28Aug2009 Pindalatoetused 2009: uued meetmed said populaarseks\nKevadel PRIAs vastuvõetud pindala- ja keskkonnatoetuste taotlustelt on esialgsed numbrid kokku arvutatud. PRIA peadirektori asetäitja Ahti Bleive ja otsetoetuste osakonna juhataja Andrus Rahnu tõdevad, et jätkus viimaste aastate tendents: ühtse pindalatoetuste taotlejate arv kahanes, põllumaa pind aga suurenes.\n„Haritav maa läheb väiksematelt tootjatelt suuremate kätte," ütles Rahnu. Ahti Bleive lisas, et samas tuli arvukalt maakasutajaid toetusi taotlema esmakordselt ning taotleti ka sellistele põldudele, kuhu pole seni toetusi küsitud.\nÜks põhjusi uudsele huvile toetuste vastu on arvatavasti üldine majanduslik olukord, aga tänavu lõppesid ka paljudel taotlejatel mitme meetme osas viieaastased kohustuseperioodid - näiteks keskkonnasõbraliku tootmise, eelmise programmperioodi mahetootmise või ebasoodsate piirkondade meede. Nüüd oli aeg valida, kas jätkata tuttavate tegevustega ka järgmisel kohustuste-perioodil. Rentnikud ja maaomanikud värskendasid lepingulisi suhteid ja mõnigi omanik otsustas ise põllumeheks-toetusesaajaks asuda.\nKõrge toetusmääraga meetmetel oodatust rohkem taotlejaid\nAprillikuus toimunud pindalatoetuste infopäevadel rääkisid põllumajandusministeeriumi esindajad, et uue meetme - keskkonnasõbralik majandamine (KSM) - toetusaluseks pinnaks näeb maaelu arengukava Eestis kohaseks 400 000 hektarit. Kui pind juba esimesel taotlemise-aastal täis saab, ei pruugi järgmisel aastal selle toetusskeemiga enam liituda saadagi. Nii ka läks: KSM toetust taotleti ligi 470 tuhandele hektarile. Seejuures läksid KSM toetusele üle paljud senised keskkonnasõbraliku tootmise taotlejad.\n„KSM toetuse saamiseks on päris palju nõudeid," nentis Andrus Rahnu. „Valida sai meetme nõuete põhipaketi või lisapaketi vahel, lisapaketi tingimused on keerukamad täita. Eeldasime, et laekub umbes kaks kolmandikku põhipaketi ja kolmandik lisapaketi taotlusi, aga suhe on vastupidine. Lisapaketi toetus on suurem ja see motiveerib tootjaid täitma rangemaid nõudeid!"\nVäga populaarseks osutus ka uus mahetootmise toetus, mida sai taotleda nii põldude kui ka maheloomade ja karjatatavate maheloomade kohta. „Tootjad on keskkonnateadlikud ja puhtad tooted on Eestis hinnatud, aga muidugi motiveerib mahetootmisega tegelema ka toetuse kõrge määr ja tõsiasi, et tavatootmises kasutatavate väetiste ja herbitsiidide hinnad on üsna kõrged!" ütles Bleive.\nNii mahepõllud kui -loomad peavad saama Taimetoodangu Inspektsiooni mahetunnustuse ning kui paljudele loomadele see tegelikult on omistatud, saab PRIAle teatavaks sügisel.\nToetussoove on rohkem kui eelarves raha\nUus on ka toetus loomade karjatamiseks karjamaadel ning ka see sai väga menukaks: 3668 loomapidajat soovivad toetust ligi 120 000 kitse, lamba, hobuse ja veise kohta. Kui nad kõik toetust saaksid, kuluks selleks ligi 82 miljonit krooni - meetme eelarves on aga 68 miljonit. Samamoodi on esialgu „lõhki taotletud" KSM meede, kus puudu tuleks ligi 94 mln krooni eeldusel, et kõik soovijad toetust saaksid. Selle eelarveks planeeriti 300 mln krooni.\n„Kas toetuste ühikumäärasid tuleb vähendada või leiab põllumajandusministeerium teisi võimalusi, seda on vara öelda ja otsust ei tee PRIA," nentis Bleive. „Pragu kestab 15. oktoobrini kontrolliperiood ja alles selle lõppedes selgub, kui suure hulga abikõlbulike ühikute vahel tuleb toetused jagada."\nSuvel ja sügisel käivad kontrollid\nPRIA inspektorid käivad kuni sügiseni põlde kohapeal kontrollimas - seda tehakse nii valimi kui vihjete jm lisainfo põhjal pisut rohkem kui kuuel protsendil taotlusalusest pinnast. Lisaks on PRIAl põllupiiride ja abikõlbulike alade selgitamiseks kasutada õhust tehtud fotod, registrid, varasemad kaardid.\n„Kontrollitud põldudel pole tõsiseid rikkumisi avastatud, aga segadusi on õigusliku alusega maa harimiseks," ütles Andrus Rahnu. „On hulk juhte, kus põllumees leiab rohumaad niitma minnes juba heina tehtud olevat - näiteks otsustas pärisomanik tänavu ise niita ja toetust küsida, ehkki oli maa rendile andnud ja ka rentnik loodab toetust saada. Aus oleks siis omavahel kokku leppida, kes saab toetuse ja sellest PRIAle teada anda, sest meie ei saa paljudel juhtudel niisugustes vaidlustes kohtumõistjad olla."\nTuleb ette ka toetuse taotlemist suuremale pinnale kui maad registri või PRIA kaartide järgi on, jne. Mitmeaastase nõuete täitmise kohustuse puhul unustatakse taotlusvormile teha märge kohustuse jätkamise kohta. Kes liitus uue mitmeaastase kohustuse-perioodiga, neist on paljud unustanud täita kirjaliku kohustuse võtmise kinnituse. Sel juhul saadab PRIA taotlejatele järelepärimiskirja selgitusega, mida tuleb taotluses olnud puuduste kõrvaldamiseks teha.\nMillal saab toetuse kätte?\nKindlasti ootavad põllumehed selget teadmist toetuste suurusest ja väljamaksmise ajast. Toetuste ühikumäärade ja nende kinnitamise kohta leiab infot PRIA kodulehelt ja vihikuist „Abiks taotlejale". Ühtse pindalatoetuse maksmise on PRIA Ahti Bleive kinnitusel planeerinud detsembrikuusse, tootmisest lahtiseotud toetuste maksmine algab novembris. Keskkonnatoetuste väljamaksmine jääb 2010.a veebruarikuusse.\nTeraviljasaak tõotab tänavu keskmisest parem tulla, lamandunud viljapõlde peaaegu pole. Kokkuostuhinnad põllumehi ei rahulda. PRIA saab juba praegu kinnitada, et 1. novembril alustame teravilja sekkumiskokkuostu hinnaga 1592,36 krooni tonn.\nPindalatoetuste taotlemine 2008 ja 2009\nMahe 2007-2013 (põld)\nToetus Natura põllumaale\nEbasoodsamate piirk. toetus\nPoollooduslike koosluste toetus\nTabel ei kajasta kõiki meetmeid ja andmed on esialgsed.


