Naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsioon – Riigi Teataja\nNaistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsioon\nRT II, 26.09.2017, 2\nVeaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus, muudetud sõnade „Euroopa Nõukogu“ paiknemine pealkirjas, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel.\nVastu võetud 11.05.2011\nNaistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seadus\nmeenutades inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (ETS nr 5, 1950) ja selle protokolle, Euroopa sotsiaalhartat (ETS nr 35, 1961, muudetud 1996, ETS nr 163), Euroopa Nõukogu inimkaubandusega võitlemise konventsiooni (CETS nr 197, 2005) ning laste kaitset seksuaalse ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise eest käsitlevat Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 201, 2007);\nmeenutades järgmisi Ministrite Komitee soovitusi Euroopa Nõukogu liikmesriikidele: soovitust Rec(2002)5 naiste kaitsmise kohta vägivalla eest, soovitust CM/Rec(2007)17 soolise võrdõiguslikkuse standardite ja mehhanismide kohta, soovitust CM/Rec(2010)10 naiste ja meeste rolli kohta konfliktide ennetamisel ja lahendamisel ning rahu tagamisel ja teisi asjakohaseid soovitusi;\narvestades Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtulahendite üha kasvavat hulka, millega kehtestatakse naistevastase vägivalla olulised standardid;\nvõttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979) ja selle fakultatiivprotokolli (1999) ning naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee üldist soovitust nr 19 naistevastase vägivalla kohta, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsiooni (1989) ja selle fakultatiivprotokolle (2000) ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni (2006);\nvõttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti (2002);\nmeenutades rahvusvahelise humanitaarõiguse põhimõtteid ning eriti Genfi (IV) konventsiooni tsiviilisikute kaitse kohta sõja ajal (1949) ning selle I ja II lisaprotokolli (1977);\nmõistes hukka naistevastase vägivalla ja perevägivalla kõik vormid;\ntunnistades, et naiste ja meeste de jure ja de facto võrdõiguslikkuse saavutamisel on oluline roll naistevastase vägivalla ennetamisel;\ntunnistades, et naistevastane vägivald on naiste ja meeste ajalooliselt kujunenud ebavõrdsete võimusuhete väljendus, mis on viinud meeste ülemvõimule naiste üle ja naiste diskrimineerimisele ning mis on kujunenud takistuseks naiste täielikule arengule;\ntunnistades naistevastase vägivalla struktuurset soopõhist iseloomu ja seda, et naistevastane vägivald on üks olulisimaid sotsiaalseid mehhanisme, millega naised surutakse meestest alamasse positsiooni;\ntunnistades sügava murega, et naised ja tütarlapsed kogevad sageli vägivalla tõsiseid vorme, nagu perevägivald, seksuaalne ahistamine, vägistamine, sundabielud, niinimetatud au kaitsmise nimel toimepandavad kuriteod ning suguelundite ümberlõikamine, mis kujutavad endast naiste ja tütarlaste inimõiguste tõsiseid rikkumisi ning on oluliseks takistuseks naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel;\ntunnistades tsiviilelanikke, eriti naisi mõjutavaid inimõiguste jätkuvaid rikkumisi relvakonfliktides, mis leiavad aset laialdaste või süstemaatiliste vägistamiste ja seksuaalvägivalla vormis, ning soolise vägivalla potentsiaalset kasvu nii konfliktide ajal kui ka nende järel;\ntunnistades, et perevägivald mõjutab naisi ebaproportsionaalselt, märkides samas, et perevägivalla ohvriks võivad langeda ka mehed;\nseades eesmärgiks Euroopa, kus poleks kohta naistevastasele vägivallale ja perevägivallale,\nI peatükk – Eesmärgid, mõisted, võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine, üldised kohustused\nArtikkel 1 – Konventsiooni eesmärgid\n1 Konventsiooni eesmärgid on:\na kaitsta naisi vägivalla kõigi vormide eest, ennetada naistevastast vägivalda ja perevägivalda, võtta selle eest vastutusele ja likvideerida see;\nb aidata kaasa naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimisele ning edendada naiste ja meeste sisulist võrdõiguslikkust, sealhulgas naiste õiguste edendamise kaudu;\nc töötada välja igakülgne raamistik, poliitikad ja meetmed naistevastase vägivalla ja perevägivalla kõigi ohvrite kaitsmiseks ja abistamiseks;\nd edendada rahvusvahelist koostööd naistevastase vägivalla ja perevägivalla likvideerimiseks;\ne toetada ja abistada organisatsioone ja õiguskaitseorganeid, et nad teeksid tõhusat koostööd ja võtaksid omaks tervikliku lähenemise naistevastase vägivalla ja perevägivalla likvideerimisele.\n2 Konventsiooni tõhusa rakendamise tagamiseks konventsiooniosaliste poolt sätestab konventsioon konkreetse järelevalvemehhanismi.\nArtikkel 2 – Konventsiooni kohaldamisala\n1 Konventsiooni kohaldatakse naistevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas perevägivalla suhtes, mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt.\n2 Konventsiooniosalisi julgustatakse kohaldama konventsiooni perevägivalla kõigi ohvrite suhtes. Konventsiooniosalised pööravad konventsiooni rakendamisel erilist tähelepanu soolise vägivalla naisohvritele.\n3 Konventsiooni kohaldatakse nii rahu ajal kui ka relvastatud konflikti olukorras.\nArtikkel 3 – Mõisted\na naistevastane vägivald – naiste inimõiguste rikkumine ja naiste diskrimineerimise vorm; see tähendab kõiki soolise vägivalla akte, mille tulemusena või võimaliku tulemusena tekitatakse naisele füüsilisi, seksuaalseid, psüühilisi või majanduslikke kahjusid või kannatusi, sealhulgas selliste aktidega ähvardamist, sundi või omavolilist vabadusest ilmajätmist, sõltumata sellest, kas see leiab aset avalikult või eraelus;\nb perevägivald – igasugused füüsilise, seksuaalse, psüühilise ja majandusliku vägivalla aktid, mis leiavad aset perekonnas või koduseinte vahel või endiste või praeguste abikaasade või partnerite vahel, sõltumata sellest, kas vägivallaakti toimepanija elab või on elanud ohvriga samas elukohas;\nc sugupool – sotsiaalselt konstrueeritud rollid, käitumine, tegevused või omadused, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab;\nd naistevastane sooline vägivald – vägivald, mis on suunatud naise vastu põhjusel, et tegemist on naisega, või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt;\ne ohver – iga füüsiline isik, kelle suhtes rakendatakse punktis a või b nimetatud käitumist;\nf naised – hõlmab alla 18-aastaseid tütarlapsi.\nArtikkel 4 – Põhiõigused, võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke ja muid meetmeid, et edendada ja kaitsta kõigi inimeste, eriti naiste õigust elada vägivallavaba elu nii era- kui avalikus sfääris.\n2 Konventsiooniosalised mõistavad hukka naiste diskrimineerimise kõik vormid ning võtavad viivitamata vajalikke seadusandlikke ja muid meetmeid vägivalla ennetamiseks, eriti:\n– sõnastades oma riigi põhiseaduses või muudes asjakohastes õigusaktides naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte ning tagades selle põhimõtte rakendamise tegelikkuses;\n– keelustades naiste diskrimineerimise, sealhulgas vajaduse korral sanktsioonide rakendamise kaudu, ning\n– tühistades ja kaotades naisi diskrimineerivad seadused ja tavad.\n3 Konventsiooni sätete, eriti ohvri õiguste kaitse meetmete rakendamine konventsiooniosaliste poolt tagatakse ilma mis tahes alusel diskrimineerimiseta, olgu selleks bioloogiline sugu, sotsiaalne sugu, rass, nahavärvus, keel, usutunnistus, poliitilised või muud veendumused, rahvuslik või sotsiaalne päritolu, rahvusvähemusse kuuluvus, varanduslik seisund, sünnijärgne päritolu, seksuaalne sättumus, sooline identiteet, vanus, tervislik seisund, puue, perekonnaseis, migrandi või põgeniku staatus või muu staatus.\n4 Erimeetmeid, mis on vajalikud soolise vägivalla ennetamiseks ja naiste kaitsmiseks soolise vägivalla eest, ei käsitleta konventsiooni alusel diskrimineerimisena.\nArtikkel 5 – Riigi kohustused ja hoolsuskohustus\n1 Konventsiooniosalised hoiduvad osalemast mis tahes naistevastase vägivalla aktis ning tagavad, et riigiasutused, ametnikud, organid, institutsioonid ja teised riigi nimel osalejad käituvad kooskõlas selle kohustusega.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke ja muid meetmeid hoolsuskohustuse täitmiseks, et ennetada, uurida, karistada ja hüvitada käesoleva konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvaid vägivallaakte, mis on toime pandud valitsusväliste osalejate poolt.\nArtikkel 6 – Sootundlikud poliitikad\nKonventsiooniosalised kohustuvad konventsiooni rakendamisel ja mõjude hindamisel arvestama sugupoolte aspekti ning edendama ja efektiivselt rakendama naiste ja meeste võrdõiguslikkuse poliitikaid ja naiste õigusi.\nII peatükk – Terviklikud poliitikad ja andmete kogumine\nArtikkel 7 – Terviklikud ja koordineeritud poliitikad\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke ja muid meetmeid, et võtta vastu ja rakendada üleriigilisi tõhusaid, terviklikke ja koordineeritud poliitikaid, mis hõlmavad kõiki vajalikke meetmeid konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide ennetamiseks ja tõkestamiseks ning pakuvad naistevastasele vägivallale reageerimiseks terviklikke lahendusi.\n2 Konventsiooniosalised tagavad, et lõikes 1 nimetatud poliitikad asetavad kõigi meetmete puhul tähelepanu keskmesse ohvri õigused ning et neid rakendatakse kõigi asutuste, institutsioonide ja organisatsioonide tõhusas koostöös.\n3 Käesoleva artikli kohaselt võetavatesse meetmetesse kaasatakse vajaduse korral kõik asjaomased osalejad, nagu valitsusasutused, riigi, piirkondlikud ja kohalikud parlamendid ja ametiasutused, riigi inimõigustega tegelevad institutsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.\nArtikkel 8 – Rahalised vahendid\nKonventsiooniosalised eraldavad asjakohased rahalised vahendid ja inimressurssi terviklike poliitikate, meetmete ja programmide piisavaks rakendamiseks, et ennetada ja tõkestada käesoleva konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvaid kõiki vägivalla vorme, sealhulgas nendeks, mida viivad ellu valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskond.\nArtikkel 9 – Valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskond\nKonventsiooniosalised tunnustavad, julgustavad ja toetavad kõikidel tasanditel naistevastase vägivallaga võitlevate asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna tööd ning seavad nende organisatsioonidega sisse tõhusa koostöö.\nArtikkel 10 – Koordineeriv organ\n1 Konventsiooniosalised määravad või asutavad ühe või mitu ametlikku organit, mis vastutavad konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide ennetamise ja tõkestamise poliitikate ja meetmete koordineerimise, rakendamise, järelevalve ja hindamise eest. Nimetatud organid koordineerivad artiklis 11 viidatud andmete kogumist, analüüsivad ja levitavad selle tulemusi.\n2 Konventsiooniosalised tagavad, et käesoleva artikli kohaselt määratud või asutatud organid saavad üldist infot VIII peatüki kohaselt võetavate meetmete kohta.\n3 Konventsiooniosalised tagavad, et käesoleva artikli kohaselt määratud või asutatud organid on suutelised teiste konventsiooniosaliste vastavate organitega otse suhtlema ja nendega sidemeid tugevdama.\nArtikkel 11 – Andmete kogumine ja teadustöö\n1 Konventsiooni rakendamiseks kohustuvad konventsiooniosalised:\na koguma korrapäraste ajavahemike tagant liigitatud statistilisi andmeid konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormidega seotud juhtumite kohta;\nb toetama konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide uurimusi, et selgitada välja nende algpõhjused ja tagajärjed, esinemus ja süüdimõistmiste osakaal, samuti konventsiooni rakendamiseks võetud meetmete tõhusus.\n2 Konventsiooniosalised püüavad korrapäraste ajavahemike tagant viia läbi elanikkonna küsitlusi, et hinnata konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide esinemissagedust ja arengusuundumusi.\n3 Konventsiooniosalised annavad artiklis 66 viidatud ekspertgrupile käesoleva artikli kohaselt kogutud infot, et ergutada rahvusvahelist koostööd ja võimaldada rahvusvahelisi võrdlusuuringuid.\n4 Konventsiooniosalised tagavad, et käesoleva artikli kohaselt kogutud info oleks avalikkusele kättesaadav.\nIII peatükk – Ennetamine\nArtikkel 12 – Üldised kohustused\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid muudatuste propageerimiseks naiste ja meeste sotsiaalselt ja kultuuriliselt määratud käitumisviisides, et juurida välja eelarvamused, kombed, traditsioonid ja tavad, mis tuginevad naiste alavääristamisele ning naiste ja meeste stereotüüpsetele rollidele.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke ja muid meetmeid, et hoida ära konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvad kõik vägivalla vormid, mida võivad toime panna füüsilised või juriidilised isikud.\n3 Käesoleva peatüki kohaselt võetavate meetmete puhul arvestatakse konkreetsete tingimuste tõttu haavatavasse seisundisse sattunud inimeste spetsiifilisi vajadusi ja pööratakse neile tähelepanu, seades esikohale kõigi ohvrite inimõigused.\n4 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et julgustada kõiki ühiskonna liikmeid, eriti mehi ja poisse, aktiivselt osalema konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide ärahoidmisel.\n5 Konventsiooniosalised tagavad, et kultuuri, tavasid, usku, traditsioone või niinimetatud au kaitsmist ei käsitleta konventsiooni kohaldamisalasse kuuluva mis tahes vägivallaakti õigustusena.