TOILA VALLA LEHT: March 2015\nVoka lasteaia mänguväljaku heategevuspäev\nToila vald saab 22. aastaseks\nPosted by Lea at 2:24 AM No comments:\nLilled sulle, kurgid mulle!\nValimistulemused Toila vallas\nValijaid Toila vallas 1762\nValimistel osalejaid 1145, kehtivaid hääli 1135.\n1. Reformierakond 308 (35,0%)\n2. Isamaa ja Res Publica Liit 218 (19,2%)\n2. Sotsiaaldemokraatlik Erakond 212 (18,7%)\n1. Tauno Võhmar (IRL) 110\n2. Jevgeni Ossinovski (SDE) 96\n3. Yana Toom (KE) 90\n4. Arno Kodu (EKRE) 74\n5. Tiit Kuusmik (RE) 69\nToila Vallavolikogu veebrurarikuu istungil\nOtsustati võtta investeeringuteks laenu summas 200 000 eurot tagasimaksetähtajaga kuni 10 aastat.\nKinnitati revisjonikomisjoni 2015. aasta tööplaan. Revisjonikomisjon planeerib sel aastal tutvuda ja anda hinnang Toila valla ühisveevärgi ja – kanalisatsiooni arengukavale, tutvuda vallavalitsuse ametnike ametijuhenditega, anda hinnang Toila valla 2014. majandusaasta aruandele ja tutvuda töökorraldusega Toila valla Spordi- ja Kultuurikeskuses.\nRäägiti ka Keskkonnafondi rahastamisest.\nSaame tuttavaks, Toila Gümnaasiumi direktor, Riho Breivel!\nOlen üks tavaline Eesti riigi kodanik, kes on suurema osa oma elust elanud Ida-Virumaal. Kohtla-Järve linnas, Jõhvis ja viimased ca 10 aastat Pühajõel.\nLapsepõlv möödus Kohtla-Järvel. Isa oli kaevur, elasin Kaevuris ja sõbradki olid seal. Kooliteed alustasin Kohtla-Järve 1. Keskkoolis.\nPõhikooli lõpetasin aga Roela koolis, kuna pere kolis sinna.\nEdasi Viljandi kutsekool ja erialaks autoremondi lukksepp. Siis ajateenistus Odessa lähedal Bolgradis.\nPeale sõjaväge töötasin Autoteeniniduses, Voka EPTs, siis õppimised erinevates koolides ja ametis Kohtla-Järve rajooni parteikomitees, Kohtla-Järve KEKis. Peale Vabariigi taaskehtestamist sai hakata piirivalvet ja kaitseväge taastama. Selles liinis olin erinevatel ametikohtadel kuni reservi arvamiseni 2007. aastal. Peale seda määrati mind Ida-Viru maavanemaks. See oli tähtajaline ametikoht, mis sai otsa 2012 detsembril.\nNüüd siis olen valitud Toila Gümnaasiumit juhtima.\nLapsepõlves tahtsin saada metsavahiks. Meeldis metsas viibida, loomi, linde jälgida ja meeldisid ka relvad. Sealt ka soov jahimeheks saada. Mingil ajal oli kõva kihk autojuhiks saada.\nPeale põhikooli läksin õppima Viljandi kutsekooli. Sõbrad ees ja mina puntis, kuna olin ka suur tehnikahuviline.\nKui aru pähe tuli, sai edasi õppima hakatud. Õppisin Kehtnas, kõrgkooli lõpetasin Leningradis. Kõrgkool oli küll punane, aga andis tugeva põhja alla. Piirivalve ajal lõpetasin Sisekaitseakadeemia. Kaitsejõududes teenides Soome Kindralstaabi akadeemia erikursuse ja magistriõppe Tallinna Ülikoolis, kus minust sai sotsiaalteaduste magister.\nMiks just nii? Eks minu valitud tee tingis ka vastava hariduse omandamise.\nPeab ütlema, et ma armastan riske võtta, kuid läbimõeldult ja mõtestatult. Inimesi ma usaldan, kuid kui usaldust kuritarvitatakse, olen ma kõva käega.\nTähtis on koostöö ja positiivne suhtumine iseendasse ja lugupidav suhtumine kaasinimestesse ja ka loodusesse.\nTuju teeb heaks see, kui tegevusel on positiivne tulemus ja kui sellest tulemusest tunnevad kaasinimesed rõõmu ja rahuldust.\nInimestes hindan positiivsust ja vastastikust lugupidamist, ausust, lojaalsust ja initsiatiivi. Loomulikult ei saa kõikidelt inimestelt nõuda üüratut ettevõtlikkust, kuid ka pisikestes asjades saab ilmutada loomingulisust ja tehatahtmist.\nKõige halvem on ükskõiksus ja empaatia puudumine.\nÕnneks ei seisne inimese elu ainult töös. Millega tegeled vabal ajal meelsasti?\nKõige rohkem naudin musitseerimist seltskonnas, kes sellest hoolib.\nOlen ka jahimees ja kalamees, kuid mitte kõige suurema kirega. Meeldib, kuid ei aja hulluks.\nKoos Aare Rebbaniga 24. veebruari hommikul pidulikul lipuheiskamisel Toila Gümnaasiumis. Foto: Väino Aul\nOled nüüdseks juba kaks kuud Toila Gümnaasiumi juhtinud. Millised on muljed peale esimesi töönädalaid?\nKaastöötajad on töökad ja tublid. Koolis on tore ja rahuldustpakkuv õhkkond. Eraldataks ainult vahendeid, mis kindlustaksid õpetajatele tugevama kindlustunde ja elu, mis ei sunniks senti pihus veeretama.\nMillisena hindad Toila Gümnaasiumi olukorda praegu ja millisena näed seda tulevikus? Kas peale riigigümnaasiumi valmimist Jõhvis säilib Toilas gümnaasium?\nGümnaasium on täna kogukonna soovidest tulenevalt jätkusuutlik. Kindlasti Jõhvi Riigigümnaasiumi käivitamine ei ohusta meie kooli tulevikku ja kui kogukond soovib, ei kao see kuhugi.\nToila valla külavanema statuut\nMöödunud aasta viimane vallavolikogu võttis vastu määruse, millega kinnitati Toila valla külavanema statuut.\nVallavolikogu esimehe Roland Peetsi sõnul on eelnõu eesmärk luua võimalus kogukonna esindajate (külavanem) valimiseks ja läbi selle valla valitsemise avatumaks, kodanikkonda kaasavamaks ja läbipaistvamaks tegemine.\nEelnõu esitajate seisukohalt on antud eelnõuga võimalik oluliselt parandada informatsiooni\nvahetamist elanikkonna ja vallavalitsuse vahel. Samas luuaksed tingimus kogukonna aktiivsuse\ntõusuks, oma soovide sõnastamiseks, kogukondlike prioriteetide seadmiseks ja nende esindamiseks\nvalitsuses ja volikogus.\nVallavalitsusele ja volikogule annab toodud eelnõu rakendamine täiendava võimaluse viia elanikeni\notsuste ja tegevustega seotud informatsiooni ning saada läbimõeldud ja prioritiseeritud ettepanekuid kogukondade ootustele vastavate tegevuste planeerimiseks ja valla arendamiseks.\nKülavanema statuudiga saab tutvuda Toila vallavalitsuses või Toila valla kodulehel www.toila.ee\nPosted by Lea at 2:14 AM No comments:\nEesti laulu konkursilt Toila Gümnaasiumisse!\n26. veebruaril toimus Toila Gümnaasiumis kaua oodatud Karl-Erik Taukari kontsert.\nTelesaadetest tuttav andekas laulja esines kooliperele koos ansambli Põhja-Tallinn kitarristi Marc Erik Kammistega. Eesti popi raudvara laulud olid tuttavad nii õpilastele kui ka õpetajatele. Kaasalaulmisvõimalust pakkusid muusikud korduvalt ja seda ei jätnud lauluhuvilised fännid kasutamata. Suur oli esinejate imestus, kui poole kontserdi ajal liitus õpilastega ka Ameerika saatkonna delegatsioon.\nTiheda kontsertprogrammi tõttu õnnestus autogramme hankida vähestel.\nKülalised sõid koolisööklas maitsva lõunasöögi ja kiirustasid edasi esinema Mäetaguse kooli.\nPosted by Lea at 2:13 AM No comments:\nToila Gümnaasiumi külastas USA suursaadik Eestis Jeffery D. Levine\nKui kuulsin, et meie rutiinset koolipäeva tuleb ühel päeval kirgastama USA suursaadik, olin mina küll väga üllatunud.\nHiljem selgus, et sama moodi tundsid ka teised õpilased, kuna me ei osanud sellelt kohtumiselt väga midagi oodata. Mida ta meile küll rääkima võiks tulla? Huviga ootasime seda kohtumist eeskätt seepärast, et teada saada miks selline tähtis isik just nimelt meile siia Toilasse tuleb ja mida tal meile öelda on...\nNüüd, kus kohtumine on möödas, saime me aru, et ta tuli meile, Eesti gümnaasiuminoortele (kohtumisest võtsid osa vaid 10.-12.kl õpilased) lihtsalt oma igapäeva tööd tutvustama. Ta rääkis meile oma töö ülesannetest, milleks on muidugi eelkõige Eesti ja Ameerika vaheliste heade suhete hoidmine. Härra Levine ütles, et tema arvates on Eestil ja Ameerikal pigem palju rohkem ühiseid jooni kui erinevusi. Talle meeldib, et eestlased on otsekohesed ning teevad seda, mida nad on lubanud ning see on tööturul väga oluline, ehk siis Eestit hinnatakse maailmas kui usaldusväärset partnerit. Samuti rääkisime veidi hetkelisest sõjalisest olukorrast ning ta toonitas, et Eestil on hea sõjavägi ja koguaeg käib pidev ettevalmistus kõige hullemaks, kuid sellegipoolest kõik loodavad, et vägesid pole vaja kodumaa kaitseks mitte kunagi päriselt käiku lasta.\nÕpilastel oli võimalus erinevaid küsimusi esitada ning peale kohtumist sai suursaadikuga pilti teha. Igal juhul leidsime, et on väga tore, kui mõnikord peame ohverdama mõne koolitunni huvitava kogemuse või kohtumise vastu.\n(USA suursaadik külastas Toila Gümnaasiumi 26. veebruaril)\n10. kl õpilane\nPosted by Lea at 2:11 AM No comments:\nViimasel jaanuarikuu päeval kogunesid Alutaguse ringkonna kodutütred Toila Gümnaasiumisse tähistama oma organisatsiooni 93. aastapäeva.\nPidulikul aktusel andsid tõotuse 16 uut kodutütart. Ringkonnavanem tänas tublisid kodutütreid ja nende juhendajaid.\nKülalised Kaitseliidust, Naiskodukaitsest ja Noorkotkaste esindaja soovisid tüdrukutele julget osalemist kõikides huvitavates ettevõtmistes ja kutsusid koostööle.\nSünnipäevatordi lõikas lahti ringkonnavanem Kristina Varjend. Vestlusringis said lapsevanemad suhelda rühmavanematega, uurida infot eelseisvate ürituste kohta. Ei puudunud peolt ka lõbusad võistlused kodutütarde ja külaliste vahel. Võitis sõprus.\nTegutsemislusti teile, kodutütred!\nToila rühma rühmavanem\nToila Gümnaasiumi TULUÕHTU\n27. märtsil kell 19.00\nlapsed ja pensionärid 3€\n(hinnas loterii ja suupisted)\nÕhtu tuluga toetate Toila noorte kontsertreisi Londonisse!\nDetsember oli rohkete rõõmude kuu – üliettevõtlik heategevus ja kaunid soovid, õpitud armsad laulusalmid, oodatud Jõulutaat kingitustega, mõnusad puhkepäevad kodustega...\nJaanuar oma heitlike ilmade ja viirustega kimbutas nii lapsi kui töötajaid. Tekkisid tulised vaidlused nohu ja köha üle- millal nakkab ja millal mitte? Õpetajal puudub kahjuks pädevus ja õigus hommikul vastuvõtus lapsi üürikese ajaga selekteerida haigeteks ja terveteks. Tundub, et iga täiskasvanud lapsevanema südametunnistuse teema?\nPalju on arusaamatust ja miks nii? küsimusi hoone ehitustööde osas. Pärast ehitaja lahkumist on lasteaias teatud töötajatele lisandunud logistiku tööülesanne – st avada ja sulgeda ajutisi, omal vastutusel läbitavaid sissepääsusid, piirata ohtlikke lõike ja püstitada suunavaid silte. Kallis külaline! Tere tulemast meie majja sisenema ainukesest ametlikult kõlbulikust sissepääsust saali juures!\nÕnneks saab alati rõõmu jätkuvalt traditsioonilistest ja headest asjadest. Muusikapäeval olid külalisteks Toila Muusika- ja Kunstikooli õpilased oma pillidega õpetaja Diana Veisneri juhendamisel.\nNaksitrallide lasteaia laul kõlas kaunilt Lene ja Diana esituses. Neid saatis laulu üks autoritest Leho Tiinas. Naksitrallide sõbrapäeva talendihommik tõi lavale 22 last. Neid julgustas Pipi – meie oma endine ja tubli Laulukarusselli laululaps Pipi Triinu! Ja Eestimaa sünnipäeva pidulikul aktusel tuli ühislaulule lahkelt klaverisaatjaks Helen-Marie. Ilus oli näha rahvariietes lapsi uhkelt rühmalippudega saali marssimas ja kena tantsuõpetaja Helle juhendamisel õpitud tantsusammude sättimist kaeda.\nKui energiast napib, tule meile! Ükskõik kuhu rühma astud ja õhinapõhist toimetamist või asjatundlikku seletust kuuled, siis naeratus suule on kindlustatud! 