DOKTOR ADIK LEVIN: Kui me tahame pandeemia peatada, tuleb nüüd teha karme otsuseid – costablanca.ee, Kate see on meie kaalulangus ja nuud\nParimad kiire kaalulanguse napunaited\nPerekonnaseaduse seisukohalt on mõlemal vanemal võrdne kohustus lapsi üleval pidada, aga ka võrdne kohustus ja õigus lapsega suhelda. Mõnelt poolt leiame veel rohu seest poolkustunud kirjaga silte, mis kunagi olid uhkelt iga eri liiki puu juurde maa sisse torgatud — nüüd on nad vajumas unustusse. Oma osa mängis muidugi ka see, et minu teine sünnitus toimus esimesega võrreldes palju kiiremini u 2,5 tundi, mille kohta võib lähemalt lugeda eraldi postitusest.\nRulli väikeseks miinuseks võiks lugeda seda, et natuke kergema käiguga võiks olla aga muidu väga hea. Seda komplekti julgen soovitada küll merel haugi püüdmiseks, sest selle 8kg haugi väsitamine ja väljapüüdmine oli vaid nauding sellega.\nAga tagasi nüüd meie seikluste juurde merel, sest kaladel oli meile veel elamusi pakkuda. Vahepeal oli ka Tauno kala näinud järgi ujumas ja lõpuks ka oma landi otsa meelitanud ühe 4kg kaaluva haugi. Enam täpselt ei mäletagi kui palju kontakte kaladega oli aga päeva suurima kala au sai endale Meelis ja sellega jälle uuendas oma rekordit.\nSeekord oli otsas kala, mis haaramise hetkel lõi peaaegu tal ridva käest. Pauk oli nii kõva ja ega kala ka kehvem polnud. Natuke oskuslikku kala väsitamist ja kahvas ta oli ning seekord näitas kaal 10,2kg. Tegime jälle kiired klõpsud ja tagasi vette ta läkski. Kõik suuremad kalad, mis me tagasi lasime olid veel marja täis ja loodame, et nad saavad rahulikult oma kudemisega lõpule. Meie püük kestis aga rahulikult edasi ikka ja jälle erinevate haugidega tutvust tehes, kui ühel hetkel kadus tuul ja kala suu lukku pani.\nAlla me ei andnud ja proovisime ikka veel ja mõned ujusid vahepeal veel landile järgigi aga kehvaks oli kogu võtt jäänud. Siis võtsime vastu üksmeelse otsuse, et aitab küll ja läheme koju. Teel koju sai suurima vaeva nägija vaikselt paadis tukastadagi, eks tal olid emotsioonid ikka päris laes.\nRINNAD ja KÄED - Narva Kliinik\nKohe, kui meres taas haugi võis püüdma hakata käisid kohe kõvad paugud ja kenad suured kalad läksid tagasi oma toimetusi tegema ; Kõvem kalamees ise kirjutabs edasi:\nMeie aed – Arvo Pärdi Keskus\nI osa. Piiride kadumine. - Levila\nElamusi olime saanud ju küll ja veel ning kala oli ka mida koju küpsetamiseks viia. Edukat hooaja algust kõigile kalastajatele. Kui oled kleebise kätte saanud, siis palun paigalda see kirjakandjale nähtavasse kohta. Pärast kleebise paigaldamist Sinu postkasti enam aadressita reklaami ei panda.\nFoto: Sotsiaalministeerium Jaanuari lõpus astus ametisse uus valitsus. Uueks sotsiaalkaitseministriks sai Signe Riisalo Reformierakondkes võttis Tanel Kiigelt Keskerakond üle soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemisega seotud teemad. Rääkisime ka seksistlikust vaenukõnest, soorollidest ja feminismist.\nUue kleebise saad tellida ka siis, kui Sinu postkastil on juba reklaamist loobumise kleebis, kuid see on kulunud, katkine, ebakorrektse välimuse või sobimatu sisuga me ei aktsepteeri kleebiseid, mis seavad piiranguid reklaami sisule. Kui soovid paigaldada ise enda reklaamist loobumise kleebise siis palun esita meie avaldus ja lisa kleebis 10 päeva jooksul. Siinkohal tuleb arvestada, et kleebisel peab olema selgelt arusaadav, et soovid reklaamist loobuda ning mis ei sea piiranguid reklaami sisule.\nAadressita reklaami hulka ei kuulu riigi ja kohaliku omavalitsuse avaliku teabega materjalid ning otse Teile adresseeritud reklaam — need jõuavad Teile postkasti ka edaspidi.\nKas kleebis postkastil on vajalik? Kleebis on kindlasti vajalik tagamaks soovimatu aadressita reklaami postkasti mitte jõudmist. Soovite saada uut kleebist nt kleebis on ära võetud, kahjustunud jms. Uue kleebise saamiseks palun täita Omniva kodulehel olev reklaamivorm või pöörduda lähimasse postkontorisse.\nTeinekord jälgis Filippov väikeseid loomaradu, silmitses päikese kulgu taevas — mets ei olnud tema jaoks võõras paik, ta tundis end mändide või haavapuude vahel sama koduselt nagu meie oma vannitoas. Ometi suutis mets vahel tedagi üllatada. Ta mäletab siiamaani, kuidas ta kaugel Lõuna-Eestis Järvselja õppebaasi minnes ringi käis, pea pidevalt kuklas. Ta vaatas puid. Saaremaa kidural mullal kasvanuna polnud ta kunagi näinud nii kõrgeid, jämedaid ja majesteetlikke puid kui seal — mõnest võib saada isegi neli palki, mõtles ta toona ega jõudnud ära imestada.\nKõik tema kursakaaslased vaatasid metsa vahel samamoodi: mitu planku võrdub see või too puu.\nNad ei õppinud looduskaitsjateks, vaid metsade majandajateks, kes pidid arvestama, kuidas metsa kasvatada, hooldada ja raiuda, et sellest saaks võimalikult suurt tulu — nii täna, homme kui ka siis, kui neid enam ei ole. Pooled neist läksid hiljem metsaülemateks, nad määrati üle Eesti erinevatesse paikadesse ja mitmetega neist kohtume selle artikli jaoks. Nad on juba väga vanad, mõned hakkavad lähenema sajandale eluaastale, kuid keskmise männipuu kõrval on nad siiski veel poisikesed.\nTeised Filippovi kursakaaslased läksid aga metsatööstusesse ning kursuse kokkutulekutel võis nii mõnelgi korral puhkeda väikesed tülid.