Kes kuhu | Barcelona üritab Coutinhot ikkagi ära sokutada - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nKes kuhu | Barcelona üritab Coutinhot ikkagi ära sokutada (0)\nJärjekordne nädal üleminekuaknaid on alanud ja värsked spekulatsioonid teatavad, et Barcelona pakub Philippe Coutinhot nüüd Müncheni Bayernile.\nBarcelona oli valmis Philippe Coutinhot (27) PSG-sse saatma, et Neymar tagasi tuua, kuid need läbirääkimised on väidetavalt lõppenud ja Bildi andmetel pakutakse brasiillast nüüd Müncheni Bayernile. Saksamaa hiid otsib küll täiendusi, kuid ei taha eeldatavasti küsitavas suurusjärgus (üheksakohalist) summat lauale käia.\nDaily Mail teatab, et Tottenhami poolkaitsja Christian Eriksen (27) liitub Juventusega - järgmisel suvel. Taanlase praegune kontraht saab 2020. aastal läbi ja Juventus on viimastel aastatel näidanud, et vabaagentide meelitamises neile vastast ei ole. Kui Tottenham ja Eriksen uut lepingut ei allkirjasta, võiks ta jaanuaris ametlikult teiste klubidega läbirääkimisi pidada.\nManchester City kaitsja Eliaquim Mangala (28) kolib laenulepingu alusel Valenciasse, vahendab Super Deporte. 2014. aastal suurte lootustega Citysse ostetud prantslane ei kuulu Pep Guardiola soosingusse ja on nõus palgas kaotama, et taas mänguminuteid koguda. Valencias oli ta laenul ka 2016/17 hooajal.\nMonaco tahab PSV-st ära tuua Mehhiko tähe Hirving Lozano (23), kirjutab France Football. Seni on ääreründajat seostatud peamiselt Napoliga, kuid vaidlused reklaamiõiguste üle on seni läbirääkimisi venitanud. Provintsilinna klubi lubaks aga Lozanol väidetavalt õiguste omanikuks jääda. Hinnaks on väidetavalt 40-45 miljonit eurot.\nÜhe samas suurusjärgus diili on Monaco värskelt ära teinud, kui uskuda L'Equipe'i. Sevilla ründaja Wissam Ben Yedder (29) võib klubi vahetada orienteeruvalt sellise summa eest ja nüüd, kui võimalus Inglismaale siirduda ei ole enam teemaks, oleks ta valmis sünnimaale naasma.


Paljastatud: Araabia šeigi miljardeid väärt Londoni kinnisvaraimpeerium - Eesti Ekspress\nPaljastatud: Araabia šeigi miljardeid väärt Londoni kinnisvaraimpeerium\nDokumendid paljastavad, kuidas Araabia Ühendemiraatide president ja Abu Dhabi emiir Khalifa bin Zayed Al-Nahyan omab varjatult Londonis mitme miljardi eurost kinnisvaraportfelli, mis laotub üle linna kalleimate elurajoonide.\nHarry Davies, The Guardian\nKUNINGLIKUD PEAD: Šeik Khalifa ja Elizabeth II aastal 2009 Abu Dhabis. Šeigi valduses olev kinnisvara hulk tekitab küsimuse, kellele Ühendkuningriik tegelikult kuulub.\nMajadel, mis 1960ndatel Richmond upon Thamesi linnaosa vaiksele umbtänavale ehitatud on, näib olevat vähe ühist punastest telliskividest Ecuadori saatkonnahoonega Harrodsi kaubamaja vastas, mis sai kuulsaks sellega, et Julian Assange seal seitse aastat redus istus.\nNendel eeslinnas asuvatel üsna tagasihoidlikel eluruumidel on väliselt väga vähe ühist ka Inglise kuninganna sünnipaigaga Londoni kesklinnas või kõrgklassi mereannirestoraniga Sexy Fish, kus einestajad istuvad Damien Hirsti merineitsiskulptuuride ja teiste kunstiteoste keskel.\nOmetigi moodustavad kõik loetletud kinnistud väikese osa salajasest 6,06 miljardi euro suurusest kinnisvaraimpeeriumist, mis kuulub, nagu nüüd on selgunud, ühele maailma jõukaimale riigipeale, šeik Khalifa bin Zayed Al-Nahyanile. Šeik Khalifa on Araabia Ühendemiraatide (AÜE) president ja Abu Dhabi emiraadi emiir.\nVaatamata väga silmapaistvatele asukohtadele on selle kinnisvaraportfelli omandus olnud kümneid aastaid kaetud saladuselooriga.