4 aastasel Aleksandril tekkis sini-must-valgeid paberiribasid kleepides miniatuurne Eestimaa kaart koos Munamäega – kingitus presidendile Eesti sünnipäevaks! Kui vaid täiskasvanutel jätkuks piisavalt tahet laste ideid püüda, julgustada neid proovima või muud moodi algatust toetada! Ettevõtlikkus lasteaialapse puhul väljendub ühtviisi nii loovuses kui koostööoskuses, algatusvõimes kui sõbralikkuses, julguses kui vastutusvõimes. Laps õpib jäljendades. Andkem siis üheskoos neile võimalus ettevõtlikkushoiakuid omandada. Töötajais on jätkuvalt soov viia lasteaia ettevõtlikkuse baastase 2015. aasta lõpuks hõbetasemele. Aitäh „Ettevõtliku Kooli” projektijuht Kristile meid innustamast!\nFoto: Urve Niisuke\nNaksitrallide talispordist kokkuvõtvalt pajatades on agaramad pisut suusatanud ja kõik küllaldaselt kelgutanud. Kolm rühma on reedeti usinalt libeduses spordihoone poole liuelnud ning kõik Naksid ja Trallid ehitustandril päästvat numbrit 112 lumest ehitanud. Ja ilma järgi tundub, et talvemõnudele võib joont alla tõmbama hakata.\nKevadkuu märts tõi kaasa lasteaia 39. sünnipäeva. Seekord jagasime sünnipäevatorti ka selle õppeaasta tublide koostööpartneritega. Loodetavasti veel enne suve saame hoone fassaaditöödega ühele poole ja juba sügisel õueala pinnasetööde tulemust nautida.\nEttevõtlike noorte korvpallurite poolt on algatatud aktsioon minikorvpalliväljaku soetamiseks Naksitrallide õuealale. Võta oma laps või lapselaps ning kutsu naabrid ja peretuttavad 14. märtsil Voka spordihoonesse mõnusale pallipäevale! Tegusat kohtumist!\nOru pargi läänepärna allee ja pargi regulaarosa pärnaridade hooldus;\nsanitaarraie ohtlike puude eemaldamiseks.\nOru pargi läänepärna allee ja pargi regulaarosa pärnaridades on kokku 187 puud. Need on kehvas seisukorras ja enamik puudest vajavad võrade hooldust – kuivanud okste, murdunud harude raiet jms. Puude olukord alleedes on halvenenud mitmel põhjusel: pargi kasutuskoormuse kasv, külgvarjus kasvamine, lume- ja tormikahjustused.\nAlleeruumi piires eemaldatakse vahetult alleepuude võradesse kasvavad väheväärtuslikud puud, mis on deformeerunud võraga, tugevasti kahjustatud või noor leht- ja okaspuude looduslik uuendus. Läänepärna allee hooldustöödega alustatakse märtsis ning jätkatakse augustis.\nLäänepärnaallee dendropargi osas tuleb pügada elupuuhekki, kuna elupuud hakkavad läänepärnade võradesse tungima ning kahjustavad puude seisundit. Hekk lõigatakse madalamaks ja sealt eemaldatakse heki sisse kasvanud lehtpuude uuendus ja naaberpuude alumised oksad, mis takistavad ja segavad heki uuenemist. Neid töid tehakse tänavu märtsis.\nOhtlikud puud eemaldatakse\nÜhe suure tööna näeb hoolduskava ette ohtlike puude eemaldamist erinevates pargi osades, et tagada inimeste ohutus ja pargi esteetiline välimus.\nPargi hoolduskavas on pargi puudele antud seisukorrahinnang ning määratud igale puule või puude grupile hooldustegevus. Välitöödel hinnati ja vaadeldi hoolduskavas sanitaarraiesse määratud puude seisukorda ning selle tulemusena kuulub mahavõtmisele 247 puud. Pargi intensiivselt kasutatavas osas puude kännud freesitakse, sest pargis on keelatud kändude juurimine. Töödega alustatakse selle aasta augustis ja need lõpetatakse 2016. aasta märtsis.\nKui teil on Oru pargi hooldus- ja taastamistööde kohta tekkinud küsimusi, siis aitavad teid:\nTarvo Plotnik – Aiastiil OÜ, tel 5649 3632, tarvo@aiastiil.ee\nHarti Paimets – RMK looduskaitse tööjuht, tel 503 6358, harti.paimets@rmk.ee\nJanar Aleksandrov – Keskkonnaameti looduskasutuse spetsialist, tel 512 4731, janar.aleksandrov@keskkonnaamet.ee.\nFoto: Leevi Krumm\nPosted by Lea at 2:00 AM No comments:\nLubage päästjad oma koju!\nPäästjad külastavad sel aastal Ida-Virumaal ligi poolteist tuhat kodu eesmärgiga nõustada inimesi, kuidas oma kodu muuta tuleohutumaks.\nTänavu on Ida-Virumaal plaanis külastada 1460 kodu, mille käigus päästjad vaatavad koos korteri- või majaomanikuga üle tuleohutuse nende kodus ning selgitavad välja tuleohuga seotud riskid. Peale selle vesteldakse teemal, kuidas kaitsta majapidamist võimaliku tulekahju korral. Vajadusel paigaldatakse suitsuandur või vahetatakse selle patarei. Kodukülastusi „Kodu tuleohutuks!“ teevad päästjad tasuta.\n„Suitsuanduri puudumisel kedagi kodukülastustel ei trahvita, vaatamata sellele, et alates 2009.aastast on kõigis kodudes töökorras suitsuanduri olemasolu kohustuslik, “ ütles Päästeameti Ida päästekeskuse ennetustöö büroo peaspetsialist Liina Järvi.\nKindlasti peavad inimesed ka ise muret tundma, et suitsuandur nende kodus oleks õigesti paigaldatud ja töökorras ning elektrisüsteemi ja küttekoldega ei oleks probleeme. Kui peres on väikeseid lapsi, siis on mõistlik üle vaadata ohutuse vaatenurgast ka oma kodu ümbrus. Näiteks, kas lähedal olev tiik on piiratud või kas väikesed lapsed ei pääse õuealalt tihedasse liiklusesse.\n„Kutsuge päästjad nõustama ka oma vanaemadele ja -isadele ning eakatele naabritele, sest ka nemad peavad olema ohuteadlikumad ning oskama ära tunda ohu märke,“ lisas Liina Järvi.\nPäästjad kustuvad üles ka korteriühistute esimehi selgitama oma maja elanikele, miks on oluline, et korterid majades oleksid tuleohutud ning päästjate nõuanded tuleohutuse tagamiseks on igal juhul kasulikud.\nKodukülastusi viivad läbi inimese elupaigale lähimad vabatahtlikud või kutselised päästjad.\nKodukülastuse läbiviijad kannavad Päästeameti eraldusmärkidega riietust ning esitavad oma töötõendi, millel on kirjas kodukülastaja nimi ja perekonnanimi.\nKui tunnete, et ei ole väga kindel oma kodu tuleohutuses, siis on teil võimalus helistada päästeala infotelefonil 1524, kus teie soov kodukülastuseks registreeritakse ning teile saadetakse külla päästetöötaja teile sobival ajal. Oma kodu tuleohutust saab ka igaüks ise testida veebilehel www.kodutuleohutuks.ee\nPuude raie, tööd kõrgustes ja muud teenused\nTeostame valdadele, linnadele ja eraisikutele:\n- Ohtlike puude raiet majade, liinide läheduses\n- Vanade puude ohtlike okste eemaldamist\n- Ohtlike puude raiet kalmistutel\n- Puude seisukorra ja elujõu hindamist\n- Töid kõrgustes kasutades korvtõstukit\n- Kinnistute hooldustöid (võsaraie, trimmerdamine, korrastamine, hoonete lammutus).\nTöid teostavad oma ala professionaalid koos kaasaegse tehnikaga.\nHinnapakkumine ja konsultatsioon TASUTA.\nTel: 5810 9846\nKontaktisik: Tanel Pajo\nPosted by Lea at 1:54 AM No comments:\nSaame tuttavaks, Toila Gümnaasiumi direktor, Riho ...\nToila Gümnaasiumi külastas USA suursaadik Eestis J...


Volgi vaim puudutab müüre ja müüte — Sirp\nVolgi vaim puudutab müüre ja müüte\nEmajõe Suveteatri „Toomkiriku müürivaim Volk ja keelatud vili”, idee autor ja lavastaja Leino Rei, muusikaline kujundaja Peeter Volkonski. Mängivad Peeter Volkonski, Merilin Kirbits ja Kristo Toots. Esietendus 25. VI Tartu toomkiriku varemetes. Lisaks mullusuvisele „Põrgupõhja uuele Vanapaganale” mängis Emajõe Suveteater Tartus Toomemäel sel suvel kammerlikumat koguperelavastust „Toomkiriku müürivaim Volk ja keelatud vili”. Toomkiriku varemete punastest tellistest nurgake on uue mängupaigana väärt leid, külglöövi torni alla mahub kuni sadakond vaatajat. Salapärase sissepääsu taga avaneb vabaõhu lavaruum, mis kõneleb selle enda keeles. Endise katedraali ehtsad tellisgootika stiilis torni käigud lubavad eri tasanditel ja suundades efektselt liikuda – see võimalus on lavastuses ka edukalt ära kasutatud. Etenduse eel kõlab lindilt linnulaul, mis paneb üles suvetaevasse kissitama, ja pole ime, kui keset mängu saab peotäiest liivast näitlejate jalge alla kõrb. Nii haaratakse mängu ka taevas ja maa. Mängupaiga loomulikule võlule lisandub napp kujundus: rohelised kunstväädid looklevad müüril ja katavad ühte seina pika vaibana, mille tagant jutukoopa külalisele vilksatab Sinihabeme salakambri luukere. Esiridadesse istunud lapsed on seekordse muinasjututeatri peamine sihtrühm.\nLavastaja Leino Rei, kes toomkiriku suveteatrist näitlejana tuttav, on nüüd lavastajana seadnud vaatamiseks kolm tuntud lugu: Aadama ja Eeva loo piiblist, Charles Perrault’ „Sinihabeme” muinasjutu ja vendade Grimmide „Rapuntsli”. Lugusid raamistab legend müürivaim Volgist, kes seina seest välja hiilib ja sel ajal, kui müür norinal magab, lastele jutte vestab. Volk pajatab ja lood saavad liha luudele niikaua, kuni müür taas üles ärkab ja vaim peab lõpetama.\nVäärt idee – elustada vanade seinte vahel vanad lood. Pikas rohelises rüüs habeme ja kepiga müürivaim osutab kõigepealt XIII sajandist pärit alusmüürikividele ja lisab tähenduslikult, et need on pärit ajast, mis „palju vanem, kui teie üldse oletegi”. Aga sõnad on veel vanemad … Ja ta alustab lugu ajast, kui „üldse mitte midagi ei olnud”, kui tuli Looja ja hakkas looma.\nNapp lavakujundus, lihtsad vahendid, esiplaanile tõuseb jutuvestja vaim ja vaimsus. Poeedihingega näitleja sobib lastega. Tema jutustamisviisist saab väärtus omaette: ilmete ja rõhutustega juhatab ta lapsed läbi muinasjuturadade, osutab elutargalt paradoksidele ja kannab noored kuulajad nalja abil üle hirmu kuristike. „Sinihabeme” tuntud õuduslugu omandab episooditi lausa koomilise multifilmi värvingu. Kui vaja, kehastub Volkonski ise Jumalaks ja tema pikast kepist saab madu, aga ta võib olla ka Sinihabe või nõid. Juttu täiendavad tema enda täheldused, näiteks: „Küsimusi on alati rohkem kui vastuseid. Aga ega vastuseid enne saa, kui ei ole küsimusi”.\nPärast esimesi lugusid on aeg siduda otsad: hea tegelase (Jumala) keelust üle astudes läheb halvasti, kurja inimese (Sinihabeme) käsu eiramine võib aga lõppeda hästi. Kolmanda loo järel jäävad aga seosed endal luua ja sõnum sõnastada. Merilin Kirbits ja Kristo Toots kehastuvad taustal erisugusteks tegelasteks, kelle liikumisest kujuneb lavastuse rütmikas koostisosa. Teatrimängu kestel saab tornist Sinihabeme loss ja Rapuntsli vangikong, piibliloo linakarva rõivad asenduvad värvikate ajastukostüümidega, Rapuntsel päästab taas kord valla oma pikad nähtamatud juuksed. Suvised eriefektid elustavad omakorda mängupaika: nähtud etenduse ajal kõmanud äike lisas Sinihabeme loole õudusfilmilikke akorde. Aeglaselt etenduspaigale langev linnusulg või Volgi sõrmede alt murenev müüripuru tõmbavad tähelepanu.\nToomemäelt alla tulles jääb kripeldama peamiselt tekstide valik ja küsitav kokkukõla. Keelatud vilja teema on nagu kõrs, mille otsa lükitud eri ajastu- ja kultuuritaustaga lood, kuid eri päritolu marjad-viljad ei pruugi anda sobivat maitsebuketti. Toome varemed on teatrimänguks soe ja sobilik koht, seda järeldust kinnitavad ka äsja augustis antud kaks lisaetendust. Vaimude tunni ajal müüride vahele lennanud esimene pääsuke lubab loota inspiratsiooni edasisteks tekstivalikuteks ja lavastusleidudeks.


