Kui võlakirja tootlus kasvab, on võlakirja hind langenud. Institutsionaalne investor Organisatsioon, mis investeerib mitme individuaalse investori poolt investeeritud varasid. Maksekorraldus Maksejuhis, kus makse algatajaks on maksja. Pangasisene makse Makse, mille korral makse saaja ja maksja konto asuvad Swedbankis. Investori finantsosalus mingis väärtpaberis või turul tervikuna. Tehingu sõlmimisel lepitakse kokku, et ostja ei maksa väärtpaberite eest tehingu käigus ja toimub ainult väärtpaberite debiteerimine müüja väärtpaberikontolt ja krediteerimine ostja väärtpaberikontole. Teatud kindlaks perioodiks panka paigutatud raha. Tagasimakseid saad teha meie poolt ette antud summas ehk siis minimaalsete osamaksetena või soovi korrad saad ka tagastada ka suurema summa, kui arvel näidatud. Selliste ettevõtete aktsiad, mis on tunutud pikaajalise ja stabiilse kasumi teenimise ja dividendide maksmise poolest. Siseriiklik makse makse, mille puhul nii maksja kui saaja konto asuvad ühes riigis. Lõpetatud kaupade index, mis hõlmab kaupu, mida enam ei töödelda ning on valmis lõpptarbijale kasutamiseks.\nLimiidilaen | SEB\n. Reeglina ei ole selliseid väärtpaberiemissioone tarvis registreerida riigi väärtpaberijärelevalveasutuses. Maksu tagasinõudmine Enam kinni peetud tulumaksu tagasinõudmine, kui selleks on seadusandlik alus, näiteks topeltmaksustamise vältimise leping. Investeerimisfondidel arvutatakse iga päev. Nii Ferratum Grupp kui ka Ferratum Bank p.l.c on kõrgelt hinnatud oma klientide ja äripartnerite poolt. Piiratud vastutusega äriühing, millel on osadeks jaotatud osakapital. laenulimiit. Väärtpaberite hinda mõjutavad sündmused/Corporate actions Sündmused mis võivad mõjutada väärtpaberi hinda või investorite käes olevate väärtpaberite kogust. Laenupädevus isiku või laenukomitee õigus teha otsus laenu väljastamise või mitteväljastamise kohta. Kui ettevõtte aktisa kaupleb alla oma bilansilist väärtust võib öelda, et ettevõte on alahinnatud. Eelisaktsia Garanteerib dividendide saamise sõltumata ettevõtte finantstulemustest, kuid ei anna aktsionärile hääleõigust. Vaba rahavoog Raha, mida ei ole tarvis ettevõtte tegevuseks või reinvesteerimiseks. ADR-e saab kaubelda USA väärtpaberiturul ja nad on mugavaks vahendiks USA investorile välismaiste ettevõtete aktsiatega kauplemiseks. Tasaarvestus Teineteisele võlgnetava rahasumma või muu samaliigilise kohustuse kustutamine avaldusega teisele poolele, kui tasaarvestav isik võib oma kohustuse täita ja teiselt poolelt tema kohustuse täitmist nõuda. Laen 5000 eurot. Tulemus esitatakse protsendina. Paindlik, kliendisõbralik, kiire laen Ferratumist.\n. Riskikapitali investeerimise eest võivad investorid saada otsustusõiguse ettevõtte juhtimises, samuti kombinatsiooni kasumist, eelisaktsiatest ja litsentsitasudest. Krediidivõime Kliendi võime saada krediiti tulenevalt eelnenud ja käesolevast krediiditegevusest. Krediidikonto - lisalaenu taotlemine Juhul, kui Sa oled juba kord teinud krediidikonto väljamakseid oma, kuid selle kõik ka ilusti tagasi maksnud, siis võid Sa igal ajal uuesti sisse logida iseteenindusse ja uuesti kasutada ette antud limiidi piires lisaraha. Finantsaruanne, mis fikseerib ettevõtte varad ja kohustused mingil kindlal ajahetkel. Swap-tehing/vahetustehing Leping, mis vahetab ühelt väärtpaberilt saadava tulu teiselt väärtpaberilt saadava tulu vastu. füüsiline isik eraisikust klient Väärtpaberite väljalaskmine ja esmaslevitamine. Taotlemine on kiire, lihne ja täiesti tasuta. Müügioptsioon Leping, mis annab investorile õiguse aga mitte kohustuse müüa vara kokku lepitud hinnaga teatud ajaperioodil/hetkel tulevikus. Väärtuspäev Kuupäev, millal Swedbank kannab kliendi kontole või kontolt maha makse summa. Tehingu sõlmimisel lepitakse kokku, et väärtpaberite eest makstakse tehingu käigus ostja arvelduskontot debiteerides ja väärtpaberikontot krediteerides ning müüja väärtpaberikontot debiteerides ja arvelduskontot krediteerides. Lühikeseks müüma Kauplemisstrateegia, mis eeldab väärtpaberi hinna langust. Intressimäär/kupong Intressimäär, mida emitent lubab maksta võlakirja omanikule. Näiteks leping panga ja investori vahel, kus pank laenab investorile raha lühikeseks ajaks väärtpaberite tagatisel. Prospekt/Emissiooniprospekt Ettevõtte aktsiate avaliku pakkumise detailide formaalne avalikustamine. Tähtaegse lepingu lõppemise või tehingu teostamise kuupäev. Rohkem kui raha - see on meie äri põhimõte. Deebetkaart Pangakaart, millega võib teha kaarditehinguid kontol oleva raha ulatuses. teatud otstarbeks või perioodiks eraldatud vahendid. Riskikapital Uute ettevõtmiste/äride finantseerimine. Väärtpaber, mille tulukus on kõikunud suurel määral, on kõrge standardhälbega. See on tõsine risk kõigile, kes investeerivad pikaajalistesse võlakirjadesse, sest mida pikem on võlakiri seda kõrgem on intressimäära risk. Sisuliselt standardiseeritud forward, reeglina kaubeldakse börsil. aastal ülemaailmse finantsinformatsiooni edastamiseks standardiseeritud elektrooniliste sõnumite kaudu. Pankadevahelise rahaturu keskmine kaalutud laenuintress Eestis. Püsikorraldus Kliendi korraldus pangale kanda kindlate ajavahemike järel teatud summa ühele konkreetsele saajale. Intressimäära risk Oht, et turu intressimäärad tõusevad märkimisvärselt kõrgemale kui investori poolt hoitavale võlakirjale makstav intressimäär. Inflatsioon makromajandusnäitaja, mis näitab üldise hinnataseme tõusu, inflatsioonimäär on hinnatõusu kiirus. Diversifitseerimine Diversifitseerimiseks jagab investor investeerimiseks mõeldud vahendid ära erinevate varaklasside vahel, et vältida ühe varaklassi hinnalangusest tingitud koguvara väärtuse järsku langemist. Kasutusrent Rent, mille puhul renditud vara omandiõigus ei lähe rendiperioodi kestel ega selle lõppedes rentnikule üle. Aktsiakapital Ettevõtte poolt emiteeritud aktsiad. Pangalaen Ferratumist Meie missioon Ferratumis on lihtne – soovime et meie pakutav pangalaen oleks kõige kiirem, mugavam ja kiiret kasutajasõbralikum ning mis oleks kättesaadav ka nädalavahetustel. Corporate actions/väärtpaberitehinda mõjutavad sündmused Sündmused mis võivad mõjutada väärtpaberi hinda või investorite käes olevate väärtpaberite kogust. Käibeteatis Käivete aruanne. Kliendile pakutav pangateenus. Ettevõtte aktsia hind jagatud tema aktsia kohta käiva bilansilise väärtusega. Ka valuutatehingu, mis koosneb forwardtehingust ja samaaegsest vastupidisest spot-tehingust. Võlakirja tootlus Võlakirja tootlus on lihtsamalt öeldes tulu, mida investor oma investeeringult teenib. Raha laekub aga klienditeeninduse tööajal sama kiirelt ka nädalavahetusel! Ferratumi pangalaenu tagasimaksmine Sinu laenu osamaksete tähtajaks on igal kuul üks ja sama kuupäev - sama kuupäev, millal esimest korda avasid laenulimiidi konto. Amortisatsioon Põhivara väärtuse vähenemine. Eurovõlakirja intressidelt ei peeta kinni tulumaksu. Finantsturgude kui terviku või mõne üksiku segmendi statistiline mõde. Garandi tagasivõetamatu kohustus maksta garanteeritud kohustuse mittetäitmisel garantiikirjas näidatud rahasumma garantii saajale. Kvalitatiivne analüüs tegeleb teguritega, mis ei ole täpselt mõõdetavad nagu töötajate moraal või juhtkonna kogemus jms. Fill or kill Väärtpaberi ostu-või müügikorralduse tingimus, mille korral korraldus tühistatakse kui selle kohene täielik täitmine ei ole võimalik. See kõik on Sinu vaba valik – maksa kasvõi kogu laenulimiit korraga tagasi! Varasema tagasimaksmise puhul me Sind ei “karista” – see tähendab, et mingeid leppetrahve me Sinu arvele ei lisa. Swedbank Marketsi leheküljel olevad optsioonikalkulaatorid lähtuvad optsiooni hinna arvutamisel sellest mudelist. See viib alla võlakirjade hinna ning müügi korral kaotaks investor raha. Vahel Sa vajad lihtsalt natuke lisaraha. Lisaks Eestile on valuutakomitee süsteem kasutusel ka Hongkongis, Singapuris ja Argentiinas Valuutakurss Ühe valuuta hind teises valuutas. Aktsiaoptsioon Optsioonileping, mille alusinstrumendiks on aktsia. Väljaspool tööaega saabunud taotlused vaadatakse läbi järgmisel tööpäeva hommikul. Selline süsteem võimaldab inimestel kohalikku raha alati välisvaluutaks vahetada fikseeritud kursi alusel. Tähekombinatsioon, mis omistatakse väärtpaberile tavaliselt börsi poolt, kus seda väärtpaberit noteeritakse või temaga kaubeldakse. tulu aktsia kohta - Osa ettevõtte kasumist, mis on eraldatud igale emiteeritud aktsiale pärast maksude mahaarvamist, amortisatsioonieraldisi, potentsiaalset kahjumit, makseid eelisaktsiate ja võlakirjaomanikele ja muid kulusid. ROA, erinevalt ROE-st, ignoreerib ettevõtte kohustusi. Väärtpaber mida ei omata, müüakse lootuses , et tulevikus selle väärtpaber hind langeb. Abstraktne süsteem investoritest, vahendajatest ja emitentidest, mis võimaldab ettevõtetele finantseerimise ja investoritele investeerimisvõimaluste valiku. Esindab omandiõigust ettevõttes. sajandikosades võlasummast arvestatud tulu, mida võlgnik on kohustatud rahasumma kasutamise eest võlausaldajale maksma Intressimäär Laenu kasutamise eest pangale makstava tasu suurus protsentides. Kliiring /clearing Väärtpaberitehingute arveldusprotsess, kus arvestatakse välja tehingu osapoolte võlgnevused või laekumised. Samapäeva makse makse vastuvõtmise / sooritamise päev on nii maksja väärtuspäev kui saaja väärtuspäev. Põhisumma Võlakirja nominaalväärtus, mille emitent võlakirja lõpptähtajal tagasi maksma kohustub. Esindatava poolt esindajale antud dokument, mis väljendab esindaja volitust. Vastandmõiste inflatsioonile. Komisjonitasu Börsitehingu puhul maakleri poolt võetav komisjonitasu. Pangapäev Kalendripäev, mis ei ole laupäev, pühapäev, rahvuspüha ega riigipüha.\nlaenulimiit. Sub-Custodian/alam- väärtpaberihaldur Institutsioon, kes haldab rahvusvahelise väärtpaberihalduri või rahvusvahelise väärtpaberihalduri klientide väärtpabereid kohalikul turul. aktsia, võlakiri, valuuta jne. Isik, kes tegeleb investeerimisfondi juhtimisega, sealhulgas ka väärtpaberite valikuga, kuhu fond investeerib. Turg, kus väärtpaberite ost-müük lepitakse maaklerite poolt kokku telefoni teel või elektrooniliste andmevõrkude abil. Lepingu tingimused Kliendiga sõlmitud lepingule/ tehingukorraldusele lisatavad toote juriidilised tingimused. Lihtaktsia omamine tagab õiguse hääletada, kuid ei garanteeri dividende. Müügioptsiooni puhul tähendab see, et tehinguhind on madalam kui vara hetkehind. Kaaslaenajad isikud, kes võtavad laenu ühiselt. Ex-dividend päev Päev, millest alates aktsia ostnud investor ei ole õigustatud saama väljakuulutatud dividende. Kasumiosa, mis aktsiate arvu alusel investeerijale välja makstakse Dividendide reinvesteerimine Saadud dividendid, mis investeeritakse samasse väärtpaberisse, mis genereeris neid dividende. Võlakirja puhashind/Clean price Hind ilma kogunenud intressideta. pangale taotluse esitanud era- või juriidiline isik. Swedbankis kontot omav era- või juriidiline isik. Ostuoptsioon Leping, mis annab õiguse aga mitte kohustuse osta aktsiat, võlakirja või muud vara kindlaks määratud hinnaga kindlal ajaperioodil


Fujitsu Estonia : Fujitsu Global\nJuba üle 20 aasta kutsume IT valdkonna õppureid Fujitsusse praktikale. Sellest on saanud püsiv traditsioon.\nVeebruaril uudiskiri: 3 x ajasääst Personaga; riistvara remondiosakonna teenused\nPersona kasutuselevõtt koos koolituse ja programmi seadistamisega sai teoks paari nädala jooksul. Peale kahte Personas tehtud palgaarvestus on aja kokkuhoid hinnanguliselt kolmekordne.\nDetsember uudiskiri: Avaandmete kasutamine uute teenuste loomiseks nutika kaubavahetuse, piirikontrolli ja tarneahela valdkonnas\nTema sõnavõtt keskendus Eesti riigi ja ühiskonna edukale digitaliseerimisele ning selle läbi saavutatud võitudele.