\n6 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid naiste õiguste edendamisele suunatud programmide ja tegevuste propageerimiseks.\nArtikkel 13 – Teadlikkuse tõstmine\n1 Konventsiooniosalised edendavad või viivad korrapäraselt ja kõigil tasanditel läbi teadlikkuse tõstmise kampaaniaid või programme, sealhulgas vajaduse korral koostöös riigi inimõiguste asutustega ja võrdõiguslikkuse organitega, kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega, eriti naisorganisatsioonidega, et suurendada avalikkuse teadlikkust konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide ilmingutest, nende tagajärgedest lastele ning sellise vägivalla ärahoidmise vajadusest.\n2 Konventsiooniosalised tagavad avalikkuse laialdase informeerimise konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate vägivallaaktide ärahoidmise meetmetest.\nArtikkel 14 – Haridus\n1 Konventsiooniosalised astuvad vajaduse korral vajalikke samme, et lülitada naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, mittestereotüüpsete soorollide, vastastikuse austuse, inimestevahelistes suhetes mittevägivaldse konfliktilahenduse, naistevastase soolise vägivalla ning isikupuutumatuse õiguse küsimusi käsitlevad õppematerjalid, kohandatuna õpilase arengutasemele, ametlikesse õppekavadesse hariduse kõigil tasanditel.\n2 Konventsiooniosalised astuvad vajalikke samme, et edendada lõikes 1 viidatud põhimõtteid vabahariduse programmides, samuti spordi, kultuuri- ja vaba aja veetmise programmides ja meedias.\nArtikkel 15 – Spetsialistide koolitus\n1 Konventsiooniosalised pakuvad või teevad laialdasemalt kättesaadavaks konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivallaaktide ohvrite või toimepanijatega tegelevate spetsialistide koolitusi, kus käsitletakse niisuguse vägivalla ennetamist ja avastamist, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, ohvrite vajadusi ja õigusi, aga ka teisese viktimiseerimise ärahoidmist.\n2 Konventsiooniosalised aitavad kaasa sellele, et lõikes 1 viidatud koolitus sisaldaks asutustevahelise koordineeritud koostöö alast koolitust, et konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate vägivallajuhtumitega igakülgselt tegelda ning õigete spetsialistide juurde suunata.\nArtikkel 16 – Ennetava iseloomuga sekkumis- ja teraapiaprogrammid\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et käivitada või toetada programme, mille eesmärgiks on õpetada perevägivalla toimepanijaid inimestevahelistes suhetes vägivallast loobuma, et vältida edasist vägivalda ja muuta vägivaldseid käitumisharjumusi.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et käivitada või toetada teraapiaprogramme, mille eesmärgiks on takistada süüteo toimepanijail, eriti seksuaalkurjategijatel uute süütegude sooritamist.\n3 Lõigetes 1 ja 2 nimetatud meetmete võtmisel tagavad konventsiooniosalised, et esmatähtsaks peetakse ohvrite turvalisust, toetamist ja inimõigusi ning et nende programmide käivitamine ja rakendamine toimub vajaduse korral koordineeritud koostöös ohvritele spetsiaalseid tugiteenuseid pakkuvate asutustega.\nArtikkel 17 – Erasektori ja meedia osalemine\n1 Konventsiooniosalised julgustavad erasektorit, info- ja sidetehnoloogia sektorit ning meediat sõnavabadust ja nende sõltumatust austades osalema poliitikate väljatöötamises ja rakendamises ning töötama välja juhiseid ja eneseregulatsioonil põhinevaid standardeid naistevastase vägivalla ärahoidmiseks ja naiste väärikuse austamiseks.\n2 Konventsiooniosalised arendavad ja edendavad koostöös erasektoriga laste, lapsevanemate ja haridustöötajate oskusi tulla toime info- ja suhtluskeskkonnaga, mis pakub ligipääsu seksuaalse või vägivaldse iseloomuga alandavale infosisule, millel võivad olla kahjustavad tagajärjed.\nIV peatükk – Kaitse ja toetus\nArtikkel 18 – Üldised kohustused\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et kaitsta kõiki ohvreid igasuguste edasiste vägivallaaktide eest.\n2 Konventsiooniosalised võtavad kooskõlas riigisisese õigusega vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et tagada vajalike mehhanismide olemasolu, mis kindlustaksid tõhusa koostöö kõigi asjassepuutuvate riigiasutuste, sealhulgas kohtuvõimu, prokuröride, õiguskaitseorganite, kohalike ja piirkondlike asutuste ning valitsusväliste organisatsioonide ja muude asjaomaste organisatsioonide ja asutuste vahel konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide ohvrite ja tunnistajate kaitsmisel ja toetamisel, sealhulgas nende suunamisel üldiste ja spetsiaalsete tugiteenuste juurde, nagu on täpsustatud konventsiooni artiklites 20 ja 22.\n3 Konventsiooniosalised tagavad, et käesoleva peatükiga kooskõlas võetavad meetmed:\n– põhinevad naistevastase vägivalla ja perevägivalla soolise aspekti mõistmisel ning keskenduvad ohvri inimõigustele ja turvalisusele;\n– põhinevad terviklikul lähenemisel, mis arvestab ohvrite, süüteo toimepanijate ja laste omavahelisi suhteid ning nende laiemat sotsiaalset keskkonda;\n– seavad eesmärgiks teisese viktimiseerimise ärahoidmise;\n– seavad eesmärgiks vägivalla naisohvrite õiguste edendamise ja majandusliku iseseisvuse;\n– võimaldavad vajaduse korral erinevate kaitse- ja tugiteenuste pakkumist ühes ja samas kohas;\n– arvestavad haavatavate isikute, sealhulgas lapsohvrite spetsiifilisi vajadusi ning et meetmed tehakse neile kättesaadavaks.\n4 Teenuste osutamine ei sõltu ohvri valmisolekust süüdistust esitada või süüteo toimepanija vastu tunnistusi anda.\n5 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid konsulaar- ja muu kaitse ja toetuse pakkumiseks oma riigi kodanikele ja teistele ohvritele, kellel on õigus sellisele kaitsele kooskõlas rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega.\nArtikkel 19 – Teave\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et ohvrid saavad piisavat ja õigeaegset teavet olemasolevate tugiteenuste ja õiguslike meetmete kohta neile mõistetavas keeles.\nArtikkel 20 – Üldised tugiteenused\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et ohvritel oleks juurdepääs teenustele, mis aitavad neil vägivallast toibuda. Need meetmed peaksid vajaduse korral hõlmama selliseid teenuseid nagu õigusalane ja psühholoogiline nõustamine, rahaline abi, eluase, haridus, koolitus ning abi töökoha leidmisel.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et ohvritel oleks ligipääs tervishoiu- ja sotsiaalteenustele ning et teenused oleks piisavalt rahastatud ning et spetsialistid oleks välja õpetatud, et ohvritele abi osutada ning neid vajalike teenuste juurde suunata.\nArtikkel 21 – Abi individuaalsete/kollektiivsete kaebuste esitamisel\nKonventsiooniosalised tagavad, et ohvrid oleks informeeritud kohaldatavatest regionaalsetest ja rahvusvahelistest individuaalsete/kollektiivsete kaebuste esitamise mehhanismidest ning nad pääseks neile ligi. Konventsiooniosalised edendavad vastavate kaebuste esitamisel delikaatse ja asjatundliku abi osutamist ohvritele.\nArtikkel 22 – Spetsiaalsed tugiteenused\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et osutada või võimaldada koheseid, lühi- ja pikaajalisi spetsiaalseid tugiteenuseid – tagades nende piisava kättesaadavuse kõigis piirkondades – kõigile ohvritele, kelle suhtes on toime pandud konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvaid vägivallaakte.\n2 Konventsiooniosalised osutavad või võimaldavad kõigile vägivalla ohvriks langenud naistele ja nende lastele spetsiaalseid naistele mõeldud tugiteenuseid.\nArtikkel 23 – Varjupaigad\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et rajataks piisaval arvul sobivaid ja kergesti kättesaadavaid varjupaiku turvalise majutusvõimaluse pakkumiseks ohvritele, eriti naistele ja nende lastele ning neile ennetavalt abi osutamiseks.\nArtikkel 24 – Tugitelefon\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et seada sisse üleriigiline ööpäevaringne (24/7) tasuta tugitelefon, et helistajaid konfidentsiaalselt või nende anonüümsust nõuetekohaselt arvestades konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide osas nõustada.\nArtikkel 25 – Tugi seksuaalvägivalla ohvritele\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et rajataks piisaval arvul sobivaid ja kergesti kättesaadavaid vägistamisohvrite keskusi või seksuaalvägivallaga tegelevaid suunamiskeskusi, et tagada arstlik ja kohtumeditsiiniline läbivaatus, toetus traumaolukorras ja ohvrite nõustamine.\nArtikkel 26 – Kaitse ja tugi vägivalla tunnistajaks olnud lastele\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et ohvrite kaitsmisel ja tugiteenuste osutamisel arvestatakse konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide tunnistajaks olnud laste õigusi ja vajadusi.\n2 Käesoleva artikli kohaselt võetavad meetmed hõlmavad konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide tunnistajaks olnud laste eakohast psühholoogilist nõustamist ning arvestavad lapse parimate huvidega.\nArtikkel 27 – Teavitamine\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et julgustada iga isikut, kes on olnud konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate vägivallaaktide toimepaneku tunnistajaks või kellel on piisavat alust uskuda, et selline akt võidakse toime panna või et võib eeldada uute vägivallaaktide toimepanekut, teavitama sellest pädevaid organisatsioone või asutusi.\nArtikkel 28 – Teavitamine spetsialistide poolt\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et riigisisese õigusega teatavatele spetsialistidele kehtestatud konfidentsiaalsusnõuded ei oleks takistuseks, mis ei võimaldaks neil asjakohastel tingimustel teavitada pädevaid organisatsioone või asutusi, kui neil on piisavalt alust uskuda, et on toime pandud konventsiooni kohaldamisalasse kuuluv tõsine vägivallaakt ning et võib eeldada uute tõsiste vägivallaaktide toimepanekut.\nV peatükk – Materiaalõigus\nArtikkel 29 – Tsiviilhagid ja -õiguskaitsevahendid\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et pakkuda ohvritele piisavaid tsiviilõiguskaitsevahendeid süüteo toimepanijate vastu.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et pakkuda rahvusvahelise õiguse üldpõhimõtete kohaselt ohvritele piisavaid tsiviilõiguskaitsevahendeid riigiasutuste vastu, kes pole suutnud oma pädevuse raames rakendada vajalikke ennetavaid ja kaitsemeetmeid.\nArtikkel 30 – Hüvitamine\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et ohvritel oleks õigus süüteo toimepanijatelt konventsiooniga sätestatud süütegude eest hüvitist nõuda.\n2 Neile, kes kannatavad tõsiste kehavigastuste ja tervisekahjustuste all, määratakse ulatuses, mil kahju pole kaetud teistest allikatest, näiteks süüteo toimepanija, kindlustuse või riigi rahastatud tervise- ja sotsiaalkaitse poolt, piisava suurusega riiklik hüvitis. See ei välista, et konventsiooniosalised ei saaks süüteo toimepanijalt määratud hüvitist tagasi nõuda, arvestades seejuures ohvri turvalisust.\n3 Lõike 2 kohaselt võetavad meetmed tagavad hüvitise andmise mõistliku ajaperioodi jooksul.\nArtikkel 31 – Eestkoste, külastamisõigused ja turvalisus\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et laste eestkoste- ja külastusõiguste kindlaksmääramisel arvestatakse konventsiooni kohaldamisalasse kuuluva vägivalla juhtumitega.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et külastus- ja eestkosteõiguse kasutamine ei ohustaks ohvri ja laste õigusi ja turvalisust.\nArtikkel 32 – Sundabielude tsiviilõiguslikud tagajärjed\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et sunniviisiliselt sõlmitud abielusid saaks kehtetuks tunnistada, tühistada või lahutada, ilma et ohvrile tekitatakse põhjendamatuid rahalisi või halduskohustusi.\nArtikkel 33 – Psüühiline vägivald\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et inimese psüühilist terviklikkust tõsiselt kahjustav tahtlik tegu, mis pannakse toime sundi või ähvardusi kasutades, oleks kriminaliseeritud.\nArtikkel 34 – Jälitamine\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et teise isiku vastu suunatud tahtlik tegu, mille puhul teist isikut korduvalt ähvardatakse ning mis paneb teise isiku oma turvalisuse pärast muret tundma, oleks kriminaliseeritud.\nArtikkel 35 – Füüsiline vägivald\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et teise isiku suhtes kasutatav tahtlik füüsiline vägivald oleks kriminaliseeritud.\nArtikkel 36 – Seksuaalvägivald, sealhulgas vägistamine\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et järgmised tahtlikud teod oleks kriminaliseeritud:\na sugulise iseloomuga teona mingi kehaosa või eseme viimine teise isiku tuppe, pärakusse või suhu ilma teise isiku nõusolekuta;\nb sugulise iseloomuga tegude toimepanemine teise isiku peal ilma tema nõusolekuta;\nc teise inimese sundimine sugulise iseloomuga tegudele kolmanda isikuga ilma tema nõusolekuta.\n2 Nõusolek tuleb anda vabatahtlikult inimese vaba tahte tulemusena, mida hinnatakse kaasnevate asjaolude kontekstis.\n3 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et lõiget 1 kohaldataks ka tegude suhtes, mis on toime pandud riigisisese õiguse kohaselt tunnustatud endiste või praeguste abikaasade või partnerite vastu.\nArtikkel 37 – Sundabielu\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et täiskasvanu või lapse tahtlik abielluma sundimine oleks kriminaliseeritud.