\nNüüd saad meid toetada ka telefoni teel! Pea aastat võis iga päev näha mõnes metsas kohalikku metsaülemat, munder seljas kõrgete puude vahel ringi jalutamas ja kontrollimas, mõõtmas, analüüsimas, vaatamas, kuidas mets kasvab ja mis temast saab.\nKa Leo Filippovi abikaasa oli metsaülem ning kui vahel nende akende alt mõni metsaveoauto mööda sõitis, oskas ta laasitud ja tükeldatud tüvedele otsa vaadates nimetada täpse koha, kust need maha olid võetud.\nVanad metsaülemad ei tundnud ainult metsa. Oma metsades tundsid nad ka kõiki puid. Nüüd metsaülemaid säärasel endisaegsel moel enam ei ole. Paarkümmend aastat tagasi viidi efektiivsuse tõstmiseks ja kulude optimeerimiseks läbi reform, mis kaotas kogu senise süsteemi: enam kui paarisajast metskonnast jäi alles paarkümmend ning tuhanded omal ajal metsas töötanud inimesed saadeti laiali.\nEesti vanad metsaülemad istuvad nüüd oma kodudes Virumaal või Tartumaal, valavad meile sinililli ja kasetüvesid kujutavate maalide, loomanahkade, pealuude, topiste, küünlakesega põdrakujukeste ning faasanikujuliste seinakellade all sooja teed ning pakuvad koogikesi, soovivad ilusat hingedeaja jätku — ja räägivad siis metsadest, kus nad on veetnud terve oma elu.\nAastakümneid on nad peaaegu iga päev kõndinud mõnes laanes, võidelnud üraskite ja tormidega, lasknud ühes kohas raiuda ja teises juurde istutada, nad on koos teadlastega uurinud oma metsade muldasid ja korjanud puudelt vaiku, pannud üles pesakaste või õgvendanud metsateid. Ja vahel on nad lihtsalt niisama istunud mõne puu juurtele, toetanud selja vastu tüve ja kuulanud metsa kohinat, seda suurt tundmatut.\nKuigi mets on nende jaoks kodune ja nad oskavad kirjeldada meie metsade ajalugu paarisaja aasta taha ning ennustada, mis juhtub mõne sajandi pärast, kuigi nad oskavad nimetada metsas kõiki puid ning linnuhäältest lugeda ilmaennustust, ei arva nad, et metsad kate see on meie kaalulangus ja nuud neile. Kui ma küsin mõne vana metsaülema käest, mis on nende lemmikpuud, ei soovi nad öelda. Nende ülesandeks oli terve elu metsasid majandada — panna metsad tulu teenima täna, homme ja ülehomme.\nNende esikutes ripuvad tapetud metssigade ja põtrade pead, põrandaid katavad nülitud mäkrade või kitsede nahad ning nad ei mõista, kui nõutakse lageraiete täielikku keelamist. Muidugi ei käinud ta metsaülemana metsas ainult faasanite ilu jälgimas kuigi ka sedavaid selleks, et tööd teha. Vanad metsaülemad ei suuda ette kujutada, kuidas on võimalik metsasid majandada ilma neis käimata. Kuidas on tasuta prinditava kaalulanguse ajakirja lehekuljed aru saada kasvukohtade erinevustest, liikide omavahelisest põimumisest või üleüldse metsast, kui sa vaatad seda kõike sadade kilomeetrite kaugusel arvutiekraanilt?\nSotsiaalkaitseminister Signe Riisalo: meie ühiskond on teinud meist kõigist feministi\nLembit Maamets oli igal aastal kuus kuud välitöödel. Koos temaga sõitis terve salk välja 1. Tema naaber lasi korda teha kena sauna, kuid käib seal vaid kaks korda aastas — jaanipäeval ning jõulude ajal. Kõik ülejäänud küla majakesed on tühjad. Maamets on siiani taksaator. Tema ülesandeks on metsaalad kaardistada, kirjeldada ja seejärel anda soovitused, mida, millal ja kus raiuda. Enam ei viibi ta poole oma elust metsas, selja taha on jäänud ajad, kui ta veoauto kastis või mootorrattaga mõnda metskonda sõitis, et seal järgmise poole aasta jooksul hoolikalt kaardistada tuhandeid hektareid metsa.\nArvutid teevad nüüd hetkega selle töö, mille jaoks temal kulus omal ajal päevi ning nädalaid. Arvuti jaoks on iga metsaosa vaid arvestuslik üksus, lahus kogu ülejäänud maailmast, ta ei kõrvuta ega vaata, mis on seal ümber praegu või võiks olla kunagi tulevikus — ja sellel on tagajärjed. Siin on neid palju. Ta mäletab, kuidas nõukogude ajal tehti ettepanek raiuda korraga metskonna kümne aasta raienorm, sest masinaid on liiga keeruline pidevalt liigutada — liiga keeruline on raiuda vaid üks lank, jätta kõrvalolevad mõneks aastaks rahule ja raiuda samal ajal kusagil mujal, et mets saaks korralikult taastuda, hingata, uueneda.\nSee ettepanek lükati toona siiski tagasi. Jah, tööd ja vaeva on teistmoodi majandades rohkem, kuid mahud tulevad ikkagi täis ning mis peamine — maha raiutakse küll metsa olevik, kuid mitte tulevik.\nMida väiksem on lank, seda parem on tema uuenemine — see on vana metsatarkus, elementaarne aabitsatõde, kuid vanadele metsaülematele tundub, et viimasel ajal ei avata neid aabitsaid enam kusagil. Kõik on õige. Kõik on seaduslik.\nNii tehaksegi. Ainult et kui sa majandad tervet hiiglaslikku metsa nii, et võtad arvesse ainult ühe kitsa argumendi ning jätad arvestamata kogu selle mitmekihilisuse, mis metsas valitseb, siis on see umbes sama, kui linnaplaneerimist teha korteri tasandil. Tuuled pääsevad ligi ja murravad ka ülejäänud metsa.\nTeatud puud ei pea sellisele survele vastu, nad kaovad ja koos nendega kaob ka liigirikkus, ja koos liigirikkusega kaob elukeskkond.\nTuleviku mets tuleb viletsam, väetim ja teenib meie lastelastele kordades vähem tulu kui ta võiks, kui meil oleks lihtsalt veidi rohkem kannatlikkust.\nVaatan veel kord hiiglaslikku lumeriismete alla mattunud tüügastega üle külvatud põldu. Märkan kaugustes noorte puude all liikumist.