Puuviljad ja juurviljad kaitsevad keskkonnamürkide eest – Banaanisaar\nKorey Constable: “10 aastat toortoidul tõi mulle elu parima füüsilise vormi!”\ntaimne toit kaitseb keskkonnamürkide eest\nDr Greger vahendab seekord uudiseid uuest molekulist, mis viitab, et täielikult toimiva immuunsüsteemi töötamiseks on taimne toit inimesele hädavajalik ning et taimede söömine vähendab kehas dioksiini mõju.\nIga inimene siin maa peal on pidevalt kokkupuutes erisuguste mürkidega, näiteks sigareti suitsust, auto suitsust, vabrikutest, kütteahjudest, küpsetatud lihast ja kalast, piimatoodetest ja isegi lapsed ema piima kaudu (ema kokkupuutest lähtuvalt).\nDioksiinid saavad inimese kehasse peamiselt toidu kaudu (90%). Kuid puuviljades, juurviljades, tees ja punases veinis leiduvad fütotoitained blokeerivad dioksiinide toime. Uuring näitas, et kõigest kolme õuna söömine vähendas dioksiini mürgisust poole võrra. Aitas ka see, kui süüa supilusikatäis punast sibulat.\n[highlight]Oluline on aga see, et nende fütotoitainete eluaeg kehas on ainult kuni 25 tundi.[/highlight] Nii et me peame ennast uuesti laadima. Kuid kui me sööme piisavalt, siis taimsest toitumisest saadavatest fütotoitainetest peaks piisama, et pärssida dioksiini vähkitekitavat mõju.\nEnt on leitud ka üks loomset päritolu aine, mis pärsib dioksiini vähkitekitavat toimet – kaameli uriin! Eriti neitsi kaameli piss. :D


Põlissoomlaste toetus pööras Soomes tõusule | NordenBladet.ee\nPõlissoomlaste toetus pööras Soomes tõusule\nNordenBladet — Soomes on pööranud langusse valitsusparteide toetus ning kasvab kiiresti opositsiooni toetus, selgub Yle tellitud erakondade toetusuuringust. Kõige rohkem kerkis juunis põlissoomlaste toetus – tervelt 2 protsendipunkti võrra 10,3 protsendini. Suurima opositsioonipartei sotside toetus tõusis 0,3 protsendipunkti võrra 20,3 protsendini.\nPeaministripartei Keskerakonna toetus kukkus juunis 1 protsendipunkti võrra 16,6 protsendini. Põlissoomlastest möödunud aastal eraldunud valitsuserakonna Siniset toetus kukkus pea olematuks – langus 1,6 protsendipunkti 1,1 protsendini.\nTelefoniküsitlus viidi läbi 6. juunist kuni 3. juulini. Küsitlusele vastas 2440 18-79 -aastastest isikutest Mandri-Soomes. Oma seisukoha edastas 63,1 protsenti vastajatest.


Minu Kanada elu...: Aegluse kiituseks\nCarl Honoré „In Praise of Slow”\nElame kiiruse tähe all. Maailm meie ümber liigub aina kiiremini ja kiiremini, proovime võimalikult palju pigistada võimalikult lühema aja sisse. Mille nimel? Huumoriga võib võtta tema väidet, et põhjuseks on kella leiutamine, kuid samas on selles oma tõde sees. Miks peeti tähtsad lahingud ning duellid hommikutundidel... sest see oli ainuke aeg, mis ilma kellata kõigile teada-selge!\nMida arvata kirjastajast, kes tuleb välja 1-minuti muinasjuttudega, mida saab kiiresti oma lapsukesele õhtul ette lugeda... nagu kiirnuudlid, -riis, -kaerahelbed ja nii aina edasi. Samas vaimus nagu me kiirtoitu sisse pugime, saame kiirmeetodil vaimu harida! Kuidagi kurb hakkab. Ja neid, kes üha rohkem mõtlevad sama kurvalt kiirustamise peale, tekib aina juurde.\nMõned tulevad kokku ning proovivad koos midagi ära teha. Näiteks Saksamaal Tempo Giusto liikumine, kelle arvates sajandite vanused muusikalood esitatakse liiga kiiresti ning nad peavad oma kontserte, kus iga nooti ja viisi on aega rahulikult nautida. On neid, kes asuvad elama väikestesse linnakestesse, kus kõik käe-jala juures ning igale poole saab autota. On neid, kes vaatavad koolide poole, kus õpetamine käib suuresti järgmise kontrolltöö või testi tegemise nimel, unustades ära, et kõige tähtsam on ikkagi teadmiste jagamine. Ja peale kooli, kas on vaja iga päev kuhugi oma lapsega tormata, et ta võimalikult paljudest erinevatest tegevustest osa saaks...\nKui palju kordi on inimesed arsti juurde minnes tundnud, et abi pole kuskilt poolt loota. Arstil pole aega patsienti ära kuulata, juba saadetakse see edasi proove tegema või kellegi teise juurde. Ja nii tõusevad esile alternatiivsed meetodid, sest nende põhimõte on kaugel kiirustamisest. Pigem vastupidi, taolised ravimeetodid võtavad rohkem aega ja kannatust (peaasi, et mõne tuulepuhuja otsa ei satu).\nIsegi treening võib olla mõõdukas, pole vaja uhket aeroobikat. Olen ise tundnud vahet, kui hantleid aeglaselt tõsta, väsivad lihased palju kiiremini! Ja inimestevahelised suhted, kus me üksteisest kiirelt mööda jookseme! Kui palju aega kaob TV ees istudes... Keegi soovitas kunagi nädala jooksul täpselt kirja panna, mitu tundi teleriga kulub ning siis järele mõelda, kas peaks selles suhtes midagi muutma. Mina ja teler oleme väga head sõbrad olnud, kui noorem olin sai lõputult Soome TVd vaadatud, Tartus polnud enam seda võimalust ning pean tunnistama, et sellest ajast peale olen sõltuvusest iga aastaga üha rohkem lahti saanud. Arutasin omaette, kui palju mina olen selle ees - kõige rohkem tund päevas, kui sedagi ja enamasti koos lastega, et nendega koos midagi vaadata (avastasin end kord just nende saadet vaatamas, kui nad ise kodus polnud :).\nMa pole ka aastaid enam kella kandnud, umbes sellest ajast, kui lapsed sündisid. Vahel oli see pisukeseks probleemiks, kui Eesti Koolis tundi andsin, proovisin siiski ühe kella kaasa tuua, mis laual lebas. Mobiiltelefoniga käin ainult Eestis olles ringi, siin ei tunne sellest üldse puudust. Kas ma peaks olema pidevalt siin kõigile kättesaadav? Ja kui midagi ununeb poest toomata, ei tähenda see maailmalõppu :).\nCarl Honoré'l on oma blog, mille usinaks jälgijaks olen hakanud. Soovitan seda kõigile, eriti veel nendele, kellel kodus lapsed kasvavad. Leidsin ka ühe video, milles autor kokkuvõtlikult raamatust räägib:


Nordica laseb reisijatel magada: varahommikustel lendudel loetakse nüüd pardateated vaiksemalt ette - Kasulik.ee\nNordica laseb reisijatel magada: varahommikustel lendudel loetakse nüüd pardateated vaiksemalt ette\nNordica alustas novembrist „vaiksete lendudega“. Varahommikustel väljumistel on vähem infomüra ja mahedam salongivalgustus.\nEesti lennufirma Nordica alustas novembri algusest „vaiksete lendudega“. Kõik lennufirma kliendid, kelle lend väljub Tallinnast enne 9 hommikul, võivad nüüdsest nautida lennul pikemat puhkeaega ja vähem infomüra. Nordica teenindusjuhi Tiina Riismandeli sõnul toob talvehooaeg Nordica pardale rohkesti ärikliente. „Näeme, et varahommikustel reisijatel on tihti kerge unevõlg ja seetõttu soovime omalt poolt luua võimalusi, et inimesed saaksid seda väärtuslikku puhkeaega vajadusel pikendada“, lisas Riismandel.\nNordica „vaiksetel lendudel“ kommunikeeritakse pardateateid lühendatud versioonis ning vaiksemal hääletoonil (v.a. ohutusega seotud teadaanded). Kampaania ega pilvepoe reklaamtekste ette ei loeta ja salongivalgustus reguleeritakse mahedamaks. „Vaiksed lennud“ toimuvad alates novembri algusest kuni järgmise aasta märtsi lõpuni.\nSuitsuhais pardal ning mitmed ärajäämised. Mis juhtus Nordicaga septembris ja oktoobris?


ETNOLAAGRILISED ESITLEVAD ÕPITUT MITME KONTSERDIGA – Külauudised\nETNOLAAGRILISED ESITLEVAD ÕPITUT MITME KONTSERDIGA\nETNO laagris osalenud 2019. aastal Viljandis folgi avarongkäigule kogunemas. Foto: Urmas Saard / Külauudised\nTänavu juba 25. korda toimuva Eesti ETNO laagri osavõtjad annavad kümne päeva pärast kontserdi Viljandi pärimusmuusika festivalil. Enne seda mängivad kaheksast riigist pärit noored pillimängijad laagris õpitud lood ette Kõpu ja Kärstna kandi rahvale.\nKaunis Kõpu mõisahoones 13.–26. juulini toimuvast Eesti ETNO laagrist võtab tänavu osa 51 noort vanuses 16-30 eluaastat. Lisaks eestlastele on laagrilised pärit Soomest, Austriast, Rootsist, Belgiast, Saksamaalt, Horvaatiast ja Tšiilist. Noori juhendavad muusikud Belgiast, Soomest ning Eestist. Üksteiselt õpitakse kuulmise teel erinevate maade pillilugusid ja laule, mis tuuakse suurema publikuni Viljandi pärimusmuusika festivalil reedel, 23. juulil kell 15.30 II Kirsimäel. Enne seda esinevad Eesti ETNO noored ka kohalikule rahvale – 16. juulil Kõpu kirikus ja 21. juulil Kõpu laululaval, mõlemad kontserdid algavad kell 20.\nMargit Kuhi. Foto: Urmas Saard / Külauudised\nEtnolaagrite pealiku Margit Kuhi sõnul on laagri toimumine Eestis sel aastal tõeline saavutus. „Enamus etnolaagreid maailmas jäid ka tänavu koroona tõttu ära ja seda seetõttu, et pole piisavalt kohalikke osalemas ning välismaalt tulijate arv on väike,“ sõnas Kuhi. „Eestis on pärimusmuusika traditsioon elujõuline – tänu suurele kohalikule osalejaskonnale saab laager toimuda. Rõõmu teeb ka see, et meil on väga palju noori, kes on laagris esimest korda. See näitab, et noorte huvi pärimusmuusika ja pillimängu vastu on endiselt suur.“\nJuba kuuendat aastat toimub Eesti ETNOga samaaegselt ka teine laager, mis mõeldud veidi noorematele, 12-16aastastele pillimängijatele. Laste ETNO laager leiab aset 16.-23. juulini Kärstna mõisas, seejärel ollakse kaks päeva Viljandi pärimusmuusika festivalil, kus antakse neljapäeval, 22. juulil kell 18.30 Pärimusmuusika Aidas kontsert. Lisaks esinevad 30 noort muusikut 20. juulil kell 18 Kärstna mõisa ees ja 21. juulil kell 20 Kõpu lauluväljakul koos Eesti ETNO-ga.\nKuna seekordne Eesti ETNO tähistab oma 25. sünnipäeva, filmitakse sel puhul ka dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Jürgen Volmer ja film valmib 2022. aasta Viljandi pärimusmuusika festivaliks. Maailma kõige esimene ETNO-laager toimus 31 aastat tagasi Rootsis. Eesti oli järgmine maa, kes seda korraldama hakkas – meie ETNO-le panid 1997. aastal aluse Krista Sildoja ja Tuulikki Bartosik. Nüüdseks korraldatakse selliseid laagreid paljudes paikades üla ilma, tegevust koordineerib Jeunesses Musicales International, mille liige on ka Eesti Pärimusmuusika Keskus.\nPostitatud 13/07/2021 13/07/2021 Autor Urmas SaardRubriigid Viljandi,ViljandimaaSildid Viljandi pärimusmuusika festival\nEelmine Eelmine postitus: MIDA TEHA PÄIKESEPÕLETUSE KORRAL?\nJärgmised Järgmine postitus: PEIPSI PEALINNA LÄHIAJALUGU TALLETATI RAAMATUSSE


Sülerijooga: alus püsti, pikali ja istuli töötamiseks | AM.ee\nErinevates Hiina e-poodides, eBays ja ka Amazonis (Omax - peaaegu samasugune kui testitu) müüdav liigendjalgadega alus on huvitav sellepärast, et selle kolmest lülist koosnevad jalad on sätitavad kümnetesse erinevatesse asenditesse. Seega saab sülerialuse just oma käe jaoks sobivaks kohendada. Olemsa on ka hiireplaadiga aluseid. Lisaks sülerile saab alusele panna ka tahvli ja näiteks laual tekitada tahvlist ja juhtmevabast klaviatuurist niimoodi korralik "lauaarvuti".\neBay kaudu Lõuna-Koreast tellides saabus alus nädalaga. Hinnaks natuke üle 50 dollari koos maksudega. Muidugi pole kõik sada protsendi metallist, kuid arvuti alusplaat on ja liigendite sirged osad ka. Liigesed ise aga on plastmassist. Samas peab ütlema, et konstruktsioon on tehtud küllalt tugev, et liigendid hoiavad oma asendit üsna kindlalt. Ultrabooki kannab ilma tudisemata, ka natuke raskem ja vanem 15-tolline Dell püsib peal. Miks ei peakski, kuna liigendid, millega erinevaid asendeid saab ette väänata, on tegelikult paksude sakkidega hammasrattad, mis küljelt nuppu alla vajutades vabastavad fiksaatori ja nuppu uuesti lahti lastes fikseerivad liigendi uues asendis.\nÜks väike puudus siiski sellel alusel on. Nimelt loksub ta õige pisut külgsuunas - vasakule-paremale. See pole seotud mõne liigendi logisemisega, vaid ilmselt paindubki kogu konstruktsioon natukene läbi.\nAlus on väga mugav näiteks kummutikapi ääres püstiasendis töötades. Klaviatuuri kallet saab muuta, samuti liigendeid erinevat pidi sättides aluse kõrgust. Diivanil istudes on samuti käe järgi. Lamades voodis võib see alus olla asendamatuks näiteks haigena tööd tehes. Keegi küll ei sunni palavikuga sülerit näppima, aga näiteks kipsis jalaga võiks see olla päästerõngaks. Või lihtsalt õhtul mugavalt olesklemiseks sobiv.\nTegelikult võib alus olla ka lihtsalt laste joonistusauseks või musikaalsemal inimesel näiteks noodihoidjaks. Õuekontoris või rannas saab süleriga tööd teha maapinnal. Sellel mudelil küll puudus, aga mõnedel teistel oli ka arvuti fiksaator, mis tähendab, et masina võib ka alaspidi rippuma panna. Nii võib täiesti selili tööd teha, ehkki kaua sedamoodi klahve klõbistada ülespidi ei jaksa. Mõni kallim mudel on varustatud alt puhuva jahutusventilaatoriga (arvuti jaoks).\nKuigi päris paljud sellised imevidinad tundmatutelt (Hiina) tootjatelt võivad olla kätte saades jamamad kui reklaampildil, paistab OMAXi (ja teiste sedalaadi tootjate) liigendiga sülerialus olevat täiesti kasutatav ja mugav. Konstruktsioon on nii lihtne, et siin pole palju võimalik kvaliteedis eksida.


