiseks ja ümberistutamiseks.Peale 6-8 nädalat on vajalik lisaväetamine. Soovitame muld eelnevald läbisegada, et see oleks õhulisem. Seemnekülviks ja orhideele soovitame kasutada COMPO SANA® spetsiaalseid istutusmuldasid. Kasutada veeavaga potti ja täita põhi näiteks kergkruusaga. Peenrasse istutamise tuleks teha taimele istutusauk, mis oleks juurepallist kaks korda suurem. Täitke põhi COMPO SANA® istutusmullaga. Puhastage taime juurepalli surnud juurtest ja asetage see potti/istutusauku. Siis täita pott mullaga. Seejärel suruda kergelt taim mulla sisse. Kasta rikkalikult.


Beetle.EE Foorum • Vaata teemat - M: '66 VW Type 1 (aka Põrnikas)\nFoorumi pealeht ‹ Turg ‹ Ost-Müük-Vahetus\nM: '66 VW Type 1 (aka Põrnikas)\näritegevus meie armsate liikurite ümber\nPostitas Teet » Teisipäev Aug 03, 2010 1:26 pm\nma juba tükimat aega vaadanud, et nn põhipõrri jaoks pole piisavalt aega ei süüte- ega mutrivõtmetega askeldamiseks. Ehk leiab masin väärilise omaniku, kes tema eest hoolt kannab ning teda "tuulutab". Sobitab temaga enne suve lõppu tiba tutvust, kaitseb talvise külma eest ning peab sel aal ühtlasi plaani edasiseks.\ntegemist on '66a masinaga (esmareg 04/04/1966, moto 1300). Teh pass on natuke teisel arvamusel. Tehasest on välja veerenud valgena, aga hetkel on edev roheline (metallik vesivärv). Kerel endal jääb originaalvärvi ning praeguse värvi vahele lisaks ühele krundikihile ka üks värvikiht, mis sai peale vahetult enne praegust värvi, aga mis osutus eelmisele omanikule liig heledaks ning kohe tumedama katte peale sai. Peaks see värvikihtide-värk nii olema - pead igaks petteks pakule ei pista\npõhivoorus: masin on ilmselt talvesid näinud vaid minu käes Uunikute Talverallidel, st nii põhi kui tiivad on väga tugevad. Lapitud on esitiibade ja salongi vahet (paigad peal) ning tähelepanu soovivad lisaks kõrvalistujapoolsele A-piilarile (kus uksega on kerele haiget tehtud) tüüpiliselt tagumised poolraamid - et klubisseastumise "stangeproov" edukalt lävida\npõhjaalune + tiivaalused on "rebasekarva" st ei ole keegi seal mastiksitega mütanud (soovitan seda ka mitte teha - kere on hea alus mustaks numbriks ja mastiksitega plötserdamine rikuks seda) ning pinnarooste on korrosiooni eest kaitsmisega hästi hakkama saanud.\nmoto on summuti (mis sai möödunud talvel uus: soendus on 100% vinguvaba) järgi 1200, aga kuna liigub kummaliselt mehiselt, on ilmselt enne mind kellegi osavad näpud temaga tegelenud. Masina on nii kere kui tehnika poolt mu teada üle käinud üks praegune "usarauaga" tegeleja, keda mõni aeg tagasi ka telereklaamis näha võis.\nEl süsteem on (mitteoriginaalne) 12V ning kõik tuled-viled töötavad. Tuled tahavad releevahetust - sööb liialt voolu. Samuti ei ole funktisionaalne kojameeste lüliti, mille aseaine asub pardatshokis ning ei ole originaalne.\nnn mehaanikapoolt ei ole ma end tagasi hoidnud. Hetkel ootavad pidurivoolikud (kummist) uuendamist - vanad evivad vanadusest tulenevaid praokesi. Ka oleks kena sillareguleerimine ära teha.\npildid "otse ahjust":\npilte eri aegadest:\njuttu (peaasjalikult mõne aasta tagune "algusõhin"):\nhinnasooviks 40keek ning jätame kauplemisruumi nii üles- kui allapoole sõltuvalt soovist midagi veel masinaga kaasa saada (lisasoendus, 6V el süsteem, mootorijupid - nt 1966 esimese poole mootoriplokk, mis kulub ära originaaliajamisel) või siis lihtsalt klassikalisel moel hinda allapoole kaubelda\nhinda ei ole mahutatud emotsionaalset väärtust - kere on saadaolevate paremikku kuuluv.\njärelmaksudest ärme palun räägi - uus omanik peaks omama vahendeid, olemaks hea peremees juba soetamisel.