Suunakood 08387 / +498387 / 00498387 / 011498387, Saksamaa\nSuunakood 08387 (+498387 / 00498387 / 011498387)\nSuunakood: 08387 (+498387)\nEesliide 08387 on Weiler-Simmerberg suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9374016 ja suunakoodi 08387 jaoks tuleb valida number 08387 9374016. Weiler-Simmerberg asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9374016, suunakoodi 08387 (Weiler-Simmerberg) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 8387 9374016. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 08387.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Weiler-Simmerberg, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Weiler-Simmerberg, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 8387. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9374016, suunakoodi 08387 (Weiler-Simmerberg) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 8387 9374016.


EPA oli vundamendiks minu tööteele\nAstusin EPA-sse 1969. aastal. Vaadates Tartus haridustee jätkamise võimalusi, tõmbas eriala poole, mis oleks seotud tööstusega. Valik langes piimatööstuse tehnoloogia kasuks.\nÕppimine EPA-s oli põnev. Kursus hoidis kokku ja abistati üksteist. Loengud olid tollal kohustuslikud. Õppejõududest meenuvad esmalt dots Huno Eller ja Arne Mandel, kes andsid laiapõhjalise aluse tulevasele tootmisvaldkonna töötajale.\n1974 algas minu kui noore spetsialisti tee Viljandi piimatoodete kombinaadis, kus olin teinud ka oma diplomitöö. Piimakombinaadid olid võrreldes muu tööstusega heal tehnilisel järjel, ekspordist saadi valuutarublasid, et soetada lääne tipptehnoloogiat.\nKombinaadis töötamine oli periood, mil kinnistusid ülikooliteadmised. Paari kuu pärast sai minust kesktsehhi vanemmeister, kel alluvaid üle saja. Noorele spetsile paras kogemus ja elukool!\n1976 lõin pere, tulin kodulinna Tartusse tagasi ja asusin tööle Tartu õlletehasesse. Asi läks põnevaks 1990. aastate algul, kui Eesti ettevõtted pidid hakkama vaatama laia maailma. 1992 sai minust tootmisdirektor, samal ajal tuli maailma majandusruumist leida tarnijaid ja koostööpartnereid, kellega õlletehase arengule hoog sisse saada.\nArengut pidurdas aga see, et tehas oli mitu aastat ebaõnnestunud erastamiste pikas nimekirjas. Olukord muutus, kui omanikuks sai Soome õlletootja Olvi OY. Moderniseeriti ja laiendati tehast ning toodi taas turule A. Le Coqi bränd. Konstruktiivne koostöö omanikuga on teinud meist ühe Eesti toiduainetööstuse lipulaeva.\nAlates 1992. aastast olen kuulunud tehase tegevjuhtkonda. 1997. aastast olen juhtinud ettevõtte ostuvaldkonda. Tehase aastane sisseostumaht on ligi 400 mln kr. Olen kogu aeg olnud ettevõtte arengu juures. See on väga huvitav, samas kohustab andma oma panust arengusse. Juhtkond on püsinud peaaegu muutumatuna, tehas on arenenud ettekavatsetud teid mööda. See ja motiveeritud kollektiiv on põhialused meie edus.\nIga kuu on mitu koosolekut, kus erinevate valdkondade inimesed otsivad üheskoos uusi ja põnevaid maitseid, pakendeid, innovatiivseid lahendusi. Panustame palju tootearengule.\nMinu töö on suhelda tarnijatega kogu maailmast, neid on ligi 70, et tagada A. Le Coqi varustamine toorainete ja pakenditega. Suhtlemine käib valdavalt inglise, vähem ka eesti ja vene keeles.\nVaadates tagasi oma tööteele, võin öelda, et EPA andis hea vundamendi, mille peale sain rajada oma teadmiste ja kogemuste müüri.\nAS-i A. Le Coq ostujuht


Meelis Mäekalle Archives | Page 5 of 8 | K. Palusalu Spordikool\nMeie tublid 3 poissi maadlesid täna 25. veebruaril Valgas. Janno ja Ott said II koha ja Rasmus III koha. Palju õnne poistele. Kolm poissi ja kolm medalit. Tuhat tänu tublidele isadele Kallele ja Toomasele hea sõidu eest. Ja kummardus KNOOBUS-le. 11. märtsil Tallinnas näeme. Suur suur tänu võistluse korraldajatele Valga meestele.\nPalusalu plakat 2017\nK. Palusalu mälestusvõistlused noortele\nTeeme ühe toreda rahvusvahelise maadlusvõistluse noortele poistele. Tulge ja olge olemas.