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et täiskasvanu või lapse tahtlik meelitamine konventsiooniosalise territooriumile või riigi territooriumile, kus ta ei ela, nimetatud täiskasvanu või lapse abielluma sundimiseks oleks kriminaliseeritud.\nArtikkel 38 – Naiste suguelundite moonutamine\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et järgmised tahtlikud teod oleks kriminaliseeritud:\na naise suurte või väikeste häbememokkade või kliitori täielik või osaline eemaldamine, kinniõmblemine või muul moel moonutamine;\nb naise sundimine või asetamine olukorda tema peal punktis a nimetatud tegude läbiviimiseks;\nc tütarlapse õhutamine, sundimine või asetamine olukorda punktis a nimetatud tegude läbiviimiseks.\nArtikkel 39 – Sundabort ja sundsteriliseerimine\na naisele abordi tegemine ilma tema eelneva ja teadliku nõusolekuta;\nb kirurgiline sekkumine, mille eesmärgiks või tagajärjeks on naise ilmajätmine loomulikul teel järglaste saamise võimest ilma naise eelneva ja teadliku nõusolekuta või protseduuri mõistmata.\nArtikkel 40 – Seksuaalne ahistamine\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et sugulise iseloomuga soovimatu verbaalse, mitteverbaalse või füüsilise käitumise suhtes, mille eesmärgiks või tagajärjeks on isiku väärikuse riivamine, eriti hirmutava, vaenuliku, heidutava, alandava või ründava õhustiku tekitamine, rakendatakse kriminaal- või muid õigusmeetmeid.\nArtikkel 41 – Süüteole kaasaaitamine, sellele õhutamine ja süüteokatse\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et süüteona käsitletaks tahtliku toimepaneku korral käesoleva konventsiooni artiklites 33, 34, 35, 36 ja 37, artikli 38 punktis a ning artiklis 39 sätestatud süütegudele õhutamist või neile kaasaaitamist.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et süüteona käsitletaks tahtliku toimepaneku korral käesoleva konventsiooni artiklites 35, 36 ja 37, artikli 38 punktis a ning artiklis 39 sätestatud süütegude toimepaneku katseid.\nArtikkel 42 – Kuritegude, sealhulgas niinimetatud au kaitsmise nimel sooritatud kuritegude vastuvõetamatud õigustused\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et kriminaalmenetlustes, mis on algatatud konventsiooni kohaldamisalasse kuuluva mis tahes vägivallaakti toimepaneku järel, ei peetaks kultuuri, tava, usku, traditsiooni ega niinimetatud au kaitsmist vägivallaakti õigustuseks. See hõlmab iseäranis väiteid, nagu oleks ohver üle astunud kultuurilistest, usulistest, sotsiaalsetest või traditsioonilistest normidest või sobiliku käitumise tavadest.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et ükskõik millise isiku poolt lapse õhutamine lõikes 1 nimetatud teo toimepanemisele ei vähendaks selle isiku kriminaalvastutust niisuguste tegude toimepanemise eest.\nArtikkel 43 – Kuriteo kehtivus\nKonventsioonis sätestatud süüteod kehtivad sõltumata ohvri ja süüteo toimepanija omavahelise suhte iseloomust.\nArtikkel 44 – Jurisdiktsioon\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et kehtestada jurisdiktsioon konventsioonis sätestatud mis tahes süüteo üle, kui see on pandud toime:\na nende territooriumil; või\nb nende lipu all sõitva laeva pardal; või\nc nende seaduste alusel registreeritud õhusõiduki pardal; või\nd nende kodaniku poolt; või\ne isiku poolt, kelle alaline elukoht on konventsiooniosalise territooriumil.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid kehtestamaks jurisdiktsiooni konventsioonis sätestatud mis tahes süüteo üle, kui see pannakse toime nende riigi kodaniku vastu või isiku vastu, kelle alaline elukoht on nende territooriumil.\n3 Konventsiooniosalised võtavad konventsiooni artiklites 36, 37, 38 ja 39 sätestatud süütegude eest vastutusele võtmiseks vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et nende jurisdiktsioon ei oleks allutatud tingimusele, et need teod on kriminaliseeritud territooriumil, kus need toime pandi.\n4 Konventsiooniosalised võtavad konventsiooni artiklites 36, 37, 38 ja 39 sätestatud süütegude eest vastutusele võtmiseks vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et nende jurisdiktsioon punkti 1 alapunktide d ja e osas ei oleks allutatud tingimusele, et vastutusele saab võtta üksnes pärast seda, kui ohver on süüteost teatanud, või riik, kus süütegu toime pandi, on esitanud teavet.\n5 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid kehtestamaks jurisdiktsiooni konventsioonis sätestatud süütegude üle juhtudel, kui väidetav süüteo toimepanija on nende territooriumil ning nad ei anna teda teisele konventsiooniosalisele välja vaid tema kodakondsuse tõttu.\n6 Kui rohkem kui üks konventsiooniosaline nõuab jurisdiktsiooni konventsioonis sätestatud väidetava süüteo suhtes, konsulteerivad asjassepuutuvad konventsiooniosalised vajaduse korral üksteisega, et teha kindlaks vastutusele võtmiseks kõige sobivam jurisdiktsioon.\n7 Rahvusvahelise õiguse üldreegleid kahjustamata ei välista konventsioon kriminaaljurisdiktsiooni, mida konventsiooniosaline riigisisese õiguse kohaselt teostab.\nArtikkel 45 – Karistused ja meetmed\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et konventsioonis sätestatud süüteod oleks karistatavad tõhusate, süüteole vastavate ja hoiatavate karistustega, arvestades süüteo raskust. Nimetatud karistused hõlmavad vajaduse korral vabadusekaotust, mis võib viia väljaandmisele.\n2 Konventsiooniosalised võivad süüteo toimepanija suhtes rakendada teisi meetmeid, nagu:\n– süüdimõistetud isikute jälgimist või nende üle järelevalve teostamist;\n– vanema õiguste äravõtmist, kui ühelgi teisel moel ei suudeta tagada lapse parimate huvide kaitset, mis võib hõlmata ohvri turvalisust.\nArtikkel 46 – Raskendavad asjaolud\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et järgmisi asjaolusid võiks ulatuses, mil need ei ole veel süüteo koosseisu tunnuseks, võtta riigisisese õiguse vastavate sätete kohaselt arvesse raskendavate asjaoludena konventsioonis sätestatud süütegusid puudutavate kohtuotsuste langetamisel:\na süütegu pandi toime riigisisese õiguse kohaselt tunnustatud endise või praeguse abikaasa või partneri vastu pereliikme, ohvriga koos elava isiku või isiku poolt, kes kuritarvitas oma võimu;\nb süütegu või seotud süüteod pandi toime korduvalt;\nc süütegu pandi toime isiku vastu, kes oli asetatud haavatavasse seisundisse konkreetsete asjaolude tõttu;\nd süütegu pandi toime lapse vastu või juuresolekul;\ne süütegu pandi toime kahe või enama koos tegutseva isiku poolt;\nf süüteole eelnes või sellega kaasnes äärmuslik vägivald;\ng süütegu pandi toime relva kasutamisega või ähvardusel;\nh süütegu tekitas ohvrile tõsiseid füüsilisi või psüühilisi kannatusi;\ni süüteo toimepanija on varem mõistetud süüdi sarnastes süütegudes.\nArtikkel 47 – Teise konventsiooniosalise tehtud kohtuotsused\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et võimaldada karistuse kindlaks määramisel arvestada teise konventsiooniosalise poolt konventsioonis sätestatud süütegude suhtes tehtud lõplikke kohtuotsuseid.\nArtikkel 48 – Kohustusliku alternatiivse vaidluste lahendamise või karistuse määramise keeld\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et keelustada konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide suhtes kohustuslik alternatiivne vaidluste lahendamine, sealhulgas vahendamine ja lepitus.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et trahvi määramisel arvestatakse süüteo toimepanija suutlikkust võtta rahalisi kohustusi ohvri ees.\nVI peatükk – Uurimine, vastutusele võtmine, menetlusõigus ja kaitsemeetmed\nArtikkel 49 – Üldised kohustused\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormidega seotud uurimised ja kohtumenetlused viiakse läbi liigse viivituseta, arvestades kriminaalmenetluse kõigil etappidel ohvri õigusi.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et kooskõlas inimõiguste aluspõhimõtete ning vägivalla kui soolistatud nähtuse mõistmisega tagada konventsioonis sätestatud süütegude tõhus uurimine ja nende eest vastutusele võtmine.\nArtikkel 50 – Viivitamatu reageerimine, ennetus ja kaitse\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et vastutavad õiguskaitseorganid reageerivad konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvatele kõigile vägivalla vormidele viivitamata ja asjakohaselt, pakkudes ohvritele piisavat ja kohest kaitset.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et vastutavad õiguskaitseorganid hakkavad viivitamata ja asjakohaselt tegelema konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide ennetamise ja nende eest kaitsega, sealhulgas rakendavad operatiivseid ennetusmeetmeid ja koguvad tõendusmaterjali.\nArtikkel 51 – Riskide hindamine ja riskide juhtimine\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et kõik asjaomased asutused viivad riskide juhtimiseks ning vajaduse korral koordineeritud turva- ja tugimeetmete pakkumiseks läbi surmaohu, olukorra tõsiduse ning vägivalla kordumise ohu hindamise.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke ja muid meetmeid tagamaks, et lõikes 1 nimetatud hindamise puhul võetakse uurimise ning kaitsemeetmete rakendamise kõikidel etappidel arvesse asjaolu, et konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate vägivallaaktide toimepanijail on relvad või nad omavad neile ligipääsu.\nArtikkel 52 – Hädaolukorras rakendatavad tõkendid\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et pädevatele asutustele antakse volitused nõuda otsese ohu olukorras perevägivalla toimepanijalt, et ta lahkuks ohvri või ohustatud isiku elukohast piisavalt pikaks ajaperioodiks, ning keelata perevägivalla toimepanijal ohvri või ohustatud isiku elukohta siseneda või temaga ühendust võtta. Käesoleva artikli kohaselt võetavate meetmete puhul seatakse esikohale ohvrite ja ohustatud isikute turvalisus.\nArtikkel 53 – Lähenemiskeeld\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kõigi vägivalla vormide ohvritele tagatakse asjakohase lähenemiskeelu kättesaadavus.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et lõikes 1 nimetatud lähenemiskeeld oleks:\n– saadaval viivitamatuks kaitseks ning ilma et sellega kaasneksid ohvrile liigsed haldus- või rahalised kohustused;\n– antud välja kindlaks ajaperioodiks või kuni selle muutmise või tühistamiseni;\n– antud vajaduse korral välja ex parte alusel ja mis jõustuks koheselt;\n– saadaval sõltumatult teistest õiguslikest meetmetest või neid täiendavalt;\n– lubatud kasutusele võtta hilisemas kohtumenetluses.\n3 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et lõike 1 kohaselt välja antud lähenemiskeelu rikkumise korral rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid kriminaal- ja õiguslikke sanktsioone.\nArtikkel 54 – Uurimine ja tõendid\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et tsiviil- või kriminaalmenetluses oleks ohvri seksuaalse ajaloo ja käitumisega seotud tõendid lubatud üksnes siis, kui need on asjakohased ja vajalikud.\nArtikkel 55 – Ex parte ja ex officio menetlus\n1 Konventsiooniosalised tagavad, et konventsiooni artiklites 35, 36, 37, 38 ja 39 sätestatud süütegude uurimine ja nende eest vastutusele võtmine ei sõltuks täielikult ohvri poolt teost teavitamisest ega kaebuse esitamisest juhul, kui süütegu pandi täielikult või osaliselt toime tema territooriumil, ning et menetlus võib jätkuda isegi juhul, kui ohver võtab oma avalduse või kaebuse tagasi.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid kindlustamaks kooskõlas riigisisese õigusega riiklikele ja valitsusvälistele organisatsioonidele ja perevägivalla küsimustega tegelevatele nõustajatele võimaluse pakkuda ohvritele nende soovil konventsioonis sätestatud süütegudega seotud kohtumenetluste ajal abi ja/või tuge.\nArtikkel 56 – Kaitsemeetmed\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et kaitsta ohvrite õigusi ja huve, sealhulgas nende spetsiifilisi vajadusi seoses tunnistajaks olemisega uurimise ja kohtumenetluse kõikidel etappidel, iseäranis:\na tagades neile ning nende peredele ja tunnistajatele kaitse ähvardamise, kättemaksu ja korduva viktimiseerimise eest;\nb tagades, et ohvrid oleks informeeritud – vähemalt juhtudel, kus ohvrid ja pere võivad ohtu sattuda –, kui süüteo toimepanija põgeneb või kui ta vabastatakse ajutiselt või lõplikult;\nc informeerides neid kooskõlas riigisisese õigusega nende õigustest, neile suunatud teenustest ning nende kaebuse suhtes rakendatavatest järelmeetmetest, süüdistustest, uurimise või menetluse üldisest kulgemisest, nende rollist selles ning kaasuse tulemustest;\nd võimaldades ohvritele kooskõlas riigisisese õiguse menetlusreeglitega olla ära kuulatud, esitada tõendeid, oma seisukohti, vajadusi ja probleeme kas otse või vahendaja kaudu ning et neid võetakse arvesse;\ne pakkudes ohvritele vajalikke tugiteenuseid, et nende õigused ja huvid oleks nõuetekohaselt esitatud ja arvesse võetud;\nf tagades, et oleks võimalik võtta meetmeid ohvri eraelu puutumatuse ja temast loodava kuvandi kaitsmiseks;\ng tagades, et võimaluse korral välditakse kohtu ja õiguskaitseorganite ruumides ohvrite ja süüteo toimepanijate kokkupuutumist;\nh võimaldades ohvritele nende menetlustes osalemise või tõendite esitamise ajal sõltumatuid ja pädevaid tõlke;\ni võimaldades ohvritel riigisisese õigusega kehtestatud reeglite kohaselt anda kohtusaalis tunnistusi ilma kohal viibimata või vähemalt ilma väidetava süüteo toimepanija kohalolekuta, eriti sidetehnoloogia võimalusi kasutades, kui see on võimalik.