\nnäha, hellalt katsuda ja "elu uurida" (nt mis ei ole masina küljes originaalne) saab Tallinnas ja Sakus. Kontakteerumiseks on sobiv tel number 533 666 06\nPS! Klubilisi-huvilisi ei plaani ma teps mitte hüljata: '65 jääb alles ning veereb enne talve garaazhi. Kahjuks 2011 kevadel ta sealt veel välja ei veere - veerab siis, kui aeg on küps\nRe: M: '66 VW Type 1 (aka Põrnikas)\nPostitas Indrek » Reede Aug 06, 2010 11:12 am\nKuigi ma ise ostma ei kipu, siiski tahan tänada väga eeskujuliku müügikuulutuse ülesse seadmise eest! Just selline peabki üks kuulutus olema, omaette lugemine kohe\nPostitas Teet » Pühapäev Okt 26, 2014 7:28 pm\n4 aastat on möödunud. Põrnikas saab ikka liiga vähe tähelepanu (ja läbisõitu 500..1000km/aasta) ning lähemad aastad ei too muutust. Muud tegemised, muud hobid, muud autod...\notsib endale 2000eur eest uut peremeest.\ntahaks uut värvi ja salongi uuendamist, kuigi ma ise ei häbene temaga ka praeguse välimusega sõita\nkapitaalsel tegemisel võtaks ma viimased 2 vesivärvikihti ja nende all oleva 1k krundi maha, nn kosmeetilisel värvimisel jätaks need alles.\nkeevitamist vajab eeldatavalt väga vähe - kunagi (ilmselt ca 1999a kandis, kui masin rohelised värvid sai) lapitud poolraamidel tuleks pealekeevitatud plekilärakad asendada kena serv-servaga paigaldet lappidega. Lihtsalt kuna selline lappimine ei ole õige. Põhi & co jätkab tehasekõva-olemist ning seda ilma ühegi lappimiseta. Väga hea alusmaterjal - julgen arvata, et Eesti pre-67 masinaist kõige paremini säilinud isend.\nmöödunud nädalavahetusel läks sõbra juurde talvitama sellisena:\nPostitas Teet » Teisipäev Okt 28, 2014 12:25 pm\nklõpsisin paremaid pilte:\npõrnikas on osalenud uunikute talverallidel 2008..2013. 2010 väike kleeps on masinalt puudu - toona ei tahtnud masin millegipärast lõpetada ning keerasime Audru lõunapausi järel nina kodu poole.\nkodule liginedes kadusid nii piduri- kui gaasianomaaliad. Mis see oli - seda ei saa ma ilmselt kunagi teada\n(igaks-juhuks käis selle järel muidugi karbuss pulkadeks ning vahetus piduri peasilinder)\nPostitas mees18 » Laupäev Dets 26, 2015 1:13 am\nPalju maksab ka?\nLiitunud: Esmaspäev Juun 18, 2007 1:33 pm\nPostitas Teet » Laupäev Dets 26, 2015 5:25 pm\nÜlalmainitud 2keur ja tingimisruumi on täpselt 1eur jagu\nPostitas mees18 » Pühapäev Dets 27, 2015 11:46 am\nMa pean sellele mõtlema. Raha muidu koos mul\nPostitas Teet » Esmaspäev Dets 28, 2015 11:51 am\nsiinse teema kangelase puhul tasub kohe arvestada lisakuluga (kere uue värvi alla + mootori õlilekked) suurusjärgus 200..300h tööd ning 1..2keur raha - siis on masin hea.\nPostitas Teet » Reede Mai 20, 2016 2:52 pm\nupitame - on saadaval. Põrnika jaoks on küll katusealune olemas, aga sõitma ta mu käes lähema aasta (pragmaatiliselt pigem kahe aasta ja realistlikult äkki kah kahe (kõneleb optimist ) aasta) jooksul ei hakka.\nhinnaga on jätkuvalt lugu hästi lihtne ja ülalolev kehtib. Ehk kui rahakotile ja-või väärtushinnangutele 1999eur (plus regamised) soetamiseks ja 1..2keur plus 200..300h ilusakstegemiseks sobiv ei ole, siis jääb ostujutu puhumine jutupuhumiseks (mis on kohati ju kah tore tegevus ).\nalternatiivina võib ka mu sinise põrnika ära osta - ka sellele ei ole mul enne talve aega ja on samas seisus, mis eelmine sügis:\nhttp://teet.luarvik.org/v/p6rr/65/keret ... 8.JPG.html\ntahab komplekteerimist: veermik on komplekteeritud (nt piduritel kõik peale klotside - pakutavate klotside kvaliteet jääb ilmselt Pidurimeistri katmisele alla - uus), eksterjöörijupid olemas, interjööri tekstiiliosa riknenud / tahab uuendamist, tehnika 6V ja 1200 mootor "raamsaale väsimisega" ehk tahab ilmselt plokivahetust. Aga pigem jääb ilmselt ikka sinine masin mulle alles, kuna hinnasoov on sel natuke teisest klassist - 7keur.