Emadepäev Pelgulinna Sünnitusmajas\nKui heategevusfond Emadepäeva hommikul oma kingitustega sünnitusmajja jõudis oli ilmavalgust näinud 8 poissi ja 2 tüdrukut.\nKokku said kinkekotid ja roosi kõik 30 sellel päeval sünnitusmajas viibinud ema.\nTäname Sünniitusmaja tublit kollektiivi ja toetajaid - Stuudionelk, Woolish shop villast kudumid, Golden Club Fitness, Kalev kondiitritööstust ja Salong Shop ilukosmeetika kaubamärki Rich.\nHeategevusfond Dharma kutsub kõiki hoolivaid inimesi ja ettevõtteid kaasa lööma kampaanias, mis tagaks tuleohutuse kõikide lasterikaste perede kodudes.\nNoor kergejõustiklane vajab hädasti treeningvarustust. Liitu DharmaChallenge heategevusprojektiga!\nLoe lähemalt Eesti Vabariigi aastapäevaks said lapsed hubase kodu kohta\nLoe lähemalt Saaremaal lõpetas Dharma tugiisiku baaskoolituse 24 uut tugiisikut! kohta\nLoe lähemalt Pricewaterhouse Coopersi stipendiumid kohta\nHeategevusfond Dharma ja Hansaplanti koostöös on aastate jooksul heade inimeste annetatud lilled jõudnud paljude lasteni.\nLoe lähemalt Lilled lastele kohta\nHelle Randami stipendiumi saajad selgunud!\nKäesoleval aastal jagasime lasterikaste perede üliõpilastele viimast korda stipendiume Helle Randami fondist.\nLoe lähemalt Helle Randami stipendiumi saajad selgunud! kohta\nHelle Randami fondi stipendiumi-taotluste vastuvõtt on lõppenud!\nHelle Randami fondi stipendiumi-taotluste vastuvõtt on lõppenud!\nHelle Randami stipendiumile kandideeris sellel aastal 38 üliõpilast.\nLoe lähemalt Helle Randami fondi stipendiumi-taotluste vastuvõtt on lõppenud! kohta


"Mandariinid" kandideerib Kuldgloobusele\n11. detsember 2014 kell 13:45\n"Mandariinid" on esimene Eesti film, mis on jõudnud Kuldgloobuse nominatsioonini.\nEesti poolt Oscari kandidaadiks esitatud mängufilm “Mandariinid” sai Kuldgloobuse nominatsiooni parima võõrkeelse mängufilmi kategoorias.\nKuldgloobust annab välja Hollywoodi Välisajakirjanike Assotsiatsioon alates 1944. aastast. Allfilmi teatel ei ole Eesti film seni Kuldgloobuse nominatsioonini jõudnud.\nRahvusvahelise mängufilmi kategoorias on nomineeritud lisaks Eesti “Mandariinidele” neli filmi:\nRootsi – “Force Majeure”\nPrantsusmaa – “Gett: The Trial of Vivane Amsalem”\nPoola – “Ida”\nVenemaa – “Leviathan”\nAuhinnatseremoonia leiab aset 11. jaanuaril 2015.\n15. jaanuar 2015 kell 12:46\n"Mandariinid" kandideerib Oscarile\nEesti-Gruusia mängufilm "Mandariinid" pääses parima võõrkeelse mängufilmi kategoorias Oscari-nominentide hulka.\n25. mai 2015 kell 13:30\nEesti filmid sünnivad võõra raha eest\nEesti ootamatu edu filmilinal võlgneb peamiselt tänu võõrale rahale, sest Eesti toetab mängufilmitootmist kõigest miljoni euroga aastas.\n9. veebruar 2015 kell 10:09\nEAS rahastab "Mandariinide" Oscari-jahti\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus aitab filmil „Mandariinid“ Oscarile kandideerida, suurendades selle nähtavust rahvusvahelises meedias.


TESOL kursused Scarborough - lühikursused 2018\nTESOL kursused Scarborough - Otsi siit infot TESOL kursuste ja lühikursuste kohta Scarborough\nTESOL kursused Scarborough - Leia infot TESOL kursuste ja lühikursuste kohta otse siit\nTESOL kursused Scarborough - Otsi vajalikku infot TESOL kursuste ja lühikursuste kohta Scarborough siit!\n2 Tulemused TESOL, Scarborough\nSuurbritannia Inglismaa Scarborough\n2 Tulemused TESOL, Scarborough Filter\nTESOL kursused Scarborough - kursused. See kursus on õpetajaid, kes tahaksid, et suurendada nende teadlikkust ja kasutamise tehnoloogia õppetöö käigus. Hommikul istungid keskenduvad keele arengut, kus osalejad hakata uskuma, kasutades inglise keeles. Pärastlõunal metoodika istungid tutvustada värske ja kommunikatiivset lähenemist kasutades tehnoloogia õpetamine. Autor kogevad erinevaid praktilisi õpetamise meetodid, osalejad laiendada oma tööpäeva klassiruumis ideid samas värskendav ja arendada oma inglise keele oskust. Aasta lõpuks muidugi osalejatel on: - Suurem oma teadlikkust sellest, kuidas tehnoloogiat saab kasutada klassiruumis - Omandatud uued ideed motiveerida oma õpilasi - Kogutud portfelli õppevahendeid - Jagatud ideid ja kogemusi - Suurem teadlikkus sellest, kuidas kultuuritaustaga võib mõjutada klassiruumis dünaamika - Loodud võrgustik õpetamise kontaktid Euroopas See kursus on saadaval regulaarseid kuupäevi aastaringselt. Kuigi on kahe nädala jooksul, siis on võimalik liituda vaid nädal. [-]\nLink to and share "TESOL kursused Scarborough - lühikursused 2018"


Kuidas teha Repos Pankade - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas teha Repos Pankade\nomandiõiguse taastamine ained on juriidiliselt litsentseeritud ja tollilaod taasomandama paadid, sõidukite ja muu vara pankade ja teiste laenuandjate.Kui üksikisikute jääme oma laenumaksete tagatud laenud, laenuandjad on seadusega lubatud koguda vara kindlustada, et laenu.Repossession ained hakkama omandamas vara ja tagastada see laenuandjale, et ta saaks müüa.\nsaada oma kaubandusliku juhiluba riigiltmis sa tahad töötada repossession agent.Sul peab olema selline tegevusluba puksiirauto, mis on teie kõige olulisem seade eest repossessing autod ja muud sõidukid.\nKaaluda koolitus repossession ained.Võite leida sellised kursused kohaliku kogukonna kolledžeid ja kaubanduse koolides.Riigi valitsused Florida ja California teil vaja võtta täiendavaid test litsentsi töötada repossession agent nendes riikides.Formaalne koolitus ei pruugi olla vajalik, et saada repossession agent, kuid paljud sellised haridusprogrammid pakkud\na töökohta teenuseid.\ntööd otsima praktikant repossession agent.Enamikul juhtudel, siis on alguses rohkem kogenud repossession agent, kui ta töötab valdkondades.Repossession töö võib olla ohtlik, kui mõned inimesed võivad muutuda sõjakas või vägivaldne kui oma endise kinnisvara on tagasisaadud.Töötamine repossession ettevõte ka tutvustada teile kõiki asjakohaseid seadusi ja määrusi repossession tööd.\nMõtle oma enda repossession äri kui olete piisavalt kogemusi.Pangad ja Inkassoteenus palgata repossession ained otse, harilikult iga juhtumi puhul eraldi.Pane reklaami oma teenuseid kohaliku kaubanduse väljaanded ja müüki kõned pangad ja kogud asutuste proovida saada rohkem äri.\nReport kõik repossessions oma kohalikku politseid enne läbi tööd.Nõuded aruandluse erinevad sõltuvalt riigi.Enamikul juhtudel tuleb viia kõik asjaomased paberimajandust politseijaoskonda isik enne repossessing vara.See takistab endise kinnistu omaniku aruandluskoormus taasomandatud sõidukite ja muude kaupade varastatud.\nKui suur peaks laeventilaator olema?