Lätlased lõid nutika elu lihtsustava pakendiautomaadi | Rohegeenius\nLätlased lõid nutika elu lihtsustava pakendiautomaadi\n27. sept. 2019 kell&nbsp14:25\nPakendiautomaat. Foto: WeAreDots\nLätis arendati uudne pakendiautomaat, mis saab tehisintellekti abil aru, milline pakend sellesse sisestatakse.\nLäti juhtivseadmete arendus- ja tootmisettevõte arendas koos IT firmaga WeAreDots välja uudse pakendite sorteerimisautomaadi, mis saab pakendeid vastu võttes ise aru, kas sellesse sisestati klaaspudel, alumiiniumpurk või hoopis papist piimapakk. Seadmega plaanitakse valmimisel siseneda ka Eesti turule. Uut masinat tutvustati Riia Toomväljakul esmakordselt avalikkusele ja inimesed said seda kohapeal katsetada. Ettevõttel on plaanis masinat edasi arendada ja juba valmis tootena ka Eesti turule tuua. Hetkel demonstreeritud masin on prototüüp.\nSeade toimibkasutades tehisintellekti. Pakendi sisestamisel analüüsib see sisestatud esetningseejärel suunab selle vastavasse taaskasutuskonteinerisse.\nAutomaat analüüsib sisestatud esemeid. Foto: WeAreDots\n„Tegu on üsna uue ideega, mida mujal maailmas juba pisut kasutatakse. Eripära seisneb selles, et süsteemile saab õpetada uute pakendite tuvastamist – see suudab pakendeid sorteerida mitte ainult triipkoodi vaid ka teiste tunnuste järgi nagu kaal, vorm või mõõtmed. Seeläbi on võimalik taaskasutada ja sorteerida palju rohkem pakendeid, võrreldes praeguste masinatega, mis on suuresti lihtsalt triipkoodilugejad,“ selgitas SIA PERUZA juhatuse liige Roberts Dlohi.\nDlohi sõnul ontänapäeva pakenditurul ja ühiskonnas laiemalt selge vajadus paindlikumate pakendiautomaatide järele, mis suudavad võtta vastu ja sorteerida palju laiemat pakendivalikut. Praegused süsteemid on üles ehitatud vaid väga kitsale suunale, näiteks taarale. Dholi sõnul plaanib firma masinat kindlasti täiustada ja valmistada sellest ekspordi potentsiaaliga toode, mida saaks tuua ka Eestisse.\nAnalüüsitud pakend suunatakse edasi õigesse konteinerisse. Foto: WeAreDots\nPakendiautomaat suudab praeguse seisugatuvastada pakendeid nagu pooleliitrine pudel või pooleteiseliitrine PET-pudel, viieliitrine plastpudel, pooleteiseliitrine plastnõu(näiteks aknapesuvedeliku anum), 0,33-liitrine ja pooleliitrine alumiiniumpurk, papisttetrapakk, pooleliitrine klaaspudel, 0,7-liitrine klaaspudel (näiteks veinipudel) ja pooleliitrine klaaspurk. Kui masinassesisestatakse pakend, mida masin ei suuda tuvastada,jõuab pakend tuvastamata jäätmete hulka.\n„Igal aastal jõuab ookeanidesse meeletu plastpakendite kogus, sealjuures moodustavad joogipakendid sellest üsna väikeseosa. Seda olulisem on töötada välja lahendusi, mis suudaksid enamat kui lihtsalt pudeli küljelt triipkoodi lugeda ning täpselt selleks antud seade ongi mõeldud,“sõnas IT ettevõtte WeAreDots esindaja Aigars Jaundālders.\n16 soovitust, mida tarka teha vanade katkiste sukkpükstega


CV Keskus tööpakkumine ÕPPEALAJUHATAJA, Lääne-Virumaa\nTööpakkumise number #439815\nMaarjamaa Hariduskolleegiumi Valgejõe õppekeskus ootab oma kollektiivi õppelajuhatajat, kelle tööülesandeks on kooli õppe- ja kasvatustegevuse juhtimine ja korraldamine. Osalemine kooli arendustegevustes ja juhtimises.\n- Vastavus haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele (magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon ning juhtimiskompententsid: organisatsiooni arengu juhtimine, õpikeskkonna kujundamine, personalijuhtimine, ressursside juhtimine ja enese juhtimine;\n- eripedagoogiline kompetents;\n- eelnev 3 aastane pedagoogiline staaž erivajadustega lastega või\n- üldhariduskoolis vähemalt viie aastane töö tsaaž;\n- väga hea pingetaluvus ja suhtlemisoskus;\n- analüüsi- ja planeerimisoskus;\n- hea arvutioskus.\n- Erialase täiendamise ja arenemise võimalust, kaasa rääkimist uute põhimõtetega kooli kujunemisele.\n- Mitmekesisust ja erialaseid väljakutseid.\n- Uues hoones on loodud nii töötajatele kui ka õpilastele täiesti uued ja tänapäevased arenemis-, enesetäiendamis- ja töötamistingimused.\nKui Sa oled väljakutseid ja uuendusi otsiv ning vastava kvalifikatsiooniga innovaatiline inimene, palun saada oma avaldus, CV, haridust tõendavate dokumentide koopiad ja kaaskiri hiljemalt 09.10.2016 läbi CV Keskuse või e-postile valgejoe(at)mhk.edu.ee\nMaarjamaa Hariduskolleegium on Haridus-ja Teadusministeeriumi hallatav põhikool tundeelu- ja käitumishäiretega õpilastele. Kooli tegevuse eesmärk on olla kasvatusliku rõhuasetusega põhikool, kus on loodud õpilasele eakohased ja individuaalsed võimalused haridustee jätkamiseks, tervise, heaolu ja turvalisuse toetamiseks ning resotsialiseerumiseks ühiskonda. Kooli ülesanne on olla kool-kompetentsikeskus õpilastele, lapsevanematele, õpetajatele ja koostööpartneritele, et toetada õppijate arengut isiksuse, töö- ja ühiskonnaelus vajalike teadmiste, oskuste ja hoiakute ning valmisolekute kujundamiseks, kasutades selleks koordineeritult nii haridus-, sotsiaal- kui ka tervishoiuvaldkonna meetmeid.


LUXURY PARK OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nLUXURY PARK OÜ alustas peaaegu 8 aastat tagasi, mil juhatuse liige S. S. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 15 aastat. LUXURY PARK OÜ valdkond on kinnisvarabüroode tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 68311) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 1266 tükki, kes annavad tööd kokku 1181-le inimesele ja kogu valdkonna 2021...\nPRIDE GRUPP OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nPRIDE GRUPP OÜ alustas peaaegu 15 aastat tagasi, mil juhatuse liige J. D. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat. PRIDE GRUPP OÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 6330 tükki, kes...\nPRIDE INVEST OÜ: Tegevuslugu 25.02.2021\nPRIDE INVEST OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige R. J. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 9 aastat. PRIDE INVEST OÜ valdkond on enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus. Samas valdkonnas (EMTAK 68201) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 10792 tükki, kes annavad tööd kokku...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 159 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 0 €.\nPRIDE GRUPP OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nLUXURY PARK OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nPRIDE INVEST OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nERAARENDUS GRUPP OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nPRIDE GRUPP OÜ Logi sisse\n09.11.2020 - .... PRIDE INVEST OÜ juhatuse liige\n09.11.2020 - .... ERAARENDUS GRUPP OÜ juhatuse liige\n09.11.2020 - .... LUXURY PARK OÜ juhatuse liige\n30.08.2019 - 29.06.2020 ERAARENDUS GRUPP OÜ juhatuse liige\n29.06.2016 - 29.06.2020 PRIDE INVEST OÜ juhatuse liige\n07.08.2013 - 29.06.2020 LUXURY PARK OÜ juhatuse liige\n06.10.2016 - 18.10.2019 ERAARENDUS OÜ juhatuse liige\n08.12.2015 - 21.12.2018 ERAARENDUS GRUPP OÜ juhatuse liige\n12.12.2014 - 12.09.2016 ERAARENDUS OÜ juhatuse liige\n28.03.2007 - .... PRIDE GRUPP OÜ juhatuse liige\n31.12.2003 - 14.05.2013 GROSBERG SAVEKO GRUPP OÜ juhatuse liige\n06.11.2000 - 06.11.2000 SAVEKO SV TOURS OÜ dokumentide hoidja\n19.02.1998 - 06.11.2000 SAVEKO SV TOURS OÜ juhatuse liige