\nhuviks tekitasin kord ka sinise masina kuluülevaate:\nhttp://forum.automoto.ee/showthread.php ... #pid365861\nhiljem pole updatenud, aga ma jätsin pahtlid ja kattevärvid maalrile ning see lisas kuludesse "tuhat mõnisada eerot", niiet selle masina "kulupool" on 3..4keur raha ja ca 600 töid, mis eelnesid maalri juurde viimisele. Vajab juurde ilmselt 1..2keur - sisu ja tehnika on mulle võõramad teemad, niiet olen hinnangutes "laialivalguvam".\nhinnakriitikat ei ole vaja - loen selle projekti puhtalt hobiprojektiks, kuna nii kehvas olukorras levinud masinat (milleks ka pre-67 põrnikas on) ei ole ratsionaalne taastada. Samas liiga palju masinaid ei ole siiski mõtet seismas hoida, niiet kui leidub huviline, siis mingu (ka) see masin uutesse kätesse\n533 666 06\nPostitas Teet » Esmaspäev Aug 26, 2019 8:19 pm\nRoheline põrr on kas siis "taas" või "jätkuvalt" saadaval!\nHind stabiilselt 2000 ja 1eur jagu on tingimisruumi.\nAsub Laagri kandis.\nSõidab kenasti ja omab TÜVd ja ülevaatust. Võimaldab julgel mehel (või naisel) ka 110kmh alas liigse kiirustamise eest trahvi saada. Märgistab muidugi ka natuke oma territooriumi. Peale selle oskan tehnikale vaid "tagumise parema ratta pidurdus-krõuhi" ette heita. Eile lahkasin trumlit ja laagrit, kraapisin kõrvataguse pea veriseks - põhjust aga jätkuvalt ei leidnud\nVälja nägi eile selline: http://teet.luarvik.org/v/p6rr/roheline2019/\nEhk kere tahab hoolt. Sh ka karbid tegelikult keevitust - aga ma nt neid vahetama küll ei hakkaks. Lihtsalt liiga hea on see originaalne ja mitte-keevitatud kere.\nKontakt: kas PM või 522 6961. Kui vastab Teet, siis on hästi\n...ja kellel on hoopis 2140 mosu puudu, siis selline on mul kah liigne:\nhttp://www.mosseklubi.ee/foorum/viewtop ... a29#p60567


Mis vahe on artroosi artriidi vahel. Vahendada turse ja valu kui dislokatsioon\nSee võib olla nõrk ja ebastabiilne. Järgmises etapis tunneb patsient isegi kerge koormuse korral valu. See viib selle hõrenemiseni.\nArtriit ja artroos mis vahe on 4 Oktoober Inimesed, kes esimest korda kohtavad liigesehaigusi, küsivad sageli: artriit ja artroos - milles on erinevus. Nendel patoloogiatel on sarnased nimed ja sümptomid, mistõttu need on sageli segaduses. Eneseravimisel võib sellel segadusel olla negatiivseid tagajärgi, kuna see, mis aitab artroosi korral, võib artriidiga kahjustada.\nMõlemad haigused on mis vahe on artroosi artriidi vahel ja põhjustavad puude, seetõttu peaks liigesehaigusi ravima eriarst. Mis on nende haiguste olemus? Erinevus artroosi ja artriidi vahel on selge nende nimedest.\nLiide "see" haiguse nimetuses näitab haiguse põletikulist olemust ja "oz" näitab patoloogiliste muutuste esinemist kudedes. Seega on artriit liigesekudede põletik, mis võib olla põhjustatud erinevatest põhjustest.\nJa artroos on liigesekõhre degeneratiivsed muutused, mis tekivad pärast vigastust või vanusetegurite toimel. Vaatame lähemalt, mis on artriit ja artroos.\nArtroos - mis see on? Luude liigendatud pinnad on kaetud sileda kõhrkoega ja libisemise hõlbustamiseks määritakse pidevalt sünoviaalvedelikuga. Artroosi iseloomustavad patoloogilised protsessid, mis põhjustavad asjaolu, et kõhre pind kaotab oma sileduse, haavandub ja muutub õhemaks.\nArtroosi õigeaegse avastamise korral saab kõhre hävitamise protsessi aastakümneteks aeglustada, kasutades tänapäevaseid ravi- ja ennetusmeetodeid.