Kaalulangus kohuvalu seljavalu. CONFIDO MEDITSIINIKESKUS\nSööma end sundima ei peagi, kindlasti ei tohiks unustada aga vedeliku tarbimist. Trauma haavatavale lülisambale võib tekkida juba ema kõhus, sünnihetkel, rääkimata kukkumistest, õnnetustest ja istuvast elustiilist. Mõnel juhul võib tekkida valu paremas õlas ja rangluu piirkonnas.\nViirusnakkusega sarnaselt levivad bakternakkused inimeselt inimesele, nakkustekitajatega saastunud toidu ja vee Kaalulangus kohuvalu seljavalu, aga ka toiduvalmistamise pindade kaudu. Ägedalt kulgeva kõhuhaiguse korral on võtmeküsimuseks vee ja soolade taseme taastamine organismis.\nEestis pole düsenteeriapuhanguid mitme aasta jooksul Nouanded jaada motiveeritud kaalulanguse ajal, enamasti tuuakse see haigus kaasa reisilt.\nKuidas enda eest hoolitseda? Apteegi käsimüügis on saadaval spetsiaalne segu Rehydron, milles sisalduv suhkur soodustab vee ja naatriumi imendumist sooltes ning tsitraat korrigeerib happe-aluse tasakaalu häireid. Raskematel juhtudel aitab siiski ainult haiglaravi.\nSee piinav alaseljavalu…\nKui kivid liiguvad Kaalulangus kohuvalu seljavalu sapijuhasse silmad tõmbuvad kollasekson tegu ohtliku seisundiga, mis vajab kiiret sekkumist. Sapikivid hakkavad ladestuma vaikselt, kui oled kiiresti kaalus juurde võtnud või ruttu kaalu langetanud.\nProbleeme võib tekitada ka pimesool. Sellest Kaalulangus kohuvalu seljavalu tunda tugev valu paremal alakõhus. Püüa paremal jalal hüpata — kui tunned tugevat valu, siis ära enam oota, vaja on kiiresti haiglasse minna! Artikkel ilmus algselt ajakirja Tervis Pluss


Türgi tõusis esmakordselt eestlaste lemmiksihtkohaks – Huvitav | GoodNews\nAvaleht Reis&Puhkus Türgi tõusis esmakordselt eestlaste lemmiksihtkohaks\nTürgi tõusis esmakordselt eestlaste lemmiksihtkohaks\nEestlased eelistasid möödunud aastal oma puhkuse mööda saata kõige enam Türgis, viimased aastakümned lemmiksihtkoha positsiooni hoidnud Egiptus langes teisele ning kolmandal kohal on endiselt Hispaania.\nEestlaste puhkusereiside statistika järgi näitavad järjekindlat kasvu suvisel perioodil Bulgaaria ja Horvaatia ning talvisel hooajal Lähis-Idas asuv Dubai ja Atlandi ookeanil Kanaari saared. Kaugematest sihtkohtadest on tõusnud Aasias asuvate Tai ja India kuurortide ning Lõuna- ja Ladina-Ameerika riikide külastatavus.\nEesti Turismifirmade Liidu peasekretär Kristen Lahteini sõnul mõjutab Egiptuse turismi riigi ebastabiilne olukord. “Lisaks pakub Türgi täna Egiptusest rohkem, puhaste liivarandade ja taskukohaste hindade kõrval ühe reisi raames nii eksootikat kui tuttavlikku – Türgis näeb nii Aasiat kui Euroopat,” märkis Lahtein.\n“Türgi turismihooaeg kestab sisuliselt maist novembrini, mis eesti puhkajale tähendab võimalust oma suve kas algusest või lõpust pikendada,” lausus Lahtein.\n“Kui laiemalt tarbija käitumist vaadata, siis eesti inimene on hakanud oma puhkusereise oluliselt varem planeerima. 2/3 inimesi reisib puhkusereisidega ning enamus paneb oma suve paika juba veebruaris, Touresti turismimessi toimumise ajal, mil kehtivad varajase tellija soodustused ja hinnagarantiid,” ütles Lahtein.\nEesti Turismifirmade Liit (ETFL) on turismiga tegelevate tööandjate vabatahtlik ühendus, mille eesmärgid on seotud liitu kuuluvate ettevõtete majandushuvide kaitsmisega turismi valdkonnas ning turismiteenuste kvaliteedi parandamisega. ETFLi kuulub 68 liiget ja kaasliiget.\neelmine Estravel soovitab: reisisihtkohad aastaks 2014\njärgmine Välisministeerium soovitab „Reisi targalt“!