Me vajame kvanthüppeid | sisekosmos.ee\nMe vajame kvanthüppeid\n[11. veebruar 2010 | Kirjutas: Kaido | 9640 korda loetud | kokku kommentaare: 10]\nKui ma esimest korda oma teise õpetaja juurde läksin, küsis ta esimese asjana minu käest, miks ma teen neid vaimseid praktikaid? Hämmastav oli sealjuures see, et ta küsis seda enne kui ma olin talle üldse rääkinud sellest, et ma millegagi tegelen. Hiljem ütles ta, et see on tunnetetav kohe, kui keegi endaga sisemiselt tööd teeb ja tema eest seda ei varja. Aga küsimus ei olnudki selles, kuidas ja kas ta seda tajus, vaid mind üllatas tema küsimus: "Kaido, miks sa sellega tegeled? Mis on sinu motivatsioon?".\nMiks me midagi teeme? Kuigi esmapilgul võib see küsimus tunduda väga lihtne, ei olnud sellele lihtne vastata. "Miks ma mediteerin? Miks ma teen joogat? Miks ma loen self-help raamatuid?", mõtlesin ma, "ma ei teagi, miks". Aga ma vastasin talle lihtsalt: "Sest ma tahan saada paremaks inimeseks kui ma olen ...". Ma ei tea, kas see vastus teda rahuldas või kas ta üldse uskus seda, aga ta vähemalt vaikis. Alles hiljem sain ma teada, et temale valetada ei ole niikuinii mõtet, kuna see, kuidas ta luges minu emotsioone ning mõtteid, lausa hämmastas ja hirmutas mind. Ta teab alati, millest rääkida ja mida ma tahan just "täna" kuulda.\nTäpselt sama küsimuse peaksime me esitama ka iseendale alati, kui me otsustame endaga tegelema hakata. Kui me ostame esimese raamatu, mis räägib meie sisemisest kasvust, või me läheme mõnele seminarile või loengule - esmalt peaksime me endalt alati küsima: "Mis on minu motivatsioon?".\nMa ei tea, kas see on tingitud halvast majanduslikust olukorrast või tõepoolest elame me mingisugusel kummalisel ärkamise ajal, aga see, kuidas viimasel ajal tekib üha rohkem inimesi juurde, kes on huvitatud oma sisemisest arengust, on lihtsalt rõõmustav. Isegi paljud minu enda tuttavad, kes aasta tagasi ei tahtnud sisemisest kasvust midagi kuulda, loevad täna raamatuid ning uurivad, kuidas seda kõike igapäevaellu rakendada. Ma siiralt loodan, et see ei ole pelgalt tingitud sellest, et inimesed on hädas, vaid pigem siiski üha kasvavast kollektiivseset vajadusest mõista maailma terviklikkust.\nSisemised muutused kõigepealt Ma saan igal nädalal kuni 20 kirja erinevatel teemadel. Paljud kirjutavad enda elust põnevaid juhtumeid ning rõõmustav on lugeda, kuidas inimesed tegelevad iseendaga juba aastaid. Kuid on hulk inimesi, kes on jõudnud oma sisemise arenguni vaid ühel eesmärgil - saavutada tulemusi välismaailmas? Nende jaoks ei ole niivõrd huvitav enda avastamine ning sisemine kasv, vaid nad on nõus natukene aega pingutama ainult selle nimel, et leida uus kaaslane või saada parem töökoht. Vot see on see hetk, kui mul tekib hinge kahjutunne. Mitte seetõttu, et ma olen nii suuremeelne, et kahju on "pimeduses" kõndijatest, vaid seetõttu, et ma tean, et tulemusi välismaailmas ei ole võimalik saavutada ilma, et muudatused leiaksid aset sisemaailmas. Seda on raske mõista ning isegi paljud võib-olla ei taha seda mõista, kuid nii see on.\nKuna ma räägin palju meditatsioonidest ja teistest vaimsetest praktikatest, siis on mitmetele jäänud mulje, et meditatsioon aitab ellu "tõmmata" uusi kaaslasi ning paremaid töökohti. Samuti, kui ma olen öelnud, et tuleb kasutada afirmatsioone ning mantraid, siis võib jääda mulje, et need on vajalikud, kuna nende kaudu loome me oma ellu küllust. Üks inimene mõistis seda isegi nii, et kuskil pilve veerel istub keegi Mr. Universum, kes vaatab, et okei, Mati, sina oled tubli poiss, sa mediteerid, sa teed afirmatsioone ning sa ei kasuta ühtegi negatiivset sõna, ma annan sulle kõik, mida sa soovid.\nKas see ei kõla absurdselt? Me ei ole turul. Me ise oleme ju turg. Meil ei ole mitte kedagi, kellega kaubelda, peale iseenda. Me ei mediteeri ega tee ühtegi muud praktikat, et kedagi ära osta või meelitada meile andma armastust ja küllust meie ellu. Kõik need tegevused on lihtsalt vahendid meie sisemise vibratsiooni muutmiseks. Ja kui meie sisemine sagedus muutub, kogeme me niikuinii kõike seda, mida me soovime. See toimub alateadlikul tasandil ning täiesti loomulike protsesside alusel. Selleks ei ole vaja kellelegi midagi tõestada ja mitte midagi ei ole vaja teha, et midagi saada. Me tegutseme ainult oma sisemaailma muutmise nimel. Kõik toimub meie sees.\nKuidas tekitada kvanthüppeid See kõlab uhkelt - kvanthüpped. Mida see tähendab?\nSee tähendab, et me oleme iseennast sisemiselt nii palju muutnud, et meie seesmine struktuur vahetub. Aga selleks on vaja tohutult palju endaga tööd teha. Just seepärast on isiklik areng väga keeruline ning raske töö. Saladuse raamat on hea ajaviite lugemine küll, aga see ei anna kellelegi praktilist kasu, kuidas oma elu muuta elamisväärsemaks? See ütleb küll, et jõud on meie käes, aga see ei ütle seda, et selle jõu leidmine ning rakendamine on tohutu suur töö.\nEnamik Saladuse lugejaid saavadki impulsid, et loen läbi, teen unistuste nimekirja ja asjad juhtuvad. Aga vot ei juhtu ju! Sest Rhonda Byrne'i raamatu eesmärk ei olnudki rääkida sisemisest arengust, vaid tutvustada inimestele maailma suurimat saladust. Ja kahtlemata see tal ka õnnestus. On miljoneid inimesi üle maailma, kes on saanud sellest raamatust innustust ning hakanud endaga tegelema. Ja see on hea.\nAga kui kauaks seda innustust jätkub? Et tulemusteni jõuda, on vaja tõeliselt pika perioodi vältel endaga vaeva näha. Ja isegi see ei piisa, pigem on korrektsem öelda, et me peame muutma täielikult ning igaveseks oma mõtlemist, olemist ning suhtumist maailma. Siis võime me loota tulemustele.\nKuidas kaotada 10 kg Isegi, kui me räägime lihtsatest näidetest, saame me aru, et eesmärkide saavutamine ei ole lihtne. Näiteks soovid sa kaotada 10 kilo. Sa loed läbi Saladuse raamatu ning see ütleb meile, et see on võimalik. Jah, loomulikult on see võimalik. Kuid see ei juhtu iialgi, kui sa ei muuda oma elus mitte midagi. Tänu sellele raamatule saad sa usu, et sa suudad seda. Aga usk on sisemine protsess.\nNüüd hakkad sa endaga tööle. Sa usud, et see on võimalik, sul on eesmärgi- ning tegevusplaan ja sa teed endaga tööd ... näiteks kolm nädalat. Ja sa märkad tulemusi. Sa kaotad näiteks juba 3 kilo. See on supertulemus.\nAga siis äkki tekib sinu elus midagi ootamatut, näiteks on sul suured probleemid töö juures. Kas peale sellist ootamatust suudad sa jätkata oma eesmärgipärast tegevust, või kukud sa masendusse? Kui sa ei ole oma sisemisi protsesse - harjumusi ning uskumusi - muutnud (ning kolme nädalaga ei ole see võimalik), siis suure tõenäosusega jätad sa oma senise eesmärgi sinnapaika ning langed tagasi oma vanasse mustrisse. Sinu trenniskäigud jäävad harvemaks, sinu menüüsse tulevad taas toidud, mida sa eelnevad 3 nädalat suutsid vältida. Sinu mõtteprotsessid muutuvad taas negatiivseks ning usk iseendasse langeb. Miks see nii on?\nSest kolm nädalat on vähe, et läbi viia sisemiste struktuuride muutus. Et jääda eesmärgipäraseks, peame me suutma muuta mitmeid mehhanisme, mis määravad meie tegutsemise. Eelkõige aga oma harjumusi ja uskumusi, mis alateadlikult juhivad meie tegevusi 98% ulatuses. Kuid et neid muuta, tuleb endaga tõeliselt palju tööd teha. Ning see ei ole lihtne. Ma jälgin enda toitumisharjumusi ning märkan sageli, kuidas need on otseselt seotud emotsioonidega. Kuna mul ei ole otseselt kaaluprobleemi, siis ma lähen sageli "heade pakkumistega" kaasa, kuid ma olen õppinud märkama oma sisemisi protsesse - ma näen, kuidas hetkega muutub soov kogeda head maitset ja keskkonda olulisemaks eesmärgist hoida oma elu lihtsana, ka toitumise osas. Need on põnevad mängud, mis toimuvad meie peas. Ning et neid mänge võita, peame me oleme väga meelekindlad ning vahepeal isegi langetama raskeid otsuseid iseenda kahjuks. Kuid positiivne on see, et kui me mingil hetkel langetame otsuse enda kahjuks ning jääme iseendale kindlaks, siis hiljem, kui me oleme antud emotsioonist väljunud, on meil enda üle tohutult suur rõõm ja me saame enda üle uhked olla: "Ma võitsin ennast ning ma liigun oma eesmärgile lähemale!"\nJah, et teha oma elus kvanthüppeid, vajame me sisemist kütust ning meelekindlust. Kust seda leida? Kuigi ma eelnevalt mainisin, et vaimsed praktikad ei too eesmärke meile lähemale, on needsamad vaimsed praktikad just need, mis seda kütust juurde toodavad. Vaikus ja rahu. Usk ning meelekindlus. Ja eesmärgipärane tegutsemine on need kolm sõpra, kellega tasub suhted korras hoida. Kui sa tunned mõnikord, et mitte keegi ei saa sind aidata, siis ma luban sulle, et nemad on väljapääs. On alati olnud ja jäävad selleks ka tulevikus.\n11. veebruar 15:10 Monziika kirjutas:\nMa olen tihti märganud enda pealt, et kui ma mingi eesmärgiga hakkan tegelema, siis täpselt 3 nädalat on suur tuhin peal ja tegelen hoolega iga päev ning siis see hopsti raugeb ja ma väsin ära, siis puhkan ja alustan jälle. Puhkepaus muidugi on erinev, aga ka ikka tihti kuu aega. Ei tea kas sellel kolmel nädalal on mingi eriline tähendus...uuritud, et nii see inimestel umbes kipubki olema? No tegelt oleks, et pingutaks 2 nädalat veel, siis juba muutuks harjumuseks:)\n11. veebruar 16:48 YksikHunt kirjutas:\nInimesi on erinevaid. Mõne jaoks piisab kolmest nädalast, et oma elu jäädavalt teisele rajale juhtida teine ei saa ka terve elu jooksul oma elu juhtimisega hakkama.\nMei aja inimeste viga kui seda nii võib nimetada on just see, et me loodame et keegi teine teeks meie eest kõik ära. Sinu näidet kasutades "Pilveserval istub Mr. Universum ja jagab ande"\nPaljudele on aga mõtegi sellest, et ta peaks ISEENESE SEES ja oma MAAILMAKÄSITLUSES korrigeerimisi tegema, ületamatu takistus.\nSoovides aga inimesi natukenegi nägema panna, et nende enese tegudel ja mõtetel on võim nende enese elu muuta, põrkub tihti aga rünnakute vastu. Rünnakuid põhjustab aga HIRM. Hirm muutuste ees.\n11. veebruar 22:32 cxd kirjutas:\nLoen su postitusi huviga. Ole vapper\nSiiski, eksperiment :)\nSee, kellest rääkimisega oma postitust alustasid. Võtame korraks selle mehe energia siit vahelt välja. Võtame - lihtsalt neutraalse katse mõttes - vahelt välja ka raamatu, mida lugesid kvanthüppest, kvantfüüsika ja meeleseisundi vahelisest seosest janiiedasi. Kujutleme, et sa elad saarel kus neid ei ole ega ei tule. Sul oled ainult sa ise sellisena nagu oled. Kujutleme nüüd sind nüüd aastakese või kümme kaugemale sellest ajajärgust, kui armumiseaeg saladuseteooriatesse on lõppenud ja jätkub elu, kus seda kõike keset argipäeva rakendada tuleb. Oskaksid sa aimata mis sel juhul sinu jutust (postitustest, koolituskõnedest) järgi jääks ja kestvalt edasi kannaks? Millised mõtted, teesid ja väljaöeldised neist paljudest, mida sa siin teinud oled, omaksid jätkuvalt jõudu ja millised osutuks nendeks, mille sa oled üle võtnud ilma sisuta vaid seepärast, et need on huvitavad ja lähevad hästi peale? Milliseid koolitusi sa siis peaks ja mida siis inimestele õpetaks? Eksperimendi lõpp, edasitegutsemine :)\n12. veebruar 10:04 Kaido kirjutas:\nJah, hea küsimus. Esiteks, see on naine, kellest oli juttu eksperimendi alguses.\nMa ei tea, kas sa oled minu seminaril käinud, aga kui oled, siis sa teaksid, et 70% seminarist räägin ma oma elust ja näidetest. Esimeses osas tuginen kvantfüüsikale ning ajuteadusele, aga isegi neid lahti rääkides toon kogu aeg paralleele oma eluga. Kuna ma olen väga palju asju läbi katsetanud, siis on mul hea huumoriga tagasi kõigele vaadata ning öelda otse välja, mis töötab ja mis ei tööta?\nTeiseks, ma ei tea, kas sa oled kunagi mõne artikli kirjutanud, aga kas sa usud tõesti, et ma suudan iga 1 päeva tagant toota 2-3 leheküljelisi replikaid kellegi teise sõnumitest. Enamik teemasid tulevad mulle meditatsiooni käigus. Hommikul istun ja tean juba, millest täna kirjutan. Siiski 80% juhtudel muudan hiljem pealkirja ära, sest kirjutan lõpuks hoopiski millestki muust kui alguses plaanisin.\nJah, loomulikult on mul mõjutusi raamatutest ning õpetajatelt. Kui sa küsid, kes on minu eeskujud, siis Eckhart Tolle ning Shunryu Suzuki. Miks? Sest nad mõlemad räägivad ühest ja samast asjast, mille peale me saame oma maailmas kindel olla - ma olen olemas. Kõik muu on illusioon.\nSaladus ja sellesse armumine. Ma ei tea, kui vana sa oled, aga kui oled vähemalt 20, siis peaksid ka teadma, et armumine ei saa kesta 4 aastat. Nelja aastaga tekivad veendumused armastatu kohta - kas see on õige värk või mitte? Kuna ma olen 4 aastat varsti seda kõike uurinud, siis selle kohta on palju öelda, et ma olen sellesse armunud ja ei tea, mis see on. Ma ei tea seda mitte raamatute baasil, vaid selle baasil, kuidas see minu elu on mõjutanud.\nJah, et oma viimasele lausele vastuse saaksid, tule mu seminarile. Kui sul peale seda on ka veel küsimusi, kelle teese ja õpetusi ma kasutan, saad osalustasu tagasi. Luban sulle.\nPS. Ja kui sa paneksid selle energia enda elu elamiseks, mille sa praegu kulutad selle peale, et vandenõuteooriaid välja tuua, suudaksid sa palju ilusaid asju ära teha. Muide, olen lugenud paljude koolitajate lugusid ning nad ütlevad, et igal seminaril / koolitusel on inimene või paar, kes on kohale tulnud, et "purustada" koolitaja. Nad mitte ei tule selleks, et midagi uut õppida, vaid selleks, et iseendale ja teistele tõestada, et koolitaja on loll. No on ikka lolle maailmas, kes oma energiat sellele kulutavad... ;)\nPPS. Ma avaldan sulle veelgi suurema saladuse kui Saladus. Vastused ja kõik need lood on ka sinu sees olemas. Ei ole vahet, kas sa oled üksikul saarel aasta või 10 aastat. Kui sa iga päev mediteerid ja tegeled iseendaga, siis kirjutad sa iga aastaga paremaid artikleid. Kõik, kes neid kuulsaid raamatuid kirjutavad, on tavalised inimesed nagu mina ja sina. Me oleme tehtud samast puust. Nemad aga uurivad oma säsi, samal ajal kui enamus maailmas tegeleb puukoorega ja putukatega koorel ...\n12. veebruar 14:32 cxd kirjutas:\n12. veebruar 15:37 Preili Smilla kirjutas:\nHuvitav on see, et peeti praegu raamatutest info lugemist kuidagi halvamaiguliseks, a la hulluse ("armumise") allikaks jne.\nSamas, k u i d a s saabki inimeses midagi muutuda, kui ta ei saa seda t e a d a kuskilt, et saab ka teisiti elada, tegutseda, et selle kõige taga on enamat, kui esmapilgul tundub.\nOmaenese peast ju välja ei mõtle. Kui just ei saa ühendust. Saavad aga vähesed valitud, ülejäänute teadvusenihe tuleb ikka kuuldust, loetust, (hiljem) rakendatust.\n14. veebruar 01:02 Lugeja kirjutas:\nMulle väga meeldis see kirjutis ja need kommentaarid. Ilmselt selle tõttu, et tükk aega oli mind midagi väga häirinud "kultusliku" Saladuse raamatu ja ta järgijate juures. Midagi selles tundub nii vale. Siin kirjutises on see väga hästi välja toodud - Saladuse head ja vead. Nüüd ma arvan, et see raamat on lihtsalt väga kergesti valestimõistetav. Ja ei ole midagi imestada, kui selline kommertslikult manipuleerida püüdev esitlus (tegelikult õigele asjale) tekitab just sellist suhtumist taolistele enesearendamise teooriatesse nagu cxd kommentaarist näha.\n15. veebruar 11:47 birgit kirjutas:\nSaladuse raamat on hea raamat, sõnum aga sõltub tõesti vastuvõtjast, kes kuidas aru saab. Mu lapsed, kes inglisekeelset audioraamatut poole kõrvaga kuulnud on, olid just pahased, et nemad küll manavad mõttes rahaleidmist tänavalt, aga rahaleidmise business ei lähe millegipärast :)\nMinu arust on selle raamatu sõnum see, et õnnelik võib olla kohe; või nagu teisiti öelda: tahad olla õnnelik? - ole! Ja taandub see tõdemusele, et elu on täpselt nii hea, kui hea on sinu tuju täna.\nJuurde tuleb ka minu tähelepanek, et õnnelikule ja avatud meelega inimesele on kergemini märgatavad erinevad võimalused, nende inimestega on lihtsam rääkida ja on ka suurem soov neile midagi pakkuda (nt. tööd, partnerlust, kümmet minutit kohvikus, naeratust või mida iganes). Aga see on asja väline külg.\nHoopis olulisem on see, et inimene ise on õnnelik, rahul, avatud... ja naudib oma elu ja enda kulgemist ning muutumist ajas.\n18. veebruar 16:33 Tuulesosin kirjutas:\nSeotud selgapidi kokku\nkaks maailma minus:\nkuidas ja millal\nneid kättpidi kokku\nleiaks et koha\n/Olles liialt õnnelik\n25. veebruar 18:52 ingard kirjutas:\nteate kui põnev oli kaks nädalat järjest võita bingoga nurkademängus, mis siis kui natuke, aga põnev ikkagi toimib ju Raha tuleb minu juurde oodatut ja ootamatutest allikatest Mina olen igatahes muutusteks valmis ja ootan põnevusega, mis kõiksus mulle pakub. Muidugi ma ei istu niisama ,vaid tegusen ,väikesed sammud on kõige meeldivamad