Elukutse: geenius, diagnoos: hull - Maaja Koduleht\nGeniaalsusest hullumeelsuseni on ainult üks samm – seda kõnekäändu tunti juba vähemalt 2000 aastat tagasi. Kuid teisalt pole iga psüühiliselt haige inimene veel geenius.\nVastupidist esineb aga rohkem kui arvata oskame. Juba ammu on tähele pandud, et ebatavaliselt intelligentsetel inimestel on kalduvus haigestuda teatud psüühilistesse häiretesse. Samuti on huvitav märkida, et sama saatus tabab sageli ka geeniuste sugulasi. Mõned geeniused ei ole küll ise haiged, kuid nende perekonnas on psüühiliselt haigeid pereliikmeid.\nKõige sagedamini tabab geeniusi kõikvõimalikud foobiad, ärevushäired, paanikahood ja sundmõtted, aga ka bipolaarsed häired ja skisofreenia. Mõned vaimuhaigused toetavad geeniuse loomevõimet, teised aga pärsivad.\nMõnedel skisofreeniahaigetel on tugevad kõnehäired, mis oluliselt redutseerivad nende võimalust ennast väljendada. Teisalt on see häire „ideaalseks“ eelduseks mõnedele poeetidele ja kirjanikele. Paljudele geeniustele on olnud omane riskivalmidus, arrogantsus, impulsiivsus ja töökus.\nÜhe sellise erigrupi moodustavad briljantsed kirjanikud: nad on sageli alkohoolikud, skisofreenikud, neil esineb tugev meeleolu kõikumine ja kõikvõimalikud foobiad – ja sageli lõpetavad elu enesetapuga.\nPsüühilised haigused võivad geeniuste loomevõimet aktiviseerida, kuid on neile samas eluaegseks koormaks. Mõnele geeniusele on need haigused saatuslikuks saanud ja nad on vabasurma läinud, teised aktsepteerivad oma psüühilist eripära ja on erakordselt loomevõimelised.\nAinult mõned üksikud neist on oma haiguse võitnud, nagu veel elav matemaatik John Nash (tunnuspildil). Asi on eelkõige selles, et vanadel hallidel aegadel olid paljud psüühilistest häired ja vaimuhaigused kas tundmatud või neid üritati valesti ravida. Kes teab, võib-olla oleksid sellised geniaalsed kirjanikud nagu Ernest Hemingway või Virginia Woolf jätnud enesetapu sooritamata, kui nad oleksid õigel ajal saanud õiget ravi.\nLoomeinimeste paljud psüühilised probleemid on seotud traumeerivate elamustega lapsepõlves, nagu seksuaalne ahistamine, lähedaste surm või tõrjuv suhtumine pereliikmete poolt. Kuid ka õnnetusjuhtumite tagajärjel saadud ajutraumad võivad suurt mõju avaldada.\nJohn Nashile, kellele on loodud mälestusmärk filmiga „A Beatufiul Mind“ (eestikeelne pealkiri „Piinatud geenius“), ei olnud ega ole tema haigus talle mitte ainult needuseks. USA telekanalile PBS selgitas ta kord: „Tervis on kohastumise vorm. Inimesed arvavad alati, et vaimuhaiged kannatavad – nii lihtne see aga ei ole. Ma arvan, et psüühilised haigused ja hullumeelsus on väljapääs normaalsusest.“\nElavhõbeda psühhopaat sir Isaac Newton\nInglise füüsik ja matemaatik Isaac Newton (1642–1726) on kõigi aegade mõjukamaid teadlasi. Newton lõi klassikalise mehhaanika, sõnastas 1687. aastal ilmunud teoses mehaanika põhiseadused, ka rajas ta taevamehaanika alused, kirjutas olulisi uurimusi algebraliste võrrandite kohta.\nTema intelligentsust hinnatakse tänapäevase IQ-skaala järgi umbes 190-le. Juba lapsena olevat Newton väga probleemne olnud. Inglise arst ja teadusajaloolane Milo Keynes (1924-2009) kirjeldab teda haavatava, ekstsentrilise ja alaväärsuskomplekside all kannatavana. Newtoni käitumine annab tunnistust psüühilisest haigusest: bipolaarsest häirest, mille all kannataval inimesel vahelduvad sügavad depressioonid lausa maniakaalselt produktiivsete loomeperioodidega. Mõned uurijad aga arvavad, et nii Newton kui ka Albert Einstein kannatasid Aspergeri sündroomi all, mis avaldub teatud autismi vormis, millega kaasneb sotsiaalne suhtlushäire, kommunikatsiooniprobleemid ja ekstsentrilisus.\nNewton suri 1726. aastal elavhõbedamürgitusse, olles eelnevalt ligi 30 aastat mürgiste kemikaalidega eksperimenteerinud. Juba 1692. aastal olevat ta seoses elavhõbedaga psüühilised häired tekkinud. Oma kirjades kurtis teadlane, et ta on rohkem kui aasta unehäirete ja söögiisu puudumise all kannatanud, lisaks vaevasid teda depressioonid ja sõprade ettekujutatud vandenõud. Uurijad peavad Newtoni psüühiliste häirete põhjuseks elavhõbedat. See raskemetall põhjustab neuroloogilisi ja psüühilisi muutusi, mis võivad aga aja möödudes kaduda.\n„Antarktika keiser“ ja Nobeli preemia laureaat\nJohn Nash (s 1928) on hullumeelse geeniuse musternäidis. Ameerika matemaatik lõi 1950. aastal talle kuulsust toonud mänguteooria. Üheksa aastat hiljem haigestus ta paranoidsesse skisofreeniasse, nägi igas punast lipsu kandvas mehes kommunisti, kes teda jälgis (persekutoorne luul, populaarses kõnepruugis „jälitusmaania“). Nash ütles ära isegi prestiižikast professuurist Chigago Ülikoolis, tuues põhjenduseks, et temast saab Antarktika keiser (suurusluul). 30 aastat raviti teda erinevates haiglates konvulsioonravi (krambihoogude kunstlik esilekutsumine kas medikamentide või elektrivoolu abil) ja insuliinraviga. Mingil hetkel põgenes Nash oma piinajate (arstide) eest Euroopasse. Mis võis olla tema haigestumise põhjuseks? On teada, et psühhoosid tekivad sageli kestva stressi tagajärjel. Stressi võib omakorda põhjustada ka see, kui inimeselt väga palju nõutakse ja teda koormab suur vastutus. 1959. aastal oli Nashi naine rase ja matemaatik ilmselgelt suure pinge all. Praegu peetakse Nashi tervenenuks. 1994. aastal sai ta oma doktoritöö eest Nobeli majanduspreemia. 85-aastane teadlane töötab praegu Princetoni Ülikoolis. Tema noorim poeg Johnny kannatab samuti paranoidse skisofreenia ja luulude all. Ka teda peetakse matemaatikageeniuseks.\nHoward Hughes (1905–76) oli leiutaja, insener, filmiprodutsent, tööstusmagnaat ja kõigele sellele veel lisaks lennunduspioneer. Ta visandas lennukeid, ehitas neid ja ise ka katsetas. Lennukiga Silver Bullet püstitas ta 1935. aastal kiirusrekordi 567 km/h. 1938. aastal lendas ta 91 tunniga ümber maailma. Ka ehitati 1942. aastal tema projekti järgi hiiglaslik vesilennuk Hughes H-4, mis tegi 2. novembril 1947 ainult ühe õnnetu katse õhku tõusta, kuid liiga raske lennuk ei saanud tuult tiibadesse ja H-4 lendas madalal vee kohal kõigest 1,5 km.\n7. juulil 1946 tegi ta lennukiga Hughes XF-11 katselennul raske õnnetuse, alla kukkudes purustas lennuk kolm maja, Hughes aga vigastas raskelt pead ja selga. Sellest avariist ei paranenud ta enam kunagi.\n1938/39 sai Hughes endale 75% lennukompanii TWA aktsiatest. Pärast Teist maailmasõda oli TWA mõnda aega maailm a suurim lennukompanii. 1966. aastal oli ta sunnitud lennukompanii müüma 546 miljoni dollari eest.\nPärast vanemate surma tekkisid miljardäril psüühilised häired. Ta kannatas puhtuse- ja kaastöötajate tegevuse kontrollimise maania all. Kuna ta kartis hirmsasti pisikuid, laskis ta oma arvukaid seksuaalpartnereid uurida, veendumaks, et nad ei põe suguhaigusi. Hughes pesi sageli käsi ja kirjutas, kuidas ukselinke puhtana hoida.\n1966. aastal asus ta elama Las Vegase hotelli Thanksgiving ja lahkus sealt alles 1970. aastal. Suureks müsteeriumiks ongi jäänud, kuidas Hughes, kellel oli 1925. aastal taskus ainult 613 dollarit, suutis nii palju saavutada ja lõpuks miljardäriks saada. Ilmselt oli tal hea nina, kuhu investeerida ja ta julges riskida.\nHughese vaimne tervis on palju aastaid kõneainet pakkunud. Tema psüühilistel häiretel võis olla mitu tekkepõhjust. Lahkamisel avastati, et tal oli ajukahjustus, mis oli tekkinud kahe lennuõnnetuse tagajärjel. Pärast neid õnnetusi muutus Hughes ravimisõltlaseks ja võttis suurtes doosides kodeiini ja vaaliumi. Üks on aga selge, veidrik oli ta juba enne saatuslikku lennuõnnetust ja ravimisõltuvuse tekkimist. Hughes oli fanaatiline kinosõber. 1947. aastal sulges ta ennast neljaks kuuks kinosaali, et nonstop filme vaadata. 1968. aastal vaatas ta filmi „Eisstation Zebra“ 150 korda järjest! Juba 1950-ndate aastate keskel hakkas ta avalikust elust tagasi tõmbuma. Pealegi oli Hughes süfiliitik, mis selgitab tema paanilist hirmu haigustekitajate suhtes. Hughes suri 1976. aastal neerupuudulikkuse tagajärjel lennul Houstonist Texasesse.\nHorvaadi päritolu Nikola Tesla (1856–1943) õppis Austrias Grazis masinaehitust, kuid jättis õpingud pooleli ja asus elama USA-sse, kus asus tööle Edisoni alalisvooluelektrijaamas. Isepäine ja auahne Edison ei olnud huvitatud Tesla uut tüüpi ja ökonoomse elektrivoolu – vahelduvvoolu – ideest. Kadedale Edisonile tundus vahelduvvool konkurendina ja ta veenis Teslat alalisvoolusüsteemi täiustama, pakkudes talle hiiglaslikku rahasummat. Ent Edison murdis sõna. Tesla lahkus töölt, tema vahelduvvoolu eeliseid märkas ettevõtja George Westinghouse, kes ostis ära tema patendi vahelduvvoolu mootoritele. Edisoni vastuseisust hoolimata võitis Tesla vahelduvvool. 1887. aastal avastas Tesla pöördmagnetvälja ja leiutas mitmefaasilise süsteemi ning 1891 kõrgsagedusliku kõrgepingetrafo. Ka ehitas ta esimese elektromehaanilise kõrgsagedusgeneraatori ja 1899 raadiojaama.\nTesla kannatas luulude ja sundmõtete all. Ta kartis paaniliselt pisikuid ega andnud kunagi kellelegi tervituseks kätt. Enne söömist ta sõna otseses mõttes poleeris noa, kahvli, lusika ja klaasid puhtaks. Ka oli geniaalne leiutaja võlutud arvust 3. Hotellides magas ta ainult nendes tubades, mille ristsummat sai jagada kolmega. Enne hotelli sisenemist jalutas ta hoone ümber kolm ringi (sundmõttega kaasnev sundtegu). Pärast söömist puhastas ta käsi18 salvrätikuga. Nii paradoksaalne kui see ka ei ole, toitis ta käest haigeid tuvisid, mis oli muidugi karjuvas vastuolus tema puhtusemaaniaga.\nTesla suri täiesti vaesununa hotellis New Yorker, toas nr 3327, mille ristsumma on 15. Tesla on näide selle kohta, kuidas psüühilised probleemid andeka inimese elu tuksi keeravad. Psüühilised häired muutsid ta nii ekstsentriliseks, et mida aeg edasi, seda vähem tahtis keegi temaga tegemist teha.\nCharles Darwin (1809–1882) on ajalukku läinud evolutsiooniteooria loojana. Aastatel 1831–36 reisis ta uurimislaevaga „HMS Beagle“ tasuta ümber maailma, külastades ka Galapagose saari. Reisil tehtud tähelepanekud olid nurgakiviks tema evolutsiooniteooriale ja hilisematele arvukatele teaduslikele artiklitele, nagu näiteks „Liikide tekkimine“ (originaaltiitel: „On the Origin of Species“).\nKaks aastat pärast oma viis aastat kestnud uurimisreisi Darwin haigestus ega paranenud enam kuni oma surmani. Tänaseni pole täpselt teada, mis haigust ta põdes. Pakutakse välja küll maovaevusi, küll südame arütmiat.\nKindel on ainult see, et ta kannatas agorafoobia (väljakuhirm) all, sest pärast reisi tõmbus ta oma maamajja Down House ja lahkus sealt vaid harva. Ta paigutas maja välismüürile isegi peegli, et ebasoovitavaid külalisi õigeaegselt avastada ja peitu pugeda veel enne, kui nad jõuavad majja siseneda. Oma sõpradele saadetud kirjades kirjeldas Darwin sundmõtteid, mis ei lasknud teda öösiti uinuda.\nTema südame arütmiat seostatakse paanikahoogudega, mis omakorda vallandusid stressisituatsioonides. Kõik see sobitub kokku Darwini neuroosidega, mis teda alati pingestasid. Sõprade külaskäigud, puhkepäevad ja reisid lõhkusid tema rutiini, millega ta ei suutnud elu lõpuni harjuda. 1882. aastal suri Darwin oma kodus südame ülesütlemise tagajärjel.\nErnest Hemingway (1899–1961), maailma üks edukamaid kirjanikke, oli Esimese maailmasõja ajal sõjakorrespondent. 1954. aastal sai ta novelli „Vanamees ja meri“ Nobeli kirjanduspreemia. Pärast isa surma sai Hemingwayst alkohoolik. Ta seadis ennast meelega hädaohtu, vigastas ennast mootorratta- ja lennuõnnetusel raskelt. Selle tagajärjel sugenesid kõne- ja mäluhäired. Houstoni kliiniku psühhiaater, Christopher Martin leidis 2006. aastal, et Hemingway kannatas maniakaal-depressiivse psühhoosi all, oli nartsissitlike kalduvustega ja tõenäoliselt oli haigestunud ka Borderline’ sündroomi. Nimetatud häirele on iseloomulik tugev kalduvus impulsiivselt, tagajärgi arvestamata tegutseda ja väga kõikuv meeleolu. Tegude tagajärgi arvestav võime on minimaalne ja tugevad vihapursked viivad sageli vägivallani või käitumisplahvatusteni, mis tekivad eriti kergesti siis, kui keegi kritiseerib või takistab isiku impulsiivseid tegusid. Martin põhjendab neid häireid isaga seotud traumaga, osalt aga peavigastusega. Oma maniakaalses faasis kirjutas Hemingway oma parimad teosed.\n2. juulil 1961 laskis kirjanik oma majas kaheraudsest püssist endale kuuli pähe. Mitu Hemingway perekonna liiget kannatasid maniakaal-depressiivse psühhoosi all, viis neist lõpetasid elu enesetapuga: isa, kaks õde-venda ja lapselaps Margaux. 2003. aasta aprilli lõpus esitles tema lapselaps Mariel Sundance’ filmifestivalil dokumentaalfilmi „Running From Crazy“ , milles kirjeldas oma perekonna vaimuhaigusi ja enesetappe. Ka ta ise olevat olnud depressiivne ja mõelnud korduvalt enesetapule. Olgu siinkohal veel märgitud, et maniakaal-depressiivset psühhoosi võib kohata ühe suguvõsa paljudel esindajatel mitme põlvkonna vältel.