Väike riigipööre õpetab teid ruumi kokkuhoiuks kotte hoidma - Uudised - Dongguan Yihua käekott Co., Ltd.\nKodu > Uudised > Tööstuse uudised > Väike riigipööre õpetab ruumi kokkuhoiuks kotte hoidma\nEsimene nipp, suured kalad söövad väikesi kalu. Nagu nimigi ütleb, on see, kuidas suured kalad söövad väikseid kalu, kui kasutada kotte ükshaaval suurte pakkide ja väikeste kottidega. See meetod sobib rohkem kõvema nahaga kottide jaoks. Üldiselt on kottide hoiustamisel kõige tülikam selline kott, mida ei saa kokku klappida ega pigistada. Samal ajal tuleb kotti paigaldada mõned täiteained, et vältida nende pigistamist ja deformeerumist. Väikese koti panemine suurde kotti säästab mitte ainult hoiustamiseks vajalikku ruumi, vaid on ka koti täiteaine, mida võib kirjeldada kahe linnu tapmisega ühe kiviga.\nTeine nipp: veereta pakend üheks rulliks. See meetod sobib rohkem lõuendikottide jaoks. Materjali tõttu saab sellist kotti vabalt kokku voltida ja seda pole lihtne deformeerida, nii et saame koti ohutult ringiks keerata ja seejärel vastavalt värvi sügavusele välja panna. Kui teil seda tavaliselt vaja on, vaadake, millist värvisüsteemi vajate. Paketti on ka väga mugav leida.\nKolmas nipp on teha oma kottide hoiukott. Kapid ja kapid on täis, kuid kotte on siiski liiga palju. Mida ma peaksin tegema? Tegelikult võime proovida oma isetegemist ja teha lihtsa koti hoiukoti, mis selle probleemi hõlpsasti lahendab. Te peate eelnevalt ette valmistama piisavalt riide ja lõikama selle koti suurusest kaks korda suuremaks. Pärast lõikamist murra riie keskelt pooleks ja õmble mõlemad otsad kokku, nii et lihtne hoiukott on valmis. Muidugi on see lihtsalt kottide hoiukoti valmistamise samm. Võite teha mitu hoiukotti vastavalt oma kottide arvule. Pärast mitme hoiukoti valmistamist kinnitage need hoiukotid köie külge ja riputage need ukse taha. Või seinale. Kui te seda ei kasuta, peate selle riputama ainult seinale või ukse taha ja see ei võta palju ruumi. Kui soovite seda kasutada, tõmmake kott lihtsalt küljelt välja.\nEelmine:Kotihoolduse näpunäited, mida te ei tea\nJärgmine:Tüdrukute kosmeetikakottide saladused


Tallinna Tehnikaülikool ja Tartu Ülikool muudavad koostöö ettevõtjatele lihtsamaks < Avaleht < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nTallinna Tehnikaülikool ja Tartu Ülikool muudavad koostöö ettevõtjatele lihtsamaks\n11.05.15 @ 10.39\nViimati muudetud: Krõõt Nõges, 11.05.2015 10:49\nTallinna Tehnikaülikool ja Tartu Ülikool avavad järgmisel aastal ühise ettevõtlussuhete koostöövõrgustiku T-HelpDesk, et parandada teadusasutuste ja ettevõtete vahelist koostööd.\nÜlikoolidel on olemas hulgaliselt tehnoloogiaid ja oskusteavet, mille kasutamine võiks ettevõtjatele tulu tuua ja TTÜ ning TÜ esindajate sõnul on ülikoolide ettevõtluskoostöö viimaste aastate jooksul kiirelt kasvanud. Lisaks on loodud hulgaliselt spin-off ettevõtteid ning uusi praktilisi õppevorme: ettevõtjatelt tulnud ideid arendavad ja testivad interdistsiplinaarsed tudengimeeskonnad.\nEt ülikoolide võimalusi ettevõtjatele veelgi rohkem avada ning koostööd kiiremaks ja mugavamaks teha, valmistavad TTÜ ja TÜ ette ühist võrgustikku T-HelpDesk, mis avatakse järgmise aasta alguses. Koostöövõrgustikku on plaanis kaasata ka teisi ülikoole ning koostööpartnereid. T-HelpDesk loob ettevõtetele võimaluse küsimuste või probleemide korral pöörduda vaid ühte kontaktpunkti ning nädala jooksul koostab võrgustik ülevaate, kuidas Eesti ülikoolid saaksid selle lahendamisele kaasa aidata.\nSamuti luuakse ühine teenuste andmebaas ning korraldatakse ühiseid ettevõtluspäevi. Esimese ühisürituse tahab TTÜ innovatsiooni ja rahvusvaheliste suhete prorektor Tea Varrak koostöös ettevõtluse arendamise sihtasutusega läbi viia juba sel sügisel. Tea Varrak lisas, et TTÜ-l ja eriti Mektoryl on pikk ning tulemuslik koostöö ettevõtjatega nii Eestist kui ka kaugemalt. "Näiteks oleme teinud koostöös Mitsubishiga elektriautode andmete analüüsi ning loonud Eesti IT ettevõtetega tudengitele mobiiliappide labori. Samas, kui kaks ülikooli panevad seljad kokku, et teha koostööd ettevõtetega, on meie kompetentsidest sirguv sünergia ning võimalused oluliselt suuremad.