Pärast kõhu all oleva valu söömist Mis haigused võivad olla, kui vasakul küljel on ribide all valud\nPärast söömist kõhuvalu - Vaated\nTervis kuidas tsüstiidi raviks\nValu taiba allosas kõhtu\nPärast kõhu all oleva valu söömist. Gastriit, kui see valutab või tõmbab vasakul küljel olevate ribide alla\nSee võib avalduda ka tugeva valu ja raskustunneena pärast söömist. Haavandite moodustumise mehhanism on järgmine: Helicobacter pylori bakter mõjutab oma elutegevuse käigus luuüdi, mis omakorda hakkab bakteriaalse aine vastu võitlemiseks jõudsalt tootma leukotsüüte. Reeglina toimub mürgitus mõne tunni või päeva jooksul - pärast seda, kui toiduga tarbitavad ained väljuvad kehast. Nakkushaigused: patogeensete mikroorganismidega nakatunud toidu söömisel võivad tekkida sooleinfektsioonid düsenteeria, toidust saadavad nakkused, rotaviirusnakkused jt ; Kui toit on nakatunud parasiitidega, arenevad parasiithaigused ascariasis, dipyllobothriasis, giardiasis jne ; Liigse koguse valkude, rasvade või süsivesikute, mineraalide söömisel on võimalik arendada igasuguseid düspepsiaid kõhupuhitus, kõhulahtisus jne isegi krooniliste soolehaiguste ja eksokriinse pankrease puudulikkuse puudumisel.. Raviarst - gastroenteroloog. Selle tagajärjel pärast söömist valutab ribi all vasak külg, on iiveldus ja oksendamine.\nÄrge unustage regulaarset ennetavat uuringut meditsiiniasutuses, külastades mitte ainult gastroenteroloogi, vaid ka teisi arste vähemalt 2 korda aastas.\nKõhuvalu pärast sööki on ilma probleemideta konservatiivne - patsientide prognoos on sageli soodne. Valu iseseisev ignoreerimine või kõrvaldamine võib probleemi süvendada ja meditsiinilisest abist keeldumine põhjustab paratamatult põhihaiguse progresseerumist.\nSelliste möödarääkimiste kombinatsioon on ohtlik, millel on negatiivsed tagajärjed kuni surmani kaasa arvatud. Miks mul kõht pärast söömist valutab?\nÜlesöömine võib tõepoolest olla üks ebamugavustunne maos. Muude valu käivitajate hulka kuuluvad õline, vürtsikas, vürtsikas toit, kofeiiniga toidud ja alkohol.\nKui see oli vaid episood, siis tõenäoliselt on küsimus koostisosades või portsjoni suuruses. See on palju hullem, kui teil on valu pärast regulaarset söömist. Järgnevalt käsitleme seedetrakti kõige tavalisemaid haigusi, mis põhjustavad valu. Ärritatud soole sündroom IBS Valu on ärritunud soole sündroomile omane sümptom.\nLisaks temale piinavad inimest tavaliselt puhitus, suurenenud gaasitootmine, röhitsemine ja kõhulahtisuse vaheldumine kõhukinnisusega.\nKui olete nende sümptomitega tuttav, peate minema arsti juurde.\nTavaliselt taandub IBS-i ravi järgmiste punktideni: Parandage sagedasi sööke väikestes osades; Alkoholi maha jätmine ja suitsetamine; Vähendatud stressitase; Sümptomaatiliste ravimite võtmine ebamugavuste kiireks kõrvaldamiseks spasmolüütikumid, kõhulahtisuse vastased ained, lahtistid ; Gastroenteroprotektorite võtmine limaskesta taastamiseks ja sümptomite täielikuks kõrvaldamiseks. Gastriit Gastriit on mao limaskesta põletik.\nKorraga võivad toimida mitmed agressiivsed tegurid. Gastriidiga kaasnevad kõhuvalud, väljaheidete häired, nõrkus, unisus jne. Nad ravivad teda dieedi ja ravimitega. Kõigepealt kõrvaldage probleemi allikas.\nKui see on Helicobacter pylori, siis kõigepealt viiakse läbi antibiootikumidega likvideerimisravi, seejärel taastatakse soole mikrofloora probiootikumidega ja seedetrakti limaskest - gastroenteroprotektoritega. Kui haiguse põhjus on mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite võtmine, siis peate lihtsalt limaskesta taastama.\nMõlemal juhul määrab arst individuaalselt ravistrateegia ja ravimite annustamise, nii et kui gastroenteroloogist möödapääsemiseks pähe puges sedatiivne mõte, visake see minema. Maohaavand Valu pärast söömist on maohaavandi tüüpiline sümptom. Samuti võite tunda kõrvetisi, haput röhitsemist, iiveldust ja oksendamist. Haavand, nagu gastriit, on enamikul juhtudel põhjustatud Helicobacter pylori nakkusest ja seda ravitakse antibiootikumikuuriga selle patogeense bakteri hävitamiseks pole muud võimalust.\nJärgmisena määravad nad vesinikkloriidhappe tootmise vähendamiseks antisekretoorseid ravimeid ja seedetrakti kahjustatud limaskesta taastamiseks kasutatakse gastroenteroprotektoreid.\nJa muidugi dieet, kus ilma selleta. Gastroösofageaalne reflukshaigus GERD on see, mida me varem nimetasime kõrvetisedeks. Lisaks põletavale valule rindkere piirkonnas tunnevad sellised patsiendid sageli ka kõhuvalu. GERD-ga peate dieedist välja jätma kõik päästikud tsitrusviljad, kofeiin, vürtsikas, vürtsikas, soolane, rasvane, praetud, alkohol, tubakas, sooda ja võtma ravimite kombinatsiooni - antisekretoorne kombinatsioonis prokineetikaga.\nEsimesed suruvad maha soolhappe tootmise, teised normaliseerivad seedetrakti ülaosa motoorikat. Sapikivid Kivid võivad sapipõies lebada aastaid ja inimesel pole vähimatki aimu, et tal need on. Kuid ühel kohutaval päeval liiguvad nad ja seisavad sapijuhas. Siis tunneb patsient kõhuõõnes järsku äkilist valu. Lisaks temale iiveldus, kibedustunne suus, oksendamine.\nSapikivitõve ravistrateegia sõltub patsiendi seisundi tõsidusest.\nKirurgilist sekkumist kasutatakse siis, kui kivid on liiga suured või koostises lahustumatud. Kolesteroolikivid klassifitseeritakse lahustuvateks kivideks. Kui nende läbimõõt pärast kõhu all oleva valu söömist alla 2 cm, lahustuvad nad ursodeoksükoolhappega ursosan sisaldavate ravimite abil hästi. Kui kive on rohkem, siis tuleks sapikivid eemaldada. Nagu bilirubiinikivide puhul - ei tohiks isegi proovida neid ravimitega eemaldada.\nKilpnäärmeprobleemid Hüpertüreoidismiga - kilpnäärme hüperfunktsiooniga - võivad patsiendid tunda seedesüsteemi häireid, nimelt kõhuvalu.\nPatsiendid kurdavad ka suurenenud higistamist, lihasnõrkust, kaalulangust, ärevust, südamepekslemist ja vererõhu tõusu. Naistel võib menstruaaltsükkel olla häiritud, meestel võib potentsi langeda. Nende sümptomitega leppige kõigepealt kokku terapeudiga. Tehke üldine vereanalüüs - ja uurige, kas põhjuseks on hormoonid või midagi muud. Tsöliaakia Tsöliaakia on teisisõnu gluteenitalumatus. See võib olla kaasasündinud, see võib tekkida sooleinfektsiooni või toiduallergia tagajärjel.\nAinus viis tsöliaakia sümptomite vältimiseks on range gluteenivaba dieedi järgimine. See ei hõlma kõiki teraviljatooteid ja neid, mis võivad sisaldada nende jälgi. Toitumisvaeguse vältimiseks on soovitatav võtta vitamiine. Miks kõht valutab ja pärast söömist on kõhuvalud Ärritatud soole sündroom Kuidas ennast tsüstiidi päästa Valu on ärritunud soole sündroomile omane sümptom.\nAjutine ebamugavustunne või SOS-signaal Arstid tuvastavad terve spektri valulikke aistinguid, mis võivad tekkida kõhu piirkonnas kõht. Epigastrilises tsoonis veidi rinnaku all on ebamugavustunne: terav ja igav; perioodiline või püsiv; äkiline või suurenev. Valuallika tuvastamiseks on oluline selle olemus. See võib olla pistoda, lõikamine, torkimine, vajutamine, valutamine, tulistamine, krampimine, igav.\nSeedetrakti limaskesta põletiku korral suurenevad sümptomid järk-järgult. Kerge perioodiline valu asendatakse tugevate spasmidega, muutudes pidevaks ebamugavaks.\nPärast söömist on kõht valus, miks ja mida teha\nOn valutavaid või suruvaid pärast kõhu all oleva valu söömist. Neoplasmide välimust ja kasvu iseloomustavad kerged tuhmid valud. Sümptomid suurenevad, kui kasvaja kasvab.\nTerav valu, torkimine või torkimine on tõsise põletiku märk. Sellised sümptomid viitavad elundite terviklikkuse rikkumisele ja seedetrakti mitme "korruse" osalemisele patoloogilises protsessis.\nKui valusündroom areneb järk-järgult, avaldub pärast söömist valutavatena, on lähitulevikus vaja kavandada arsti visiit. Kui valu on tekkinud järsult, millega kaasnevad tugevad koolikud, iseloomustatakse pistoda, peate kiiresti kutsuma kiirabi. Erinevate valu vormide ja tüüpide klassifikatsioon Valuliku fookuse esinemise astme järgi eristatakse neid: Orgaaniline valu - tekib seoses juba olemasolevate patoloogiliste muutustega seedesüsteemi organites.\nFunktsionaalne - pole ilmset valu põhjust. See tähendab, et pole ühtegi tuvastatud haigust.\nPärast söömist on kõht valus, miks ja mida teha - Pankreatiit\nSümptomi tekkimist soodustavad tegurid võivad olla: esiteks stress, seejärel - halb, ebakvaliteetne, õigeaegne toitumine, allergilised reaktsioonid teatud toitudele, ravimite pikaajaline kasutamine või kokkupuude mürgiste ainetega.\nNendel juhtudel on ebamugavustunne individuaalne. Tugevuse ja koha järgi: Üldine valu - hajuv valu tunda kogu epigastimaalses piirkonnas. See nähtus on haruldane, tavaliselt koos pangastriidi või psühheemootiliste häiretega. Osaline - see hakkab teatud kohas valutama. Sümptomid võivad järsult ilmneda suitsetamise või ravimite kasutamisel.\nKõhuvalu pärast söömist\nSeega, kui magu söömise ajal valutab, saab selle valu tegeliku põhjuse kindlaks teha ainult spetsialist - arst või gastroenteroloog. Valu klassifitseerimine Paljud inimesed kipuvad valu tundma pärast maitsvat suupisteid või täielikku sööki. Peamised ilmnevad valu tüübid: Näljane. Need ei muutu kohe tajutavaks, alles pärast seda, kui viimasest söögikorrast on möödas kuus tundi.\nNendest on lihtne lahti saada või vähemalt nende ilmingut vähendada. Piisab midagi süüa. Sageli aitab ühe klaasi piima võtmine.\nVasak külg valutab ribide all pärast söömist, pärast söömist, põhjused - Kõht June\nHilised valud. Need ilmuvad pärast sööki umbes kahe tunni pärast. Sellise ebamugavuse tavaline põhjus on pankreatiidi kroonilise vormi esinemine. Öised poiss valutab kõhu all paremale. Nad võivad anda märku ohtlikumatest haigustest.\nVasak külg valutab ribide all pärast söömist, pärast söömist, põhjused\nValu on tunda pärast söömist või tunni jooksul pärast söömist. Neid iseloomustab põletik maos. Näiteks kui on alanud gastriidi kroonilise või ägeda vormi ägenemine.\nPoolteist tundi pärast söögi lõppu ilmnenud valuaistingud viitavad seedesüsteemi kaugema osa mao või kaksteistsõrmiksoole terminaalse osa kahjustusele. Mis on kõht ja miks see valutab? Magu on seedesüsteemi lihaseline õõnesorgan. Üldiselt näeb see välja nagu kott, mille seinad koosnevad suurest hulgast lihaskiududest.\nKõhuvalu põhjused pärast söömist ja mida teha - Toitumine\nSisesein on vooderdatud limaskestaga. Magu on plastiline organ ja suudab toidu sisse sattudes suureks venitada. Kui toit satub maosse, eritub maomahl, mis koosneb pepsiinist, vesinikkloriidhappest, kimosiinist ja muudest ensüümidest.\nLisaks toodab magu ka vajalikus koguses lima, millel on kaitsefunktsioon. Söömise ajal esinevat valu maos nimetatakse meditsiinilises mõttes "gastralgiaks". See on mao erineva raskusastmega tunne.\nVäike valu naise skulpteerimisel\nTilli omadused kui tsüstiit\nClimax võib olla sagedane urineerimine\nLeukotsütoos uriinis ja veres\nValu kõhuga istumisasendis\nKõige aktiivsemad tsüstiidi meditsiin\nSellepärast millise urineerimise tüdruk