\nVincent van Gogh (1853–90), 2000 maali ja joonistuse autor, kes on ajalukku läinud selliste kuulsate maalidega nagu „Tähistaevas“ (1881), „Kartulisööjad“ (1885) või „Päevalilled“ (1888), võlgnes tänu oma loomevõime eest bipolaarsetele psüühilistele häiretele. Tema loomevõime varjuküljeks olid arvukad depressiivsed faasid.\nTema hilisemates aastates vaheldusid maniakaalsed faasid depressiivsetega üha kiiremini. Peale selle kannatas postimpressionistlik maalikunstnik paanikahoogude ja ärevushäirete all, nagu ta on seda ka oma 19 sajandi lõpupoole kirjutatud kirjades maininud. Depressiivsed faasid said alguse tema probleemses vanamatekodus. Prantsuse neuroloog Henri Gastaut selgitas 1951. aastal Goghi ebasümmeetrilisi näojooni raske koljutraumaga lapsepõlves. Sellega kaasnesid reeglipärased epilepsiahood, mis kulmineerusid ränga tüliga tema sõbra Paul Gauguiniga. Gogh püüdis alguses Gauguini habemeajamisnoaga tappa, kuid see ei õnnestunud, siis lõikas ta endal parema kõrva ära. Selle kõrvalõikamise kohta on ka teine versioon: 2009. aastal lükkasid Hamburgi ülikooli spetsialistid ümber seni levinud arvamuse, et Vincent van Gogh enesel hullusehoos ise kõrvalesta maha lõikas. Tegelikult tegi seda mõõgahoobiga tema impressionistist sõber Paul Gauguin nende vahel puhkenud tüli ajal. Van Gogh, kes Gauguini nii väga armastas, ei tahtnud asjale anda kriminaalset käiku, sestap võttis süü enese peale.\n1890. aasta suvel maalis Vincent van Gogh pildi „Kured nisupõllu kohal“. Rohtukasvanud tee kaob lamandunud nisuvälja, mille kohal lendavad mustad linnud. Sünge ähvardav taevas, ei mingit horisonti, ei mingit väljapääsu… Vincent van Goghi viimane pilt. 27. juuli kuumal keskpäeval läks van Gogh põllule, kus küpses vili, ja laskis enda pihta väikesest revolvrist. Surmavalt haavatuna tuigerdas ta Auversi kõrtsi. Peremees saatis arsti järele. Kakspäeva hiljem 29. juulil 1890 kunstnik suri. Van Gogh ei olnud oma perekonnas ainuke, kellel oli psüühilisi probleeme. Tema õde Wilhelmina paigutati 35-aastaselt skisofreenikuna vaimuhaiglasse, kuhu ta jäi oma surmani. 37-aastane Vincent van Gogh suri enesetapukatses saadud vigastusse. Van Goghi ja teiste tollal tegutsenud kunstnike psüühikat võis olulisel määral mõjutada ka tolleaegne moejook absint. Prantsuse kunstinikud ja kirjanikud olid need, kes kuritarvitamise ja romantiliste müütide loomisega absindi kurikuulsaks tegid, luues müüte, mis kujutavad seda jooki psühhoaktiivsena ja hallutsinatsioonetekitavana.\nVirgina Woolf (1882–1941) tegi endale juba varakult selgeks, et ta hakkab suureks saades nagu isa Leslielgi kirjutamisega leiba teenima. 22-aastaselt avaldas ta oma esimese artikli. 1915. aastal ilmus tema esikromaan „The Voyaqge Out“ (Merereis). Järgnesid kaheksa romaani, pool tosinat lühijutukogumikku, arvukad kirjad ja esseed. Tema romaanide keskne teema oli üksik inimene kui massiühiskonna osa. Tema romaanidele on omane tegelased, kes peavad sisemisi monolooge ja sel viisil oma muljeid ja mõtteid kirjeldavad – tollal täiesti uudne võte kirjanduses.\nVirginia Woolfi tabas bipolaarne häire, mida kinnitavad nii tema biograaf Hermione Lee kui ka John Hopkinsi Ülikooli psühhiaater Kay Redfield Jamison. Virginia vaimset tasakaalutust süvendas ka tema ja ta kolm aastat vanema õe Vanessa seksuaalne väärkohtlemine 12 ja 14 aastat vanemate poolvendade poolt. Ka mõjus talle rängalt ema surm 1895. aastal ja poolõe Stella surm kaks aastat hiljem. Sellest ajast peale kannatas Woolf kogu elu tasakaalutuse ja depressioonide all. Eriti 1912. aastal, kui Leonard Woolf tegi talle abieluettepaneku ja 1941, pärast tema viimase romaani ilmumist. Depressiiivsed faasid vaheldusid loominguliste faasidega, mil ta lõi oma parimad teosed.\nKirjanik on oma psüühilisi probleeme kirjeldanud mitmes oma romaanis ja omistanud mitmele tegelasele, näiteks romaanis „Tuletorni juurde“ (1927), kus psüühiliselt haige Septimus Smith pöördub sõjast tagasi, kogeb sõja tagajärjel segamini pööratud elukorraldust ja sooritab lõpuks enesetapu. Oma viimast depressiivset faasi Virginia Woolf üle ei elanud. Ta uputas ennast Ouse jõkke, olles eelnevalt oma taskud kividega täitnud. Hüvastijätukirjas oma mehele kirjutas ta: „Ma ei saa sinu elu enam rohkem ruineerida. Ma ei usu, et kaks inimest oleksid võinud õnnelikumad olla, kui meie seda olime.“\nTunnuspildil: John Nash\n← Hitchcocki laibad on parimad!\nKõik geeniused on kiiksuga →


mai 2017 – Triinu raamatublogi\nmai 31, 2017 Triinu raamatublogi2 kommentaari\n“Doanizarre udulaam” on kiirelt loetav ühe õhtu lugemine. Pean ausalt tunnistama, et raamat ei olnud just kõige põnevam. Igatahes köitis mind antud hetkel rohkem Boleyni raamat. Sellest hoolimata ei ole tegu halva raamatuga, lihtsalt mina ei saanud sellest kõigest päris hästi aru.\nPeategelaseks on üks noormees nimega Asger. Temaga on see kummaline lugu, et ta elaks nagu kahes maailmas korraga. Üks on Doanizarre nimeline linnake ja teine on M∅ni saarel. Kui ta ühes kohas magab, siis ta teises tegutseb ja vastupidi. Seda Doanizarret ähvardab suur udulaam, mis on neelanud juba enamuse maailmas ning Doanizarre elanikud on otsustanud saata ekspeditsiooni, et seda udulaama uurida ja peatada, kui see vähegi võimalik on.\nSee raamat on ilmunud Seikluskirjanduse kullafondi sarjas (esmatrükk 2009. aastal kogumikus “Pika talve algus”) ning saanud 2010. aastal Eesti ulemauhinna Stalkeri. Minu jaoks see oligi rohkem ulme kui seiklus. Ma ei suutnud lõpuni sellesse raamatusse sisse minna. Kõik need pärismaailma ja simulatsiooni teema oli vist minu jaoks liiga võõras ja kauge. Aga nagu alguses ütlesin, siis tegu ei ole halva raamatuga, vaid see pole lihtsalt minu teema.\nHarglalt võtan varsti käsile raamatu “French ja Koulu” ja ma ei jõua ära oodata, millal ilmub trükist järgmine apteeker Melchiori lugu. See viimane on rohkem minu masti kirjandus.\nVeel üks asi. Raamatu kaanepildil on kõik olulised tegelased ja asjad olemas. 🙂\nPosted in RaamatudSildistatud #doanizarreudulaam, #eesti, #ilukirjandus, #indrekhargla, #kirjastusparadiis, #seiklus, #seikluskirjandusekullafond, #stalker, #ulme\nmai 28, 2017 Triinu raamatublogiLisa kommentaar\nPosted in RaamatudSildistatud #catherinechanter, #eestiraamat, #ilukirjandus, #inglise, #kaev, #krimi, #piretlemetti, #psühholoogilineromaan, #romaan, #usk\nmai 24, 2017 Triinu raamatublogiLisa kommentaar\nOioi, ma pole siia juba peaaegu nädal aega midagi postitanud, aga nüüd õnneks parandan selle. Praegu mul on lihtsalt nii mitu rasket raamatut pooleli ja kuidagi üldse ei edene. Seekord on minu raamatututvustus ka Tallinna Keskraamatukogu blogis Lugemiselamused, aga lisan siiski siia ka kogu teksti. Soovitan Keskraamatukogu blogi ka jälgida, sest seal tutvustatakse ning soovitatakse palju erinevaid ja põnevaid raamatuid.\nPosted in RaamatudSildistatud #absurd, #eduardomendoza, #gurbiltteateideiole, #hispaania, #huumor, #ilukirjandus, #maarjapaesalu, #päevikromaan, #toledokirjastus, #ulme\nPosted in RaamatudSildistatud #ajalooline, #ajaloolinearmastusromaan, #ameerika, #armastus, #armastusromaan, #courtneymilan, #ersen, #harlequin, #ilukirjandus, #maiaplanhof, #romaan, #tõestusvõrgutamiseabil


400 g graavilõhe\n2 sl till\n2 tl Ingver (hakitud)\nSegu valmib hetkega, aega võtab vaid pallide veeretamine. Saate aga hulga ahvatlevaid ampse, mis kaovad laualt hetkega.\nHaki lõhefilee noaga või köögikombainis hästi peeneks. Haki sibul. Sega kõik ained kokku ja veereta tainast pisikesed pallid. Aseta pooleks tunniks külma. Paku musta leivaga.\nAtsinna 29.dets 2009 08:12\nJah toorelt, pole midagi keeta ega küpsetada. Õrnsoola lõhe. Aga ise pakuks kõrvale röstitud saia. Delikatess-kalad ei istu leivaga.\nendine kokk 29.dets 2009 01:13\nhuvitav, kas kalapalle süüaksegi toorest tainast tehtult.


Mängud, Uudised | Juuni 2022\nXbox One'i uued Overwatch ARTitude'i kontrollerid on lihtsalt vinged\nOverwatchi aastapäeva tähistamiseks tõi Blizzard Entertainment koostöös ARTitude'iga välja Xbox One 48 konsoolikontrollerit, mis esindavad nende kangelasi. Nagu Overwatchi rüüstakastid, peavad ka kasutajad lootma õnnele, kui nad tõesti tahavad ühte kätte saada. Xbox One'i Overwatchi-tähtteemalised kontrollerid tutvustasid Blizzard hiljuti komplekti iseloomuteemalisi Xboxi [& hellip;]\nGears of War 4 uusim plaaster parandab mõned kogukonna teatatud probleemid\nKoalitsioon käivitas hiljuti GoW4 kiirparanduse, et parandada mängijate teatatud probleeme. See plaaster parandab neli laviini kaarti mõjutavat viga, samuti kolm juuni värskenduse põhjustatud üldist probleemi. Gears of War 4 kiirparandus Siin on täielikud märkused plahvatusest: Laviiniparandus lahendas probleemi, kus vaenlased ei suutnud [& hellip;]\nConan Exiles süsteeminõuded Windowsi arvutitele\nConan Exiles on mäng, mis pole ükski teine. Mängijana alustate kõigest muust, kui oma elust Hyboria kõrbes. Janu kustutamiseks peate kiiresti leidma veeallika. Sellel barbaarsel tühermaal on ellujäämine väga keeruline: nõrgad purustatakse armuta ja ainult tugevad saavad elada. Kasutage oma [& hellip;]\nWatch Dogs 2 Hi-Res Texture Packi ei saa Uplayle installida, kurdavad mängijad\nPaljud Watch Dogs 2 fännid teatavad, et nad ei saa Uplayle kõrglahutusega tekstuuripaketti installida. Pakett lubab teie graafikakaardi tööle panna, kuid tundub, et paljud mängijad ei suuda seda tööle panna. Hi-Res Texture Packi ülesanne on parandada mängus leiduva detailsuse taset, et pakkuda [& hellip;]\nCall of Duty: Infinite Warfare'i mõjutavad paljud mängukogemust piiravad probleemid\nCall of Duty: Infinite Warfare on nüüd väljas, naastes frantsiisi juurte juurde laiaulatusliku sõjaga ja keskendudes kinematograafilisele sõjalisele jutustamisele. Mängijatel on võimalus osaleda lahingutes Maast meie planeedi taha, halastamatute vaenlaste vastu, mis ohustavad inimeste eluviisi. Call of Duty: Infinite Warfare toob kaasa kolm ainulaadset [& hellip;]\nSeven Seas Solitaire on lahe pasjansamäng, millel on sõltuvust tekitav lugu\nSolitaire'i fännid armastavad seda uut mängu kindlasti. Pealkirjaga Seven Seas Solitaire võimaldab see näidata oma solitaire oskusi ja seilata seitsmel merel, et päästa oma kallis Elaine. Mängijana võtate Falconi käsu ja uurite üle 300 taseme, tulistades kahurikuule ja sobivad kaardid teie valitud ilusate tekkide seast. [& Hellip;]\nBattlefield 1 Fall Patch: laadige see mängu jõudluse parandamiseks kohe alla\nBattlefield 1 kukkumisvärskendus on nüüd allalaaditav nii Xbox One kui ka Windowsi arvutis. See plaaster toob rea graafika- ja stabiilsusparandusi ja täiustusi ning ka huvitavaid uusi funktsioone. See värskendus ei suuda siiski parandada üht kõige tüütumat Battlefield 1 viga, mis on kimbutanud [& hellip;]\nNumenera probleemide ümardatud piinad: kogelemine, kasutajaliidese probleemid ja palju muud\nPiin: Numenera looded on nüüd saadaval nii Xbox One konsoolis kui ka Windowsi arvutites. Mängud võimaldavad mängijatel uurida maad miljard aastat tulevikus Numenera teadus-fantaasia keskkonnas. Mängijana teete tuhandeid olulisi valikuid ja seisate silmitsi tagajärgedega, kuna uus mäng uurib sügavat ja isikupärast [& hellip;]\nFännid vihkavad uut Dota 2 värskendust 7.00, öeldes, et mäng kaotab oma identiteedi\nUus Dota 2 Patch 7.00 toob mängu palju muudatusi. Sel põhjusel kritiseerivad paljud fännid värskenduse sisu ja ütlevad, et mäng kaotab oma identiteedi. Nii nagu juhtub muutuste saabudes, on ka Dota 2 Patch 7.00 mängijad jaganud kahte leeri. Kuigi on palju mängijaid, kes ei jõua ära oodata, kuni [& hellip;]\nPES 2017 saab Xbox One ja PC jaoks tasuta Data Packi värskenduse\nPro Evolution Soccer 2017, tuntud ka kui PES 2017, on videomäng, mille on välja töötanud PES Productions ja mille on välja andnud Konami PS3, PS4, Xbox 360, Xbox One ja Windows PC jaoks. PES 2017 on 16. väljaandes ja ilmus 2016. aasta septembris. Hea on teada, et Konami on teinud koostööd [& hellip;]\nHonori teiseks hooajaks mängib Shadow and Might kahte uut kangelast\nUbisoft kuulutas just välja For Honori teise hooaja pealkirjaga Shadow and Might. See toob uute kaartide kõrvale kaks uut kangelast ja algab järgmisel kuul, mida kõiki eelvaadati uhiuue tiiseri treileriga. Honori uute kangelaste jaoks Teise hooaja esimene uus kangelane on Shinobi, “Samurai palgamõrvar, kes liigub [& hellip;]\nConan Exilesi vead: saatuslikud vead, animatsiooniprobleemid ja palju muud\nConan Exiles elab nüüd pärast 15-kuulist varajast juurdepääsu. Ellujäämismängu fännid saavad nüüd mängu siseneda ja proovida elus püsida maailmas, kus kõik on teie jaoks olemas. Samal ajal proovib Conan Exiles teie kannatlikkust, kuna pealkirja mõjutavad endiselt üsna paljud tehnilised probleemid. [& hellip;]\nTales of Berseria kasutab Denuvot, mängijad tunnevad, et ei soovi seda osta\nTales of Berseria on sõltuvust tekitav mäng, mis võimaldab teil sukelduda kättemaksu valitsetud maailma. Selles jälgite lugu Velvetist, vihast ja vihkamisest juhitud noorest naisest, kes otsis kättemaksu traumaatiliste sündmuste eest, mis toimusid kolm aastat enne mängu sündmusi. Talers of Berseria läheb [& hellip;]\nKas soovite