\nKuid reeglina viib artroos lõpuks kõhre täieliku hävimiseni ja kahjustatud liigese immobiliseerimiseni. Ainus viis taastada kaotatud funktsionaalsus on operatsioon, mis asendab liigese kunstliku endoproteesiga. Artriit - mis see on? Artriit on liigesepõletik.\nOn teada, et põletikuline protsess pole midagi muud kui immuunsete vererakkude leukotsüütide võitlus kehas esinevate võõrkehadega. Kõige sagedamini haaravad immuunrakud organismi sattunud infektsiooni vastu relvad. Selle võitluse kohas tekib põletik, mida iseloomustab punetus, kohaliku temperatuuri tõus, valu ja turse. Keha kaitse ajal surnud leukotsüüdid pole midagi muud kui mäda, mis moodustub sageli põletiku käigus.\nArtriit võib olla erinevat päritolu.\nMõnikord tekib see siis, kui nakkus satub liigeseõõnde. Seda tüüpi artriit reageerib hästi antibiootikumiravile ja kaob sageli tagajärgedeta.\nSelle haiguse muud tüübid reageerivad ravile vähem ja põhjustavad tavaliselt puude. Eelkõige on see reumatoidartriit - mis vahe on artroosi artriidi vahel, mille korral immuunrakud kaotavad oma kandevõime ja hakkavad võitlema oma keha kudede vastu. Podagraartriit esineb eakatel ainevahetushäirete ja soolade sadestumise tõttu liigestes.\nKas nende haiguste vahel on seos? Artriidi ja artroosi erinevust analüüsides ei saa mainimata jätta, et neid haigusi seostatakse sageli omavahel.\nNäiteks reumatoidartriidi korral toimuvad liigesekudedes artroosile iseloomulikud degeneratiivsed muutused. Aja jooksul reumatoidartriidist mõjutatud liigesed deformeeruvad ja kaotavad oma funktsiooni, nagu artroos. Sama võib öelda podagra artriidi kohta.\nLiigesekõhre ladestunud soolade teravad kristallid põhjustavad ühelt poolt nende põletikku ja teiselt poolt kriimustavad kõhrekoe pindu, mis põhjustab selle artriosile iseloomulikku hõõrdumist ja järkjärgulist degeneratsiooni.\nNagu näete, mõjutavad artriidi kroonilised vormid negatiivselt liigesekõhre seisundit ja viivad aja jooksul artroosile iseloomulike protsesside - deformatsiooni ja liigesefunktsiooni kadumiseni. See reegel töötab ka teistpidi.\nArtroosi kulg on harva täielik ilma kaasuva artriidita. Kui degeneratiivsete protsesside tõttu hävinud liigesekõhre pinnad üksteise vastu hõõruvad, ilmuvad neile mikrotraumad ja kõhre tükid võivad lahti murda.\nSee provotseerib põletikku ja me juba teame, et liigesepõletik on artriit. Seega kulgeb artroos perioodiliste ägenemistega, millega sageli kaasneb ka artriit.\nKuna need kaks on omavahel nii seotud, on mõnikord raske aru saada: artriit ja artroos - milles on erinevus. Otsustamiseks peate uurima haiguse algpõhjust, seda, millest patoloogiline protsess algas.\nKui kõhre degeneratiivsed muutused said haiguse ajendiks, siis see on artroos ja kui põhjuseks on infektsioonidest põhjustatud põletik, hormonaalse taseme probleemid, immuunsus või ainevahetus, siis see on artriit. Mis on nende patoloogiate põhjused?\nArtroos on kõhre degeneratiivsed-düstroofsed muutused, mis tekivad järgmistel põhjustel: kudede ebapiisav toitumine; Traumaatiline. Toitumisvaegus tekib reeglina vanusega seotud muutuste tõttu kehas. Seetõttu ilmneb artroos sageli üle aastastel inimestel.\nSelles vanuses kudede taastumine aeglustub, ilmnevad ainevahetushäired, mis paljude jaoks põhjustab probleeme liigestega.\nTraumaatiline artroos võib areneda nooremas eas.\nSelle põhjuseks on nii liigesekõhre kaasasündinud kui ka omandatud defektid, mis vigastavad paarituva kõhre pinda, mis kutsub esile nende edasise hävimise. Traumaatilise artroosi algpõhjused võivad olla: Liigesekõhre kaasasündinud defektid.