Koolieelse lasteasutuse majandamine Mammaste Lasteaia näitel | Keskkond ja säästev areng\nKoostas Kaire Hääl, Mammaste lasteaed ja kool õppejuht\nKoolieelse lasteasutuse majandamise ning õppe- ja kasvatustegevuse mõju majandusliku jätkusuutlikkuse tagamisele\nMajanduslik jätkusuutlikkus tähendab, et kõik toimuvad protsessid ja projektid peavad andma parima võimaliku tulemuse ja selline areng peab olema kasulik mitmele põlvkonnale. Majanduslik efektiivsus tähendab heaolu olevikus ja võimalusi tulevikuks. Idee on selles, et areng määrab majanduslike saavutuste kvaliteedi, ressursside säästmise ja osaluse majandusarengus ning toodete ja teenuste tarbimise. Üks majanduslikule jätkusuutlikkusele iseloomulikke tunnuseid on ressursside kokkuhoid tootmises või taastuvressursside ja -tehnoloogiate valmimine ning kasutamine. Nii välditakse loodusressursside degradeerumist ja samas rahvuslik tulu kasvab.\nKoolieelne lasteasutus ja majanduslik jätkusuutlikkus – käesolevas näites Mammaste lasteaed ja kool. Kas lasteaed asutuse osana on jätkusuutlik? Kas mudel „lasteaed ja kool“ on mõistlik, annab see paremaid arenguvõimalusi, -eeliseid või loob hoopis takistusi? On selline asutuse mudel jätkusuutlik?\nMammaste lasteaed, tollel ajal kolhoosidevaheline lastepäevakodu Mudila avati 1980. aastal. Kuus Põlva rajooni kolhoosi – Põlva, Taevaskoja, E. Vilde nimeline, Rahu, Sõprus ja Koit ning KEK kui ehitaja liitsid oma jõud ja selle tulemusena avati lastepäevakodu 280 lapsele.\nTüüpprojektina ehitatud majas olid avatud ka ööpäevased rühmad ning lapsed toodi bussidega mitmeks päevaks kohale. Aegade jooksul muutus vajadus lasteaiakohtade järele. Esialgse 12 rühma ja 280 lapse asemel oli umbes 10 aastat hiljem laste arvu vähenemise ja kolhooside lagunemise tõttu avatud hoopis vähem rühmasid. Lasteasutuse ruumides said endale tööpinna Põlva Talupidajate liit, Põlva valla raamatupidamine. 1992. a avati lasteaia B-korpuses kool ja majja tulid esimesed klassid. Klasside avamise vajadus oli osaliselt tingitud ka sellest, et selleks hetkeks oli paikkonnas õpilaskohtade puudus. Asutuse nimeks sai Mammaste lasteaed-algkool. Tavatu on ehk ka see, et koolihariduse mudel on Mammastes olnud ikka 1–4 klassi, tavapärase riikliku 1–3 klassi ehk I kooliastme jaotuse alusel. Lasteaias oli avatud 5 rühma.\nAsutus on püüdnud kohaneda ümbritseva keskkonna vajaduste ja ootustega – on see siis lasteaia osa väljaüürimine või siis kooliklasside avamine. Kui need otsused olid tehtud (nii valla kui ka haridusasutuse) majanduslikku jätkusuutlikkust silmas pidades, siis (kultuurilise) jätkusuutlikkuse näitajatena on Mammastes läbi aja olnud iseloomustavaks märksõnaks asutuse sisulise töö, st õppe- ja kasvatustöö pidev mõtestamine ning hariduselus toimuvate muudatuste ja uuendustega kaasaminek. 1994. a liitus lasteaed Hea Alguse programmiga ja ka täna töötavad kõik rühmad Hea Alguse metoodikat rakendades.\nEt saada paremat ülevaadet ajast ja aegade (34 aasta) jooksul toimunud ühiskondlikest muudatustest lasteaia igapäevatöö kontekstis, võib täna märksõnana kasutada Hea Alguse metoodikat. Ajastust, kus õpetaja oli nn kõigeteadja ja kõik lapsed joonistasid kuldnoka nokaga paremale, sest näidis oli selline, on kujunenud lapsekeskse lähenemisega haridusasutus. Muutused on toimunud eelkõige õpetajate, seaduseloojate mõtteviisis – täna peetakse esmatähtsaks lapsest lähtumist ja tema individuaalsusega arvestamist. Kui Hea Alguse programmi algusaastatel oli selline mõtteviis uudne, siis praegu on need põhimõtted koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alustalad. 1996. aastal laienes Hea Alguse metoodika ka koolidesse ning Mammaste kool liitus samuti Hea Alguse programmiga.\nAastal 2002 avati üle pika aja lasteaias taas sõimerühm 16 lapsele. Mammastes on sõimerühm alati töötanud põhimõttel, et sõimeõpetajad saadavad lapsed kevadel aiarühma ja saavad sügisel uued sõimelapsed. Kas selline korraldus on mõistlik, jätkusuutlik? Mis on sellise lähenemisviisi plussid ja miinused?\nÜmbritseva keskkonna muutunud olud tingisid lasteasutuses taas muudatuste vajaduse. Kui 2006. aastal töötas lasteaias 6 rühma ja algselt rühmaks ehitatud ruumides oli liikumissaal, siis 2008. aasta sügisel avati liikumissaali asemel seitsmes rühm, kus oli kohti 20 lapsele. Lasteaiakohtade vajadus oli taas tõusuteel. Lasteaiakohtade järjekord tingis vajaduse lasteaeda laiendada. 2012. a avati 8 rühm, kus oli 24 kohta, ning 2013. a sügisel avati lisaks 2 sõimerühma. Uued sõimerühmad ehitati nüüd juba ainult 14 lapsele. Lasteaias on praegu 10 rühma ja 203 last. Viimaste rühmade avamine sai võimalikuks vaid tänu uuele valminud koolimajale.\nEbatüüpilise näitena Eesti oludes, kus laste arv üldiselt väheneb ning väiksemate koolide uksed tuleb valdadel sulgeda, sest kooli ei suudeta üleval pidada, avati Mammastes 2013. a 1. septembril uus koolihoone umbes 300 lapsele. Kui aegade jooksul on laste arv olnud suurem just lasteaias, siis praegu on vastupidi – koolis õpib 253 last. Esimest korda on avatud ka 5. klass. 2013. aasta kevadel saime koolitusloa, mis lubab Mammastes anda põhiharidust I ja II kooliastmes.\nSellega pole Mammaste lasteaia ja kooli jaoks ruumilised ja hariduskorraldust puudutavad muutused kaugeltki lõppenud. 2013. a oktoobris liitusid Põlva vald ja Põlva linn. Nüüd on ühinenud omavalitsuses lisaks Mammaste lasteaiale veel 2 lasteaeda – Mesimumm (137 last) ja Lepatriinu (189 last). Vallavanema sõnul jääb aga kolme lasteaia peale juba sellel sügisel ühe rühma jagu lasteaiakohtasid üle. Kuidas mõjutab laste arvu vähenemine Mammaste lasteaeda? Kui varem kirjutasid vanemad end Põlva valda, et laps saaks koha Mammaste lasteaias, siis missugune on olukord nüüd? Mis on lähtekohad, kui omavalitsusel on majandada kolm lasteaeda? Kui lasteaiakohti on piisavalt, mis tagab siis ühe asutuse püsimajäämise? Mitte ainult püsimajäämise, vaid ka arengu? Mis on need näitajad, võtmesõnad, väärtused, mis tagavad Mammaste jätkusuutlikkuse? On see asukoht? Töötajate professionaalsus? Asutuse eripära?\nAsutuse omanäolisuse ning arengusuunad sätestavad asutuse tegevuse alusdokumendid. Arengukavas sätestatud tegevussuunad ning väärtused tagavad asutuses töötavatele inimestele tervikliku arusaama ja ühtse lähtekoha, miks, mida ja kuidas me teeme.\nJärgnevalt väljavõtted asutuse arengukavast. Siinkohal tahan tõdeda, et meie jaoks on olnud arengukava koostades oluline, et see on dokument, mis „töötab“, mitte pole koostatud vaid seadusest tulenevate nõudmiste täitmiseks. Selge ja sisukas dokument on olnud tugipunktiks erinevate muutuste keerises (vahetunud on asutuse juhid, muutunud omavalitsus …).\n1. Mammaste lasteaia ja kooli filosoofia\nMammaste lasteaed ja kool – hea algus Eesti juhtivas parima arengukeskkonnaga lasteaias ja koolis.\nHea algus – Mammaste lasteaed ja kool rakendab Hea Alguse programmi metoodikat nii lasteaias kui ka põhikoolis. Mammaste lasteaias ja koolis jätkab laps oma kodus alustatud haridusteed: algul lasteaias, seejärel 6-klassilises põhikoolis. Lasteaed ja kool on hea algus inimese haridusteele, kogu elu kestvale õppimisele.\nJuhtiv – lasteaia ja kooli õpetajad on huvitatud oma kutse- ja ametioskuste arendamisest, on kursis tänapäevaste õpetamismeetoditega, analüüsivad oma pedagoogilist tegevust ning mõtestavad ja annavad kolleegidele edasi oma teadmisi, oskusi. Lasteaed ja kool soovib olla Eesti haridusasutuste hulgas üks edukamaid, kelle kogemustest ja tegevusest võetakse eeskuju ning õpitakse. Maakonna ja Hea Alguse võrgustiku haridusasutustega tehtav koostöö on vormilt mitmekesine.\nParim arengukeskkond – lasteaias ja koolis on loodud tingimused kõigi, laste, õpilaste, töötajate, lastevanemate arenguks. Õppimisele aitavad kaasa positiivsed emotsioonid ja eduelamus. Soodustatakse koostööd ja keskendutakse õppija individuaalsetele vajadustele. Kõigil on õigus õppida, töötada ja elada turvalises ning arendavas keskkonnas, mis tähendab kodanikualgatuse soodustamist ja õigust olla kaasatud neid puudutavate otsuste tegemisse ja ettevõtlikkusse.\nMammaste lasteaias ja koolis peame tähtsaks õnneliku inimese kasvamist, seetõttu kujundame ja hindame järgmisi väärtusi, mis annavad võimaluse õnnelikuks eluks:\nloob lapsele parima arengukeskkonna, mis toetab lapse isiksuseks kasvamist;\nnõustab kasvatusküsimustes piirkonna peresid ja lapsevanemaid.\nMammaste lasteaia ja kooli tegevuse põhieesmärk on inimese, st lapse, õpilase, töötaja, lapsevanema, kogukonna liikme kasvamisele ja arenemisele kaasaaitamine.\nKas ja kuidas on Mammaste alusdokumendid seotud majandusliku jätkusuutlikkusega?\nAgenda 21 kohaselt tuleb maailma riikidel oma vajadusi ja võimalusi arvestades seada pikaajalised arengusuunad, mis aitavad saavutada kvalitatiivse majanduskasvu; tagada inimeste elutaseme tõusu; kindlustada stabiilse rahvaarvu; muuta väärtushinnanguid ja (tarbimis)harjumusi; säilitada ja mõistlikult kasutada ressursse; arvestada keskkonna taluvuspiiridega ning vähendada jäätmete ja saasteainete hulka (keskkonnaministeeriumi koduleht).\nARENGUKAVA TEGEVUSKAVAS PÜSTITATUD EESMÄRGID\nKui arengukava koostamisel püstitati eesmärke viies valdkonnas, siis kuidas tagavad nende valdkondade eesmärgid asutuse arengu ja püsimise reaalses elus?\nAsjatundliku juhtimise ja koostöö abil on loodud tingimused õpetajate/töötajate arenguks.\nValdkonna otsesed eesmärgid:\n1) kõikide osalemist soodustav poliitika;\n2) töötajate kaasamine, innustamine ja julgustamine;\n3) hooliv sisekliima;\n4) koostoimiv organisatsioon: lasteaia ja kooli koostöö;\n5) teadlikkus visioonist ja missioonist;\n6) põhiväärtustest lähtumine.\nNäiteid, milles sõnastatud eesmärgid väljenduvad igapäevatöös:\nLasteaia ja kooli õpetajate koostöö ja kogemuste vahetamine. Neljanda klassi õpetajad kohtuvad detsembris koolieelikute rühmade õpetajatega. Koos arutatakse, millele pöörata lasteaias tähelepanu laste kooliks ettevalmistamisel. Jaanuaris annavad I klassi õpetajad lasteaia õpetajatele ülevaate, kuidas on lastel esimene pool aastat koolis läinud. Märtsis toimub nn kooli päev – kooli õpetaja tutvub rühmas lastega ja sellel päeval lähevad lapsed koos õpetajaga oma esimesse koolitundi.\nAASTA ÕPETAJA – lasteaia ja kooli poolel valib juhtkond aasta õpetaja, tuginedes õpetaja töö vaatluste tulemustele ja õppeaasta jooksul tehtud tööle.\nAASTA KOLLEEG – lasteaia, kooli ja tehnilise personali hulgast valivad töötajad aasta kolleegi. Valiku aluseks on arengukavas sätestatud põhiväärtused ja nendest lähtumine igapäevatöös.\nKogu personali ühised ettevõtmised: õpetajate päeva tähistamine, jõulupidu, õppeaasta lõpetamine …\nTöötajad on kompetentsed ja motiveeritud, et luua võimalused iga lapse arenguks, juhindudes haridusasutuse missioonist ja põhiväärtustest.\n1) haridusasutuses on nõutavale kvalifikatsioonile vastav ja põhiväärtustest juhinduv personal;\n2) toetatakse koostööd lasteaia ja kooli pedagoogide vahel;\n3) kogutakse ja mõtestatakse parimat pedagoogilist kogemust;\n4) jagatakse piirkonna ja maakonna koolide-lasteaedade kolleegidega parimat kogemust;\n5) personali hindamine ja tagasiside andmine on süsteemne;\n6) koolituskava toetab töötaja ja asutuse arengut.\nPersonali juhtimine – asutuses töötab veidi üle 70 töötaja: lasteaia õpetajad, kooli õpetajad, lasteaia õpetaja abid, köögipersonal, koristajad. Ühe aasta jooksul ostsime sisse koristusteenust kooli ja üldkasutatavate pindade korrashoiuks, kuid majanduslikust seisukohast see ennast ei õigustanud.\nArenguvestlusi töötajatega (välja arvatud koristajate ja köögipersonaliga) peetakse igal aastal.\nÕpetajate töö vaatlus Hea Alguse standardi kriteeriumidest lähtuvalt. Vaatlusele järgneb vestlus õpetajaga ja lõpuks vormistatakse õpetajale kirjalik tagasiside. Vaatluste temaatika ja fookus, millele keskendutakse, tuleneb aasta eesmärgist, eelmise õppeaasta sisehindamise tulemustest.\nLasteaia õpetajate töö vaatlusi oleme viinud läbi erinevalt, vaatlejateks on olnud nii juhtkond- direktor ja õppealajuhataja või kolleeg ja õppealajuhataja. Vastavalt maja vajadustele saab vaatluspaare kokku leppida – kas siis noorem kolleeg ja kogemustega õpetaja, või hoopis kaks kogemustega õpetajat, kellel on täiesti erinev pedagoogiline käekiri. Selline lähenemine rikastab igapäevatööd ja loob töötajale arenguvõimalusi.\nOlulisel kohal on luua võimalus kogemusi jagada, nii maja siseselt, maakonna lasteaia õpetajate kui ka Hea Alguse lasteaedadega. Aastaid oleme olnud ka Hea Alguse koolituskeskuse praktikamaja.\nMeeskonnavestlused lasteaias – vestlusel osalevad mõlemad õpetajad ja õpetaja abi. Räägitakse läbi meeskonnaliikmete rollid ja töö korraldamise põhimõtted rühmas. Samas saavad töötajad tuua välja ka ootused rühma (füüsilise) keskkonna ja asutuse toimimise parandamiseks. Meeskonnaliikmed annavad hinnangu meeskonna koostööle.\nLasteaiaõpetajate koosolek toimub igal nädalal, sel ajal on laste juures õpetajaabid. Õpetajaabide koosolek toimub kord kuus.\nTöökorraldus. Meeskonnapäev tähendab, et ühel hommikul on rühmas tööl kaks õpetajat. Selline lähenemine võimaldab avada rohkem keskusi ning planeerida võimalusi laste oskuste arendamiseks ja hindamiseks. Meeskonnapäevale on planeeritud õppekäigud ja õppimisvõimalused õues. Kui tavapäeval on õues ka õpetaja abi, siis meeskonnapäeval on tal õueajal võimalik keskenduda rühma suurpuhastusele. Töögraafiku näidis on toodud LISAS 1.\nTöötavad arendusgrupid. Arendusgruppide vajadus on tingitud kas eelmise õppeaasta analüüside kokkuvõtete tulemustest või uue õppeaasta eesmärkide saavutamiseks. Eelmisel õppeaastal töötasid lasteaias õuesõppe, laste üldoskuste ja sõime õppekava arendamise arendusgrupid.\nLisaks asutuse tasandile toimivad ka teised arendusgrupid (nt sisehindamise süsteemi, tunnustamise ja motiveerimise arendusgrupp, ühisürituste arendusgrupp).\nAsutuses rakendatakse mentorlust. Uue töötaja või nooremõpetaja tööle asumisel sõlmitakse uue töötaja ja tema mentori vahel aastane koostöökokkulepe, vt LISA 2.\nKoolituste valikul eelistame kogu meeskonnale mõeldud sisekoolitusi, see loob kõikide jaoks ühtse arusaama ning võimaldab uuendusi, uusi lähenemisviise tulemuslikumalt rakendada. Kahjuks on muutunud riiklik täienduskoolituse rahastamise süsteem ning lasteaia osas on asutuse vajadusest tulenevaid koolitusi võimalik tellida vaid omavalitsuse poolt eelarvesse eraldatud vahenditest.\nTöötajate hulgas korraldatakse rahulolu-uuringuid.\nHuvigrupid on kaasatud õppija ja asutuse arengu toetamisse ning võtavad osa õpi- ja huvitegevusest.\n1) huvigrupid on informeeritud asutuse tegevusest;\n2) on olemas koostööpartnerid õppe- ja kasvatustöö mitmekesistamiseks;\n3) tehakse koostööd piirkonna ja maakonna haridusasutustega;\n4) analüüsitakse huvigruppidega tehtud koostööd;\n5) koostöö hoolekoguga on tihe.\nKoostöö huvigruppidega. Lastevanemad on esmane koostööpartner ja huvigrupp. Lasteaia õppekavas oleme lastevanemate koostööpunktis sätestanud, et igas rühmas toimub poolaasta jooksul üks üritus koos lapsevanematega. Leitakse võimalusi koos tegutsemiseks, eesmärgiks tutvuda, luua suhteid, tegutseda lapse arengu ja heaolu nimel.\nVanemad on alati rühma oodatud. Sügisesel koosolekul püstitatakse koostööeesmärke, selgitatakse vastastikused ootused.\nLastevanemate koolitused. Kaks korda aastas toimuvad vanematele erinevatel tervist ja lapse arengut puudutavatel teemadel koolitused. Sügisel esimesse klassi astuvatele lastele ja nende vanematele toimuvad juunis 2-päevased koolitused.\nSündmustest lasteasutuses annab ülevaate kuukiri.\nIgal aastal korraldame lastevanemate rahuloluküsitluse.\nHoolekogu on tegus ja aktiivne, hoolekogu koosolekud toimuvad korra kuus.\nTõhusalt ja säästlikult ressursse kasutades on loodud turvaline ning ajakohane õpi- ja töökeskkond.\nValdkonna otsesed eesmärgid\n1) laste arv rühmas/klassis vastab riiklikult sätestatule;\n2) lastele pakutav toit on tervislik;\n3) infosüsteem toetab teabe kiiret edastamist kõigile huvigruppidele;\n4) õpilastel on koolivorm;\n5) kooli juurdeehituse ning õueala laiendamisega on loodud tänapäevane turvaline õpi- ja töökeskkond, mis loob võimalusi liikumis- ja sporditegevusteks;\n6) ressursside kasutamise üle peetakse arvestust.\nRessursside juhtimine. Mammaste lasteaed ja kool ühendasutusena saab oma eelarvelised vahendid nii kohalikult omavalitsuselt kui ka riigilt (kooli pedagoogide töötasu ja õppevahendite kulu). Asutuse juurde on loodud MTÜ Mammaste Hääd Alostajad, et projektide abil lisavahendeid taotleda.\nEelarvevahendite planeerimine ja kasutamine nõuab terviklikku ja kokkulepitud lähenemisviisi, mis üldjuhul on tegevuskava eesmärkidest lähtumine, kuid ka igapäevavajadustest tekkinud kulud.