näha mõlemat Resident Evil 7 lõppu? Vaadake neid videoid\nResident Evil 7 Biohazard on nüüd väljas, võimaldades mängijatel sukelduda õudusmaailma, mis on realistlikum kui kunagi varem. Resident Evil 7 Biohazard tõstab tänavu õudusmängude latti, tuues mängijatele tõeliselt tähelepanuväärse mängukogemuse. RE7 keerukate mõistatuste lahendamine võib võtta päevi või isegi kuid, kuid aadressil [& hellip;]\nGhost Recon Wildlands: kuidas pääseda aprillis tasuta Unidadi vandenõule\nGhost Recon Wildlands käivitati ametlikult 7. märtsil. Sellest ajast alates on Ubisoft mängukogemuse parandamiseks töötanud täie hooga ja avaldas hiljuti mängu esimese suurema värskenduse Patch 1.1.5. Samal ajal on ettevõte avaldanud ka mängu lähinädalate teekaardi, mis sisaldab hooajalisi väljakutseid, [& hellip;]\nFinal Fantasy XV väljaanded: fondi suurus on liiga väike, Chocobos ei saa sprinti ja palju muud\nFinal Fantasy XV on suurepärane mäng ja on lõpuks saadaval ka Xbox One'is. Mängijana kontrollite mängu peamist peategelast Noctis Lucis Caelumit. Juhatate teda, kui ta uurib ümbritsevat maailma jalgsi, kasutades peoautot 'Regalia' või chocobosid. Mängijad saavad kasutada nii Regalia kui ka Chocobosid [& hellip;]\nÜmardamine: surnud probleemid Windowsi arvutites\nDead Rising on põnev mäng, kus sa hakkid zombisid üles, kuni kukud. See käivitati 13. septembril ja seda saab mängida Windows 7, 8 ja 10 64-bitiste versioonidega. Dead Rising ei ole uhiuus mäng. Tegelikult ilmus mängu esimene versioon 2006. aastal Xbox 360 jaoks. [& Hellip;]\nFarming Simulator 17 on muljetavaldav Xbox One ja Windowsi arvutimäng, mis võimaldab teil asuda kaasaegse talupidaja rolli. Saagi koristamiseks, loomade söötmiseks ja põlluharimisvõimaluste uurimiseks sadade aakrite maade ulatuses peate ärkama varahommikul. Farming Simulator 17 võimaldab teil [& hellip;]\nGears of War 4 pealkirja 3. värskendus maandub täna, võitleb loobujate vastu\nKoalitsioon on ametlikult alustanud “Gears of War 4 uuendushooaja” ja juurutanud mängu pealkirja värskenduse 3. See aasta esimene suurem uuendus on osa TC 2017. aasta strateegiast parandada GoW4 mängukogemust ja lahendada nii palju probleeme kui mängijatele. Gears of War 4 pealkiri [& hellip;]\nTähesõjad: komandör läheb sel kuul pensionile kõigist Windowsi seadmetest\nPopulaarne strateegiamäng Star Wars: Commander lahkub pärast juunit kõigist Windowsi telefonidest ja arvutitest, selgub ametliku veebisaidi Star Wars: Commander lühiteatest. Selle postituse ajal on endiselt ebaselge, miks mäng selle kuu lõpuks kõigist Windowsi platvormidest lahkub. Teates öeldakse ainult: Kõik Windowsid [& hellip;]\nmiks avab kroom uusi vahelehti\nWindowsi sünkroonimisel rakendusega time.windows.com ilmnes viga\naknad kest tavalised dll aknad 10


4 844 994\nJalgpallis tuleb ikka aeg-ajalt kaotusi ette....\nJalgpallis tuleb ikka aeg-ajalt kaotusi ette. Muidugi oleme selle unustanud, aga ilmaaegu. Mina ülemäära pessimistlik pole. Leitakse ka viis selle Atletico lukk murda.\nAtletico sai oma meelisstsenaariumi kiire...\nAtletico sai oma meelisstsenaariumi kiire avavärava näol, edasi oli nende taktika selge. 70 protsenti pallivaldamist, aga kehvad tsenderdused mõlemalt äärelt ja terve selle triibulise armee vahel...\nPole eriline üllatus, et Fabinho alustab. Mane ka...\nPole eriline üllatus, et Fabinho alustab. Mane ka algkoosseisus tagasi.\nEkraani juures käimine ei aita kuigivõrd....\nEkraani juures käimine ei aita kuigivõrd. Vähemalt nende millimeetrisuluseisude puhul poleks sellest tolku, publikule staadionil jääks toimunu sama arusaamatuks kui praegu. Küsimus on põhimõtteline:...\nLahe jah. Mäkketõususprindis ei saa ükski...\nLahe jah. Mäkketõususprindis ei saa ükski sprinter Johaugile lähedalegi.\nWolves captain Conor Coady has previously claimed...\nWolves captain Conor Coady has previously claimed VAR is "not working" and is "confusing" for players.\nAnd it was not a surprise to see him race across to referee Mike Dean as the half-time whistle...\nMelina Robert-Michon täitis normi ja läheb oma kuuendale lümpjale. Ilus.\nOscarid on kõigi filmiauhindade lõppakord, seega...\nOscarid on kõigi filmiauhindade lõppakord, seega peaaegu alati saab peaauhinna film, mis on juba ka varasemad peaauhinnad saanud. Mis on totter, aga samas - kuidas saabki võrreldamatuid filme...\nEsiteks ära karju. Teiseks pole minu arvamus...\nEsiteks ära karju. Teiseks pole minu arvamus muutunud: parem tehku inimlikke vigu inimesed väljakul, mitte videokorduste ketrajad stuudios.\nEi ole dramaatiline. See ju on nii. Oli vist...\nEi ole dramaatiline. See ju on nii. Oli vist Wolvesi mängus viimati kui mängija tuli väljakukohtunikult küsima, miks värav ära võeti, siis kohtunikul polnud põhjusest vähimatki aimu. Ainus, mida ta...\nSüsteem ei otsusta mujal ka, ikka inimesed...\nSüsteem ei otsusta mujal ka, ikka inimesed ekraanide taga otsustavad. Kindlasti on võimalik asja paremini korraldada kui see Inglismaal on tehtud, aga see ei muuda põhimõtet. Otsustusõigus on võetud...\nMul oli matemaatika kaks, aga tundub, et tolle...\nMul oli matemaatika kaks, aga tundub, et tolle hooaja mängude koguarv 63 on võimalik ületada küll. 65 mängu võib vist isegi kokku saada tänu maailmakarikale, superkarikale, kommuunitile ja FA karika...\nHahaha. Seda te teadsite ju samuti suurepäraselt,...\nHahaha. Seda te teadsite ju samuti suurepäraselt, et ekraanide taga istub järjekordne loll kohtunik.\nNii on, nagu taheti. Aastaid on kohtunikke...\nNii on, nagu taheti. Aastaid on kohtunikke sōimatud ja naeruvääristatud. Aga loll väljakukohtunik ei pea enam midagi nägema ega otsustama. Kompuuter on targem. Varrifännid peaksid ekstaasis olema.\nKõik see vägi reisis Madriidi. Kloppi sõnul...\nKõik see vägi reisis Madriidi. Kloppi sõnul vigastusi juurde tulnud pole, peale Shaqiri ja Clyne'i kõik rivis.\nHooaeg on läinud nii ulmeliselt, et pikk Euroopa oleks tubli boonus. Eks ole näha,...\nKui vastane ikka dopingut kasutas, käib...\nKui vastane ikka dopingut kasutas, käib tagantjärgi tiitel ka. Samas ma ei usu, et sellist otsust ealeski tehtaks.\nKui kolm neljandikku hooajast hakkab läbi saama,...\nKui kolm neljandikku hooajast hakkab läbi saama, on Liiga 1 tabelitipp uskumatult tihe. Kahtluseta kõige põnevam liiga Inglismaal. Suurepärases hoos Rotherham ja Coventry on endistest liidritest...\nSee on müstiline, et nii kõrgele teiba otsast...\nSee on müstiline, et nii kõrgele teiba otsast suudab lennata. Mäletan, et imestasin seda juba Bubka puhul.\nEga muud varianti polnud kui võimalikult kaua...\nEga muud varianti polnud kui võimalikult kaua viigile mängida ja oma paari võimalust noolida. Need täitsa tulid ka, aga jäid taas ära löömata. Kui Mane lõpuks lõi, oli suuresti toss väljas. Ma ei...\n33. voor 14.02 Hull City-Swansea City x ...\n1 006 261\nKui jõusse jääb, võib uute mängijate meelitamine...\nKui jõusse jääb, võib uute mängijate meelitamine paaris-kolmes aknas keeruliseks minna. Üldiselt muidugi elatakse need bännid rahulikult üle - rahapuudust ju sellel klubil pole.\nCertain to appeal to the court of arbitration for...\nCertain to appeal to the court of arbitration for sport.\nKlopp kohtus väheste huvitatud žurnalistidega....\nKlopp kohtus väheste huvitatud žurnalistidega. Peale Shaqiri ja Clyne’i on kõik terved. Homme siis minu jaoks ebameeldiv külaskäik Norwichi.\nMa võin selle ju andeks anda, et tüübid ei suuda...\nMa võin selle ju andeks anda, et tüübid ei suuda laivis laulda, aga see on laulukirjutajate võistlus. Vähegi asjalikuma laulu kirjutamine paistab aga üle jõu käivat. Lame värk.


Politsei- ja Piirivalveameti ööpäevainfo (2021-05-27 08:11:50)\nMöödunud ööpäeval registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 81 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas 49 varavastast kuritegu, sealhulgas 34 vargust (eluruumidest üks, sõidukeist kolm). Registreeriti üks inimvigastusega liiklusõnnetus, milles sai vigastada üks inimene. Tabati viis alkoholijoobes sõidukijuhti ja üks narkojoobes sõidukijuht.\n25. mail teatati politseile, et Maardus Avara tänaval olevas elukohas läks 30-aastane mees kallale enda elukaaslasele, 26-aastasele naisele ja lõi teda rusikaga. Kodus oli samal ajal ka paari väikelaps. Politsei pidas mehe kinni.\n25. mail teatati politseile, et Mustamäel Tammsaare teel olevas elukohas tekkis elukaaslaste, 38-aastase mehe ja 32-aastase naise vahel konflikt, mille käigus tekitas mees naisele valu.\n25. mail teatati politseile, et Nõmmel Sihi tänaval sikutas 51-aastane mees kõrvast 23-aastast meest ja tekitas talle valu.\n25. mail teatati politseile, et Lasnamäel Mustakivi teel olevasse SEBi rahaautomaati prooviti lõhkuda ja sealt raha kätte saada, ent see ei õnnestunud. Juhtunu täpsemad asjaolud selguvad menetluses.\n25. mail teatati politseile, et Kesklinnas Pronksi tänaval olevalt ehitusobjektilt varastati tööriistu. Kahju on üle 2000 euro.\n25. mail alustati menetlust selles, et kuu alguses võttis Põhja-Tallinnas elava 42-aastase naisega ühendust kelm, kelle sõnul tuleb naisel siseneda enda Swedbanki kontole, et takistada kelmide tegevust. Kelm palus siseneda AnyDesk programmi kaudu ja sisestada PIN-koodid. Seejärel rääkis kelm naisele võimalusest teenida lisaraha, kui too kannab ühele Swedbanki arvele raha. Naine kandis arvele 130 ja 124.35 eurot. Hiljem helistati naisele mitu korda ja tehti ka tema arvutis AnyDeski kaudu mitu laenutehingut. Kahju on kokku 5424 eurot.\n25. mail alustati menetlust selles, et mullu veebruaris tutvus Lasnamäel elav 21-aastane naine noormehega, kellega internetis ajuti suhtles. Tänavu aprillis kurtis mees, et vajab naise abi maksete tegemisel, sest tema konto on suletud. Mees rääkis, et soovib teataja abil ülekandeid teha ning lubas teatajal võtta tasu nii palju kui teataja tahab. Naine andis netituttavale enda panga-ja PIN-koodid, misjärel võttis mees naise nimel kiirlaenu. Hiljem, kui laenufirma raha tagasi nõudis, ei olnud meest võimalik enam kätte saada.\n24. mail sai politsei teate, et Paides läks 42-aastane naine trepikojas kallale oma tuttavale 43-aastasele naisele, kes sai viga.\n25. mail alustati kriminaalmenetlust selles, et 27-aastane naine ei ole õigeaegselt laenufirmale tagasi maksnud laenu ega tagastanud laenu tagatiseks olevat sõiduautot Toyota. Naisega ei ole võimalik kontakti saada. Esialgsel hinnangul on laenufirmale tekitatud varaline kahju 930 eurot.\n25. mail sai politsei teate, et varem vargusi toime pannud 45-aastane naine varastas Pärnus Suur-Jõe tänava poest kosmeetikatooteid, parfüüme, lõhnaküünlaid ja joonistustarbeid. Politsei pidas naise kahtlustatavana kinni.\n25. mail alustati kriminaalmenetlust selles, et 64-aastane mees on viimase kuu jooksul korduvalt Saaremaa vallas Tallinna maantee kauplusest varastanud alkoholi. Tekitatud varaline kahju on selgitamisel.\nPolitseile laekus teade, et 23. mail löödi Tartus Narva maanteel 22-aastast noormeest. Politseile on lööja teada ning juhtunu üksikasju selgitatakse kriminaaluurimises.\nPolitsei sai 19. mail teate, et Võrus Vabaduse puiesteel asuvast pangakontoris avastati võltsimistunnustega 20-eurone rahatäht. Juhtunu uurimiseks alustati menetlust ja rahatäht saadeti ekspertiisi.\n24. mail teatas Anstla vallas elav mees, et tema nimele on avatud Coop pangas arvelduskonto, millele on tema teadmata võetud erinevaid laene. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.\n25. mail kontrollisid Lõuna prefektuuri piiri- ja migratsiooniametnikud Valgamaa ettevõtteid selgitamaks, kas seal töötavad inimesed viibivad riigis seaduslikult. Kokku kontrolliti kolme juriidilist ja seitset füüsilist isikut ning avastati, et ühel Ukraina töölisel puudus kehtiv kanne töötamise registris. Info edastati maksu- ja tolliametile.\n25. mail sai politsei teate, et ühele Narva elanikule helistas võõras inimene, kes ütles, et naise kontol on tehtud kahtlaseid tehinguid, mis tuleks peatada. Naisele selgitati, kuidas neid tehinguid peatada. Kui naine oli selgituste järgi käitunud, siis selgus, et tema nimele on võetud järelmaks 2000 euro ulatuses.\n25. mail alustati Jõhvi politseijaoskonna kriminaalmenetlust selles, et 32-aastane naine ostis märtsis internetist jooksukäru ja soojakoti. Naine tasus kauba eest, kuid tänaseni ei ole ta kaupa ega ka raha tagasi saanud.\n25. mail koostas Ida prefektuuri piiri- ja migratsioonijärelevalvetalituse ametnik ettekirjutise Eestis lahkumiseks 1976. aastal sündinud Ukraina kodanikule, kes oli Eestis ebaseaduslikult viibinud neli päeva. Talle kohaldati sissesõidukeeld kolmeks kuuks.\n25. mail kell 01.53 tõkestati Narva-1 piiripunktis Eestisse sisenemine kahel Gruusia kodanikul, kellel puudusid riiki sisenemiseks Vabariigi Valitsuse korraldusega sätestatud põhjused.\n25. mail kell 15.07 tõkestati Narva-1 piiripunktis Eestisse sisenemine 1989.aastal sündinud Venemaa Föderatsiooni kodanikul, kellel puudusid riiki sisenemiseks Vabariigi Valitsuse korraldusega sätestatud põhjused.