Postitatud: 26-06-2016 09:32\nPostitatud: 30-12-2018 23:54\nÄra anna alla! Paku võimalikult palju rinda ja siis hakkab juba piima juurde tootma.. usu see rinnapiim on hea ja asendamatu asi. Sul endal kergem ja lapsel parem.. ära ainult alla anna.. mu täditütrel läks kuu enne kui piima tuli nagu ojana lõpuks.. mul endal piisas kenasti 11 kuud kuni ära hakkasin jätma.. aga pumbates nagu polekski midagi\nPostitatud: 02-01-2019 01:14\nMul oli 2. kuul väga palju piima ja siis hakkasin spets topsikutesse panema ja sügavkülma. Kolmandal kuul juba hakkas ära kaduma, niiet lisa kuu sai laps pm neid jäätiseid. Kui saab otsa, siis saab otsa ja lähed rpa peale.\nPostitatud: 02-01-2019 20:51\nMul kolm last ainult rinnapiima saanud ja esimese kahega käisin algul nõustaja juures.\n1. Kohe nõustaja juurde või kutsu nõustaja koju (www.siet.ee). Igal juhul pea nõustajaga nõu enne kui pudelit annad. Pudeli andmine vähendab piima hulka ja pärast rinnale tagasi saada on väga-väga raske.\n2. Vähenda stressi. Las süüa teeb mees.\nPostitatud: 02-01-2019 20:54\nPiim ei saa otsa, ega naise rind pudel pole. Kui tundub, et saab otsa pole enamasti kõiki nippe järgitud, laps ei saa piima kätte või toidetakse liiga harva vm sarnased probleemid, mis imetamisnõustaja abiga enamasti lahenevad.\nPostitatud: 03-01-2019 04:27\nJama jutt, et piim otsa saab mingi nõustamise puudusest. Ma proovisin kõik nipid ja trikid ära. Lihtsalt väheneski nii palju, et sai ühel hetkel otsa. Punnita palju tahad, ega keha see ei koti.\nPostitatud: 04-01-2019 09:17\nKui piim otsa ei saaks, siis ma imeks tänase päevani tissi.\nNii et pole loogiline.\nRind pole küll pudel, aga masin ta kohe kindlasti ka ei ole, et piima lõpmatuseni toodab.\nPostitatud: 21-01-2019 14:32\nAnnad võimalikult tihti ja kui otsas, siis otsas ja rpa.\nPostitatud: 07-02-2020 15:25\nEi saa ise otsa\nEksiarvamuste vältimiseks. Füsioloogiliselt toodab naise rind piima vastavalt nõudlusele. Ehk siis kui vana piima eest ära ei imeta, siis ei toodeta ka uut peale. Ehk siis piim saab otsa siis, kui laps enam rinda ei ime. Niikaua kui imeb, toodab naise rind piima vastavalt nõudlusele. Kui tundub, et piima on vähe, siis piima vähendab stress (stressihormoon pärsib oksütotsiinirefleksi ja piima kättesaamist) ja liiga harv imetamine. Professionaalsetest imetamisnõustajatest on väga paljudel juhtudel kasu, proovige. Nad saavad kontrollida imemisvõtet ja palju muid nippe anda.\nPostitatud: 04-03-2020 00:26\n39.00€ Baby Annabelli häll muusika ja valgusega\n45.00€ Täna 28 euri!!UUS!! Tommy Hilfigeri baleriinad suurus 30\n25.00€ RJR. John Rocha kleit suurus 6 aastat\n10.00€ Benetton jope lastele Suurus 140, 8-9 aastat\n26.00€ Täna 22 euri!!Uus soe pesu playsuit suurus 6 aastat\n32.00€ Täna 25 euri!!! Uus Monnalisa seelik suurus 10 aastat\n20.00€ Uus fliis suurus 8 aastat\n55.00€ Täna 40 euri Uued Ecco jalatsid suurus 31\n9.00€ UUS!!!! ZARA pluus suurus 2-3 aastat 98\n120.00€ uus Armani Junior mantel suurus 10 aastat\n29.00€ täna 25 euri UUS!! k/ s jope, suurus 158 Windproof,\n115.00€ Hind täna 90 euri!! Metallist laste voodi 80x200\n25.00€ Uus Norrison koolivormi seelik suurus 134\n22.00€ Uus Norrison koolivormi valge pluus suurus 120\n0.90€ H&M bodi,s.74\n9.90€ Po.P talvetraksid,s.74\n5.00€ Devold meriinovillane retuusid,s.74


EÜS korraldab reedel rahvusülikooli sajandale aastapäevale pühendatud viktoriini - Tartu Postimees\nEÜS korraldab reedel rahvusülikooli sajandale aastapäevale pühendatud viktoriini\n7. oktoober 2019, 16:54\nMälumäng toimub EÜSi hoones J. Tõnissoni 1. FOTO: Margus Ansu\nReedel, 11. oktoobril kell 19 toimub Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS) majas võistkondlik mälumäng «Rahvusülikool 100». Osalema on oodatud nii kogenud mälumängurid kui ka kõik ülikooli elu ja ajaloo huvilised. Mälumängul osalemiseks saab registreeruda enne algust kohapeal ja võistkonnas võib olla kuni kuus liiget.\n«Rahvusülikool 100» mälumängu küsimused puudutavad ülikooli elu ja ajalugu ning need on koostanud EÜSi mälumänguvõistkond Ühing. Kogenud mälumängurite meeskond on kaheksa hooaega osalenud ja säranud Tartu pubimälumängul, mis on Tartu üks kõige kauem ja järjepidevamalt kestnud mälumängusarju.\nEÜSi esimehe Tanel Asmeri sõnul põhineb EÜS-i identiteet eesti keelel ja eestlusel. «Tartu ülikool kui Eesti rahvusülikool on akadeemiliste organisatsioonide tegevuse ja nende püsimise alustala ning me peame oluliseks hoida oma ülikooli ning tunda selle minevikku,» lisas Asmer.