Pühapäev, 10 Juuni 2012 22:58\nVello Helk - Eesti Elu Nr. 23 2012\nSama küsimus kerkis esile Eesti riikliku vabaduse taastamisel 1991. aastal ja on veelgi aktuaalne. Räägiti küll tagasipöördumisest ennesõjaaegse Eesti Vabariigi juurde, aga see toimus rohkem formaalselt. Vahepeal on ajaloolased nagunii risti löönud mitmed tolleaegsed juhtivad poliitikud, eelistades peamiselt vaikimist neist, kes selle vabariigi reetsid ja sellega ajaloolist ristilöömist oleksid ära teeninud. Nende järglased esinevad kas või Eesti Vabariigi päästjatena.\nTegelikult käitusid Eesti poliitikud pärast taasvabanemist mitte kui püha Peetrus, kes pöördus tagasi ja kannatas märtrisurma, vaid kui reetur Peetrus, kes jätkas oma teed ja lasi Kristusel end veel kord risti lüüa. Nad olid suurelt osalt endise Eesti Vabariigi aktiivsete ristilööjate järeltulijad, kes oma õigustamiseks püüdsid põhjendada uut ristilöömist. See on ka üsna hästi õnnestunud.\nHiljuti ilmus Harri Mägi uurimus KGB likvideerimisest Eestist. Sellest ilmneb, et oli pigem tegemist selle tegevuse varjamise ja tegelaste tuleviku kindlustamisega. Ei saanudki olla teisiti, kuna selle „likvideerijad" esindasid endist süsteemi, milles nad olid sõltuvad julgeolekust.\nViimane peamees Rein Sillar rahustas kohe oma kaastöölisi. „Mitte iialgi, mitte mingisugustel asjaoludel ja mitte kellelegi me neid nimekirju ei anna," ütles ta. „See pole ametkondlik kapriis, vaid eesti rahva huvides." (Eesti Ekspress 30.08.1991). Sillari „ainuõige" samm jättis rotid rahva hulka ja endiste klanni võimule. Hävitades kuritegeliku riigi dokumente, lükkas ta edasi ühiskonna tervenemist ning võimaldas selle moraalitutel ja kuritegelikel liikmetel peituda ja hiljem vastavalt vajadustele oma demokraatliku ühiskonna vastast ja vägivaldset tegevust jätkata. Sillar ise demonstreeris hiljemgi oma ülbust, näiteks väites: „te ei saa kunagi teada, kas Simm oli KGB-s". (Eesti Päevaleht 24.09.2008).\nEndiste KGB-ga seotud praeguste tipppoliitikute ringkaitse on võimas. Sellepärast ongi teema ümber vaikus, et kui üks nimi tuleb avalikuks, siis toob ta kõik avalikkuse ette. Mõned püüavad oma seotust unustada ja edasi minna, teised reisivad siiani Moskva vahet ning jätkavad koostööd praeguste Venemaa jõustruktuuridega.\nJuba varem on juttu olnud faktist, et ilusatest sõnadest hoolimata pole just kiirustatud süüdistuste esitamisega neile, kes olid aktiivsed inimeste küüditamisel. Koputajad jäeti rahule, kohtumõistjad jäid peale mõne üksiku paigale. Vastumeelselt avaldati pikkade vaheaegadega nimeliselt väike osa neist julgeoleku kaastöölistest, kes polnud end üles andnud. Teiste „ekspertiisi" kasutati kaitsepolitsei ülesehitusel. On küll paradoksaalne, aga kõige selle taustal loomulik, et riigireetur Herman Simmi pankrotihaldur on Peeter Sepper (OÜ Haldur), sünd. 1954 Kiviõlis, kes pärast vastavat väljaõpet Taškendis 1978-79 oli ametis Tartu KGB-s, viimati vanemoperatiivvolinik ja jaoskonna ülem 1982-1991. Sellega seoses tuleks küsida, kui palju on riigi struktuurides üldse ausaid ja aatelisi inimesi? See on ju oluline riigi püsimajäämiseks.\nKuidas saab Eesti sel kombel edasi? On vist küll ka ausaid poliitikuid? Parteides avastatakse aga mitmeid korruptsiooniilminguid. Poliitikasse minnakse tihti äri tegemiseks, ilusad loosungid on valijate petmiseks. Pole demokraatlikku kasvatust ega traditsioone. Nii tuleb vist veel tükk aega sellega leppida, lootes uue avarama silmaringiga põlvkonna mõju kasvamisele. Nõutakse valitsuse vahetust, keda soovitakse asemele? Oleks parem ühine poliitiline saunapäev mustuse tõrjumisega.


Suurpankade tulevikuplaanid äratasid turu\nPikalt õrnal langussuunal püsinud Eesti väärtpaberiturg tegi üleelmise nädala paarist sammukesest ülespoole innustust saades eelmisel nädalal juba arvestatava tõusu. Nädala neljal viimasel päeval jõudsalt kerkinud ÄP üldindeks jäi üle-eelmise reedega võrreldes 3,98% plusspoolele, jõudes reedel päris lähedale 800 punkti piirile, 798,85 punktile. Sellel tasemel oli indeks viimati 7. mai paiku. Pankade plaanid äratasid investorid\nLiikumapanevaks jõuks olid eelmisel nädalal aktsiaturul taas pangaaktsiad. Elevust tekitas turul esmaspäevane Äripäeva uudis hansapankurite soovist müüa osa pangast mõnele välismaisele suurpangale. Kui Hansapanga juhtide ettekujutusele panga võimalikust arengust lisandus teisipäeva õhtul Hoiupanga teade soovist liita endaga mõni teine Eesti kommertspank, tekkis turul märgatav elevus ja ÄP indeks tegi kolmapäeval ja neljapäeval järsult kasvanud ostuhuvi tulemusel vastavalt 0,43 ja 1,56protsendilise tõusu.