\n2 Naistevastase vägivalla ja perevägivalla lapsohvrile ja -tunnistajale pakutakse vajaduse korral erilisi kaitsemeetmeid lapse parimaid huvisid arvestades.\nArtikkel 57 – Õigusabi\nKonventsiooniosalised tagavad riigisisese õigusega sätestatud tingimuste kohaselt õiguse õigusabile ning tasuta õigusabi ohvritele.\nArtikkel 58 – Aegumine\nKonventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke ja muid meetmeid tagamaks, et tähtaeg, mil konventsiooni artiklites 36, 37, 38 ja 39 sätestatud süütegude osas võib kohtumenetlust algatada, jätkuks aja jooksul, mis on piisava pikkusega ning vastab käsitletava süüteo raskusele, et võimaldada menetluse alustamist pärast ohvri täisealiseks saamist.\nVII peatükk – Migratsioon ja varjupaik\nArtikkel 59 – Elamisõigus\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et ohvritele, kelle elamisõigus sõltub riigisisese õiguse kohaselt tunnustatud abikaasa või partneri omast, antakse abielu lahutamise või suhte lõpetamise korral eriti raskete asjaolude puhul ning selle taotlemise korral iseseisev elamisluba, sõltumata abielu või suhte kestusest. Iseseisva elamisloa andmise ja tähtaja tingimused sätestatakse riigisisese õigusega.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et ohvritel lubataks riigisisese õiguse kohaselt tunnustatud abikaasast või partnerist sõltuva elamisõigusega seoses algatatud väljasaatmismenetlus peatada, et võimaldada neil taotleda iseseisvat elamisluba.\n3 Konventsiooniosalised väljastavad ohvritele pikendatava elamisloa ühes või mõlemas järgmises olukorras:\na kui pädev organ leiab, et nende viibimine on vajalik nende isikliku olukorra tõttu;\nb kui pädev organ leiab, et nende viibimine on vajalik uurimisprotsessis või kriminaalmenetluses pädevate organitega koostöö eesmärgil.\n4 Konventsiooniosalised võtavad seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et sundabielu ohvrid, kes on viidud teise riiki abiellumise eesmärgil ning kes on selle tagajärjel kaotanud elamisõiguse riigis, kus nad alaliselt elasid, võivad elamisõiguse tagasi saada.\nArtikkel 60 – Soopõhised varjupaigataotlused\n1 Konventsiooniosalised rakendavad seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et naistevastast soolist vägivalda saaks käsitleda tagakiusamise vormina 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni artikli 1 jaotise A lõike 2 tähenduses ja tõsise kahju tekitamisena, mis annab aluse täiendavaks/subsidiaarseks kaitseks.\n2 Konventsiooniosalised tagavad, et kõiki konventsioonis sätestatud põhjuseid tõlgendatakse sootundlikult ning et kui tuvastatakse, et kardetav tagakiusamine leiab aset ühel või mitmel nimetatud põhjusel, antakse taotlejale põgeniku staatus vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele.\n3 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et töötada varjupaigataotlejate jaoks välja sootundlikud vastuvõtuprotseduurid ning tugiteenused, samuti sootundlikud juhised ja sootundlikud varjupaigaprotseduurid, sealhulgas põgeniku staatuse kindlaks määramise ja rahvusvahelise kaitse taotlemise osas.\nArtikkel 61 – Mittetagasisaatmine\n1 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid mittetagasisaatmise põhimõtte austamiseks kooskõlas rahvusvahelise õigusega võetud kohustustega.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et kaitset vajavaid naistevastase vägivalla ohvreid ei saadetaks, sõltumata nende staatusest või elukohast, ühelgi tingimusel tagasi mis tahes riiki, kus nende elu võib olla ohus või kus neid võidakse piinata või ebainimlikult või inimväärikust alandavalt kohelda või karistada.\nVIII peatükk – Rahvusvaheline koostöö\nArtikkel 62 – Üldpõhimõtted\n1 Konventsiooniosalised teevad omavahel koostööd, järgides käesoleva konventsiooni sätteid ning kohaldades tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava koostöö rahvusvahelisi ja piirkondlikke õigusakte ning ühetaoliste või vastastikuste õigusaktide ja riigisisese õiguse alusel sõlmitud kokkuleppeid võimalikult suures ulatuses, selleks et:\na ennetada ja tõkestada konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvaid kõiki vägivalla vorme ja võtta nende eest vastutusele;\nb kaitsta ja abistada ohvreid;\nc uurida ja menetleda konventsioonis sätestatud süütegusid;\nd täita konventsiooniosaliste kohtute poolt tsiviil- ja kriminaalasjades tehtud otsuseid, sealhulgas lähenemiskeeldu.\n2 Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et inimesed, kes on langenud käesolevas konventsioonis sätestatud süüteo ohvriks, mis on toime pandud konventsiooniosalise territooriumil, mis ei ole ohvri elukohariik, saavad esitada kaebuse oma elukohariigi pädevatele asutustele.\n3 Kui konventsiooniosaline, kes teeb kriminaalasjades antava vastastikuse õigusabi, väljaandmise või teise konventsiooniosalise poolt tsiviil- või kriminaalasjades tehtud otsuste täitmise sõltuvaks lepingu olemasolust, saab taotluse selliseks õigusalaseks koostööks konventsiooniosaliselt, kellega ta pole sellist lepingut sõlminud, võib ta käsitleda käesolevat konventsiooni õigusliku alusena kriminaalasjades antavale vastastikusele õigusabile, väljaandmisele või teise konventsiooniosalise poolt tsiviil- või kriminaalasjades tehtud otsuste täitmisele konventsioonis sätestatud süütegude osas.\n4 Konventsiooniosalised püüavad vajaduse korral integreerida naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja nendega võitlemise kolmandatele riikidele antava arenguabi programmidesse, sealhulgas sõlmides kolmandate riikidega kahe- ja mitmepoolseid kokkuleppeid ohvrite kaitsmise hõlbustamiseks artikli 18 lõike 5 kohaselt.\nArtikkel 63 – Ohustatud isikuid puudutavad meetmed\nKui konventsiooniosalisel on tema käsutuses oleva teabe põhjal piisavalt alust uskuda, et isiku puhul valitseb otsene oht, et tema kallal pannakse toime käesoleva konventsiooni artiklites 36, 37, 38 ja 39 sätestatud mis tahes vägivallaakt teise konventsiooniosalise territooriumil, julgustatakse teavet omavat konventsiooniosalist sellest viimasele viivitamata teatama, et tagada asjakohaste kaitsemeetmete võtmine. Vajaduse korral sisaldab selline teave üksikasju ohustatud isiku olemasolevate kaitsetingimuste kohta.\nArtikkel 64 – Teave\n1 Taotluse saanud konventsiooniosaline teavitab taotluse esitanud konventsiooniosalist viivitamata käesoleva peatüki kohaselt rakendatud meetmete lõpptulemusest. Taotluse saanud konventsiooniosaline teavitab samuti viivitamata taotluse esitanud konventsiooniosalist asjaoludest, mis muudavad taotletud meetme rakendamise võimatuks või mille tõttu see võib tõenäoliselt oluliselt viibida.\n2 Konventsiooniosaline võib riigisisese õiguse piires ilma eelneva taotluseta edastada teisele konventsiooniosalisele enda poolt läbi viidud uurimise raames saadud teavet, kui ta leiab, et sellise teabe avaldamine aitab teavet saaval konventsiooniosalisel ennetada konventsioonis sätestatud kuritegusid või algatada või viia läbi selliste kuritegude uurimist või menetlemist või et see võib viia selle konventsiooniosalise poolt koostöö taotlemiseni käesoleva peatüki alusel.\n3 Konventsiooniosaline, kes saab lõike 2 kohaselt teavet, edastab sellise teabe oma pädevatele asutustele, et vajaduse korral oleks võimalik menetlust algatada või et teavet saaks võtta arvesse asjaga seotud tsiviil- ja kriminaalmenetlustes.\nArtikkel 65 – Andmekaitse\nIsikuandmeid säilitatakse ja kasutatakse vastavalt kohustustele, mille konventsiooniosalised on võtnud isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (ETS nr 108) alusel.\nIX peatükk – Järelevalvemehhanism\nArtikkel 66 – Naistevastase vägivallaga ja perevägivallaga võitlemise ekspertgrupp\n1 Naistevastase vägivallaga ja perevägivallaga võitlemise ekspertgrupp (edaspidi NVPVEG) jälgib käesoleva konventsiooni rakendamist konventsiooniosaliste poolt.\n2 NVPVEG koosneb kõige vähem 10-st ja kõige enam 15-st liikmest, arvestades tasakaalustatud soolist ja geograafilist esindatust ning erinevate valdkondade ekspertteadmiste olemasolu. Liikmed valitakse konventsiooniosaliste komisjoni poolt konventsiooniosaliste nimetatud kandidaatide hulgast 4-aastaseks ametiajaks, mida on võimalik pikendada üks kord; liikmed valitakse konventsiooniosaliste kodanike hulgast.\n3 Esimesed 10 liiget valitakse ühe aasta jooksul käesoleva konventsiooni jõustumisest. Viis lisaliiget valitakse pärast 25. ratifitseerimist või ühinemist.\n4 NVPVEG liikmed valitakse järgmiste põhimõtete kohaselt:\na nad valitakse läbipaistva protseduuri kohaselt heade kõlbeliste omadustega isikute hulgast, keda tuntakse nende tunnustatud pädevuse tõttu inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse, naistevastase vägivalla ja perevägivalla või ohvrite abistamise ja kaitsmise valdkonnas või kellel on head erialateadmised käesoleva konventsiooniga hõlmatud valdkondades;\nb kaks NVPVEG liiget ei tohi kunagi olla ühe ja sama riigi kodanikud;\nc nad peaksid esindama peamisi õigussüsteeme;\nd nad peaksid esindama naistevastase vägivalla ja perevägivallaga tegelevaid osalejaid ja asutusi;\ne nad osalevad enese nimel ning on oma ülesannete täitmisel sõltumatud ja erapooletud ning neil peab olema võimalik oma kohustusi tõhusalt täita.\n5 NVPVEG liikmete valimise protseduuri määrab kindlaks Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee pärast konventsiooniosalistega konsulteerimist ning nendelt ühehäälse nõusoleku saamist kuue kuu jooksul käesoleva konventsiooni jõustumisest.\n6 NVPVEG võtab vastu oma protseduurireeglid.\n7 NVPVEG liikmed ja delegatsioonide liikmed, kes külastavad riike vastavalt artikli 68 lõigetes 9 ja 14 sätestatule, omavad konventsiooni lisas sätestatud eesõigusi ja puutumatust.\nArtikkel 67 – Konventsiooniosaliste komisjon\n1 Konventsiooniosaliste komisjon koosneb konventsiooniosaliste esindajatest.\n2 Konventsiooniosaliste komisjoni kutsub kokku Euroopa Nõukogu peasekretär. Selle esimene koosolek peetakse ühe aasta jooksul pärast konventsiooni jõustumist, et valida NVPVEG liikmed. Seejärel tuleb see kokku iga kord, kui seda nõuab üks kolmandik konventsiooniosalisi, konventsiooniosaliste komisjoni esimees või peasekretär.\n3 Konventsiooniosaliste komisjon võtab vastu oma protseduurireeglid.\nArtikkel 68 – Menetlus\n1 Konventsiooniosalised esitavad Euroopa Nõukogu peasekretärile NVPVEG küsimustiku alusel koostatud aruande konventsiooni sätete rakendamiseks võetud seadusandlike ja muude meetmete kohta NVPVEG-le läbivaatamiseks.\n2 NVPVEG vaatab lõike 1 kohaselt esitatud aruande läbi koos vastava konventsiooniosalise esindajatega.\n3 Järgnev hindamismenetlus jagatakse voorudesse, mille pikkuse määrab kindlaks NVPVEG. Iga vooru alguses valib NVPVEG hindamismenetluse aluseks võetavad konkreetsed sätted ja saadab välja küsimustiku.\n4 NVPVEG määrab kindlaks järelevalvemenetluse teostamiseks vajalikud vahendid. Ta võib iseäranis valida igaks hindamise vooruks küsimustiku, mille alusel hinnatakse konventsiooni rakendamist konventsiooniosaliste poolt. Küsimustik saadetakse kõigile konventsiooniosalistele. Konventsiooniosalised vastavad küsimustikule, samuti mis tahes muudele NVPVEG poolt esitatud teabenõuetele.\n5 NVPVEG võib saada teavet konventsiooni rakendamise kohta valitsusvälistelt organisatsioonidelt ja tsiviilühiskonnalt, samuti inimõiguste kaitsmisega tegelevatelt riigiasutustelt.\n6 NVPVEG arvestab hoolikalt muudest rahvusvahelistest ja piirkondlikest õigusaktidest ja asutustest saadavat teavet konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades.\n7 Küsimustiku koostamisel iga hindamisvooru jaoks arvestab NVPVEG hoolikalt konventsiooniosalistes olemasolevat andmete kogumist ja uurimistööd, nagu on viidatud konventsiooni artiklis 11.\n8 NVPVEG võib saada teavet konventsiooni rakendamise kohta Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikult, Parlamentaarselt Assambleelt ning vastavatelt Euroopa Nõukogu spetsialiseeritud organitelt, samuti muude rahvusvaheliste õigusaktide alusel loodud organitelt. Nimetatud organitele esitatud kaebused ja nende tulemused tehakse NVPVEG-le kättesaadavaks.\n9 Lisaks võib NVPVEG koostöös riigi ametiasutustega ja riigi sõltumatute ekspertide abil külastada riike, kui saadud teave on ebapiisav või lõikes 14 sätestatud juhtudel. Külastuste ajal võivad NVPVEG-d abistada spetsiifiliste valdkondade spetsialistid.\n10 NVPVEG koostab esialgse aruande, mis sisaldab hindamisele kuulunud sätete rakendamise analüüsi ning soovitusi ja ettepanekuid selle kohta, kuidas konventsiooniosaline võiks tuvastatud probleemidega tegelda. Esialgne aruanne edastatakse hindamist läbivale konventsiooniosalisele märkuste esitamiseks. NVPVEG arvestab tema märkusi aruande vastuvõtmisel.\n11 Kogu saadud teabe ja konventsiooniosaliste märkuste alusel võtab NVPVEG vastu aruande ja resolutsiooni asjaomase konventsiooniosalise poolt konventsiooni sätete rakendamiseks võetavate meetmete kohta. Nimetatud aruanne ja resolutsioon saadetakse asjaomasele konventsiooniosalisele ja konventsiooniosaliste komisjonile. NVPVEG aruanne ja resolutsioon avaldatakse pärast vastuvõtmist koos asjaomase konventsiooniosalise lõplike märkustega.