Järelvalve ja ennetustöö - Eesti päästjate foorum\nFoorumi pealeht Järelvalve ja kodanikualgatus Järelevalve\nJärelvalve ja ennetustöö\nHea ja kurjaga suurema tuleohutuse poole.\nPostitus Postitas Ivo » 17:14, 20 04 2006\nIgatahes Tallinnas asi pandi toimima - kui komandot külastab mõni lasteaed (neid käib külas päris palju - lastel huvitav ju), teatada Ennetustöö ja avalike suhete büroosse, et saaks selle ennetustööks kirja panna - hehehehehe\nTehke järele - väike palgaülevaade ka:\nENNETUSTÖÖ JA AVALIKE SUHETE BÜROO\nJuhataja Dagi Dorbek 16 500\nPeaspetsialist ennetustöö alal Galina Ozdoba 12 100\nJuhtivspetsialist Merle Paas 11 000\nJuhtivspetsialist Eha Teder 11 000\nJuhtivspetsialist Kirill Teiter 11 000\nVanemspetsialist Ants Raava 9 625\nPostitus Postitas ruudolf06 » 18:53, 20 04 2006\nsaaks kuidagi,need lõkked ja kulupõlemised mis inimesed ära kustutavad,ilma tuletõrjet kutsumata enda vahetuse arvele kirjutada vaat kus saaks väljasõite.....(väljasõitude pealt ju pidi kasvama palga %)\nalgatus ju iseenesest tore!!!!!\nPostitus Postitas Vana pealik » 21:03, 20 04 2006\nTuttav lugu, mõnes maakonnas käis see juba mitu aastat nii, kus kõik koolide külastused, laste käik komandosse ja muu selline pandi ennetustöö spetsialisti tubli töö arvele. Hullem veel, enam ise ei tohtinud lasteaeda minna kui polnud nn. spetsialisti luba.\nPostitus Postitas Margo Klaos » 12:36, 26 04 2006\nKui ennetustöö büroo kogub informatsiooni teiste struktuuriüksuste poolt läbiviidud ennetustöö ürituste kohta, siis kindlasti mitte selleks, et see töö enda arvele kirjutada. Ka vana pealiku poolt viidatud maakonnas kirjutati ennetustöö igal konkreetsel korral selle tegeliku läbiviija arvele ja tunnustati ikkagi reaalset läbiviijat. Millest sarkasm? Samuti kogutakse infot päästemeeskondade õnnetustele väljasõitude kohta, kuid ega keegi seda tööd siis enda arvele ei kirjuta.\nRe: Järelvalve ja ennetustöö\nPostitus Postitas tulehull » 08:56, 05 08 2008\nVaadates TV uudiseid Imaveres juhtunust ja kuuldes hr Tammsalu kommentare,pani lausa muigama.Suitsuandurit ei maksa ülehinnata,tõsi,temast on abi kui inimene on kaine ja normaalse kuulmisega magamiseajal.Väga palju andureid on ebakvaliteetsed ja aegunud patareidega,mis on praegu müügivõrgus.Katsetage kas või enda peal,kas äratab andur üles. mind igatahes mitte,kui olen veidi vindine,kuigi arstlik kontroll tunnistas kuulmise igati korrasolevaks.Kordan veelkord,ma ei alahinda suitsuanduri vajadust,kuid ei hinda ka üle.Imavere komandot ja suitsuandurit ma ei võrtsustaks,pealegi jõudis abi Imaverre üle poole tunni oodatedes,mis ütleb selle tragöödija kohta nii mõndagi ja näitab elu turvalisust maal.Mis saab esimese astme komandode kaotamisel 01 010 2009,igatahes ainult suitsuandur küll ei aita.\nPostitus Postitas janark » 11:17, 06 08 2008\nKüll on hea laia jutuga lahmida ... Suitsuandurit sa üle ei hinda, küll aga Imavere endise päästekomando võimekust. Paide komando meeskond (1+3)sõitis kohale 19 minutiga.