\nMaaklerite sõnul olid tõusu taga pikemaajalised investorid, kes üritasid tabada aktsiahindade madalpunkti ja asusid esimese tõsisema signaali korral ostma. Vähetõenäoliseks pidasid spetsialistid, et tõusu taga võis olla suuremahuliste laenulepingute tulemusel Eestisse jõudnud välisraha.\nEdukaim pangaaktsia möödunud nädalal oli Hansapanga aktsia, kerkides nädalaga +6,73%, 139,65 kroonile. Helsingis sulgus Hansapanga aktsia reede õhtul 52,5 marga (140,18 kr) tasemel.\nHoiupanga teade soovist osta kas Foreks- või Tallinna Pank tekitas üle pika aja turul korralikku elevust. Kuigi Hoiupanga suhtekorraldusosakonna asejuhataja Erki Peegel ütles, et pank oleks rohkem huvitatud Forekspangast, spekuleeriti siiski rohkem Hoiupanga ja Tallinna Panga võimaliku liitumise üle. Samas kinnitasid kõik osapooled, et ametlikke läbirääkimisi pankade liitmise osas pole toimunud.\nInvestorite huvi Hoiupanga vastu igatahes kasvas märgatavalt, viies aktsia nädalakäibe ligi 100 mln kroonini, 95,48 mln kr. Hoiupanga aktsia kõrgeim hind registreeriti 136,5 kroonil (senine rekord 137 kr). Tallinna ja Forekspangaga kaubeldi veidi vaiksemalt (käibed 20 mln kr ringis).\nPõnevad sündmused toimusid ka börsi vabaturul. Seni konkurentsitult väikseima aktsiakapitaliga olnud AS Kalev teatas kolmapäeval, et suurendab aktsiakapitali 925 000 krooni võrra, emiteerides selleks 92 500 uut 10kroonise nimiväärtusega aktsiat. Aktsiad ostab äriühing Gallian Guarantee Inc, makstes ühe aktsia eest 400 kr. See on ligi 4,5 korda vähem aktsia praegusest turuhinnast. Hind on sedavõrd madal, kuna aktsiate müük lepiti kokku juba eelmisel aastal. Tehingu eest tasus Gallian Guarantee Kim Amsterdam Team Ltd 100% aktsiatega, kes omab poolt Moskvas asuva kompvekitööstuse Bogatõr osakapitalist. Lisaks on Kalevi juhtkonnal plaanis teha 27. juunil kogunevale aktsionäride üldkoosolekule ettepanek suurendada ettevõtte aktsiakapitali fondiemissiooni teel 78 775 000 kroonile. Turg 37% ASi Kalev aktsiate müügile turuhinnast tunduvalt odavamalt ja plaanitavale fondiemissioonile ei reageerinud. Aktsia hind kerkis nädalaga 2,91%, 1770 kroonile, nädalakäive oli 1,44 mln kr.\nBörsivälisel turul kaubeldi väga elavalt eelmisel nädalal võlakirjadega. Hansapanga intressitoodete osakonna juhataja Erkki Raasuke ütles, et midagi erilist siiski ei toimunud. Tavaliselt turuvälisena toimuvad tehingud tehti seekord keskdepositooriumi vahendusel.


ÄL: Pealinn saab Piritale oma veeatraktsioonide keskuse - Äripäev\nÄL: Pealinn saab Piritale oma veeatraktsioonide keskuse\nÜlo Toomsalu 17. mai 2006, 07:43\nErinevad veeatraktsioonid alates kaatri taha kinnitatud veelauast ja banaanist lõpetades lohega kolivad Pirita randa mai keskpaigast. Selleks ajaks peaksid lõpule jõudma ka vajalikud kooskõlastused nii Pirita linnaosavalitsuse kui ka Tallinna kommunaalametiga, kirjutab Ärileht.\n'Meie jaoks on esikohal eelkõige tarbijate turvalisus,' viitas Pirita linnaosavanem Enno Tamm, miks mõned aastad tagasi tegutsenud skuutrilaenutus poe kokku pidi panema. Kui ujujate peade vahel slaalomit ei sõideta, siis vajalike ohutusnõuete täitmise korral Tamm veeatraktsioonide pakkumisele takistust ei näe.\nKui siiani on Pirita jõel ja muulide läheduses tegutsenud surfiklubi, aerupaadi laenutus ja jahi rent, siis boatcharter.ee on praegu keskendunud tellimusreisidele. Sihtkohtade leiutamisel kahe kaatriga tegutseval teenusepakkujal ideede puudust ei tule. Tuhandekroonise tunnihinnaga kaater võtab peale kuus inimest ning sõita saab kas või Helsingisse. Enimlevinud sihtkohtadena annavad värvi pigem Tallinna lähistel asuvad Aegna ja Naissaar.\nBoatcharter.ee eestvedaja Ülo Puskari sõnul pole niivõrd tegemist tõsise tuluprojekti kui põneva ettevõtmisega, kus hobi ja majandustegevus omavahel ristuma pannakse. Kvaliteedi osas tehakse koostööd ka harrastajaid koondava mittetulundusühinguga Tallinna Veespordi Klubi. 'Meie eesmärgiks on veesport rohkematele inimestele kättesaadavaks muuta,' selgitas Puskar.\nSiiani on boatcharter.ee lipu all mereärisse investeeritud 700 000 krooni. Äripoole kasumlikkusest praegu kindlat nägemust pole.