\n12 Konventsiooniosaliste komisjon võib lõigete 1–8 menetlust piiramata võtta NVPVEG aruande ja resolutsiooni põhjal vastu sellele konventsiooniosalisele mõeldud soovitused (a) meetmete kohta, mida tuleb NVPVEG resolutsiooni rakendamiseks võtta, määrates vajaduse korral kuupäeva nende rakendamise kohta teabe esitamiseks, ning (b) seades eesmärgiks koostöö tegemise nimetatud konventsiooniosalisega konventsiooni nõuetekohaseks rakendamiseks.\n13 Kui NVPVEG saab usaldusväärset teavet, mis osutab olukorrale, kus probleemid nõuavad viivitamatut tähelepanu konventsiooni tõsiste rikkumiste ärahoidmiseks ning nende ulatuse ja arvu piiramiseks, võib ta nõuda eriaruande viivitamatut esitamist meetmete kohta, mida on võetud tõsise, ulatusliku või jätkuva naistevastase vägivalla tõkestamiseks.\n14 Arvestades asjaomase konventsiooniosalise esitatud teavet ja igasugust muud talle kättesaadavat usaldusväärset teavet, võib NVPVEG määrata ühe või mitu oma liiget uurimise läbiviimiseks ning NVPVEG-le viivitamatuks aruandmiseks. Kui see on õigustatud ning kui konventsiooniosaline nõustub, võib uurimine sisaldada tema territooriumi külastamist.\n15 Pärast lõikes 14 viidatud uurimise tulemustega tutvumist edastab NVPVEG nimetatud tulemused asjaomasele konventsiooniosalisele ning vajaduse korral konventsiooniosaliste komisjonile ja Euroopa Nõukogu Ministrite Komiteele koos kõigi märkuste ja soovitustega.\nArtikkel 69 – Üldised soovitused\nNVPVEG võib vajaduse korral võtta vastu üldised soovitused konventsiooni rakendamise kohta.\nArtikkel 70 – Parlamendi kaasamine järelevalvesse\n1 Riikide parlamente kutsutakse osalema konventsiooni rakendamiseks võetavate meetmete järelevalves.\n2 Konventsiooniosalised esitavad NVPVEG aruanded oma riigi parlamendile.\n3 Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee kutsutakse regulaarselt hindama käesoleva konventsiooni rakendamist.\nX peatükk – Seos muude rahvusvaheliste õigusaktidega\nArtikkel 71 – Seos muude rahvusvaheliste õigusaktidega\n1 Konventsioon ei mõjuta kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahelistest õigusaktidest, mille osalisteks käesoleva konventsiooni osalised praegu on või mille osaliseks nad saavad ning mis sisaldavad sätteid käesoleva konventsiooniga hõlmatud küsimuste kohta.\n2 Konventsiooniosalised võivad sõlmida omavahel kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid konventsiooniga hõlmatud küsimustes eesmärgiga täiendada või karmistada konventsiooni sätteid või hõlbustada selles sisalduvate põhimõtete kohaldamist.\nXI peatükk – Konventsiooni muudatused\nArtikkel 72 – Muudatused\n1 Kõik konventsiooniosalise tehtud konventsiooni muudatusettepanekud esitatakse Euroopa Nõukogu peasekretärile, kes edastab ettepanekud Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, kõikidele allakirjutanutele, kõikidele konventsiooniosalistele, Euroopa Liidule, kõikidele riikidele, keda on artikli 75 kohaselt kutsutud konventsioonile alla kirjutama, ning kõikidele riikidele, keda on artikli 76 kohaselt kutsutud käesoleva konventsiooniga ühinema.\n2 Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee võtab muudatusettepaneku kaalumisele ning pärast konsulteerimist konventsiooniosalistega, kes ei ole Euroopa Nõukogu liikmed, võib võtta muudatuse vastu häälteenamusega, nagu on ette nähtud Euroopa Nõukogu põhikirja artikli 20 punktis d.\n3 Ministrite Komitee poolt lõike 2 kohaselt vastu võetud muudatuse tekst edastatakse konventsiooniosalistele heakskiitmiseks.\n4 Lõike 2 kohaselt vastu võetud muudatus jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb ühe kuu möödumisele kuupäevast, mil kõik konventsiooniosalised on teatanud peasekretärile heakskiitmisest.\nXII peatükk – Lõppsätted\nArtikkel 73 – Konventsiooni mõju\nKonventsiooni sätted ei kahjusta riigisisese õiguse sätteid ja siduvaid rahvusvahelisi õigusakte, mis on juba jõus või võivad jõustuda ning millega nähakse ette isikutele praegu või tulevikus soodsamad õigused naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamisel ja tõkestamisel.\nArtikkel 74 – Vaidluste lahendamine\n1 Konventsiooni sätete kohaldamise või tõlgendamisega seoses tekkida võiva mis tahes vaidluse osapooled püüavad seda esmalt lahendada läbirääkimiste, lepituse või vahekohtu abil või mis tahes muul rahumeelsel viisil, mis on vastastikusel kokkuleppel heaks kiidetud.\n2 Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee võib kehtestada vaidluste lahendamise protseduuri, mida konventsiooniosalised võivad vaidluste puhul kasutada, kui nad peaksid nii kokku leppima.\nArtikkel 75 – Allakirjutamine ja jõustumine\n1 Käesolevale konventsioonile võivad kirjutada alla Euroopa Nõukogu liikmesriigid, selle väljatöötamisel osalenud mitteliikmesriigid ning Euroopa Liit.\n2 Konventsioon ratifitseeritakse või kiidetakse heaks. Ratifitseerimis- ja heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu peasekretärile.\n3 Konventsioon jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele kuupäevast, mil 10 allkirjastajat, kelle hulgas on vähemalt kaheksa Euroopa Nõukogu liikmesriiki, on väljendanud lõike 2 kohaselt oma nõusolekut konventsiooni siduvuse kohta.\n4 Lõikes 1 viidatud riigi või Euroopa Liidu suhtes, kes väljendab hiljem nõusolekut konventsiooni siduvuse kohta, jõustub käesolev konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiule andmise kuupäevast.\nArtikkel 76 – Konventsiooniga ühinemine\n1 Konventsiooni jõustumise järel võib Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee pärast konventsiooniosalistega konsulteerimist ja nendelt ühehäälse nõusoleku saamist kutsuda konventsiooniga ühinema mis tahes riigi, mis ei ole Euroopa Nõukogu liige ega ole osalenud konventsiooni väljatöötamises; Ministrite Komitee teeb sellekohase otsuse Euroopa Nõukogu põhikirja artikli 20 punktis d ettenähtud häälteenamuse alusel ning Ministrite Komitees osalevate konventsiooniosaliste esindajate ühehäälsel otsusel.\n2 Konventsiooniga ühineva riigi suhtes jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ühinemiskirja Euroopa Nõukogu peasekretärile hoiule andmise kuupäevast.\nArtikkel 77 – Territoriaalne kohaldamine\n1 Iga riik või Euroopa Liit võib konventsioonile alla kirjutades või ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes täpsustada territooriumi või territooriumid, mille suhtes konventsiooni kohaldatakse.\n2 Konventsiooniosaline võib hiljem Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetud avaldusega laiendada konventsiooni kohaldamisala avalduses nimetatud muule territooriumile, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab või mille nimel tal on õigus kohustusi võtta. Sellise territooriumi suhtes jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele peasekretäri poolt vastava avalduse kättesaamise kuupäevast.\n3 Kahe eelmise lõike kohaselt tehtud avalduse võib selles nimetatud territooriumi suhtes tagasi võtta, esitades teate Euroopa Nõukogu peasekretärile. Tagasivõtmine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele peasekretäri poolt vastava teate kättesaamise kuupäevast.\nArtikkel 78 – Reservatsioonid\n1 Konventsiooni sätete osas ei saa teha reservatsioone, välja arvatud lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel.\n2 Iga riik või Euroopa Liit võib käesolevale konventsioonile alla kirjutades või ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetud avalduses teatada, et ta jätab endale õiguse mitte kohaldada või kohaldada üksnes erijuhtudel või eritingimustel sätteid, mis on sõnastatud:\n– artikli 30 lõikes 2;\n– artikli 44 lõike 1 punktis e ning lõigetes 3 ja 4;\n– artikli 55 lõikes 1 seoses artikliga 35, mis puudutab väiksemaid süütegusid;\n– artiklis 58 seoses artiklitega 37, 38 ja 39;\n– artiklis 59.\n3 Iga riik või Euroopa Liit võib konventsioonile alla kirjutades või ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetud avalduses teatada, et ta jätab endale õiguse kriminaalkaristuste asemel näha ette mittekriminaalseid karistusi artiklites 33 ja 44 viidatud tegude suhtes.\n4 Iga konventsiooniosaline võib reservatsiooni täielikult või osaliselt tagasi võtta, esitades vastava avalduse Euroopa Nõukogu peasekretärile. Avaldus jõustub peasekretäri poolt avalduse kättesaamise kuupäeval.\nArtikkel 79 – Kehtivus ja reservatsioonide läbivaatamine\n1 Artikli 78 lõigetes 2 ja 3 viidatud reservatsioonid kehtivad viis aastat alates asjaomase konventsiooniosalise suhtes konventsiooni jõustumise kuupäevast. Niisuguseid reservatsioone on võimalik siiski sama ajaperioodi võrra pikendada.\n2 Kaheksateist kuud enne reservatsiooni kehtivusaja lõppu teatab Euroopa Nõukogu peasekretär asjaomasele konventsiooniosalisele kehtivusaja lõppemisest. Hiljemalt kolm kuud enne kehtivusaja lõppemist teatab konventsiooniosaline Euroopa Nõukogu peasekretärile oma otsusest reservatsiooni kohaldamist jätkata, seda muuta või see tagasi võtta. Asjaomase konventsiooniosalise teate puudumisel teatab Euroopa Nõukogu peasekretär konventsiooniosalisele, et vastav reservatsioon pikeneb automaatselt kuue kuu võrra. Kui konventsiooniosaline ei teata enne selle perioodi lõppemist oma kavatsusest reservatsiooni kohaldamist jätkata või seda muuta, siis loetakse reservatsioon lõppenuks.\n3 Kui konventsiooniosaline teeb reservatsiooni vastavalt artikli 78 lõigetele 2 ja 3, esitab ta enne reservatsiooni pikendamist või juhul, kui seda nõutakse, NVPVEG-le selgituse põhjuste kohta, mis õigustavad reservatsiooni edasist kohaldamist.\nArtikkel 80 – Denonsseerimine\n1 Konventsiooniosaline võib konventsiooni igal ajal denonsseerida Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava teatega.\n2 Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele peasekretäri poolt vastava teate kättesaamise kuupäevast.\nArtikkel 81 – Teavitamine\nEuroopa Nõukogu peasekretär teatab Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, konventsiooni väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele, allakirjutanutele, konventsiooniosalistele, Euroopa Liidule ja konventsiooniga ühinema kutsutud riikidele:\nb ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andmisest;\nc artiklite 75 ja 76 kohaselt konventsiooni jõustumise kuupäevast;\nd artikli 72 kohaselt vastu võetud muudatusest ning muudatuse jõustumise kuupäevast;\ne artikli 78 kohaselt tehtud reservatsioonist või reservatsiooni tagasivõtmisest;\nf artikli 80 kohasest denonsseerimisest;\ng konventsiooniga seotud muust toimingust, teatest või teadaandest.\nKoostatud 11. mail 2011. aastal Istanbulis inglise ja prantsuse keeles, mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu peasekretär edastab tõestatud ärakirjad kõigile Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, konventsiooni väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele, Euroopa Liidule ja konventsiooniga ühinema kutsutud riikidele.\nLisa – Eesõigused ja puutumatus (artikkel 66)\n1 Käesolevat lisa kohaldatakse konventsiooni artiklis 66 nimetatud NVPVEG liikmetele ning samuti riike külastavate delegatsioonide teistele liikmetele. Lisa tähenduses hõlmab mõiste riike külastavate delegatsioonide teised liikmed konventsiooni artikli 68 lõikes 9 nimetatud riikide sõltumatuid eksperte ja spetsialiste, Euroopa Nõukogu koosseisulisi töötajaid ja Euroopa Nõukogu poolt tööle võetud tõlke, kes saadavad NVPVEG-d riikide külastuste ajal.\n2 NVPVEG liikmetel ning riike külastavate delegatsioonide teistel liikmetel on riikide külastuste ettevalmistamise ja läbiviimise ning järeltegevusega seotud ülesannete täitmise ajal, samuti nimetatud ülesannete täitmisega seotud reiside ajal järgmised eesõigused ja puutumatus:\na puutumatus vahistamise või kinnipidamise ning isikliku pagasi arestimise suhtes ning kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel tehtud tegude ning suuliste ja kirjalike avalduste suhtes;\nb vabastus igasugustest liikumisvabaduse piirangutest elukohariigist väljasõidul ja sinna naasmisel ning sissesõidul riiki ja väljasõidul riigist, kus nad oma ülesandeid täidavad, ning vabastus kohustusest registreerida end välismaalasena riigis, mida nad külastavad või millest nad oma ülesannete täitmisel läbi sõidavad.\n3 Ametiülesannete täitmisega seotud reisidel antakse NVPVEG liikmetele ja riike külastavate delegatsioonide teistele liikmetele tolli- ja valuutakontrollis samad õigused nagu välisriikide valitsuste esindajatele ajutise ametilähetuse puhul.\n4 NVPVEG liikmete ja riike külastavate delegatsioonide teiste liikmete poolt konventsiooni rakendamise hindamisega seotud dokumendid on puutumatud niivõrd, kuivõrd need on seotud NVPVEG tegevusega. NVPVEG ametlikku kirjavahetust ning NVPVEG liikmete ja riike külastavate delegatsioonide teiste liikmete ametlikku teabevahetust ei tohi kinni pidada ega tsenseerida.\n5 Selleks, et tagada NVPVEG liikmetele ja riike külastavate delegatsioonide teistele liikmetele täielik sõnavabadus ja täielik sõltumatus oma ametiülesannete täitmisel, säilib kohtulik puutumatus nende poolt oma ametiülesannete täitmisel suuliselt või kirjalikult tehtud avalduste ja tehtud tegude suhtes ka siis, kui asjaomased isikud enam niisuguseid ülesandeid ei täida.\n6 Eesõigused ja puutumatus antakse käesoleva lisa punktis 1 nimetatud isikutele, et kaitsta nende sõltumatust oma ülesannete täitmisel NVPVEG huvides ning mitte nende isikliku kasu eesmärgil. Käesoleva lisa punktis 1 nimetatud isikute puutumatuse võtab ära Euroopa Nõukogu peasekretär mis tahes juhtumil, kui ta on arvamusel, et puutumatus takistab õigusemõistmist ning kui selle äravõtmine ei kahjusta NVPVEG huve.