“\nTÜ arendusprorektori Erik Puura sõnul on ka seni parimad koostööprojektid ettevõtjatega läbi viidud mitme ülikooli koostöös. Näiteks TTÜ uuringud põlevkivituha baasil loodavate tarduvate segude kohta ja TÜ põhjavee kvaliteedi uuringud ja prognoosid on võimaldanud Eesti energeetikaettevõtetel muuta põlevkivituhk kui ohtlik jääde väärtuslikuks tooteks. Samas on ettevõtted senini pidanud vastavad kompetentsid erinevatest ülikoolidest ise üles leidma ning ühisprojekti kutsuma. Loodava ühise koostöövõrgustiku puhul otsivad ülikoolid vajalikud ja üksteist täiendavad kompetentsid ise kiiresti üles.\nSamuti on plaanis käivitada ettevõtjatele praktiline intellektuaalomandi alane täiendõpe, luua vastavad e-kursused. Ülikoolid on viimase 15 aasta jooksul saanud palju praktilisi kogemusi leiutiste kaitse ja kommertsialiseerimise alal ning neil on olemas ka kõrge juriidilise pädevus. “Need teadmised ja oskused on vaja üle kanda ettevõtlussektorisse,” lausus Puura.\nTea Varrak, TTÜ innovatsiooni ja rahvusvaheliste suhete prorektor, tel 620 3527, e-post: tea dot varrak at ttu dot ee\nErik Puura, TÜ arendusprorektori, tel 737 4802, e-post: erik dot puura at ut dot ee;\nEestile tuli noorte kübervõistlustelt topeltvõit\n12.11.19 @ 10.58\nNaised inseneerias: kõik lood\n11.11.19 @ 08.20\nAita muuta Tallinn paremaks!\n12.11.19 @ 09.34\nInnovatsiooni –ja ettevõtluskeskus, Avaleht, Uudised


Linnastaadioni ehitus on täie hoo sisse saanud\nJUHATAB VÄGESID: Ehituse peatöövõtja, rahvusvaheline kontsern Lemminkäinen pani projektijuhiks Priit Kuldsaare, kel saarlasena on Kuressaare staadion lapsest saadik tuttav. Foto: Sander Ilvest\nNeed kuressaarlased, kes pole viimasel ajal lossipargi taga asuva linnastaadioni juurde sattunud, võiksid nädalavahetusel selle teekonna ette võtta, sest muudatused on seal silmnähtavad.\nObjekti projektijuht Priit Kuldsaar firmast Lemminkäinen Eesti AS kinnitas, et tööga ollakse graafikus. Asfaldipanekuga alustatakse 7. oktoobril. Kui ilmastik lubab, lõpetatakse sellega 20. oktoobriks. Sügisel on plaanis maha panna ka puuistikud ning teha nii palju kui võimalik haljastustöid.\n“Mingi osa jääb ikkagi kevadeks,” arvas Kuldsaar. Staadionitribüüni kõrvale hakatakse oktoobri algul ehitama suurt inventari hoidmise hoonet. Alltöövõtja peab selle üle andma järgmise aasta 1. maiks.\nTribüünid jäävad esialgu vanad. Need vaid puhastatakse ja keevitatakse juurde täiendavad piirded. Tegemist on ajutise lahendusega. Pärast uue staadionihoone valmimist tõstetakse need ümber väljaku teise külge.\nLammutatud staadionihoone asemele kerkiva uue hoone vundamenti parajasti valatakse. Põhjuseks see, et muidu tuleks staadioni rajakate tulevikus uuesti üles võtta. Staadionile tuleb kastmissüsteem koos pumplaga.\nProjektijuhi sõnul on maa-alused tööd sisuliselt lõpetatud. Pooleli on vaid reoveepumpla.\nNüüd paigaldatakse väljakule kasvusubstraat, mille peale 20. oktoobri paiku rullitakse murumätas, mis tuuakse mandrilt. Kahe nädala pärast on staadioniala piiratud aiaga. Paigaldatakse ka seitsme meetri laiused väravad, et suured autod ja muu tehnika ligi pääseks.\nKuldsaare sõnul pole erilisi üllatusi ette tulnud. Mõni aeg tagasi leiti kaevetööde käigus lõhkekeha. Staadionilt merre suunduv sajuvete torustik osutus aga kividest laotud truubiks, mis kogu vett ilmselt ära juhtida ei suuda.\nKevadel pannakse maha tartaankate ehk kummiasfalt, joonitakse rajad ja paigaldatakse kohtkindel inventar nagu kaugushüppepakud ja kuulitõukeringi kaitsevõrgud.\nKogu kompleks tahetakse tellijale üle anda hiljemalt jaanipäevaks. “Suurimaks takistuseks tööde tegemisel võib kujuneda ilm,” nentis Priit Kuldsaar.\nKuigi sportlased ootavad uuendatud staadioni valmimist pikisilmi, siis vähemalt meie kuulsad vutimehed staadioniremondi tõttu kannatama ei pea. Kuressaare Spordibaaside juhataja Kalev Küti sõnul pole kohalikud jalgpallurid linnastaadionil viimasel ajal harjutanudki. Neil on oma harjutusväljak Vuti tänaval.\n“Kunstmuruväljaku otsas on loodusliku kattega väljak. Lisaks on olemas põhikooli staadion,” märkis Kütt.\n(Vaadatud 1 601 korda, sh täna 1)


LAMBERTS KREATIINI TABL 1000MG N250 - Tervis N1\nAvaleht > Sport ja liikumine>LAMBERTS KREATIINI TABL 1000MG N250\nKreatiin on üks kõige laialdasemalt kasutatavaid spordi toidulisandeid, millel on tõestatud lihaste arendamisel oluline roll. Antud toime kehtib siiski vaid siis, kui sellele kaasnevad treeningud, mis on spetsiaalselt lihase arendamiseks sobilikud.\nAnnustamine: Päevane annus 1-4 tabletti sisaldab Kreatiin monohüdraat 1000-4000 mg Esmane annus: 4 tabletti päevas, esimesed 5 päeva. Säilitusannus: 2 tabletti päevas. Oluline on tarbida piisavalt vett enne ja pärast treeningut.