(Kust tuleb poole tunni jutt?) Põltsamaa komando jõudis kohale 2 minutit hiljem. See näitab seda, et Laimetsa küla ongi täpselt kahe komando väljasõidupiirkonna kokkupuutekohas ehk kõige kaugem nurk. Regio analüüsi kohaselt oleks Imavere ühemehelise (0+1) valvega komando jõudnud sinna mõned minutid varem. Vaadake kaarti ka, kus asub Laimetsa küla! Kui arvestada seda, et Imavere mehed reeglina üksi välja ei sõitnud vaid ootasid teeristis teise mehe ära (ca 3-4 minutit), siis Laimetsa külla konkreetse juhtumi puhul, jõudnuks nad kohale samaaegselt. Ja nagu varemgi juba välja on öeldud avastati see tulekahju nii hilja, et elude päästmisest ei ole siin midagi rääkida.\nKa mulle ei meeldi need "oleks ja poleks" jutud, kuid pilti tuleks vaadata siiski suurema tervikuna. Järva maakonnas on palju kaugemaid nurki, kuhu abi nii kiiresti ei jõua, kus elab ka hulga elanikke. See tulekahju toimus praegu sellisel ajal kui Imaveres ei ole jõutud puhkuste tõttu vabatahtlikku komandot komplekteerida.\nNagu me teame on tulekahju avastamise aeg üks tähtsamaid faktoreid elu päästmiseks. Näiteks 18 tundi enne Laimetsa põlengut, toimus tulekahju Järvamaal, Ahula külas kuhu päästekomando jõudis kohale 6 minutiga, kuid sealgi jäi inimene tulle.\nKa mina arvan, et suitsuandur ei kustuta tulekahju, kuid isegi kui ta on see kõige odavam, siis võib tast kasu olla. Loomulikult on kallim asi kvaliteteetsem. Suitsuandurite valik praegu ikka nii lai, et olen üsna kindel et neid leidub igale "maitsele".


Kuidas tulla toime hirmuga, et ma pole piisavalt hea - Alkeemia\nPsühholoog dr Pippa Grangre tutvustab oma raamatus "Hirmudest vabanemine" muu hulgas ka seda, kuidas tulla toime hirmuga, et ei olda piisavalt hea. Grange näitab oma raamatus meile, kuidas hirmuvabamalt elades leiame üles oma tõelised kired ja avastame, mis meile päriselt rahuldust pakub. Tema lihtsad seletused ja juhtnöörid aitavad meil stressist vabaneda ja julgust leida ning teiste inimestega palju ehtsamat sidet saavutada.\nKui me ei taha oma hirmu teistele paljastada, siis meie suhete kvaliteet kannatab nii pisiasjades kui tervikuna. Võime avastada, et muutume liiga valvsaks, kaitsvaks, isegi õelaks, kui hirmutav teema esile kerkib või tekib tunne, et miski ohustab meid.\nTeine hirmupõhine muster, mis suhetes avaldub, on vältimine ja endassetõmbumine, distantsi hoidmine partneri, sõbra või pereliikmega. Mõnedel on kombeks pereringis või lähimate sõpradega suheldes üle reageerida - tuntakse end piisavalt turvaliselt, et oma emotsioone välja näidata, kuid ei selgitata teistele, miks need tunded on nii tugevad. Või ollakse liiga klammerduv ja nõudlik. Igal juhul on siis raske tõeliselt kohal olla - suhelda siin ja praegu.\nOlen kõige sagedamini kokku puutunud hirmu nelja avaldumisvormiga, ning neid me nüüd asumegi vaatlema.\nKuidas tegeleda hirmuga, et ma pole piisavalt hea? Kuidas saaksime esile kaevata need hirmud, mis meie elu juhivad? Olen avastanud, et kui oskame need peidust välja meelitada, siis saame hakata neid muutma.\nSee on kolmest etapist koosnev protsess, mille etappe ma nimetan teadvustamiseks, tunnistamiseks ja asendamiseks.\nOlles oma hirmu ära tundnud, asenda see millegi sellisega, mis annab sulle jõudu ja lootust. Selleks on vaja ümber tõlgendada ja ümber kujundada need arvamused, hoiakud ja uskumused, millest sa hirmuga seoses lähtud. Seda vaatleme hiljem.