Lisavarustus Kindlustatud on ka sõidukile püsivalt kinnitatud lisavarustus (nt audiosüsteem, veljed, lisatuled) ja kerghaagis ilma koormata (täismassiga kuni 750 kg), katuseraam või -boks, ratta- või suusahoidja, lapse turvahäll või -tool, eemaldatav GPS-seade ja numbrimärk. Lisaks on kindlustatud ka lukustatud ruumis hoitav komplekt lisarehve ja -velgesid.\nKlaasid on kindlustatud omavastutuseta Kahjustada saanud klaasid, välispeeglite klaasid, katuseluugi ja panoraamkatuse saad parandada või välja vahetada omavastutuseta. Kuni kolm aastat vanade autode korral kasutame originaalvaruosi.\nVõtmete kahjustumine või kaotus Kui peaksid kaotama sõiduki võtmed või alarmi kaugjuhtimispuldi, hüvitame Sulle uute võtmete ja puldi ümberkodeerimise kulu või lukkude vahetamise kulu (juhul kui ümberkodeerimine ei ole võimalik). Võtmete kaotamisel on omavastutus 50 €.\nTransfeerkulu Kui saad sõidukiga ise remondikotta sõita, hüvitame sõidukiga töökojast tagasi sõitmise ja sõidukile järele minemise kulud (nt taksoarved). Ühe kindlustusjuhtumi kohta maksame hüvitist kuni 50 €.\nÕnnetusjuhtumi kindlustus Sulle ja kaasreisijatele Kui Sina või kaassõitja saate kindlustusjuhtumi tagajärjel vigastada ja see põhjustab ühe aasta jooksul ajutise töövõimetuse, vähenenud või kaotatud töövõime või surma, maksame õnnetusjuhtumikindlustuse hüvitist. Kindlustussumma ühe inimese kohta on 10 000 €, ajutise töövõimetuse päevaraha 30 €.\nAsendusauto (valikuline) Kui autot ei ole võimalik kindlustusjuhtumi tõttu kasutada, hüvitame Sulle asendusauto rentimise või muud transpordikulud. Ühe kindlustusjuhtumi kohta on võimalik hüvitist saada kuni 30 päeva eest. Päevalimiidi (30 või 60 €) saad kindlustuslepingu sõlmimisel ise valida.\nLisatasu eest Lisatasu eest\nKaskokindlustus tasub teha, kui soovid kaitsta end ootamatute kulude eest.\nKaskokindlustus on vabatahtlik sõidukikindlustus, millega hüvitatakse sõidukile tekkinud kahjud olenemata sellest, kes õnnetuse põhjustas.\nKaskokindlustuse saavad sõlmida kõik, olenemata juhi vanusest ja sõidukogemusest.\nMe ei kindlusta sõidukeid, mis on vanemad kui 14 aastat.\nKaskokindlustus ei asenda liikluskindlustust. Veendu, et Sinu sõidukil on kehtiv liikluskindlustus või sõlmi see mugavalt internetipangas.\nPakume väga laia kaitsega koguriskikindlustust, mis aitab korvata kahjusid enamlevinud ootamatute sündmuste korral, näiteks:\nsõiduki kokkupõrge metsloomaga;\nvandalism, vargus ja rööv;\nSinu aastane kindlustusmakse ei sõltu sellest, millise maksegraafiku alusel otsustad selle eest tasuda. Maksa aasta või kuu kaupa, lõpphind jääb samaks.\nKindlustuse sõlmimisel lepime kokku sõiduki väärtuses. Nii saad õnnetuse korral lisakaitse juhuks, kui auto turuväärtus peaks vahepeal langema. Hüvitame alati kahest väärtusest kõrgema - kas poliisis kokkulepitud sõiduki väärtuse või turuhinna enne kahju tekkimist.\nKuni 5-aastaseid autosid remondime originaalvaruosadega.\nKui vaja, palume Sul saata sõidukist pildid.\nPrindi välja liiklusõnnetusest teatamise blankett ja pane autosse, et avarii korral oleks see käepärast.\nSalvesta telefoni autoabi number 888 2111, kuhu saad pöörduda ööpäevaringselt.\nEnne välismaale sõitmist veendu, et kaskokindlustus kehtib ka riikides, kuhu sõidad. Kasko sõlmimisel saad valida kahe piirkonna vahel:\nEuroopa, v.a Venemaa, Valgevene, Ukraina, Moldova, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan ja Türgi.\nskype Swedbank Eestis\nKoguriskikindlustusega on kaetud kahjud, mille on põhjustanud mistahes ootamatu sündmus, v.a tingimustes kirjeldatud välistused. Erinevalt liikluskindlustusest saad kaskoga hüvitist ka siis, kui oled õnnetuse ise põhjustanud. Kasko kaitseb peamiste levinud sündmuste korral, mis võivad Sinu autoga juhtuda.\nNäiteks: tulekahju, liiklusõnnetus (ka metsloomadega kokkupõrkel), vandalism, loodusõnnetused, vargus ja rööv.\nKoguriskikindlustuse korral ei pea muretsema, mis on kindlustatud ja mis mitte. Lepingus on vaid mõned välistused (nt kui autoga sõitis õnnetuse ajal purjus juht või puudus juhil vastava kategooria juhiluba või kui auto varastati ja omanik ei teatanud sellest politseile).\ndocument Tingimustest lähemalt


Nagymaros Puhkemajad ja majutuskohad - Ungari | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Nagymaros\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Nagymaros\nMeie Doonau kurvimaja on täiuslik koht põgenemiseks kogu selle suure linnakära eest. Pärast matkamist saad oma jalad kamina ette tõsta, köögis süüa teha või lähedalasuvas kaminas grillida // Deer Mountain on ikka siin teie jaoks sel keerulisel ajal. Me teeme väga suuri jõupingutusi, et hoida kõik meie Deer Guestide jaoks superpuhas ja sanitaarne. Lülitusime üle ka automaatsele saabumisele. (NTAK reg. nr: MA20008352, majutuse liik: isiklik)\nVityilló - Vaatega tõeliselt aeglane kodu\nNTAK regisztrációs szám: MA20004851 Naudi vaikust, ärka lindude laulmise peale, joo oma hommikukohvi, nautides samal ajal vaadet. Me armastame aeglast elu. Pane tähele, et turismimaks 517 HUF/öö/inimene (1,7EUR) ei sisaldu hinnas). Palun võta rätikud endaga kaasa. Trepid (ca 100) on tavalisest järsemad.\nKastani külalistemaja asub Nagymaros, Börzsöny, nime saanud kohalike õrn kastanid. Kastanirada ja vaatepunkt on 10 minuti jalutuskäigu kaugusel majutuskohast, kust näete peaaegu kogu Doonau kurvi. Teie neli saate suvel jahutatud ja talvel soojendatud külalistemajas mugavalt magada. Aias on ka telk, sa võid magada tähtede all, seal on tuleauk, sa võid ka grillida. Majutus on ligipääsetav autoga, parkimine on võimalik aias.\nPopulaarsed mugavused linna Nagymaros puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Nagymaros\nRelax Guesthouse, Panorama Terrace, tasuta parkimine\nLoomaaia metsa külalistemaja