KINOA ŠIITAKE SEENTE WOK – Vickie Bo\nKINOA ŠIITAKE SEENTE WOK\nSee retsept tuli mul täitsa juhuslikult välja… lihtsalt mingi päev avastasin, et mul külmikus on jäänud mõned šiitake seened, eelmisel päeval keedetud kinoa ja spinat. Ja tuligi lihtsalt mõte neid kokku panna, aga mida veel lisada, et anda roale natukene huvitavat mekki juurde? mhmhm… siis leidsin kapist päikesekuivatatud tomateid… ah jaaa… siin kõrval on veel Hiina mustad oad, mis väga hästi seentega kokku sobivad, millest ma varasemalt selles retseptis kirjutasin… noooh… veel natukene küüslauku, sibulat… ja ongi valmis:)\n2 tassi keedetud kinoad\n1 peotäis šiitake seeni\n4-5 tk päikesekuivatatud tomati viilu\n2 peotäit spinatit\n1 spl Hiina musti ube\n1 küüslaugu küüs\n2 rohelise sibula vart (ainult valge osa)\n2 spl soja kastet\n1 spl Shao Xing toiduvalmistamise veini\nPane šiitake seened u 15 minutiks likku ja pärast viiluta.\nHaki peeneks küüslauk ja sibul, viiluta tomatid. Musti ube loputa ja kuivata.\nPani vokipannis õli kuumenema, lisa küüslauk, sibul ja mustad oad ja prae u 30 sekundit.\nLisa seened prae mõni minut, kui seened hakkavad pruunistuma. Lisa vein ja prae veel kuni minut aega.\nLisa tomatid ja kinoa. Maitsesta soja kastmega, sega läbi.\nLõpuks lisa spinat ja prae segades 1-2 minutit. Serveerimiseks puista seemneid peale, mina kasutasin seesami ja päevalille seemneid, soovi korral ka rohelist ja idusid.\nFiled Under: Põhiroad\nTags: gluteenivaba, kinoa, mustadoad, seened, šiitake, spinat, suvekssaledaks, vegan, vegantallinn\nŠIITAKE SEENTEGA KÖÖGIVILJA WOK\nKui ma näen Hiina sotsiaalmeedias retsepte seentega, siis ma ei saa nendest mööda minna, sest mulle väga meeldivad erinevad aasia seened… austervikud, šiitaked, pilvekõrvad, eringi, enoki ning kõiki nendega hakkan kindlasti rohkem retsepte tegema. Ainult kahju, et meil ei ole müügil häid värskeid šiitakesid, seega […]\nSOBA NUUDLID PORGANDIGA\nPÄIKESELINE VOKIROOG TOFUGA\nVickieBo on HIRSIPUDER KÕRVITSA JA KOOKOSPIIMAGA\nVickieBo on ŠIITAKE SEENTEGA KÖÖGIVILJA WOK\nKadri on HIRSIPUDER KÕRVITSA JA KOOKOSPIIMAGA\nKadri on ŠIITAKE SEENTEGA KÖÖGIVILJA WOK


Tallinnas veel üks tõukerattaste rentija lisaks - FoundME\nAutor: foundME • 14. august 2020\nElektrilisi tõukerattaid renditakse ja tagastatakse samasse punkti.\nJalgrattaparklat pakkuv Bikeep avas pealinnas koos Park Inn by Radisson Meritoniga elektriliste tõukeratase laenutuse.\nHotelli Meriton sissepääsu juurde loodud automatiseeritud rendisüsteemist saab tõukerattaid laenutada läbi Bikeepi rakenduse. Tegemist on täisautomaatse parkimisjaamaga.\nUnikaalseks teeb süsteemi asjaolu, et tõukerattaid renditakse ja tagastatakse samasse punkti – näiteks turist rendib omale sõiduki, mis on lukustatud Bikeep tõukerattaparklasse, sõidab sellega mööda linna, tutvub vaatamisväärsustega ning tagastab sõiduki alguspunkti. Parkimisjaam laeb tõukerataste akusid, seega saab iga järgmine kasutaja maksimaalselt täislaetud akuga sõiduki.\nHotelli jaoks on lahendus täisautomaatne - rent toimub läbi Bikeep rakenduse, kus alustustasu puudub ning iga minut maksab 15 eurosenti. Hind on nii hotelli kliendile kui ka teistele kasutajatele sama.\n„Me pole Bolti või Tuule tõukerataste konkurendid. Tegemist on lahendusega, mille abil aitame oma koostööpartneritel klientidele mitmekülgsemat ja paremat teenust pakkuda. Pakume sama teenust ka büroohoonetele, kes kasutavad tõukerattaid, et nende töötajad saaksid igapäevased tegevused kesklinnas kiirelt ja efektiivselt korda ajada,“ selgitas Bikeepi tegevjuht Kristjan Lind.\n“Me pole Bolti või Tuule tõukerataste konkurendid. Tegemist on lahendusega, mille abil aitame oma koostööpartneritel klientidele mitmekülgsemat ja paremat teenust pakkuda.”\nKristjan Lind, Bikeep tegevjuht\n“1-2 km distantsid läbitakse kesklinnas oluliselt kiiremini elektrilisel tõukerattal, lisaks jääb ära parkimiskohaga seonduv aja- ja rahakulu. Meritoni puhul oli oluliseks kriteeriumiks ka see, et kliendid ei peaks mõtlema sellele, et peavad tühja akuga tõukeratta kuhugile maha vedelema jätma,“ täpsustas Lind.\nMeritoni juhi Pieter Liebenbergi sõnul on nende eesmärk pakkuda oma klientidele alati rohkem kui nad oodata oskavad. „Meie jaoks oli oluline see, et loodud süsteem oleks klientide jaoks võimalikult lihtne, loogiline ja mugav kasutada. See, et kliendid saavad kiirelt ja mugavalt elektrilise tõukeratta laenutada ja see on täislaetud akuga, aitab neil märksa mugavamalt Tallinna linna avastada,“ nentis Liebenberg.


Käisin “Joobnuid” vaatamas | SEHKENDAMINE\n← 14. Dorrit Willumsen “Pruut Gentist”\n15. Eugen Ruge “Cabo de Gata” LR 2016/9-10 →\nKäisin eile teatris (Theatrumis) vaatamas tükki, mille suhtes mul olid väga vastakad eelarvamused. Kohati oli seda väga kiidetud, samas hirmutab mind enamasti liiga pikk kestus (3,5 tundi ja tegelikult mõned minutid pealegi) ja asjaolu, et kaks inimest (kellest ühte ma tunnen, teadmata tema maitset teatri või kirjanduse osas, teist mitte) olid poole pealt lahkunud. Samamoodi vaatasin ETV uudisklippi ja pidevalt purjus olevad tegelased (kõik ja kogu aeg) tundus olevat väsitav. Vot sellise eelarvamusega võikski teatrisse minna, ettevaatlikult.\nSest tegelikult see tükk meeldis mulle kokkuvõtteks väga. Ja nüüd ma püüangi siin paljusõnaliselt ja maameheloogikaga veidi selgitada ja põhjendada.\nEsiteks (ja suhteliselt ka viimaseks) rõhutan jälle üle, et minu jaoks on teatris alati tähtis tekst. Ja edasi lavastus ja rütm, mis lavastust vaadates tekib. Ja kui kõik klapib, siis võib kõik kordaläinuks lugeda (vahel ka siis, kui peale teksti kõik klapib. Kui ainult tekst on hea, siis jääb ikka midagi puudu. Nagu hiljuti nähtud Vanemuise Arkaadias või kunagi ammu nähtud Vaene loom vihma käes). Siin ongi tekst hea ja rütm tekib selle purjutamise juurde ka, sest igaüks on omamoodi purjus (tegelasi on palju, aga tundub sedasi peas kiirel läbilaskmisel, et erinevalt). Kui peaks vaatama mingis teises kontekstis ja mingit teistlaadi asja, siis tõesti see purjutamine tüütaks – aga siin moodustab omaette rütmi.\nEsimese stseeniga ei saa veel õieti aru, kuidas tükk üles ehitatud on. Esimene vaatus on sedasi neljas pildis, kus kõik tegelased kuuluvad ainult ühte pilti – seega tutvume tegelaskujudega – 14 peategelast. Teises vaatuses need kooslused segunevad, kohtudes tänaval teel koju. Kui siis pärast teist pilti hakkad pihta saama, siis tahaks juba teksti pisut tagasi keerata, et meenutada, milline on olnud iga pildi avavideo ja põhisõnum. Nimelt hakkas mulle alles kolmanda pildi ajal tunduma, et video kujutab järgneva stseeni lavakujundust stiliseeritud kujul ja laguneb siis ühel või teisel moel – küsimus jäi, millisel moel? (Just teise pildi puhul mäletan vaid ähmaselt). Videokunstnik on Sander Põldsaar, üldine kunstnik Lilja Blumenfeldt – igatahes olid need vahepealsed videod väga head ja oma loogikas täiesti geniaalsed. Video enne mõlema vaatuse esimest steeni – “tänav liigub” ehk tegelikkuses liigub purjus inimene mööda tänavat kodu poole. Ja esimese vaatuse video lõpeb vedeliku plärtsatusega asfaldile… Kas mõtlen liialt üle, kui arvan, et oksendati? 😉 Esimese pildi lõpus antaksegi ju mõista, et Marta (Kristiina Hortensia-Port) oksendabki. Nagu öeldud, teise pildi eelne enam nii hästi meeles pole, kuigi püüdsin seda juba kolmanda ajal väga meenutada – kuna lavale pidi tulema modell, siis esialgu tõlgendasin seda mõne ateljeena, olid nagu mingid pildid, mis kuskilt lõpuks peale tungisid – aga pead ei anna… Kuna tegelikult tundus teiseks vaatuseks, et kõik pildid võisid toimuda ühe restorani ümber – sees, köögis, privaatses ruumis ja tänaval selle ees või lähedal – sillal. Kolmas stseen toimub õhtusöögilaua juures – esialgu tundub, et Karl ja Linda (Rain Simmul ja Liina Olmaru) on külas Gustavil ja Looral (Sulev Teppart ja Anneli Tuulik), siis tundus, et mõlemad on siiski restoranis (ja autojuhid vabaks andnud), hetkeks, et Karl ja Linda on oma kodus ja lähevad siis jalutama. Kokkuvõtteks ükskõik, kus nad olid – ses suhtes, et minu arust on isegi hea, et perspektiiv tundub muutuvat. Video selles pildi eel näitas minu mäletamist mööda purukslendavat perepilti tagaseinal (+veel mingid asjad). Siiski mõistsin lõpus, et seal toimuvat ei pruukinud ehk tegelikkuses juhtuda – just näiteks gaasipliidist alguse saanud tulekahju restoraniköögis või teises vaatuses tunne, et on sild, mille servad kaovad, mistõttu tundub, et tegelikult on tegemist olukorraga, kus keegi on sillalt alla hüppamas (iseenesest polegi vale oletus, tundub. See oli stseen, kus modell Laura (Eva Eensaar-Tootsen) oma endise poiss-sõbra ja parima sõbranna pulmast tagasiteel on ja kohtub poissmeesteõhtult naasva neljase pundiga).\nTeine vaatus algab küll sarnase videoga, mis esimene – sama koht vähemalt – aga oli mõnevõrra erinev. Edasi tuli see nn “sild” (mis võib-olla üldse ei olnudki sild), siis park ja lõpuks … meelest läinud (kohtusid suure rahvusvahelise kinofestivali direktor, vähidiagnoosiga Mark (Marius Peterson) ja prostituut (Piret Krumm. Kavalehelt lugedes, et Piret Krumm peab mängima 22-aastast prostituuti, olin jälle kahtleval seisukohal – Grease’is tundus ta ikka teistest vanem ja ei petnud ära. Seekord aga sobis ideaalselt! Ja 22-aastane tundus ka! Seda kõike täiustas ka ideaalne kostüüm – punased riided, ka sukad. Kostüümid ja rekvisiidid: Piia Ruber ja Mae Kivilo. Mainin ehk juba siinjuures ära, et just see musta ja punase segu viimases stseenis oli väga oluline ja vajalik. Ja hea! Marius Petersonil/Margil olid mustad riided ja punane sall, prostituudil punased riided ja tume pea).\nPüüdsin nüüd esmalt siis videopildid kirja panna – nii palju, kui mäletasin või tõlgendasin. (Veidi sai juba muud ka sisse.) Edasi siis iga pildi sõnumid. Selles kohas lollitab autor meid pisut kavalehel ära trükitud intervjuus Lembit Petersonile/lavastajale.\nOn selge, et teisest küljest eksisteerib sufi metafoor sellest, et purjus inimene ei ole ju veinist purjus, ta on jumalikust purjus! Et purjus inimene on täis jumalikkust! Minu näidendid on nad lihtsalt purjus.\nSee ongi sotsiaalne näidend… Religioossed järeldused teevad vaatajad… Kangelased ise on lihtsalt sotsiaalsed tüübid.\nPüüa seda tükki nii vaadata – ei ole võimalik. Need kommentaarid mõjuvad ehk pigem sellena, et vaadakem ringi, me olemegi pidevalt sellised – jumalikud ja religioossed. Või nagu intervjuus ära tuuakse – tegelaste nimed on euroopalikud (Võrõpajev kirjutas selle näidendi tellimusena Düsseldorfi teatrile), aga nad ise venelikud – autor kommenteerib, et see on vältimatu, kuna ta ise on venelane. Ja ses suhtes oligi selles tekstis ja lavastuses koos vana hea ida ja lääne konflikt või erinevus. Umbes nagu Dostojevskil Vendades Karamazovites – Ivan vs Aljoša ja Dmitri. Et on justkui kõik see läänelik – korralikud töökohad, ülestöötanud inimesed, aga tekstis ja tegelastes on ikkagi see tõmme religiooni, tähenduse, armastuse, lunastuse ja andeksanni poole. Otsing. Ja see on läbiv, vältimatu, võimatu mööda vaadata – see tekst räägib pildist pilti just nendest teemadest.\nNagu öeldud, ei olnud mul veel esimeseks pildiks mingit võtit, seega võin mäletada puudulikult. Kuidagi jääb aga see tunne, et teemaks olid teadmatus ja hirm tuleviku ees. Kes ma olen? Mida ma tahan? Kuhu ma lähen? Mis selle kõige mõte on? Samas kui Mark, kes juba teab oma vähidiagnoosi (kuigi see selgub alles teises vaatuses, viimases pildis), küsib korduvalt, kas on keegi, kes ei kardaks, et teda kunagi vähk tabab – astugu ette. (Kordused teenivad oma eesmärki, kuigi vahendiks on purjus inimene, kes alatihti kordab mingeid fraase, mõtteid, asju, mida ta enda arvates ei ole suutnud veel korralikult väljendada). Teises pildis aga tõusis justkui esile ettemääratus – et kõik läks nii, nagu läks. Et olid pulmad ja abiellusid mees (Andri Luup) ja tema endise tüdruksõbra parim sõbranna Magda (Maria Peterson). Kolmandas pildis on juttu sellest, et meie, sina ja mina, olemegi jumala ihu, meie olemegi Issand Jumal (“Ei, sa ei saanud aru. Mina olen ka Issand Jumal.” “Aa, siis on kaks Jumalat, me oleme mõlemad Jumalad!” “Ei, sa ei saanud aru, Jumalat on ikka ainult üks, aga sina oled Issand Jumal ja mina olen Issand Jumal ja Loora ja Linda.”). Me olime, oleme ja jääme, kuna me oleme Issand Jumala liha ja veri – ja tegelikult ei ole tähtis, mis olekus me siis hetkel oleme – mitte veel sündinud, elavad või surnud. Neljandas pildis läks põhiline rõhk ja toonitamine sellele, et me kõik oleme kuulnud “Jumala sosistamist oma südames“, see kordus lausa nagu mantra, nagu palve. Muuhulgas on Jumala sosin…. jumala pisarad ja nutt meie südames.