Lihtne laastkatus kestab üle poole sajandi - Äripäev\nLihtne laastkatus kestab üle poole sajandi\nSiim Sultson 06. august 2007, 00:00\nOÜ Puitkatused juhataja Janek Käärd peab laastkatuse eeliseks peale looduslikkuse ja maa maastikuga haakuvuse ka selle kergust. Seega võib sarikate vahe tavalisest hõredama teha.\nOÜ Frantsiskus juhataja Tõnu Parmaksoni veendumusel on laastkatus puitkatustest levinuim.\nLaastkatuse laastud on Puuinfo projektijuhi Märt Riistopi seletusel 4-6 millimeetrit paksud, 7-12 sentimeetrit laiad ja kuni 75 sentimeetrit pikad. Samas soovitab ta pikkust 45-55 sentimeetrit.\nLaastu materjalina kasutatakse tooreid kuuse-, männi-, haava- või lepapakke. Laastupakud peavad olema sirged ja võimalikult okstevabad. Käärdi kinnitusel on tänapäeval laastude tegemisel levinud teistest odavam ja väheokslikum haab, mille laastud aga kipuvad miinusena kergelt kaarduma. Seetõttu oleks parem eelistada vaigurohket kuuske, kuid selle puuduseks on jällegi oksavaba materjali vähesus.\n"Korralikult tehtud katusel vesi puidu vahele ei lähe. Samas ei sobi puitkate lamekatustele," juhib materjali eripäradele tähelepanu Riistop.\nRiistopi seletusel kistakse laaste käsitsi spetsiaalsel tööpingil erilise noaga. Kuigi höövelmasinaga saab Parmaksoni sõnul laaste teha lihtsamalt, lõikab masin puu poorid puruks ning laastkatus hakkab vett imama ja mädaneb kiiremini.\nKäsitsi lõhestamine aitab säilitada puidu poore ja puit ei lase niiskust sisse. Parimate omadustega on laastud ja pilpad, mis on saadud talvel langetatud puust, siis on materjalis seennakkuste alti maltspuidu osatähtsus väikseim. Laastu parimad omadused tagab ka selle õige väljalõikamine - aastaringid peavad jooksma materjaliga risti.\nLaastud naelutatakse alates räästast ridadena 3-4sentimeetrise ülekattega naaberlaastu suhtes. Järgmise rea laastud peavad katma alumise rea laaste. Riistopi seletusel annab laaste lõigata katusel ka vastavalt vajadusele ja nõnda keerulisemaid sõlmi katta. Käärdi sõnul on laastkatuse paigaldamine jõukohane igaühele. Õppinud meister paigaldab keskmiselt 10-15 m2 katust päevas.\nRiistopi kinnitusel võib hoolikalt valitud ja korralikult tehtud laastkatus kesta üle poole sajandi.\nSeevastu Parmaksoni veendumusel jääb laastkatuse vastupidavusaeg 15-30 aasta vahele.\nRiitop peab laastkatuse kestvuse nimel oluliseks selle puhtust. Lehe-, oksa ja samblarisu tuleb katuselt kõrvaldada kaks korda aastas. Teisalt on laastkatus on hell liiga ägeda pinna puhtaks kraapimise suhtes.\nKatuselaastud lõigatakse üldiselt toorestest kuuse-, männi-, haava- või lepapakkudest. Kõige vastupidavam laastu tooraine on kuusk. Samas on kuuse puuduseks selle suur okslikkus.\nKatuse katmiseks kasutatakse kaks kuni kolm, kihti laaste, kõrvalhoonetel piisab kahest kihist. Liiga vähe kihte võib põhjustada lekkeid, liiga palju kihte ei kipu aga pärast vihma ära kuivama. Koorega laaste katusele panna ei tohi, kuna koor seob niiskust.\nLaastude naelutamiseks soovitatakse kasutada tsinkimata naelu - kui katus on oma ea ära elanud, saab selle vaevata roovidelt maha kühveldada. Samas ei maksa naelu laastu põhjani kinni taguda, muidu laast lõheneb.\nLaastude paigaldamisel peab nende kumerus, v.a esimene rida, jääma ülespoole. Et laastud ei märguks, tuleb jälgida, et naelutamisel jääks laastude kiud suunaga allapoole - siis on laast veekindlam. Enne naelutamist peaksid laastud umbes ühe ööpäeva vees ligunema.