Jääger-online jahindus foorum • Vaata teemat - õhupüss\nPostituse pealkiri: õhupüss\nPostitatud: L Märts 04, 2006 4:55 pm\nLiitunud: R Märts 03, 2006 8:44 pm\nTervitus kõigile, on soov soetada õhupüss, nimelt kal 6, 35 mm, Career II 707 Carbine, pidi olema tugevam kui 5, 5 mm- ne.Kas oskab keegi nõu anda mis see riistapuu endast kujutab? Eesmärk on looduses märki lasta võimalikult kaugele ja optika ka peale panna.Internetist saab seda riistapuud vaadata, tootjamaa vist Taiwan, Soome kaupmees küll kiitis.Soomes müüb: http://www.tthimport.fi\nPostitatud: L Märts 04, 2006 6:28 pm\nKuna üle 4,5mm õhukad vajavad luba, siis on mõttekas võtta .22lr ligi.\nMa uurisin ka omala ajal neid suruõhuballoonidega õhukaid... tuleb kokkuvõttes kallim ja ebamugavam, kui .22lr.\nViimati muudetud by Estlander N Märts 09, 2006 8:27 am, muudetud 1 kord.\nPostitatud: K Märts 08, 2006 3:15 pm\nLihtsalt huvi pärast! Kas siis tõesti kellegil nende jämedama kaliibri õhukatega mingit kogemust/kokkupuudet pole olnud?\nPostituse pealkiri: jäme õhk\nPostitatud: K Märts 08, 2006 9:05 pm\nLiitunud: K Dets 22, 2004 11:13 am\nno ütle hullu, kes siin riigis viitsiks õhupüssi pärast sellist vaeva näha? Relvaloa ajad ikka päris relva jaoks ja kasutad siis ...\nAga väliskodanikest vist puudus lugejate hulgas?\nPostitatud: L Märts 18, 2006 5:10 pm\nLiitunud: E Dets 20, 2004 8:29 pm\nSiin on 28-lehekülje pikkune topik kes vene keelt loeb http://talks.guns.ru/forummessage/3/85589.html\nTegevus käib Tallinna ümbruses ja mõnel neis on küll jämedam kui 4,5mm toru. Varesed ja kajakad (kar ja baklan siis tekstis) aina kukuvad, entusiasmipuudust pole. Kult, loe läbi, ehk saad oma küsimustele vastused. Samast foorumist võid teisigi teemasid otsida 5,5 ja .22 alt.\nPostitatud: L Märts 18, 2006 11:14 pm\nSelline õhupüss on Relvaseaduse mõistes PIIRATUD KÄIBEGA RELV, seega, kui see Sinult kusagil ``varesejahil`` kätte saadakse, oled ka ``pärispüssidest`` ilma. 5,5mm vajab ka juba relvaluba.\nPostitatud: E Märts 20, 2006 7:46 pm\nLiitunud: T Aug 24, 2004 10:45 am\nkrt andke andeks,aga mu meelest on need fedoodid seal osutatud foorumis haiged ja ma üldse ei kurvastaks kui mõni neist oma kaelakondi murraks!(sry teemast mööda postituse pärast,aga ei saa jätta suud lahti tegemata kui ilmneb selliste idiootide olemasolu)Ma liigitaks nad samasuguse kaadri hulka kes Suurupi all metsas eelmine talv oma lõbuks püstolist kitsede pihta märki lasid.\nPostitatud: T Märts 21, 2006 8:34 am\nMilleks mina sellest Suurupi loost midagi ei tea??? Kui midagi sellist toimub, siis peaks mina olema esimene, kes sellest teada saab ja koheselt. Pole enne kuulnudki! Räägi lähemalt Kaalikas.\nPostitatud: K Märts 22, 2006 2:57 pm\nLiitunud: T Veeb 21, 2006 8:19 pm\nSelles on teil tuline õigus, et eestlane on laisk ja mina olen eestlane. Kui juba nagunii tuleks luba ajama hakata, unustaksin ma õhkrelva ja vaataks ringi hoopis väikesekaliibriliste ääretulepadrunitega sportrelvade seas.\nPostitatud: K Märts 22, 2006 5:01 pm\nLiitunud: N Dets 15, 2005 1:21 am\nAsukoht: Tallinn, Raplamaa\nindian, kogu lugupidamise juures annaks Jumal Sulle(palun luba sinatada) jõudu ja paljudele teistele Su kaasvõitlejatele sedasama. Võin tuua hunnikus näiteid seaduserikkumistest Looduse vastu, eriti veel nn. eestlaste safarirallide osas meie kodumaal, kus looduskeskkond lootusetult ***** keeratud. Kaberneeme düünid, maameeste poolt kutsutud oma nn. ürgmetsad ja nii edasi. Kaberneeme lähedal mõni astat tagasi pidasin auto suure seltskonna liivamägede rünnaku ajal kinni ja lausa vahkvihas iseenda jaoks, üritades korrektsust säilitada lävimises küsisin meeste käest, et mida Te teete? Ja milline oli vastus? Meile Kuusalu vallavalitsusest anti luba. Kui ma juhtusin tähelepanu juhtima pisiasjale, et härrased, Kuusalu valla piir nagu 5 km tagasi otsa saanud, ise ka näete, missugust männimetsaalust Te hävitate, arvake kui kaua võtab aega teie rattajälgedesse uue sambliku kasvamine siis vaadati mind kui UFO rohelist mehikest. Mida sa vend köhid siin, meil on luba. Kurbloolisust lisab asjale tõik, et kaasas oli ka lugupeetud kirjastusväljaande piltnik, tegijad vennad ka suht tuntud inimesed. Seekord, au neile, peale seda kui küsisin asja eestvedaja visitka ja palusin lollused lõpetada, härrased tõesti vabandasid, ei tea kas ürituse ära rikkusin, aga tundus, et mehed jäid mõtlema. Ja ühtegi pilti ega kommentaari asja kohta ei ilmunud tõesti. Vaadates nüüd dZiibimeeste saiti tundub mulle endale vähemalt, et mõlemad pooled said juhtumist kasu. Mina ei hoia nende jaoks kätt rusikas taskus ja organiseeritud off-road meeste teadlikkus oluliselt tõusnud, pigem nad ise nüüd ka juba meie poole peal. Las olla igaühel oma kiiksud. Aga kohutav on süüdimatute ühepäeva-põmmpeade ja nende beibede ellusuhtumine. See on kohutavalt amoraalne. Palun vabandust, nüüd jääksingi klõbistama. Aga selle eilse-tänase temaatikaalgatuse lisaks klubist vms., et isiklikult tunnen neid klahve klõbistades mingit vajakajäämust, elav jutt ja mehe nägu hoopis midagi muud. Ise arvutivärginduses suht võhik aga on ju igasugu kaamerad, mikrid jmt. Nääd sa kevadele iseloomulikult jälle libastusin...\nPostitatud: K Märts 22, 2006 5:19 pm\nkeda kuradit, jälle emotsioonid keesid üle. Vale koha pääle sai aga muidu jutt jumala õige.\nPostitatud: T Apr 18, 2006 8:07 am\näh,näe kajakad ja varesed said lasnamäe prügikastide pealt otsa,nüüd fedoodid annavad bussidele säru! niii lahe ,kolin ka kohe lasnamäele!\nPostitatud: K Juuni 07, 2006 8:57 am\nOleks kiiresti abi vaja juriidilise dilemma lahendamisel.\nAsi ise järgmine:\nMingi alaealine poiskesejõnglane laseb rõdult naabri kassi õhupüssiga. Lugesin siis relvaseadust nii ja teistpidi, kas see on keelatud tegevus?\nKas linnas (tiheasustusega alal) võib märki lasta suvalises kohas pneumopüssiga või rakendub relvaseaduse §84, mis sätestab lasketiiru ja laskepaiga nõuded?\nSamas nagu võib üle 10 aastane teha kuni 4,5 mm pneumopüssiga mida iganes, sest tundub, et relvaseadus ei laiene muus kui §18 lg 4-8 osas nendele relvadele.\nPostitatud: K Juuni 07, 2006 9:40 am\nLoe seda Relvaseadust veelkord, seal on kirjas, et alaealine ei tohi kanda, omada, omandada jne. ka piiramata käibega relva. Sellist rõdult plõksimist saab kvalifitseerida KarS § 263 (3) järgi, ehk siis, raske avaliku korra rikkumisena selleks relva kasutades. Riigikohtu pretsedent on olemas ka õhkrelva suhtes. Suvalises kohas plõksida ei tohi, meil alles paar nädalat tagasi sai üks sellise tembu eest trahvi, plõksis laupäevasel päeval plastikpudeleid, pargis nimelt. Helista 110 ja teata, andmebaasi läheb kasvõi teatena kirja, üks kord, kaks- kolm korda ja siis kui hakatakse tegelasel mune kruttima on selgelt ka eelmised tembud fikseeritud.\nPostitatud: K Juuni 07, 2006 10:06 am\n§ 18. Piiramata tsiviilkäibega relvad ja laskemoon\n(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 4-9 nimetatud relva võib vallata, kanda, hoida ja edasi toimetada vastavat spordiala harrastav vähemalt kümneaastane isik.\n(1) Piiramata tsiviilkäibega relvad on:\n2) kuni 4,5-millimeetrise kaliibriga (kaasa arvatud) pneumorelv;\nKanda ja omada võib aga kus see kirjas on, et kus ta ei tohiks ja kus tohib plõksutada? Mille alla kuulub kassi vigastamine? See ei ole ometi kehavigastused või on materiaalne kahju? Või midagi muud?\nAsun nüüd seda riigikohtu lahendit otsima. ----> Lahendit ei leidnud vb ei oska otsida. Keegi aitab?\nSuur TÄNU indian.