\nJa juba siinkohal võib ära nimetada, et iga pildi alatooniks ja valgustuseks oli armastus kui teema. Eks see religioonis nii ongi – armastus on see, mis kõik muud teemad enda valgusesse mähib. Seega jätkus armastuse teema ka kõikidest teise vaatuse piltides. (Ja nagu mainitud – siin on juttu ka kehalisest armastusest ning müüdavast armastusest – seega kogu spekter). Oleks ehk aeg ära tuua mõned tsitaadid, mida läbi etenduse korratakse – esiteks filmifestivali direktor, teiseks sama Iraani filmi näinud prostituut Rosa (nad viimases pildis kohtuvad). “Mitte keegi ei saa meid kaitsta armastuse eest, mu imekaunis Gulbahar.” või “Mitte keegi ei või mult nõuda rohkem, kui ma anda suudan.”\nTeises vaatuses, nagu öeldud, segunevad tegelased. Esimeses pildis on Loora ja Gustav teel kodu poole ja märkavad pingil magavat Martat ja Martas tekkib äkki ootamatu armastus Gustavi vastu – see teadmine, mis tal tulevikust ja elust ja kõigest enne puudus. Gustav aga, kes on üks “targemaid suid” etenduse jooksul, räägib ja mõtestab kõik need armastused, mis on tugevad ja jäävad ja ütleb naisele lõpuks, et ta seisund on muutunud ja naine ei mõista, et kas ta hakkab nüüd iga päev jooma … Joobumus.\nEdasi kohtuvad Laura (minu tõlgenduses siis sillal seisev modell) ja neljane seltskond poissmeesteõhtult ja järgmise päeva peigmees otsustab Lauraga otsekohe abielluda. Siin peab peigmees Max (Helvin Kaljula) pika monoloogi sel teemal, et meil on miski, see põhiline, ära kadunud. Ja mis see on, seda me ka õieti ei tea. Ca “Meie põlvkond ei tunne ega tea ju midagi. Peale seksi. Töö, alkohol, plära, vanemate külastamine, naised, keda me ei armasta. Oleme kaotanud kontakti kõige peamisega. Kust me pärit oleme. Reaalsusega.” ME EI TEA, MIS ON KÕIGE PEAMINE. Selles pildis mängis väga olulist rolli Gabriel (Tarmo Song), kes sobis oma vibaliku keha ja habemepiiriga lihtsalt perfektselt. Esimeses vaatuses oli tema see, kes võttis üles “jumala sosistamise su südames”, nagu rääkivat tema vend, katoliku vaimulik (“Tal ei ole tegelikult venda!”). Nüüd esindab ta oma venda, katoliku vaimulikku (“See ei levi niimoodi!”) ja paneb paari Laura ja Maxi. Ja kogu oma purjusolekus on tal nii jumalasõna kui Kristuse kuju. Geniaalne.\nKolmandas pildis jõuame parki, kus pingil puhkavad äsja abiellunud Lourenz (kes oli enne pulmi hoopis kolm aastat Lauraga, modelliga elanud) ja Magda (Laura parim sõbranna) ning pargipingist jalutavad koduteel mööda Karl ja Linda (Simmul ja Olmaru). Karl jälestab ennast, teab, et on paheline, valelik ja pole truu – purjus peaga on ta välja rääkinud ka Gustavile, et magas kunagi Looraga, nüüd tunnistab ka oma naisele, kui paljude erinevate naistega ta on maganud. Hakkab noorpaarile targutama, et kõik petavad kõiki kogu aeg. Lourenzi eluterve suhtumine on väga innustav, “tema suu läbi räägib issand jumal” (nagu ka Karlo suu läbi, nagu Magda, noor pruut, arvab). Tema on see, kes ütleb, et tuleb andeks paluda, et issanda jumala kätetööd põlgad ja selle kohta halbu mõtteid mõtled – st. enda kohta näiteks. “Kiskuge ennast lahti sellest intellektuaalsest ratsionalistlikust sitast ja magusast melanhooliast”, “Aeg on hakata peale iseenda ka kedagi teist armastama!” – “Ärge põdege!” Ärge tundke sellist masohhistlikku mõnu enesest halvasti rääkimisest. (Mulle tegi nii nalja, kuidas Magda ütles, et sellele hullul mehel on ju õigus ja Lourenz talle ütleb, et see lihtsalt läheb ta enda depressiivsuse ja melanhooliaga kokku, sellepärast peab ta seda õigeks! – see oli palju toredamas sõnastuses muidugi. Aga üldiselt tuleb selline asi kuidagi väga tuttav ette – naised, kes pidevalt põevad, et pole küllalt ilusad, head, targad, edukad vms ja mehed, kes lihtsalt elavad, ei põe ega mõnule oma melanhoolias). Siis jääb Rain Simmul mingil hetkel “oma sita sisse” (ehk lava tala vahele) kinni ja Liina Olmaru päästab ta sealt ära. Ja see dialoog, mida nad siis peavad – kuidas edasi? Kuidas siinkohal vastanduvad just mehelik ratsionaalsus ja naiselik tugevus, armastus, intuitsioon ja andeksand – see oli KÕIGE LIIGUTAVAM KOHT kogu etenduse jooksul. Liina Olmaru tegi seda jälle. Ta oskab seda, ta on selles väga hea. (Ibseni Metspardi Hedvig üle 20 a tagasi …..). Ta pani meid nutma. (Aitäh).\nLõpuks viimane pilt kui koduteel kohtuvad filmihuviline prostituut ja filmifestivali direktor (Piret Krumm ja Marius Peterson). Jälle pakutakse uus jumalapilt, uus pilt andeksannist ja lunastusest. Kuidas oleks: Mark ütleb, et Jumal on üks suur maffiaboss, kes valitseb meie sitase elu üle ja kes on meid sulgenud haisvasse tualetti, kuna me ei taha talle ära anda seda, mida oleme temalt saanud. Ja välja saame sellest haisvast peldikust alles siis, kui oleme KÕIK tagasi andnud. “Anna tagasi kõik ja kao siit ilmast!” Siis üks väike näide tillukese vale järgi: Rosa valetab esialgu, et tema on baleriin. Kui ta selle üles tunnistab, selgitabki Mark talle, et just nüüd andiski ta selle baleriini tagasi – koos protsentidega, nagu see käib – protsentideks on häbi, et ta oli valetanud. “Meile ei kuulu siin mitte midagi.” “Meie kõik ainult võtame ja nutame.” Ja taas rodu selle tundmatu Iraani filmi tsitaate, enamasti needsamad kolm. Üks käis surma kohta… “Surma pole…” midagi. Rosal on ka sellest elust kõrini, seetõttu huvitab see teema teda – ta annaks hea meelega kõik ära. Aga kuidas? Kui ta palub näidet selle kohta, kes seda üldse suutnud on, on vastuseks “Näiteks Jeesus Kristus.” Rosa: (ca) “??? Hästi paned.” Ses suhtes on prostituudil ja õnnistegijal jälle paralleel, kontrast ja võrdsus.\nEks sellest võibki kirjutama jääda – enda arvates olen hetkel kirjutanud videost ja põhisõnumitest. Ometi tundub, et vist juba rohkemast. Näiteks riivamisi kunstnike tööst. Teksti ja tausta puhul on ehk oluline, et siin ei ole tegelikult taustaks kristlus, vaid minu arvates religioon või tähenduse poole püüdlemine laiemalt. Kuidas muidu selgitada, et ikka ja jälle jookseb läbi just see Iraani film ja imekaunis Gülbahar. Mitte juhuslikult ei ole Loora venna tapnud töötud kriminaalsed araablased – aga me peame kõiki ühepalju armastama! Lisaks on teksti motoks või taustaks teisipidi jälle joomist ja armastust käsitlevad luuletused Pärsia matemaatiku ja filosoofi Omar Hajjami ehk ’Omar Khayyām’i (1048-1123) luuletsüklist “Nelikvärsid armastusest” (Омар Хайям. Рубаи о любви). Sellel näidendi tekstiga saidil algab etendus nende ridadega (venekeelne tõlge):\nAga luuletusi on siin veel. Ja veel. Ja veel. (Lugege temast vene keeles pikemalt.)\nKindlasti tahaksin puudutada ka etenduse põhilist teemat – purjusolekut vs joobumust. Esiti siis praktilises võtmes. Kõik on tõesti pidevalt täis. Seetõttu on siia etendusse läinud vaja palju koreograafiat ja liikumisi, ansamblimängu, iga näitleja on nähtavasti ka ise erinevaid inimesi nende purjusolekus jälginud. (No väga tuttav oli Marius Petersoni tegelaskuju üks purjusoleku joon, mida esineb ka ühel minu sõbral – hakkas sõrmi laiali ajama ja imelikku asendisse seadma, kui midagi selgitas). Nagu varemgi öeldud, olid kõik mingil määral erinevalt purjus – kes läheb tundeliseks, kes melanhoolseks, kuidas mõte ei liigu või kuidas mingitele olulistele fraasidele reageeritaksegi komöödialikult. Näitlejad olid mõnevõrra erineva tasemega, aga üldiselt oli siin ikka järjest puhtaid pärle. Näiteks pankurite õhtusöögil, kus istusid Gustav, Karl ja nende abikaasad Loora ja Linda, kuulus minu põhitähelepanu esmalt just Loorale. Milline täpne ja hea nokkimine lauas, kus vestlusest enam õieti aru ei saagi. (Ja Anneli Tuuliku roll selles etenduses oli väga hea – ainult et pisut justkui sama tegelane, mis Linnas. Kus taoline stiil minus enam küsimusi tekitas). (Jutt käis sellest, et kõuts tappis Karli ema, mis oli absurdne mitmes plaanis – esiteks ei olnudki Karli emal kassi, teiseks – “mis mõttes ei olnud? Ei ole! Ega mu ema pole surnud!” Ometi selgub, et tegelikult on see õhtusöök korraldatud just ema mälestuseks, kes on surnud. Purjus inimene loogikast võetuna on selline väide muidugimõista purjus inimese segikammimise tulemus, mäluprobleem. Selles tekstis muidugi siiski mitte). Nüüd oleks ehk just õige aeg ka mõned lavastusvälised tegurid ära märkida – publik, kelle seas on ikkagi mõned, kes võtavad kogu etendust kui mingit laadashowd või komöödiat, kus purjus inimesed kukuvad ja naljakaid asju ütlevad; lõugavad iga sellise ütluse peale laginal naerda, andes justkui mõista, et ei adu allteksti nagu üleüldse. Muidugi oli see ses suhtes hea tükk, et “sai nii naerda kui nutta”, aga no kui ikka terve teise vaatuse juba iga fraasi peale norsatad!!!!, ei jõua naerunigi, siis see lihtsalt ajab mingil hetkel hulluks. (Pluss keegi tark, kes oli oma mobla vibreerimise peale jätnud. No kui keeruline on kogu telefon etenduse ajaks lihtsalt välja lülitada. Ja hiljem sisse – kaks minutit kauem läheb aega). Kinnitan, et seal oli tõesti väga häid repliiginalju ja väga häid liikumisnalju, kontrastid üleva teema ja madala näite või reaalsuse vahel. Naerda ja muiata sai kindlasti. (Ja ka nutta, nagu ülalpool mainisin). Samas on purjus inimesed ikkagi haledusttekitavad, nendest on samal ajal väga kahju – seega ei teagi, kas iga koperdamise või mittemõistmise peale saab just naeru lagistada, eriti kui purjus inimene räägib ühte juttu ja ühtesid sõnu, aga taga on terve muu maailm või selle traagika.\nJa unustasin täiesti, et omamoodi tõlgendusvõimalusi ja lisakvaliteeti pakub Marius Petersoni muusikaline kujundus. Mul on kahju, et kasutatud teoste nimekirja ei olnud kavalehel – kolmes esimeses tundsin ära reekviemid (minu arust erinevad), hiljem lauldi juba Guten nacht ja lõik viimasest teosest oli lausa tuttav ja väga ilus (no see oligi minu jaoks etenduse nutukoht), kahjuks ei tundnud ära. Saksakeelne tekst. Muusika oli piltide vahel pimeduses üsna tugeval võimsusel, väga meditatiivne seetõttu (ei ole üksteist välistav, ei). Sellegipoolest – välistest teguritest kõneldes – paljud inimesed mõtlesid, et nüüd mängitakse siin valjult muusikat ja on pimedus ja nüüd on just täpselt õige aeg naabriga rääkimiseks ja arvamuse avaldamiseks. Ma lihtsalt ei mõista. Rääkimata etenduse ajal naabrile VALJU häälega kommentaaride jagamisest. Sattusin vbolla valesse kohta istuma lihtsalt.\nJah, üldiselt on mul tunne, et olen ületanud igasuguse blogipostituse pikkuse viisakuspiiri ja ma ei usu, et keegi peale mu enda (meeldejätmiseks) ja tüki tegijate (kui need peaks siia sattuma) seda läbi lugeda viitsikski :). Soovitamisega olen kitsi, kuna on teemasid, mis teatud inimesi lihtsalt ei kõneta ja mind kõnetavad (sestap mõistan, et see üks tuttav pärast esimest vaatust ära kõndis). Seega tehke oma julged otsused ise 🙂 Malle Pärnale ei soovita.\nTõnu Pedaru ERRis.\nKadi Herkül ERRi kultuuriportaalis.\nLavastaja Lembit Peterson Plekktrummis. – soovitan seda väga vaadata!\nLembit Peterson ERRi kultuuriportaalis.\nIntervjuu autoriga ERRis.\n1 Response to Käisin “Joobnuid” vaatamas\nKesse Muu ütles:\n20. aug. 2016, 16:53\nKogemata sattusin sellesse blogisse. Kirjutis Joobnute kohta oli viit väärt. Palju detaile, mis endal kahe silma vahele jäid.