Mis on WMI-teenuse pakkuja host (WmiPrvSE.exe) ja miks see nii palju protsessorit kasutab?\nWMI-teenuse pakkuja hostiprotsess on Windowsi oluline osa ja töötab sageli taustal. See võimaldab teistel teie arvuti rakendustel teie süsteemi kohta teavet küsida. See protsess ei tohiks tavaliselt kasutada palju süsteemiressursse, kuid see võib kasutada palju protsessorit, kui mõni muu teie süsteemi protsess käitub halvasti.\nSee artikkel on osa meie käimasolevast seeriast, mis selgitab erinevaid tegumihalduris leiduvaid protsesse, nagu käitusaja maakler, svchost.exe, dwm.exe, ctfmon.exe, rundll32.exe, Adobe_Updater.exe ja paljusid teisi. Kas te ei tea, mis need teenused on? Parem hakka lugema!\nMis on WMI-teenuse pakkuja host?\n“WMI” tähistab Windowsi haldusinstrumente. See on Windowsi funktsioon, mis pakub tarkvara ja administraatoriskriptide jaoks standardiseeritud viisi teabe küsimiseks teie Windowsi operatsioonisüsteemi oleku ja selles sisalduvate andmete kohta. „WMI-teenuse pakkujad” annavad seda teavet soovi korral. Näiteks võib tarkvara või käsud leida teavet BitLockeri draivi krüptimise oleku kohta, vaadata sündmuste logi kirjeid või küsida andmeid installitud rakendustest, mis sisaldavad WMI-pakkujat. Microsoftil on oma veebisaidil loend kaasatud WMI-pakkujatest.\nSee on eriti kasulik funktsioon ettevõtete jaoks, kes haldavad personaalarvuteid tsentraalselt, eriti kuna teavet saab taotleda skriptide kaudu ja kuvada standardsel viisil halduskonsoolides. Kuid isegi koduarvutis võib mõni teie installitud tarkvara WMI-liidese kaudu süsteemi kohta teavet küsida.\nWMI-d saate ka ise kasutada, et leida mitmesugust kasulikku teavet, mida teie arvuti Windowsi liides tavaliselt ei avalda. Näiteks oleme käsitlenud WMI käsurea tööriista (WMIC), et saada arvuti seerianumber, leida oma emaplaadi mudeli number või lihtsalt kõvaketta SMART-seisundi nägemiseks.\nMiks see nii palju protsessorit kasutab?\nWMI-teenuse pakkuja host ei tohiks tavaliselt palju protsessorit kasutada, kuna see ei tohiks tavaliselt midagi teha. See võib aeg-ajalt mõnda CPU-d kasutada, kui mõni muu tarkvara või skript teie arvutis WMI kaudu teavet küsib ja see on normaalne. Protsessori kõrge kasutus on tõenäoliselt vaid märk sellest, et mõni teine rakendus nõuab andmeid WMI kaudu.\nKuid protsessori pikaajaline kõrge kasutamine on märk sellest, et midagi on valesti. WMI-teenuse pakkuja host ei tohiks kogu aeg kasutada palju protsessori ressursse.\nWindowsi haldusinstrumentide teenuse taaskäivitamine võib aidata, kui see on halvas seisukorras. Võite ka taaskäivitada arvuti, kuid on võimalus teenust taaskäivitada ilma arvutit taaskäivitamata. Selleks avage menüü Start, tippige „Services.msc“ ja vajutage teenuse tööriista käivitamiseks sisestusklahvi Enter.\nLeidke loendist „Windows Management Instrumentation service”, paremklõpsake seda ja valige „Restart”.\nKui näete pidevalt suurt protsessori kasutust, käitub tõenäoliselt mõni teine protsess teie süsteemis halvasti. Kui protsess nõuab WMI-teenuse pakkujatelt pidevalt suurt hulka andmeid, põhjustab see WMI-teenuse pakkuja hostiprotsessis palju protsessorit. See teine protsess on probleem.\nKasutage Event Viewerit, et tuvastada, milline konkreetne protsess põhjustab WMI-ga probleeme. Windows 10 või 8 puhul saate paremklõpsata nuppu Start ja valida selle avamiseks „Event Viewer”. Windows 7-s avage menüü Start, tippige “Eventvwr.msc” ja vajutage selle käivitamiseks sisestusklahvi Enter.\nLiikuge sündmuste vaaturi akna vasakus paanis jaotisse Rakendused ja teenuselogid \_ Microsoft \_ Windows \_ WMI-Activity \_ Operational.\nSirvige loendit ja otsige hiljutisi sündmusi „Viga“. Klõpsake igal sündmusel ja otsige alumisest paanist „ClientProcessId” paremal olevat numbrit. See ütleb teile WMI-tõrke põhjustanud protsessi ID-numbri.\nOn suur tõenäosus, et näete siin mitmeid vigu. Vead võivad olla põhjustatud samast protsessi ID-numbrist või võite näha mitu erinevat protsessi ID-d, mis vigu põhjustavad. Klõpsake igat viga ja vaadake, mis on ClientProcessId.\nNüüd saate kindlaks teha protsessi, mis võib probleeme tekitada. Esmalt avage tegumihalduri aken, vajutades klahvikombinatsiooni Ctrl + Shift + Escape või paremklõpsates tegumiriba ja valides “Task Manager”.\nKlõpsake vahekaardil „Üksikasjad”, klõpsake veerul „PID”, et sorteerida käimasolevad protsessid protsessi ID järgi ja leidke protsess, mis vastab sündmusevaaturi logides kuvatud ID-numbrile.\nNäiteks oleme siin näinud, et protsess „HPWMISVC.exe” põhjustas just selles arvutis need vead.\nKui protsess on pärast seda suletud, ei näe te seda selles loendis. Samuti on programmi sulgemisel ja uuesti avanemisel erinev protsessi ID-number. Seetõttu peate otsima hiljutisi sündmusi, kuna teie sündmuste vaataja vanemate sündmuste protsessi ID number ei aita teil midagi leida.\nKui see teave on käes, teate nüüd protsessi, mis võib probleeme tekitada. Tarkvara, millega see on seotud, saate selle nime veebis otsida. Võite ka lihtsalt paremklõpsata loendis oleval protsessil ja klõpsata "Ava faili asukoht", et avada selle asukoht süsteemis, mis võib näidata teile suuremat tarkvarapaketti, mille osa programm on. Võib-olla peate selle tarkvara värskendama, kui seda kasutate, või desinstallima, kui te seda ei kasuta.\nKas ma saan WMI-teenuse pakkuja hosti keelata?\nTehniliselt on võimalik oma arvutis keelata „Windowsi haldusinstrumentide teenus”. Kuid see rikub arvutis palju erinevaid asju. See on oluline osa Windowsi operatsioonisüsteemist ja see tuleks rahule jätta.\nNagu selle teenuse ametlik kirjeldus ütleb: "Kui see teenus peatatakse, ei tööta enamus Windowsi-põhiseid tarkvara õigesti". Nii et ärge keelake seda teenust! Kui teil on sellega probleeme, peate tuvastama oma arvutis protsessi, mille tõttu WMI-teenuse pakkuja host kasutab nii palju protsessorit ja värskendab, eemaldab või keelab seda selle asemel protsess.