Piret toimetab: ProPud Njie- proteiini pudingute arvustuspostitus / ProPud protein pudding reviewpost\nProPud Njie- proteiini pudingute arvustuspostitus / ProPud protein pudding reviewpost\nLõpuks on need pudingud müügil ka Tartus. Osta saab neid Tartu kaubamaja toiduosakonnast. Hind on vägagi krõbe, aga samas kui võrrelda proteiini batooniga, siis on need isegi veidi odavamad.\nProovisin need kõik järgi ja tahan teiega oma arvamust neist jagada ;).\nŠokolaadimaitseline (Chocolate): Ausalt öeldes kartsin väga, et mis siis saab kui need süüa ei kõlba. Raha oli juba ju kulutatud ja mitte vähe. Šokolaad oli esimene, mida proovisin ja üllatus oli suur ning meeldiv. Maitseb tõesti nagu pudding ja ei ole üldse üleliigselt keemiane. Palju proteiini tooteid jätab pärast söömist vastiku meki suhu, aga see oli väga mõnus ja täitis ka kõhu peale trenni korralikult ära. Hea on ka see, et neil on lusikad kaasas, nii et hea valik peale trenni haaramiseks ;). Mulle kunagi väga meeldisin Tere puddingud ja salamisi lootsin, et need on äkki sarnase maitsega ja võin šokolaadi maitse puhul küll väita, et maitselt see alla ei jäänud, aga samas on oluliselt makrosõbralikum valik.\nKas ostaksin veel seda? Usun, et see on oma hinda väärt ja maitse oli tõesti meeldiv, nii et kui rahakott vähegi võimaldaks, siis kindlasti ostaksin seda teinekordki. Hea vaheldus kohupiimale, eriti kui puddingud meeldivad ;)\n100g makrod: 72kcal V10g; R1,5g; S 4,6g (Pakendis 200g)\nSeda maitsesin siis kõige viimasena. Minu arvates sama hea kui šokolaadi oma, aga kui hiljem mõtlema hakkasin, siis otsustaks pigem, et vanillimaitseline on minu lemmik. Kui ma mõtlen kõigi kolme maitse peale, siis just vanilli on see, mida usun, et kindlasti veel ostan. Mõnusalt mahe ja kreemjas ning mitte liiga magus. Minu lemmik ;)!\nFilmisin selle ja karamellimaitselise taste testi ka üles ja te leiate need minu Youtube kanalilt :)\nOli magusam kui šokolaadi oma, aga jättis sellise jahuse järelmaitse. Kuigi seda on kõige rohkem kiidetud või noh on paljude lemmik, siis minu arvates jääb maitselt šokolaadi omale alla. Muidu jällegi väga sarnane Tere puddingule, kuigi välimus oli väga ebaahvatlev :D Rahast kahju ei hakanud, aga enam ei ostaks seda maitset.\nKokkuvõtteks ütleksin, et tegemist on mõnusate vahepaladega, mida kiirel päeval kaasa haarata. Tore on see, et ka lusikas on kaasas ja kindlasti on see makrosõbralik valik, mida poest leida. Kas just igapäev neid tarbida on igaühe enda otsus, aga aeg-ajalt on need kindlasti maitsvad vahepalad, mis ei ole liigselt keemiamaitsega ning ei maitse nagu topsike kurbust (ehk siis liiga dieedi maitsega :D). Eriti soovitan neid proovida kui puddingu maitse muidu ka meeldib ja soovite vaheldust ning veidi valgurikkamat alternatiivi.


Tööpakkumise number #24094\n\tköögimeeskonna juhtimine\n\teelarvete koostamine\n\ttoitlustamise pakkumiste tegemine\n\ttooraine ringluse sisestamine laoprogrammi\n\troogade komponentide kalkulatsioon\n\thankijatega suhtlemine  kauba tellimine ja vastuvõtt\n\tmenüü koostamine, täiendamine ja arendamine\n\tköögi korrashoiu kontrollimine\n\toma üksusele raha teenimine\n\tnaudid tööd kokana ning kandideerimisel teenid kindlasti pluss punkte, kui omad viljakat koostööd köögi meeskonnaga ning Sinu juhendamise all on hakanud tööle ka Eesti kõige laisem kokapoiss\n\toled ettevõtlik tüüp ja näed igal pool võimalust teenida lisaraha\n\tSind on märgatud kui kokka, kes suudab ilma erilise ettevalmistusete panna oma roogadega kogu restoran särama\n\tomad kogemust pakkumiste koostamisel ning taibukust teha seda minimaalsete kuludega\n\toma fantaasia lennukuse lased valla, kui menüü vajab täiendamist\n\teelmised tööandjad iseloomustavad Sind kui pedanti, kes ei talu mustust ja korrapäratust\nAnname Sulle võimaluse tõestada ennast tulemusliku peakokana ja pakume tingimusi piiramatult teenida kasumit nii endale kui ka klubile. Sind ootab ees võimalus alustada tööd oma meeskonnaga ja rakendada ettevõtlikkust fantastilise asukohaga klubis.\nstiilset klubi, kus korraldatakse joovastavaid üritusi ja meeletuid pidusid. Iga peo eesmärgiks on tuua inimestele unustamatuid elamusi saamaks osa pidutsemise omapäradest erinevates kultuurides. Avatud on restoran, kuhu sisenedes ununevad kõik igapäevased tegevused ning saab tunda aasia võluvat ja hõrgutavat maailma. Klubis on loodud suurepärane võimalus pidada sünnipäeva, pulmapidu ja muid tähtsaid päevi.


⓵ Gtt test raseduse ajal\nHome » Nagu te küsite » Gtt test raseduse ajal\nDigifotod Fotoluksist: fotode ilmutamine ja printimine. Hästi on dokumenteeritud fakt, et naise rinnad suudavad sünkroniseerida tema vastsündinud lapsega, et saavutada see ideaalne temperatuur. Kui räkida toidust, mille tegijaid ma alati imetlenud, siis esimesena tulevad pähe kondiitrid, kes oskavad teha makroone. Katteks 500 g õunu 2 sl suhkrut veidi kaneeli. Autokool, tallinna kesklinnas,Nõmmel, lasnamäel, tallinna autokoolid, e-autokoolitus autokool, tallinna kesklinnas, Nõmmel. Kui jäte igav, sa oled teretulnud meie mängu veebilehel. 1 oktoobril Restorani kishmish kutsub oma kõiki vanu ja uusi sõpru tähistama kümnendat aastapäeva! Kookoshelbed teevad katte põnevaks, mustikate asemel läksid sisse mustsõstrad ja edukalt saab tavalise jahu asendada täistera nisujahuga. Kui tühja kõhu veresuhkur on 8,7 mmol/l, on tegemist väljakujunenud diabeediga ja test jäetakse ära.\nAnu -cam-Kribi folklore at central Sofia. Kui inimene rikub saate kasvatada rindade nullist pann ja saada naine. As saarte liinid struktuur. Bustural - mees kogemusi. Alakeha harjutused ning enamate kalorite sömine aitab lihaseid kasvatada, aga geneetika paneb tegelikult paika selle. Kui paastusuhkur on 7,0 mmol/l või kõrgem ja/või juhuslik veresuhkur on 11,0 mmol/l või kõrgem, siis jätta glükoosi tolerantsustest (. Autoraadiote remont ja hooldus, sony ja nikon lisatarvikute ning Bosch audio- ja videotehnika mük.\nüks või mitu järgmistest riskifaktoritest: mõdukas glükoosi taseme tõus paastuplasmas, mis jäb alla 7 mmol/l; püsiv transitoorne glükosuuria. Ainult Pentax/Ricoh kaamerate, objektiivide ja muude tarvikute ostu, mügi ja vahetuskeskkond. Fotostuudiod asuvad Tallinnas ja tartus. Kompaktkaamerad, hübriidkaamerad, peegelkaamerad, autokaamerad, seikluskaamerad, videokaamerad - tasuta transport alates 49 - 14-päevane tagastusõigus. Kel pole mõttes naist esimesel.\nRaseduse, jälgimise juhend, raseduse l trimester (kuni\n1432 kaamerate lisad; 1280 Objektiivid; 769 akud ja laadijad; 2718 Albumid ja pildiraamid; 422 Binoklid ja kaugusmõtjad; 55 Filmikaamerad; 1444 Filtrid ja adapterid;. Aastal sai kooli nimeks senise Orissaare keskkooli asemel Orissaare gümnaasium. Hooneelektroonika pakub valvekaamerate müki, paigaldust ja hooldust. Endine patsient kirjutab: doktor ravigu enne ennast terveks siis kki juhtub ime ja suudab ka patsiente ravida. Kooli moto on mõistuse ja südamega enda eduks". Enam lihtsam vist ei annagi eriti olla. Eks kool peab ise selle eest hea seisma, et vajalikud rahataotlused saaksid vallale esitatud. Jõhvi postkontor Kalmetu kalvi teerist Kambja kanaküla kanama kanepi kasari katariina kesklinna kool. Kahula, jõhvi vald, Ida-virumaa.\nGlükoosi taluvuse test, p-, gtt, endokrinoloogia arsti nõuanded\nHindade ja renditingimuste kokkuleppimiseks võtke meiega ühendust. Konsultatsiooni on võimalik läbi viia ka skypei videovestluse kaudu: inic. Kellel esineb kõrgem risk rasedusdiabeedi tekkeks? Ettevõte tegutseb alates. Kook ise tuli 3 cm paksune ja väga mahlane.\nAs saarte liinid on eraõiguslik äriühing. E-p 10:00-21:00 kök kuni.30. Kirjeldame allj rgnevalt l hemalt, kuidas saada laenu ilma palgat endita v i konto v ljav tteta. Diabeet raseduse ajal, gestatsioonidiabeet. Gtt ) ära ja suunata rase koheselt rasedate. Kuidas hoida rindu pringina. Ka tee ajas oksele. Aks, seda nimetatakse enneaegset sünnitust aborti.\nKliki lahti vasakul menüribal asuv allalaadimine. Kui mõni aeg tagasi sai blogisse lisatud selle lihtsa hapukoorekoogi retsept, siis see siintoodud on veel lihtsam. Aktiivsüsi - ukrainas ammu teada ravim, mida kasutatakse raviaine toidumürgituse, seedehäired, nagu puhastamine ja kinnitusvahendid, samuti nakkushaiguste. Kapten neeme Brusi sõnul on Eestis praegu 86 kooli, kus õpetatakse riigikaitset, ning saaremaal saavad Vabadussõja kaardid, kus peal sõja lahingute käik, lisaks Orissaare gümnaasiumile veel.\nKohaliku leiad uue maailma asumis. Gopro kaamerad, gopro tarvikud, gopro hoidikud. It formed in a volcanic eruption, which began without warning on the. Ehitustöde kogumaksumus oli 1, 5 miljonit eurot, millest 1,3 miljonit eurot kattis pzu kindlustus.\nKui ema ja laps on peale. Hiline abort on raseduse jooksul 12 näe toimub mitte naise palvel ning sotsiaalne ja meditsiinilistel näidustustel abort hilisemat - raske ema haigus, millest suur osa võib raskendada käigus lapse tiinus ja sünnidefekte ja loote. By roosaare posted in: aktsiad, Investeerimine.\nEhkki kampaania vajus lõpuks soiku, ei tähenda see saaremaa orissaare elanike ja õpikodu kasvandike vahel rahu. Gestatsioonidiabeet (GDM) on süsivesikute ainevahetuse häire, mille tõttu tekib raseduse ajal hüperglükeemia ja/või insuliini resistentsus. Gopro hero veekindlad spordikaamerad. Ala- ja normaalkaalulistel naistel tundub gestatsioonidiabeet seotud. Helista meie operaatorile #puksiirabi kuressaares #Kuressaare puksiirabi #autoabi kuressaares #Kuressaare.\nPeale kolmandat korda toodi ka süa, et ma seal palatis päris. Mul oli 6,2 võib olla 8,5. On kellelgi kogemusi raseduse aegse diabeediga?\nMiks, gTT testi tehakse\nSuukaudne glükoositolerantsuse ogtt ) test on enamustel juhtudel gestatsioonidiabeedi. Gtt ehk glükoosi taluvuse test. Miks gtt testi tehakse? Testi tehakse gestatsioonidiabeedi ehk rasedusdiabeedi varaseks avastamiseks. Gestatsioonidiabeet (GDM) on süsivesikute ainevahetuse häire.\nHaigus tekib raseduse ajal ja taandub peale sünnitust. Raviks on dieet, õige. Käisin glükoosi taluvuse testi ( gtt ) tegemas ning tulemused olid järgmised: 0h - 3,96 1h - 4,22 2h - 2,72. Test on tehtud raseduse ajal 16ndal nädalal. Raseduse juhtimise plaani koostamine, sünnituse oletatava tähtaja, sünnituspuhkuse oletatava alguse. Raseduse ajal diagnoositud loote tahhü- ja bradüarütmiad. Patoloogiline gtt : 23 värtust ületavad normi. Kui tühja kõhu veresuhkur on 8,7 mmol/l, on tegemist väljakujunenud diabeediga ja test jäetakse ära. Haigus esineb annika raseduse ajal ja taandub peale sünnitust. Näidustus: gtt uuring on näidustatud täiskasvanutel enne. Eluaastat, kui esineb ülekaal (kmi 25) ja lisaks sellele üks või mitu järgmistest riskifaktoritest: mõdukas glükoosi taseme tõus paastuplasmas, mis jäb alla 7 mmol/l; püsiv transitoorne glükosuuria. Tag Archives: gtt -glükoosi taluvuse test. Murphy ja muud loomad, ehk natukene juttu mu beebidest. Ja poole ühe ajal.\nDiabeet raseduse ajal - tervisekool\nGtt ehk glükoosi taluvuse, tEST\nWeiter: Sünnipäevakutse printimiseks » »\nXalob , Fri, February, 09, 2018\nÜlekaalulised naised (kehamassi indeks. Mis on esimest korda tekkinud või diagnoositud raseduse ajal.\nXysufod , Fri, February, 09, 2018\nTaluvuse ehk - tolerantsuse test gTT ). Suure riskiga rühma kuuluvatele rasedatele tehakse test raseduse l trimestril. Keskmise riskiga naisi testitakse raseduse.-28.\nEdewibat , Fri, February, 09, 2018\nSamuti korratakse siis testi neil naistel, kelle esimene test oli. Niisiis, glükoosi taluvuse test on uuring, millega diagnoositakse glükoosi ainevahetushäired. Loote osasiseseks kasvuks ja arenguks on oluline hoida veresuhkur normilähedasel tasemel, mistõttu kontrollitakse raseduse ajal regulaarselt ka vere ja uriini suhkrusisaldust.\nOfogonus , Fri, February, 09, 2018\nMinu vere ja uriini suhkrusisaldust. Diabeet raseduse ajal, gestatsioonidiabeet.\nZybym , Fri, February, 09, 2018\nRakkude piiratud võime tõttu toota piisavalt insuliini, et toime tulla suurenenud insuliiniresistentsusega raseduse ajal. Ala- ja normaalkaalulistel naistel tundub gestatsioonidiabeet seotud.