\nKas igas rühmas võiks olla oma printer kui selle toob lapsevanem tasuta? Kas igasse rühma, klassi on mõistlik printida oma metoodilise materjali kogumik? Kuidas on asutuses kokku lepitud õppevahendite muretsemise alused? Mis on lähtekohaks laste toitlustamisel ja menüü koostamisel? Töökorraldus asutuses ja töötasustamise alused? Töövahendid ja info ning kommunikatsioonivahendite muretsemise ja kasutamise põhimõtted? Palju erinevaid valdkondi, mis on aluseks asutuse majandusliku jätkusuutlikkuse tagamiseks.\nLapse arengu kesksed õpetamismeetodid jõuavad iga lapseni, luuakse võimalused kõigi laste mitmekülgseks arenguks.\n1) lapse eripära ja arengupotentsiaali arvestamine;\n2) lapse kaasamine õpieesmärkide püstitamisse ja saavutamisse;\n3) eduelamuste tagamine;\n4) põhiväärtustest lähtumine;\n5) koostööprojektide abil erinevate kultuurikeskkondadega tutvumine;\n6) esivanemate pärandi ja traditsioonidega tutvumine;\n7) tervislike ja turvaliste eluviiside tutvustamine ja õppetööga sidumine;\n8) mitmekesine huvitegevus.\nÕPPEAASTAD – EESMÄRGID, TEGEVUSED, TULEMUSED\nKoolieelne lasteasutus on haridusasutus – usun, et selle väitega nõustuvad kõik, kes töötavad alushariduse valdkonnas. Seega on väga tähtis, mida ja kuidas me lastele õpetame, milliseid õppimisvõimalusi loome. Milliseid eesmärke püstitame? Õpetaja on eeskuju ja laste väärtushinnangute kujundaja nii oma suhtumiselt, suhtlemiselt kui ka tegevustelt. Margit Sutrop on öelnud: „Sellest, millised on inimese väärtushinnangud, sõltub see, kuidas ta õppimisse suhtub ning kuidas ta oma teadmisi ja oskusi rakendab.“ Lasteaia õpetaja on lapse väärtushinnangute kujundaja – see, kuidas laps suhtub õppimisse, kaaslastesse, ümbritsevasse keskkonda ja iseendasse, on igapäevase töö osa. Seetõttu on alusharidusel kanda väga oluline ja vastutusrikas roll. Olulisem sellest, MIDA õpetada ja õppida, on KUIDAS õpetada ja õppida?\nEesti ühiskonna väärtusarenduse programmis märgitakse: „Inimese väärtushoiakute alused saadakse väikelapse eas, nende kujunemist mõjutavad nii lastevanemate kui ka lasteaiaõpetajate enda väärtused, kuid veelgi enam nende kõnelemis- ja tegevusviisid.“\nLapse arengu aluseks on lapsevanemate ja õpetajate koostöö. Koostöös püstitatakse arengu eesmärke, arengusuundi. Õppe- ja kasvatustöö lasteaias ei mõjuta/puuduta ainult last, vaid kindlasti veidi ka lapsevanemat. Siit saab teadvustada ka majandusliku jätkusuutlikkuse definitsioonis toodud mõju eri põlvkondadele.\nJärgnevalt ülevaade lasteaia õppe- ja kasvatustöö eesmärkidest, et iseloomustada asutuse arengut kui pidevat teadlikult kujundatud, planeeritud protsessi. Eesmärke püstitades sõnastame alati ka oodatavad tulemused, mis aitavad luua kogu asutuse meeskonnal ühtset arusaama ja samas loovad aluse, mis võimaldab analüüsida püstitatud eesmärgi täitmist.\nJärgnevalt toodud aastaeesmärgid annavad ülevaate ühtsetest lähenemisviisidest, aga ka toimunud muutustest ja arengusuundadest.\n1. Laste igakülgse arengu toetamine teema „Loodus õpetab” kaudu\nÕuesõppe planeerimine ja korraldamine.\nKeskkonnamängude kogumiku koostamine – rühmalt 5 tegevuskirjeldust uurimise, looduses õppimise võimalustest\nLaste teadmiste, fantaasia, väljendusoskuse arendamine loodusnähtustega seotud lugude, legendide abil.\n2. Laste loovuse, koostööoskuste ja teadmiste arendamine mängu kaudu.\nõpetajad tõdesid, et õuesõppe tulemusena arenes laste loodusest hoolimise oskus, märkamise oskus, vaatlusoskus – detailide, iseloomulike tunnuste jälgimine. Aastat analüüsides tõdesid õpetajad, et lapsed rääkisid legende ka vanematele – seega mõjutas lasteaia õppe- ja kasvatustöö eesmärk ka ümbritsevat.\nMaakonna lasteaiaõpetajatele toimus temaatiline õppepäev – loodusega seonduvate teemade käsitlemisvõimalustest lasteaialastega.\nOsalemine projektis Ökokratt teemal „Mets õpetab“. Puhta metsa pidu Luke pargis.\nOsalemisvõimalus saates „Õpiõu“.\nÕpetajate koostatud tegevuskirjeldustest valmis kokkuvõttev kogumik „Loodus õpetab“, milles on 67 tegevuskirjeldust.\nKuigi esimest korda sõnastasime õppe- ja kasvatustöö korraldamise lähtealusena mängu kaudu õppimise, siis ühtseid oodatavaid tulemusi ei sõnastatud. Hea alguse lasteaiana ei olnud see meile võõras, kuid andis siiski jätkuvaid arenemis- ja parandusvõimalusi igapäeva töö organiseerimisel.\nEESMÄRK: luua eakohaseid, arengule sobivaid võimalusi õues õppida ja tegutseda.\nOodatava tulemuse kirjeldus\nÕpetajad korraldavad rühmadele neli ülemajalist õuesõppepäeva: sügis, talv, kevad, suvi. Igalt rühmalt on valminud vähemalt üks õuesõppe tegevuskirjeldus iga aastaaja kohta.\nLisaks meeskonnapäeval korraldatavatele õuesõppe tegevustele planeerib iga rühm nädalas ühe õppe- ja kasvatustegevuse õues. Rühma õuesoleku aeg pikeneb nädalas 1,5 tunni võrra.\nLapsed on omandanud esmased õuesõppimise oskused – suhtlemis-, koostöö-, koosmängu- ja vaatlusoskuse.\nLapsed osalevad aktiivselt aruteludes, tegutsevad innustunult.\nLapsed on omandanud õuesõppe kaasabil eakohased arengupädevused.\nÜlemajalistest õuesõppepäevadest ei toimunud talvist õppepäeva, sest korraldamisel tekkis lumepuuduse tõttu raskusi. Aasta analüüsis märgivad õpetajad, et laste huvi õuetegevuste vastu on suur – oluliste märksõnadena toodi välja õuesõppe tegevuste ja vahendite mitmekesisus, samas ka kokkulepe, et õuesoleku aeg pikeneb. Suhtlemisvõimaluste laiendamine rühmade omavahelise koostöö planeerimise tulemusena. Vormistatud tegevuskirjeldused järgnevad eelmisel aastal vormistatud õuesõppe tegevuste kogumikule.\nAnalüüsides selgus, et laste aktiivsuse tagas käsitletava materjali huvitavus, mitmekesisus, jõukohasus ja mängulisus.\nEESMÄRK: luua tundekasvatuse kaudu võimalusi laste väärtushinnangute kujunemiseks.\non läbi viidud 7 erinevaid tundeid ja väärtushinnanguid käsitlevat teemakuud\n oktoober – hoolimine, hoolitsemine, abivalmidus, abistamine SIPSIK\n november – vanemate (inimeste), vanavanemate austamine MUUMI\n detsember – heategu; andmis- ja saamisrõõm LOTTE\n jaanuar – julgus (hirm) positiivne enesehinnang, toimetulek MÕMMI\n veebruar – sõprus, lohutamine, andestamine VANDERSELL\n märts – sallivus, erinevused, tõrjutus, narrimine POKU\n aprill – rõõmus laps KAKUKE\nTeemat kokkuvõttev TUNNETE PIDU\nÕpetajate kogutud, käsitletud materjalide põhjal valmib metoodilisse kabinetti tundekasvatust ja väärtushinnanguid käsitlevate lugude, luuletuste, artiklite, situatsioonimängude kogumik.\nPüstitatud aastaeesmärgi rakendumisse on kaasatud eri huvigrupid (kool, vanemad, vanavanemad, RMK, naaberlasteaiad ...).\nIga rühm valmistas ette ühe teemakuu materjalid ja tegevused kogu majale. Toimus aastat kokkuvõttev üritus. Märtsikuu raames esitati koostöös lapsevanematega etendus „Okkaline siil“. Kogutud materjalidest valmis metoodilisse kabinetti teemakohane kogumik.\n2009/2010. õppeaasta sügisel püstitasime kaks suuremat õppeaasta eesmärki:\nesiteks: laps on erinevate meelte abil avastanud, uurinud, kogenud, tunnetanud ümbritseva maailma imelisust; teiseks: iga rühm loob nädalategevustes oma nimitegelase kaudu rühma eripära. Eesmärki püstitades sõnastasime ka oodatava tulemuse kirjelduse:\n1. Vanuserühmas toimub 5 avastamise-uurimise kogemuspäeva:\nvanarahva tarkusesalve uurimas,\ntalvised tegemised toas ja õues,\nõues on kevadet,\n2. maakonna lasteaiaõpetajatele õppepäev „Avastamas imelist”\n3. suur sõpruskohtumine – igalt rühmalt nimikangelast tutvustav etteaste\n4. metoodilisse kabinetti valmib avastamise ja uurimise tegevuskirjelduste mapp, igalt rühmalt 4–6 õnnestunud avastamise-uurimistegevuse kirjeldust VÕI igalt rühmalt filmitud integreeritud tegevus\n5. on valminud lasteaia laul\n6. imelises maailmas on avatud, uudishimulikud, aktiivsed, sõbralikud ja õnnelikud lapsed.\nÕppeaasta avaaktusel said lapsed avastamiseks ja uurimiseks karbikesed vahendite ja ülesannetega ning tõendi, et kõikide rühmade lapsed on sellel õppeaastal kantud aktiivsete uurijate ja avastajate nimekirja. Valmis metoodilise materjali kogumik „Avastamas imelist“. Toimus õppepäev maakonna õpetajatele.\nToimusid mänguhommikud, kus iga rühm tutvustas oma rühmanime saamislugu või raamatut.\nValmis ka lasteaia laul.\n2010/2011. õppeaasta eesmärk\nEesmärgistatud koostöö samavanuseliste rühmade laste ja õpetajate vahel innustab lapsi tegevusi algatama, avastama, uurima, tegema koostööd ja tehtut mõtestama.\nÜks kord kuus viiakse koostöörühmades läbi ühiselt planeeritud meeskonnapäev.\nKoostöörühmad: Kakuke-Sipsik; Mõmmi-Vandersell; Lotte-Poku-Muumi.\nKoostöörühma meeskond planeerib ühiselt meeskonnapäevi iga kuu 2. neljapäeval, õpetajate koosolekut siis ei toimu.\nKoostöörühma meeskonnapäeva planeerimise aluseks on laste huvid, ettepanekud.\nÕpetajad koguvad lastelt tagasisidet koostöörühma meeskonnapäevade kohta.\nAlgkooliõpetajaid kutsutakse koostöörühmade meeskonnapäevadest vaatlejatena osa võtma.\nEsimest korda sõnastasime koostöömeeskondade idee: kaks sama vanuserühma meeskonda, õpetajad ja lapsed tegutsevad koos. Koostöö planeerimiseks leppisime kokku aja, mis oli oluline, et sõnastatud eesmärk saaks rakenduda. Aastat analüüsides tõid õpetajad välja koostöömeeskonnapäevade positiivse mõju nii laste sotsiaalsete oskuste arengule kui ka õpetajate omavahelisele koostööle. Samas tõdeti, et eesmärk oli mahukas ning tulevikus võiks koostööpäevade arvu vähendada. Laste huvide ja ootustega oli rohkem võimalik arvestada koolieelikute rühmades, sest lapsed suutsid paremini oma ootusi väljendada.\n2011/2012. õppeaasta eesmärk\nLapse positiivse minapildi kujundamine, luues erinevaid võimalusi tema sotsiaalseks arenguks.\nÕppeaasta jooksul toimuvad koostöömeeskonnapäevad (3–4 korda).\nKoostöömeeskonnad: Kakuke-Lotte; Sipsik-Muumi; Mõmmi-Vandersell; Poku koostöö erinevate rühmadega, kooliga.\nLauamängud laste oskuste ja koostöö arendajana\nKuu viimasele nädalale planeeritakse aega lauamängude mängimiseks, innustatakse lapsi lauamänge mängima, eakaaslastele (rühmakaaslastele, koostöömeeskondade rühmade lastele) õpetama ning ise looma/koostama.\nÕpetajad selgitavad välja/dokumenteerivad laste huvid, eelistused ja oskused (aktiivsemad mängijad, mängude õpetajad, milliseid lauamänge eelistavad rühma lapsed, reeglite jälgimine, mängukaaslaste valik, ...).\nSituatsioonimängud õppe- ja kasvatustöö osana\nÕpetaja analüüsib aasta jooksul rühmas kastutatud materjali (situatsioonimängud, lood, muinasjutud, pildimaterjal) ja teeb valiku. Kõikide rühmade teemakohased valikmaterjalid koondatakse ühtseks teemamapiks, millest saab metoodiline abimaterjal laste sotsiaalsete oskuste arendamiseks.\nJätkusid koostöömeeskonnapäevad. Pöörati tähelepanu lauamängude mängimisele ja valmistamisele. Kodudest toodud lauamängud mitmekesistasid rühma õppevahendite hulka. Laste positiivse minapildi kujunemist soodustas kindlasti võimalus olla mängujuht ja tutvustada kaaslastele oma kodust toodud mängu reegleid. Õpetajad töötasid rühmades välja erinevaid laste arengu ja lauamängude mängimist dokumenteerivaid ideid ja materjale, mida jagati ka omavahel.\nSituatsioonimängude kasutamise tulemuslikkust laste oskuste arendajana tõdesid kõik õpetajad. Kogutud materjal vormistati ühtse kogumikuna.\n2012/2013. õppeaasta eesmärk\nLapse positiivse minapildi kujundamine, luues tema sotsiaalseks arenguks erinevaid võimalusi.\nLaste oskuste, teadmiste laiendamine ning kinnistamine rollimängude abil (planeeritakse igal nädalal ehitus- ja loovmängu keskusesse).\nKoostöömeeskonnapäevade raames esitatakse lavastusmänge, mis tuginevad kirjanduspalale ning lähtuvad rühma eesmärkidest ja käsitletud teemadest. Koostöömeeskonnapäevad toimuvad 3–4 korda õppeaastas. Koostöömeeskonnad: Kakuke-Pipi; Poku-Lotte; Muumi-Sipsik; Mõmmi-Vandersell.\nLaps on sihikindel oma eesmärgini jõudmisel – kavandab ja korraldab oma igapäevategevusi; viib alustatu lõpuni. (Läbitud keskuste fikseerimine.)\nLaps arvestab inimeste ja keskkonnaga enda ümber, oskab erinevates olukordades sobivalt käituda, muudab oma käitumist vastavalt tagasisidele – õpetajad koostavad ja rakendavad vastavalt vajadusele KTK-käitumistaastuskavasid.\nÕppeaasta eesmärk jäi samaks, mis eelmisel õppeaastal, kuid oodatavates tulemustes otsisime uusi võimalusi eesmärgi rakendamiseks. Jätkusid koostöömeeskonnapäevad, mille väljundiks oli sellel õppeaastal kokkuleppeliselt lavastusmängude kasutamine.\nOluliseks pidasime laste aktiivsuse arendamist oma tegevuste planeerimisel ja lõpetamisel ning laste rolli oma tegevuse lõpetamise fikseerimisel, st keskuste läbimise dokumenteerimisel.\nLaste (käitumis)oskuste arengu toetamiseks rakendasime koostöös lastevanematega käitumistaastuskavasid. Enne õppeaasta algust toimus asutuses Bill Rogersi metoodika täienduskoolitus kogu meeskonnale, koolitajaks Astra Schults. Õpetajad said oma teadmisi pidevalt täiendada ka raamatu „Taasleitud käitumine“ abil.\n2013/2014. õppeaasta eesmärk\nLaps tunneb rõõmu avastades, looduses liikudes ja ise tehes.\nMeeskonnapäeval loovad õpetajad lastele võimalusi õues õppida.\nKoostöömeeskonnapäevad toimuvad sügisel, talvel, kevadel. Kasutatakse õuesõpet ja lavastusmänge.\nKoostöömeeskonnad: Kiisud-Tibud; Kakuke-Pipi; Poku-Mõmmi; Lotte-Muumi; Sipsik-Vandersell.\nLapsele on loodud võimalused valmistada ise vahendeid mängimiseks, õppimiseks.\nÕpetajad loovad võimalusi lapse üldoskuste arenguks, lähtudes õppekavas sätestatud eakohastest üldoskuste kuu eesmärkidest.\nEelnevate õppeaastate positiivsed näited ja kogemused on aluseks uute eesmärkide püstitamisel. Nii on läbi aastate rakendatud ja täiendatud õuesõppimise võimalusi, vahendeid ja materjale. Teadlikult on suunatud nii õuesõppe planeerimise kui ka läbiviimise protsessi, lähtudes laste vanusest, huvist ja õppekavas sätestatud õpipädevusest.\nJätkub koostöömeeskonnapäevade korraldamine. KMP kui õppimis- ja arenguvõimalus on jätkuvalt uudne ja kasutatav tänu laste vanuse muutumisele, mis tingib igal aastal erinevad koostööpartnerid, aga ka ülemajaliselt kokkulepitud koostöömeeskonnapäevade rakendusväljunditele. Samas jääb koostöömeeskondade õpetajatel alati võimalus oma ideid ja laste ootusi loovalt rakendada.\nLaste motivatsiooni ning väärtushinnangute kujundamiseks rakendasime nädalaplaani koostamisel teadlikult põhimõtet, et lapsed loovad ise vahendeid õppimiseks ja mängimiseks. Selline lähenemisviis võimaldab arendada/toetada laste algatusvõimet, eesmärkide püstitamise oskust, koostööoskusi, aga ka oma töö või tegemise lõpuni viimise võimet. Usume, et kui lapsel on võimalik tegutseda oma kogemustele tuginedes ja oma huvidest ja vajadustest lähtudes, suureneb nende motiveeritus. Ise mängimiseks ja õppimiseks vahendite valmistamine kannab ka laste väärtuste ja tarbimisharjumuste kujundamise eesmärki.\nÜldoskuste planeerimise aluseks on õppekavas sätestatud kuuteemad, mille eesmärgid ja õpipädevused tulenevad laste vanusest. Üldoskuste arenguks võimaluste loomisel kasutakse planeerimisel ja tegevuste läbiviimisel sotsiaalsete oskuste õpetamise mudelit (Tropp ja Saat 2008). Koostööpartnerid on õpetajad, tugispetsialistid ja lastevanemad.\nKoolieelse lasteasutuse majandusliku jätkusuutlikkuse tagamisel on olulise tähtsusega asutuses toimuvate protsesside mõtestatus, eesmärgipärasus ning kõikide osapoolte (õpetajate, lasteaia õpetajate, õpetajaabide, tehnilise personali …) teadlikkus ja ühistest kokkulepitud väärtustest lähtumine.\nKindlasti on üheks võtmesõnaks ka paindlikkus, st paindlik kohanemine/kohandumine ümbritseva keskkonna muutustega ja vajadustega. On see siis muutunud majanduslikud olud või lasteaiakohtade vajaduse suurenemine või ka vähenemine.\nSäästva arengu kontseptsiooni põhiselt, mis ütleb: „Säästev areng on selline areng, mis vastab praegustele vajadustele, säilitades samal ajal tulevastele põlvkondadele võimaluse rahuldada nende vajadusi.“\nMissugused on siis need märksõnad, mis võiksid kaardistada Mammaste jätkusuutliku arengu näitajaid?\nAsutuse sisesed ressursid:\nRenoveeritud lasteaed, uus koolimaja, õueala, staadion – head ruumilised tingimused lasteaiale ja koolile\nProfessionaalsed ja motiveeritud töötajad\nPaindlikkus ja muutustega kohanemine\nKokkulepitud sihid ja väärtused\nLasteaed ja kool – ühendasutus\nHariduskorraldusmuutused valla tasandil\nKoolieelses lasteasutuses on kõik jätkusuutliku arengu neli aspekti – ühiskondlik, majanduslik, ökoloogiline ja kultuuriline – tihedalt põimunud ning majanduslikust jätkusuutlikkusest rääkides tuleb peatuda ka teistel teguritel. Samas ei taga igapäevategemistes ühele jätkusuutlikkuse näitajale (majanduslikule, kultuurilisele aspektile) keskendumine asutuse püsimajäämist ja arengut.