Ulla-Riin Ameerikas: 15-19.01.15 Bowling & Keskaasta seminar\nKriminalistikas oli asendusõpetaja mis tähendas seda, et sain rahumeeli Jenny kõrvale minna istuma.\nKoju tulles sõime Jennyga ja rääkisime niisama juttu ning snappisime Mammuga.\nVeidi enne nelja jõudis hostema lastega koju ning läksime kohe bowlingusse. Tulin kolmandaks, ei olnud lihtsalt minu päev, mul läks ikka nii metsa.\nKoju tulles hakkas hostema õhtusööki tegema, Zoe tahtis jälle snapchatis joonistada. Ma loodan, et väga tüdinud pole need, kes neid snappe saavad. Ma ikka üritan iga kord vähendada seda inimeste hulka kellele ta saadab.\nÕhtujooksul jõudsin ka Jenny tuppa, ta oli kõik riided mis siin ostnud on maha ladunud. Ja siis ta oigas ja ohhetas kui palju tal seda kraami on ja et kuidas ta küll kõik ära mahutab. Tema riidehulka vaadates oli küll selline tunne, et peaks shoppama minema :D No mul pool ajast veel ees, nii et jõuab.\nElevil kuuliveeretajad :D\nKriminalistikas oli meie grupil suurem osa tööst tehtud ja siis nad lihtsalt kirjutasid minu paberilt oma paberile ümber kuna eelmisel päeval polnud kedagi peale Gabe tunnis.\nMinu grupis oli Gabe, Tristin ja Sierra. (teile need nimed loomulikult midagi ei ütle, paningi rohkem nagu enda pärast) Ning no ütleme nii, et palju nalja sai. Lisaks küsis Tristin erinevaid küsimusi. Ning mingi hetk võttis ta kotist kommid välja nii et saime kommi süüa (esimest korda sain Nerds'e proovida) - ilus lõpp reedesele koolipäevale. Tal oli muideks meeles, et ma varsti ära lähen sealt koolist, tunni alguses küsis, et kas järgmine nädal lähen.\nPeale kooli 'koju' jõudes nägime laual ühte tervet ja teist poolikut banaani leiba. Jenny hostema oli küpsetanud - me lõikasime kohe paar viilu ja sõime. Nii hea oli. Mul on õnneks sellest korrast kui Ms. Ilonale leiva viisin retsept ka alles.\nSeejärel jõudsid ka lapsed ja hostema koju. Ma läksin 'oma tuppa' Mammuga Skypema. Ühel hetkel jõudis ka minu hostema Sophiaga sinna. Sõime siis kõik kooki ja banaanileiba ning jõime kohvi. Seejärel pidime hakkama koju minema, aga hostisa jõudis ka koju ning otsustasime õhtusöögiks jääda.\nSest loomulikult tõstis Inglise keele õpetaja jälle kohad ümber\nAnna postitas paar päeva tagasi Facebooki ning kuna siiski minu pool nägu ka peal, siis panen siia ka\nSee oli üks normaalsematest piltidest\nToimus YFU keskaasta seminar, jälle seal samas kirkus kus eelmine kord.\nÕpilased jaotati väiksematesse grupidesse ning igaüks oli eraldi ruumis. Vahepeal oli söögipaus. Teise pausi ajal tantsisime mingit tantsustiili mille nimi ei meenu.\nMis eriti veider, nimelt olin ma ühe tüdukuga (Saksamaalt, Ashley) koos söögipausidel ja rääkisime juttu, kuna me mõlemad mäletasime üksteist septembrikuisest orientatsioonist. Kuna me kumbki ei ole Ann Arbori koolides käinud, siis kedagi teist ei teadnud. Ja nüüd siis see veider osa - nimelt minu meelest oli tema see, kes esimesel orientatsioonil mulle Eesti keelseid fraase ütles ja nüüd selgus, et ta ei tea mitte midagi eesti keelest.. Ma olen siiamaani segaduses, sest ma teadsin ju milline ta välja nägi ja ta oli ka tol hetkel ainus tumedanahaline..\nOma 'töötoas' pidime mingi hetk ka oma riiki tutvustama. Enne mind rääkis üks tüdruk Taanist, ja siis ütles, et see väike riik, ainult veidi üle 5 miljoni inimese ja et pealinnas Kopenhaagenis elab ainult üle ühe miljoni inimese. Ja siis tuli minu hetk rääkida - Eesti, elanikke veidi üle ühe miljoni.. veel väiksem kui Taani :D\nPool 6 sai ametlikum osa orientatsioonist läbi. Seejärel toimus tund aega selline niisama istumine ja pizza söömine neile, kes tahtsid. Ma jäin siis sinna oma Jaapani tuttavatega. Üks neist mainis jälle Henrit ja oli ka kursis sellega, et ta on nüüd vahetusaastalt tagasi.\nÜks meie grupijuhtidest andis mulle ka oma visiitkaardi ja ütles, et ta elab koolile väga lähedal, et kui mul tekib soov tema juurde õhtusöögile mõni kord minna. Nii lahe, aga no eks ma veel vaatan seda, kas suudan ennast ületada ja võõra inimese juurde külla minna :D Enne kui kirikust lahkusime, siis tutvustas mulle oma meest ja kahte last ka.\nPool 7 hakkasime suhteliselt suure grupiga Pioneer High Schooli poole liikuma, sest seal toimus Talent show. Teekond sinna oli lõbus, tegime lumesõda. Paar minutit peale seitset jõudsime kohale, naine peasissekäigu juures ütles, et varsti panevad uksed kinni, ehk õigel ajal jõudsime.\nNii palju kui kooli nägin siis jäi väga hea mulje. Kui esimest korda Belleville kooli saali nägin, siis olin hämmingus, aga Pioneeri kooli oma on veel võimsam ja uhkem.\nAlguses polnud kindel, kas tahan sinna kooli minna, aga juba sellepärast mõtlesin minna, kuna siis saan oma tulevast kooli veidikenegi näha. Üritus ise maksis 10$ aga see oli igati seda raha väärt. Talenti näidati lauluoskusega, ainult üks tüdruk tegi soolovõimlemist?! Üritus oli väga võimas, lauljaid saatis bänd, kes olid ka väga head. Oli lauljaid, kes laulsid üksi, oli mitmekesi lauljaid ning oli ka lauljaid, kellel olid taustalauljad. Aga nad kõik olid nii efektsed, mitte keegi ei seisnud niisama, kogu aeg olid mingid liigutused ka juures.\nHostisa tuli mulle kooli ette järgi. Sealt läksime Meijerisse ja ostsime 'Kirju koera' jaoks vajalikke toiduaineid. Ütlesin siis hostisale, et marmelaadi vaja - tema viis mu nende moosi tarretiste juurde. Sel hetkel oli küll tunne, et annan alla ja lähme koju. Kuna ma seda juba teadsin, et küpsised pole niikuinii need õiged.\nLõpuks ostsime Haribo kummikommid - Fruit salad omad. Täiesti uskumatu minu jaoks, et nad pole sellistest marmelaadidest kuulnudki, mida mul vaja oli.