Perthi reisijuht - Reisijuht - parimad reisikirjeldused ja pakkumised\nlik koht, kus meestele meeldib riietuda nii vabalt kui võimalik. Tavaline meesterahva riietus koosneb lühikestest pükstest, varrukateta särgist ja plätudest. Külastajad on tihti üllatunud, et kohalikud restoranid ja pubid peavad sobivat riietust inimestele meelde tuletama. Nii et Perthis riietuge vabalt, ent viisakalt. Kohalike meeste seas on populaarsed ka poolpaljaste ettekandjatega baarid. Enamik kliente aga peaaegu ei märkagi neid.\n: Internetis on liikvel jutud autorendifirmast, mis võtab krediitkaardilt raha olematute või vaidlustatud kahjude eest. Seepärast tuleks enne sõitmahakkamist auto alati üle kontrollida. Juba olemasolevatest kahjustustest tasub pilt teha. Ka lisakindlustus aitab võimalikke ohte vähendada.\nLääne-Austraalia turismikeskus: 55 William Street, Perth WA 6000, tel +61 89 483 1111,\nPerthis on palju teha. Tegevuste TOP 10 annab mõned juhised, millest alustada.\nKings Park, mis on oma nime saanud Edward VII järgi, on Perthi üks suursugusemaid kohti. See ühendab endas loodusliku puisniidu, hästi hooldatud muruplatsid, botaanikaaiad, sõjamälestised ning haridusasutused. Kogu ala hõlmab 400 hektarit, mis teeb sellest maailma suurima linnas asuva pargi (võrdluseks: Kadrioru park Tallinnas on 85 hektarit - Reisijuht). Ideaalne koht looduslikul maastikul jalutamiseks või mõnusaks piknikuks.\n: Kings Park Road, Perth.\n: +61 8 9480 3600;\nHinnad ja lahtiolekuajad\n: Vaba sissepääs. Avatud iga päev.\nUjumine, snorgeldamine või surfamine\nPerth on linn, mis on randadest sõltuvuses: valida on 19 erineva ranna vahel. Omale sobiliku ranna leiavad siit nii väga kogenud kui ka algajad ujujad. Kõige kuulsamad rannad on Cottesloe (promeneerimine), Scarborough (surfamine ja purjelauasõit), City Beach (ujumine), Trigg (\nsurfamine) ja Mettams Pool (ujumine). Veidi edasi minnes leiate koha nimega Rockingham Beach, mis on populaarne just noorte perede seas.\nVaid 25 minuti kaugusel Perthist asub Swan Valley. See on üks Lääne-Austraalia kõige olulisemaid veinikasvatuspiirkondi. Veiniarmastajad tunnevad siin ära sellised nimed nagu Sandalford, Houghton ja Jarrah Ridge, kuid regioonis toodetakse ka koduõlu, talujuuste, oliiviõli, šokolaadi ning teisi gurmeetooteid.\n: Swan Valley Visitor Centre, Cnr Meadow and Swan streets, Guildford.\n: +61 8 9379 9400;\nKihav 19. sajandi sadam Fremantle asub Perthist lühikese sõidu kaugusel ning sinna saab lihtsalt nii laevaga kui maanteed või raudteed mööda. Lisaks hästisälinud Victoria-aegsetele ehitistele leiab sealt ka koloniaalaja pärleid - näiteks Fremantle'i vangla. Fremantle'i turud pakuvad samuti vaheldusrikkaid elamusi ning on avatud reedeti, laupäeviti ja pühapäeviti alates üheksast hommikul.\n: Fremantle Visitor Centre, Kings Square, Fremantle.\n: +61 8 9431 7878;\nPerthis võib näha maailma kõige ilusamaid päikeseloojanguid. Ookeani uppuva päikese vaatamine ja samal ajal klaasikese kohaliku veini nautimine on kogemus, mille võlu ei saa alahinnata. Otsige endale sobiv istumispaik ühes paljudest linna randadest, näiteks populaarses Cottesloes – ja oota\nalgust. Parim algus mõnusale õhtule.\nSeikle lõunast mööda 12 000 km pikkust rannikut troopilisse põhja. Teepeal võib snorgeldada koos haidega või kõndida elaval korallrahul. Septembrist detsembrini on võimalik käia ka vaalavaatlusekspeditsioonidel.\n: 91 Southside Drive, Hilary’s.\n: +61 8 9447 7500;\n: $29 (täiskasvanu), $17 (laps). Avatud iga päev 10-17.\nOlete kunagi unistanud sõbrustamisest pingviinide või merilõvidega? Seiklusi pakkuv ettevõte pakub erinevaid ökotuure, kasutades nelja spetsiaalselt ekskursioonide jaoks ehitatud sõidukit. Perthist saab kohale ka transfeerbussiga.\n: 153 Arcadia Drive, Shoalwater.\n: +61 8 9591 1333;\n: $205 (delfiinidega ujumise tuur). Avatud iga päev 1.septembrist 4.juunini.\nKellatorn (the Bell Tower)\nKui tunnete puudust kellade helinast, siis külastage kellatorni. 82,5 m kõrguses ehitises on kaks kella Londoni St Martins-in-the-Fields'ist. Isegi kui te pole huvitatud kellade helistamise õppimisest, siis tasub torni ronimine ära vapustavate vaadete pärast Swan'ile.\n: Barrack Square, Riverside Drive.\n: +61 8 6210 0444; http://swanbells.com.au.\n: $14 (täiskasvanu), $9 (laps/sooduspilet). Avatud iga päev alates kella kümnest.\nSelle suursuguse 19. sajandi vanglakompleksi ehitus sai alguse 1850ndatel ning nüüd kuulub see maailmapärandi nimekirja. Vanglat kasutati pidevalt kuni 1991. aastani. Valida saab mitme erineva tuuri vahel ja muuhulgas saab uudistada vangla maa-alust tunnelisüsteemi.\n: The Terrace, Fremantle.\n: +61 89336 9200;\n: Päevane tuur maksab $19 (täiskasvanu), $10 (laps).\nLääne-Austraalia meremuuseum jutustab lugusid meresõitudest ja ekspeditsioonidest Austraalia Euroopa perioodil. Väljapanekute hulgas on muuhulgas jaht nimega Australia II, allveelaev ning Captain Cook’i laeva Endeavouri koopia. Kokku on avastada kuus galeriid.\n: Victoria Quay, Fremantle.\n: +61 8 9431 8334;\n: $10 (täiskasvanu), $3 (laps). Avatud iga päev 9.30-17.00 (v.a. kolmapäevad).\n: Terved põlvkonnad Lääne-Austraalia suurima osariigi elanikke on oma puhkuse veetnud just sellel kuival ja suures osas autovabal saarel. Rottnestil on helge ja peresõbralik atmosfäär. Rendi jalgratas ning otsi üles mõni mahajäetud rand. Ookeangi on siin kristallselge. Perthi ja Fremantle'iga on saarel regulaarne laevaühendus.\nPerthist 75 km kaugusel asuv Mandurah on Austraalia kõige kiiremini kasvav rannikulinn, kus on edukas sadam, hulgaliselt restorane ja pakutakse palju vabaõhutegevusi. Telli endale kruiis Peel-Harvey estuaaril või naudi austreid Dolphin Quays.\nPiirkonna üks peidetud pärle nimega York on vanima sisemaa-asustusega linn osariigis, mis on täis armsaid vanu maju, viinamarjaistandusi ning heal tasemel matkaradu. Kanuuga sõitjate seas on populaarne Avoni jõgi. Linnas on ka palju kohvikuid ning peresõbralikke pubisid.\nMundaringi ja Kalamunda piirkonnas asuv Perth Hillsi regioon on koduks osariigi kõige värskemale toodangule ning siin saab tegelda erinevate looduskesksete tegevustega nagu matkamine, mägijalgrattasõit ning ratsutamine. Lisaks leiab siit kandist aktiivse kunstikogukonna.\nKuigi antud piirkonda saab avastada ka vaid lühikese Perthist algava ekskursiooni vältel, on soovitatav siia veidi kauemaks jääda. Piirkonnas saad külastada üle 40 veinikeldri, lisaks juustutehaseid ja oliiviõli ning koduõlle tootjaid (näiteks külasta kohta nimega Feral Brewing). Soovi korral on võimalik liituda giidiga gruppidega.\nTelegraphi soovitus: võta ratas\nNagu kõik Austraalia linnad, on Perth väga autokeskne. Maaliline Fremantle üritab seda sündroomi vähendada läbi külastajatele tasuta jalgrataste pakkumise. Free Wheeling Fremantle asub Victoria Quayl aadressil Shop 76 E-Shed ning sealt saab tasuta jalgrattaid, kaarte ning kiivreid (kohustuslikud). Teenust pakutakse suvekuudel kolmapäevast pühapäevani ning talvel kolmapäevast neljapäevani.\nKuni 30. aprillini\nKatusekino seansid jooksevad igal aastal oktoobrist aprillini ning neid näidatakse Roe Street tänaval asuva autoparkla seitsmendal korrusel. Filmide nimekirjas leidub nii klassikat kui kultus- ja kunstifilme.\nPerthi rahvusvaheline komöödiafestival\nTeist aastat peetav festival lubab sel aastal 19 päeva jooksul lavale tuua 150 etendust nii kohalike kui välismaiste esinejate poolt. Staaridest on kohal Tracy Morgan ja The Wayans Brothers (www.perthcomedyfest.com.au).\nLääne-Austraalia sümfooniaorkester esitab muusikat filmist „The Fellowship of the Ring“. Howard Shore’i auhinnatud kompositsioon võtab kokku filmi tundelised emotsioonid, suurepärased vaated ning avastusreisid. Esitajaks on orkestri täiskoosseis ning suurel arvul lauljaid.\nPerthi rahvusvaheline burleskifestival\n24. juuni - 6. juuli\nFestival kestab kaks nädalat ning sel ajal toimuvad erinevad show'd, peod, turud, töötoad ning teised burleskiga seotud tegevused ja meelelahutuslikud üritused. Osadele etendustele korraldatakse ka tuure teistesse osariikidesse. Oodata võib maailmatasemel rahvusvahelisi ja kohalikke burleski esitusi.\nPink Floydi muusikale pühendatud kontsert tähistab ka 40 aasta möödumist plaadi "The Dark Side of the Moon" ilmumisest. Etendus võtab kokku originaalbändi hinge, kõla ning ka uskumatud visuaalsed efektid. Ühekordne etendus Crown Theatres.\nPerthist kiviviske kaugusel asuvas Northamis peetav Avon Descent on unikaalne spordiüritus, mis meelitab kohale võistlejaid ning pealtvaatajaid üle kogu maailma. Võistlejad mõõdavad oma jõudu erinevates aerutamisstiilides nii Avoni kui Swani jõe peal. Samuti pakub see palju silmailu pealtvaatajatele.\nKings Park on linna üks pärle. Oma 50ndat juubelit tähistav festival annab au planeedi vapustavamatele metsikult kasvavatele lilledele. Toimub palju erinevaid üritusi nagu elava muusika kontserdid, retked lillede nautimiseks, kunstinäitused jpm.


Salatsemine ei pruugi sulle loomuomane olla, aga mida vähem enda kohta avaldad, seda parem. Sa pead olema natuke saladuslikum, eriti tööl. Hoia töökaaslased ja konkurendid ohutus kauguses ja ära unusta, et teadmised on võim.\nOn oht, et tõlgendad sinuni jõudvat infot kõige hullemas valguses ja hakkad arvama, et keegi tahab sulle ära panna. Miski pole tõest kaugemal. Su ainus vaenlane on su üliaktiivne kujutlusvõime.\nMõni arvab, et veedad liiga palju aega elu nautides ja liiga vähe oma töö ja kohustustega tegeledes. Võib-olla on neil õigus, aga sa ei hakka oma eluviisi muutma. Ütle neile, et tegelegu oma asjadega. Veel parem, ära lihtsalt pane neid tähele.