"> Phen24 - Võimas Day & Night 24 Hour kaalulangus lahendus? - DietPlan101.org\nPhen24 – Võimas Day & Night 24 Hour kaalulangus lahendus?\nHome » Review » Phen24 » Phen24 – Võimas Day & Night 24 Hour kaalulangus lahendus?\nMis kasvav ülekaalulisuse kriis on kuum teema läänemaailmas täna, see ei ole üllatav, et inimesed otsivad tõhusamaid viise kaalust pikemas perspektiivis. Kümme aastat tagasi, inimesed võisid rahul oma flash toitumise või ebaefektiivne treeningu, kuid nüüd inimesed tahavad tulemusi, mis aitab neil muutunud tervislikumaks. Ja kuna nüüd on olemas selline suur nõudlus seda tüüpi toote, tervise ja heaolu valdkonnas teeb oma parima, et luua paremaid ja paremaid tooteid.\nPuuduseks on nii palju võimalusi kaalulangus on turul, et see on sageli raske, et inimesed valida parim variant endale ja oma eesmärke. Ja isegi siis, kui nad otsustavad teguviis, nende tulemused sõltuvad sellest, kui hästi, et toode töötab. Niisiis, kui kaalulangus tooteid müüakse ei ole kvaliteetne ja ei sisalda võimsate koostisosi, kasutajad ei saa tulemusi, mida nad tahavad.\nPhen24 on uus kaalulangus lahendus, mis ründab mitu külgedel kaalulangus protsessi. Kuigi paljud muud tooted kitsendada oma tähelepanu alla üks või kaks aspekti kaalulangus, see täielik ja tõhus süsteem pakub terviklikku lähenemisviisi. Muutes viis toidulisandeid kasutatakse, et aidata kaalulangus, Phen24 on kiiresti saanud üks parimaid valikuid turul neid püüdnud kaalust ja taastada oma tervist.\nPhen24 on kaks pill lahendus, mis võimaldab kasutajatel kaalus kogu 24 tunni jooksul. Nagu eespool mainitud, paljude toodete turul täna keskenduda ühele aspektile kaalukaotus. Ja kõige selle tähelepanu on pööratud sellele, kuidas inimesed saavad kaalust päeva jooksul. Kahjuks see jätab terve õhtu, öö ja varahommikul tühjaks jätta ilma efektiivne kaalulangus potentsiaali.\nKuid Phen24 läheneb kaal on 24 tunni protsessi. Pillid, mis ühendab kaks toodet olema tõhusam, töötavad kogu päeva ja öö, et kaalulangus tõhusam kasutajad. Lõpptulemus on kaalulangus, mis juhtub kiiremini, kuid see on ka suurema tõenäosusega eemale kui teised meetodid kaalulangus edendamiseks. Kaks pillid Phen24 süsteem, üks hommikul ja üks õhtul, on mõned kõige tõhusamaid viise, et toetada dieedi ja füüsilise koormusega tõsine kaalulangus.\nPhen24 töötab hoides ainevahetust töötab kogu päeva ja öö. Kuid nagu eespool mainitud, Phen24 süsteem ei keskenduda ainult see üks aspekt kaalukaotus. Lisaks Aitab suurendada metabolismi, Phen24 aitab ka kõrvaldada isu, et nii palju kogemusi, õhtul. Söömine õhtul on üks suurimaid panustajaid kaalutõus, mis on põhjus, miks see nii tähtis, et Phen24 sisaldab koostisosi, et selle probleemiga võitlemiseks.\nPhen24 annab kasutajatele energia, mida nad vajavad päevasel ajal võimule töö, treeningud ja muid ülesandeid, nad võivad kokku puutuda. Kõik see lisaenergiat aeglaselt kannab ette, aga nii et õhtul Phen24 öö pill on võimalik toetada terve, sügava une, mis aitab reguleerida hormoonide.\nVõti edu Phen24, ja need, kes kasutavad süsteemi kaalust alla võtta, on see, et ühendades kaks valemid pakutakse programmi, kasutajatel on võimalik kaalus 24 tundi ööpäevas. Ja pöördudes kaalukaotus erineva aspekte, Phen24 on üks kõige põhjalikum kaalulangus abivahendid turul täna.\nNagu eespool mainitud, Phen24 süsteem on jagatud kahte erinevat tõmbab, Phen24 Day ja Phen24 öö. Iga variant on kujul pill, mis tuleb võtta konkreetse kellaajal toetada täielikult 24 tunni kaalulangus. Selle meetodi kasutamisel, Phen24 on võimalik toetada kiirem ja tõhusam kaalulangus, andes kasutajatele tulemusi, mida nad tahavad lühema aja jooksul.\nKuna Phen24 jaguneb kaheks erineva pillid, see pakub kahe erineva kasu. Phen24 Day ja Phen24 öö olid mõeldud erinevad eesmärgid, need, mis ahistavad kasu kasutajate korda pillide võtmise. Komplekt kasu leitud iga täiendada valik võib leida allpool.\nEespool loetletud hüvitisi iga Phen24 pillid ei oleks võimalik ilma hämmastav ja tugevatoimeline koostisosade leitud iga võimalust. Kuigi paljud kaalulangus abivahendid on väga salatsema koostisosad, mille nad oma toidulisandeid, Phen24 on väga otsekohene mitte ainult selle koostisosad, kuid põhjendusi kasutades nende koostisosad. Kuna täiendamiseks on ainult nii hea kui koostisained, mis moodustavad et täiendada, kohustus Phen24 peab kasutades parimaid koostisosi parimaid tulemusi on see, mis on valmistatud toode nii populaarne, kus kasutajad tagasi saada veelgi paremaid tulemusi, kui nad vastavad oma esialgsed eesmärgid.\nAllpool on loetelu koostisainete leitud kõigis Phen24 pillid. Täpsemat informatsiooni nende koostisosade ja kuidas nad saaksid üldine kaalulangus, saavad kliendid külastada Phen24 kodulehel.\nKõik need hämmastav koostisosad mängib olulist rolli, kuidas Phen24 on võimalik aidata kasutajad põletada rasva terve päeva ja sama tähtis on, kogu öö.\nKuna Phen24 öö sisaldab rohkem koostisosi kui Phen24 Day ja on ka väga oluline saada hea une õige doos need pillid on kaks õhtul. Kuid Phen24 Day pillid, kasutajad on vaja ainult võtta ühe.\n3 karbid, 2 kasti Tasuta, Advana Tones tasuta – $ 194,99\nPhen24 tundub olevat suurepärane toode, mis võimaldab teil kaotada kaalu ööpäevaringselt. Tugeva segu koostisosad nii valemid, Phen24 eesmärk on stimuleerida oma ainevahetust kogu päeva ja ka öösel. Parandades une kvaliteeti, Phen24 aitab ärgata lõdvestunud järgmisel hommikul, kui ta kütused oma keha vaja energiat, et saada terve päeva. Plus, see takistab ka kaalutõus ja töötab, et vähendada toidu isu ja näksimise.\nKui soovite, et saavutada oma kaalulangus eesmärke, tuleks toode tööta 24 tundi ööpäevas ja Phen24 tundub, et teeme just seda. Phen24 pakub suuri allahindlusi kui ostate rohkem kui ühe kasti ja kaasas 60-päevase raha tagasi garantii, nii et tundub, nagu miski võid kaotada tellides see … va kaal.\nPrevious Previous post: Gynectrol gjennomgang: Lose Man bryster uten kirurgi


AIRSCREAM AirsPops Ice padrunid\nEeltäidetud padrunid/kapslid AIRSCREAM AirsPops e-sigaretile.\nIce Toba padrunis on karge, mahe ning jäise efektiga tubakamaitseline e-vedelik\n>> Pakendis 2 padrunit.\nAIRSCREAM AirsPops e-sigaret kasutab eeltäidetud padruneid/kapsleid, mis teeb e-sigareti kasutamise enneolematult lihtsaks. Puuduvad igasugused nupud ja ekraanid - lihtsalt tõmba! Kui kapsel on tühi, vaheta uue vastu ja veibi muretult edasi!