Raamitud pilt "METSHIIR"\n"Noormees - müts!" sõnab elu aegne õpetaja mets hiir salme nõudliklt. välja peetud olekuga vanem proua...kampsun, prill, tee-tass, vanakooli sukakad... täis mees küll, aga siiski võtab veidi kõhedaks...\n...või teeks selle paganama keeleeksami järgmisel aastal...\nSuurus 300x400 mm 200x250 mm\nDisainistuudio Muna raamitud piltide eesmärgiks on muuta lastetuba kodu kõige mõnusamaks ja lõbusamaks paigaks. Naljaka ja sõbraliku tegelase näol saab laps endale uue sõbra, kelle juures on päeval lustlik mängida ja õhtul turvaline uinuda. Poster on 30x40 cm või 20x25 cm alumiiniumraamis. Kui soovid teistsuguses formaadis postrid, siis võta meiega ühendust!\nRaamitud pilt "MUTT"\nRaamitud pilt "AHVIKE"\nRaamitud pilt "HUNT"


Õpetaja Aino Kuntsel distantsõppest: see on isegi soodustanud osavõttu, sest osaleda saad nii kontorist kui kodust - Multilingua Keelekeskus OÜ\nÕpetaja Aino Kuntsel distantsõppest: see on isegi soodustanud osavõttu, sest osaleda saad nii kontorist kui kodust\n07.12.2020 /in Artiklid, Kuva avalehel, Uudised /by malle\nKauaaegne inglise keele õpetaja Aino Kuntsel räägib oma kogemusest, kuivõrd mugav või lihtne on minna kontaktõppelt üle distantsõppele:\n“Kontaktõppelt distantsõppele minek vajas kevadel korraks täpsemalt läbimõtlemist ja katsetamist, millisel suhtlusplatvormil ja kuidas saab videotunni üles ehitada. Sügisel kulges kõik juba sujuvalt ja stressivabalt, sest enamikul õppijatest oli kogemus juba olemas, kuidas kasutada Teams’i või Zoomi. Esimene tund või kaks läheb õpetaja poolt välja pakutud toimimise meetodiga harjumisele ja edasi me reeglina saame keskenduda õppeprotsessile.\nMinul on distantsõppel olnud justiitsministeerium, politsei- ja piirivalveamet. ABB grupid näiteks olid kevadel kiiresti valmis suhtlusvormi vahetama ja valisid ka sügisel kohe algusest peale distantsõppe.\nTeeme tunnis üsna palju samu asju, mida kontakttunniski: presentatsioonid, debatid suuremates või väiksemates gruppides, kirjalikud harjutused, mida tegemise käigus grupis arutada ja hiljem koos kontrollida saame.\nVõimalus on koos kuulata midagi või mõnd videot vaadata ja seda siis arutada. Toimub aktiivne inimestevaheline suhtlus, ainus vahe kontakttunniga on, et me ei istu samas ruumis koos, vaid igaüks on oma kodus või kontoris. See on soodustanud isegi osavõttu, sest osaleda on võimalik olenemata sellest, kas pead olema kontoris või kodus.\nÕpetaja pilgu läbi on kasulik võimalus ka see, et suuremat gruppi saab tööle panna väiksemate gruppidena. Olenevalt osalejate tasemest võib väiksemad grupid nii koostada, et sarnaste huvide või oskustega õppijad saavad kokku. Neil moodustub oma väike turvaline digiruum ja võimalus liikuda ülesannetega omas tempos nii kiiremini kui aeglasemalt. Õpetaja liigub gruppide vahel, jälgib protsessi, vastab küsimustele ja otsustab kas liigutakse ülesannetega eraldi või koos edasi. Nii on igaühel mugavamalt jõukohane osaleda, ka siis, kui üldiselt grupi liikmete oskuste taseme vahe on suur.”\nLoe palun ettevõtete tagasisidet distantsõppe kohta:\nYIT Eesti sekretär Ly Pani tagasiside leiad SIIN ja Swedbank Akadeemia Eestis koolitusspetsialist Laura Kriska tagasiside leiad SIIN.\nhttps://multilingua.ee/wp-content/uploads/2020/12/Aino-Kuntsel-kärbitud-scaled.jpg 1870 2560 malle https://multilingua.ee/wp-content/uploads/2018/05/ml-kk-logo.png malle2020-12-07 14:59:562020-12-07 15:10:56Õpetaja Aino Kuntsel distantsõppest: see on isegi soodustanud osavõttu, sest osaleda saad nii kontorist kui kodust\nKeeleõpe jätkub distantsilt. 11. jaanuaril uued suhtluskeele kursused. Jaanuarikuu... Multilingua keelekeskuse jõulutervitus.Esilehele