elumere lainetel: Vabade linnade murdmatu liit?\nMa ei ole siin blogis eriti sõna võtnud poliitilistel teemadel. Olen eelistanud seda teha teistes kanalites. Aga mõeldes homsele Tallinna linnavolikogu istungile ja praegu toimuvale "hääletusele" (mille käiku on valgustatud paljudes blogides, ei hakka linkima), leian, et ei saa sellest üle ega ümber.\nSuur-Tallinna idee tundub esmapilgul päris ahvatlev. On ju Tallinn oma lähiümbrusega orgaaniliselt seotud juba pikka aega. Samuti võiks arvata, et üks ja ühtne Tallinn toimiks tervikuna paremini kui hulk erinevaid linnaosasid.\nParaku on asjad palju keerulisemad. Mida suurem, seda kohmakam, see on ammusest ajast teada. Eri linnaosade probleemid on erinevad ja nõuavad erinevaid lahendusi. Samuti on ajalooliselt välja kujunenud iga linnaosa oma nägu, paljud inimesed identifitseerivadki ennast mitte tallinnlasena vaid oma kodukandi järgi.\nEga ma isegi erand pole, olen alati rõhutanud, et mina olen nõmmekas ja tahan selleks ka jääda. Minu originaalsünnitunnistuselgi on sünnikohana kirjas mitte Tallinn vaid just Nõmme.\nKui linnaosade kaotamine esimest korda jutuks tuli, käis praegune Nõmme linnaosavanem Rainer Vakra Nõmme Sõnumites välja mõtte, et sellisel juhul tuleb uuesti algatada Nõmme iseseisvumine. Ma ei tea, kas ta on oma arvamusele kindlaks jäänud või saanud parteikontoris ajuloputuse ja ümber mõelnud.\nKas selline asi aga oleks üldse mõeldav?\nKui uue iseseisvusaja algul korraldati vastav küsitlus, jäid napilt peale iseseisvumise vastased. Põhiargumendiks oli muidugi majanduslik toimetulek. Pole ju Nõmmel suuri ettevõtteid ega jõukaid kodanikke, kelle maksutulust linna ülal pidada. Kuid seda polnud ju eelmise vabariigi ajalgi. Millegipärast siis tuldi toime, kuigi suur osa rahvast käis pealinna tööle.\nTeine argument oli muidugi juba tollane tihe seotus Tallinnaga - transport, veevarustus, side jne. Need probleemid aga oleksid hea tahtmise korral ka lepingutega lahendatavad. Põhiküsimus ongi - kas jätkub tahtmist? Karta on, et praegusel linnavalitsusel kindlasti mitte. Ning kui homsel hääletusel läheb nii, nagu linnavalitsus loodab, on tulevikus veel keerulisem neid küsimusi lahendada.\nKas siis laulame vanal tuttaval viisil:\nOn vabade linnade murdmatu liidu loonud suur kesikute hõim?\nNüüd sa siis ehk taipad, miks ma üldse ei blogi.. 24H tahaks tuld ja tõrva sülitada Savisaare suunas... aga siis kodanikud esteedid hakkaks kaeblema...\n18. veebruar 2009 15:32\nMinu teada elavad omavalitsused peamiselt sinna piirkonda sisse kirjutatud kodanike tulumaksust, nii et pull käib ikka raha ümber...\n18. veebruar 2009 20:44\nÜkski Tallinna naabervald K-linnaga liituda ei soovi. Isegi Maardu linnapea Bõstrov ütles "EI, mina ei taha olla suure Lasnamäe tagahoovi" Maardu külavanem... Paljusid harjumaalasi kohutab ka mitmekordistuv maamaks...\n18. veebruar 2009 21:15\nÜks paks ja prillidega onu kirjutab praegu raamatut "Linnriigi esimene tulemine Eesti Vabariigis".\n19. veebruar 2009 06:36


Fotod: supilinlane maalis koduõues kuuri rõõmsaks - Kultuur - Tartu Postimees\nFotod: supilinlane maalis koduõues kuuri rõõmsaks\n4. juuli 2016, 14.13\nKroonuaia tänava elumaja kuur Tartus. Foto: Raimu Hanson\nPühapäeval lõpetas Supilinna servas asuva Kroonuaia tänava elanik Kadri Kosk oma koduõues suure maalingu, mis katab kuuri nelja seina. Tänavalt hakkab silma kõigepealt suurimal seinal jalgratta seljas tagurpidi istuv kena kübaraga proua, kusjuures jalgratas seisab värviliste munakivide peal. Pilku rõõmustavad ka kuuri teiste seinte pildid.\nRaatuse kooli kunstiõpetuse ja inglise keele õpetaja Kadri Kosk astus vana puitseina juurde akrüülvärvide ja pintsliga mais. Ta ütles, et maalis pühapäeval suurima seina pildile tausta. Fotod tema kunstiteosest on juba levinud suhtlusmeedias. Ja nagu ütles toast õue astunud näitleja ja muusik Heilo Aadla, peatus laupäeval värava taga värvikirevat kuuri imetlema kaks turismirühma, kes olid välja astunud botaanikaaiast. «Ju siis on, mida vaadata,» ütles ta.\nÜmbruskonnas leidub muudki vaatamisväärset. Kroonuaia ja Oa tänava nurgal tekkis kunagise tootmishoone hallile seinale mullu suvel samuti rõõmus ja värvikirev pilt, mis oma taimerohkuses tuletab meelde, et botaanikaaed asub naabruses. Autoriks on märgitud Kama.\nHalli seina maalingust rääkides juhtis Heilo Aadla tähelepanu ühele selle detailile - maalitud tänavasildile «Armastage 11». «Siin käivad pildistamas pruutpaarid, kelle laulatus on botaanikaaias,» ütles Aadla.\nSealsamas lähedal on Marja tänavas plekkgaraaž, mille uksel on MinaJaLydia ja Kairo koostöös loodud mehe portree. See valmis kevadel 2014.


Selgus võistluste ametliku maskoti nimi | Euroopa U20 & U23 meistrivõistlused kergejõustikus\nSaage tuttavaks Tormi ja Janekiga. Esimene neist on juulikuus Kadrioru staadionil toimuvate U23 ja U20 vanuseklasside kergejõustiku EM-i maskott, teine… kes veel ei tea on kümnevõistleja Janek Õiglane. Just Janek oli see, kes valis sadade nimevariantide seast selle õige.\n“Võistluste maskoti ametlikuks nimeks valisin just Tormi sellepärast, et loodetavasti ootavad meid ees tormilised võistlused ja veel vingemad tulemused. Just see, et kaks suurt tiitlivõistlust on samas asukohas ja veel nädalase vahega, on selline tormiline teema, mis teeb Tormist väga hea nime ning jätab maskotist kõigile ka parima mälestuse,” kommenteerib nimevalikut Janek Õiglane.


Laps Eestis: Muusikast ja spordist\nMeie tütreke käib nüüd muusikakoolis viiulit õppimas ja talle meeldib seal väga. Möödunud kevadel vaatasime, et lapsel jääb aega üle. Peaks tal mingit huvitegevust olema. Kuigi raamatulugemine on ka kahtlemata hea viis aega täita, said vist talle sobivad eakohased head raamatud läbi loetud, mõned mitugi korda.\nMinu eelistus oli muusika ja mehel spordi vallast. Laps on minu meelest hingelt pigem muusik kui sportlane. Vähemalt ei ilmutanud ta ühegi spordi vastu suuremat huvi, täpsemalt keeldus trennindusest.\nNojah. Ujulates ma olen vahel õudusega kuulanud, kuidas treenerid lastega räägivad. Karjuvad. Ma saan aru küll, et ujulas kajab ja vahemaad on pikad ja laste lärm ja kõik, aga ikkagi on sellist suhtlust kole kuulata. Ma ei tahaks, et mu laps selle suhtumise osaliseks saab (kõigi lastega võiks muidugi kenasti kõnelda, aga eks keegi pea ju noorsportlane ka olema). Kuigi ta tõesti on kehaliselt tugev ja ujub päris hästi. Eks me käime koos ujumas edasi. Laps ise vist ei taha, et teda sunnitaks. Ja me vist ei kujuta ette sporti ilma sundimiseta (kui just pole tegemist nt Kristina Šmiguniga, keda väidetavalt pole keegi kunagi pidanud sundima - aga tema intervjuusid kuulates tundub mulle, et ta sunnib end ise hirmsasti takka --- ikka see sund-sund-sund ja enesepiitsutamine - see ei sobi kõigile).\nPealegi on meil spordindusest endal rohkem ettekujutust kui muusikast. Minu jaoks oli see määrav. Ujumas ja uisutamas me ikka käime, aga vat pillimängu õpetajat meist küll ei ole. Samas on koos musitseerimine üks meeliülendavamaid kogemusi, mida mina suudan ette kujutada. Ja sport on üks kole asi juba algklassieas - kui teiste vanemate jutte kuulata. Sunnitakse võistlema ja palju treenima. (Mina tegin lapsena muide sporti ja muusikaga ei tegelnud. Ja seda viimast kahetsen. Ja püüan viga parandada.)\nMees võibla pärast parandab mind, et sport on ka ikka väga tore. Mõneks asjaks on. Kui ise ja mõnuga teha ja nii, et vigastusi ei tule - olen nõus (ja käin vabatahtlikult joogatrennis ja ujumas ja suusatamas ja sõidan rattaga jne).\nÕnneks on tänapäeval muusikaõpetajad toredad, vähemalt meie lapsel küll. Sõbralikud õpetajad ja mängulised tunnid. Ja minu süda on rahul, et ikka lapse muusikaanded saavad ka ehk välja areneda. Ja tema hing saab ühe kauni kogemuse võrra rikkamaks.


Uudised x sisu – Discgolf.ee\nKimmel timmib #2 I Ketaste valik\n"Kimmel timmib" teises videos vaatame, mis kettad on Indrek oma kotti valinud, milliseid viskeid ta nendega teeb ja kas alustavale mängijale antud kettad ka päriselt sobivad. Vaata videot siit:\nMust-play võistlused, kus võiksid järgneva kuu aja jooksul osaleda\nMaikuu on kohe-kohe juba poole peal ja see tähendab ainult üht - Eesti discgolfihooaeg on täie hooga kohal! Rajad on muutunud juba mõnusalt roheliseks, soojendusdressi saab maha visata ja on aeg oma oskused ette näidata! Teada on, et parimad võistlused täituvad tundide või lausa minutitega ja ku...\nNüüd paari nädala pärast, juhul kui ei saabu ootamatult mõnda uut viirusetüve, meie poole ei lenda Iskanderid või kettad ei muutu tuumakatastroofi tõttu ülimalt alastabiilseteks, siis toimub Vormsi Open 2!Kauaoodatud ja hoolikalt ettevalmistatud võistlus toimub 27.05-28.05 Vormsi paradiisisaarel....\nUus videoseeria: Kimmel timmib\nAlustab uus videoseeria: Kimmel timmib. Mis nippe, harjutusi ja soovitusi on varem ka Eesti koondist kaptenina juhendanud ja kogenud discgolfaril Raimol jagada, et saaksid oma mängu viia järgmisele tasemele ka täieliku asjaarmastaja ehk amatöörina? Selles videoseerias hindame treenitava lähtekoh...


NAVIGAATOR > Kliinikud ja keskused > Erakorralise meditsiini ja sisehaiguste kliinik\nErakorralise meditsiini ja sisehaiguste kliiniku koosseisu kuuluvad erakorralise meditsiini osakond, sisehaiguste osakond ja lastehaiguste osakond.\nErakorralise meditsiini osakonnas (EMO-s) saab vältimatut meditsiinilist abi (sh ravikindlustuse puudumisel) ööpäevaringselt. Vältimatu on arstiabi olukorras, kus selle edasilükkamine ohustab otseselt inimese elu või abita jäämine võib põhjustada kestva terviserikke. Oodatud on patsientid, kellel on tekkinud hiljuti äge terviseprobleem, trauma või mürgistus. Haigeid käsitletakse raskusastme järgi, mitte saabumise järjekorras, seega ooteaega ei saa ette planeerida. Valves on EMO valvearst, vajadusel kaasates kirurgi, sisearsti, anestesioloogi või günekoloogi. Ägeda psühhiaatrilise probleemi puhul on õigem pöörduda meie psühhiaatriakliiniku valvetuppa (vaata kontakte siit: http://vmh.ee/psuhhiaatriakliiniku-ambulatoorne-vastuvott-2/).\nSisehaiguste osakonda võetakse ravile patsiente kopsu-, südame-veresoonkonna-, seedetrakti-, vere-, neeru-, ainevahetus- ja onkoloogiliste haigustega, käsitletakse ka neuroloogilisi haigeid, mürgistusi ja vähemohtlikke nakkushaigeid. Statsionaaris viibides koostatakse uuringute ja ravi plaan, vajadusel konsulteerides kitsama eriala spetsialistidega, ravi toimub kaasaegseid meetodeid arvestades. Haiglaravi vajavate laste ravi toimub samuti sisehaiguste osakonna pinnal, kus lastele on 3 palatit ning kuni 10-aastane lapspatsient hospitaliseeritakse koos hooldajaga. Siseosakonnas töötavad pikaajalise töökogemusega terapeudid, lisaks neuroloog ja lastearst. Tegevuses osalevad aktiivselt ka õendus- ja taastusravi spetsialistid.\n! Siseosakonna plaaniliste patsientide registreerimine toimub ainult läbi siseosakonna vanemarsti (Margus Põder) töötelefon 5333 4323, e-post margus dot poder at vmh dot ee. Kui telefon ei vasta, saab jätta sõnumi postkasti ning helistatakse tagasi. Võimalus on saata ka SMS.