\nMagama sain alles veidi peale kahteteist, sest ma tahtsin Kirju koera valmis teha, et külmkapis seista saaks.\nMul oli seelik seljas, mis mind keerulistest liigutustest päästis\nGrupipilt, paljud olid selleks ajaks juba lahkunud\nPoes olid juba sõbrapäeva asjad müügil\nLõpuks sain ennast välja magada, ärkasin 11. Seejärel meenus, et Rona oli viimane kord banaanileiva kaasa andnud - otsisin siis kotist välja ja sõin seda hommikusöögiks kohvi kõrvale.\nKuni kella neljani veetsin oma asju kokku pakkides, pesu pestes ja arvutis surfates. Paar minutit enne nelja tulime siis Jenny juurde. Ma näitasin lastele youtubest Maša ja karu multikaid, vene keelseid loomulikult, Jänku Juss ei tulnud meelde. Kui aus olla, siis Maša ja karu multikast on parem aru saada kui keelt ei mõista.\nSõime kõik koos, Jenny tegi snitsleid. Magustoiduks sõime siis minu tehtud Kirjut koera. No ütleme nii, et maitse oli okei. Marmelaad oleks palju paremaks teinud ja lisaks ka Kalevi/Selga küpsised, mitte mingid biskviitküpsised mida ma kasutama pidin.\nÕhtupoole hakkasime Jennyga tema riietest pilte tegema, mis ta maha tahab müüa. Välja nägi see siis nii, et mina pidin asju hoidma ja diivanil turnima ja tema tegi pilti.\nKell 23 hakkasime Friends with benefits vaatama. See on 2011 aasta film ja Jenny oli väga üllatunud, et ma seda filmi varem näinud pole. Film oli okei, aga kindlasti mitte lemmik.\nMa olen viimasel ajal vist päris palju pilte koos Zoega postitanud, nii ka seekord. Üks siis snapchatis Zoe poolt täiendust saanud versioon\nTegelikult pidi juba ammu magama, aga salaja jälgis kuidas me pilte tegime\nTäna on Martin Luther King'i päev, ehk no school. Ameerika pühad on toredad. Kell 11 ajasin ennast ülesse. Sõime Jennyga hommikusöögiks snitslit ja kirjut koera, väga hea oli :D Lapsed ja Rona olid kusagil väljas.\nSeejärel hakkas Jenny oma sõbrannaga skypema ja küpsiseid küpsetama. Ma tulin 'oma tuppa' valitsuse lehte täitma. Neli lehekülge lihtsalt mõisteid.\nHiljem sõime lõunasööki ning siis aitasin tal glasuuri teha ning küpsiseid sellega 'värvida'. Loomulikult tegime jälle Austria lipu. Ta võtab need kolma-, ja neljapäeval kooli kaasa ning jagab klassikaaslastele. Kui juba poolepeal olime värvimisega, siis tulid teised ka koju.\nEga midagi erilist ei teinudki enam, tulin jälle oma lehte lõpetama ja vahepeal sõime õhtusööki.\nPostitaja: Ulla-Riin kell 6:20 PM


Uskumatu tõestisündinud seikluslugu kolmest vägilasest ja metsavendadest - Maaleht\nArhiiv 12. detsember 2014\nUskumatu tõestisündinud seikluslugu kolmest vägilasest ja metsavendadest\nEvald Põdra, Kõo Vallaleht\nFoto on illustratiivne. Foto: Kaader Youtube'i videost\nKunagi elasid siinpoolkandis kaks venda ja õde Riimanid: Johannes Riiman, Aadu Riiman ja Juuli Riiman. Pärit olid nad Suure-Jaani lähikonnast, aga hiljem elasid nad siin Venevere ja Unakvere kandis. Nemad kõik olid tuntud oma suure kasvu ja hiiglasliku jõu poolest. Seepärast olid neil hüüdnimed Suur-Juku, Suur-Aadu ja Suur-Juuli. Juku oli neis kõige vanem ja ka kõige pikem. Tema pikkus võis olla kusagil 2 meetrit 15 kuni 2 meetrit 18 sentimeetrit. Juku teenis aega juba tsaari sõjaväes. Kusagil ma nägin üht fotot, kus olid kõrvuti polgu kõige pikem ja kõige lühem mees. Pikem mees oli Johannes Riiman ja lühem mees oli ka eestlane, nime ei tea. Aga see lühem mees ulatus Jukul napilt üle püksivärvli. See lühem mees olevat küll hiljem vabastatud sõjaväest oma väiksuse tõttu.\nJuku oli teeninud ka Eesti sõjaväes. Seal polevat algul talle sobivaid riideid leitud. Kõik olnud väikesed, vaevalt mahtunud selga. Õnneks külastanud kindral Tõnisson seda väeosa. Näidanud sõrmega Juku peale ja küsinud väeosa ülemalt: „Mis komet see teil on?“ Pärast seda saanud Juku kohe sobivad riided selga. Juku osalenud ka Landesveeri vastases sõjas, kus tema elu kord ka ohtu sattunud. Eestlased olnud kõhuli mingi hõreda kiviaia varjus. Eespool, üksikute puude ja põõsastega heinamaal olnud sakslased. Eestlaste seljataga olnud hakkides rukkipõld, ilmselt eelmisest aastast, sest sõda toimus juunikuul. Jukul olnud kergekuulipildujaga kusagil kivi taga kõhuli ja täristanud sakslaste suunas. Aga kaks sakslast lipsanud kusagilt eestlaste kaitsest läbija hakanud Juku seljataha hiilima, hüpanud ikka ühe hakkjala varjust teise varju. Kõrvalt mees aga olevat seda näinud ja hõiganud: „Juku, sul on sakslased seljataga!“ Juku pööranud välkkiirelt koos kuulipildujaga end istuli ja, kuulipilduja käte vahel tõmmanud pika valangu hakkide suunas ja oli need sakslased ära küpsetanud.\nTema hiigeljõu kohta jutustas onu kunagi taolise loo. Onu elas Suure-Jaanis ja seal keegi restoraniomanik või -pidaja ehitanud endale ise autobussi. Kord siis kutsunud mehed kokku, et seda bussi keret šassii peale tõsta. Kaheksa meest olnud. Proovivad nii- ja naapidi, ei jõua tõsta. Aga Juku elanud ka tol ajal Suure-Jaanis ja liikunud seal lähikonnas ringi. Kutsume Juku appi! Juku tulnud appi. Võtnud siis Juku ja veel neli meest eest otsast, eesots olnud kitsam ja raskem, neli meest olnud tagumise otsa kallal. Juku koos nelja mehega tõstnud esiotsa ülesse, teised neljakesi ei jõua tagantotsa tõsta. Juku võtnud siis üksinda tagumise otsa, tõstnud ülesse, kaheksa meest ei jõua esiotsa tõsta. Siis Juku võtnud üksinda esiotsa ,teised kaheksakesi tõstnud tagumist otsa, nii olid bussi kere viimaks ratastele saanud.\nJukust tahetud teha ka sportlast. Ja tõesti, ta oleks püstitanud rekordeid, aga liigne sõltuvus viinast, olid nii Juku kui ka Aadu nõrkusteks. Juku töötanud ka siin Venevere ja Unakvere kandis. Nad tegelesid vist Aaduga põhiliselt kivide puurimise ja lõhkamisega. Kunagi Nurga Mart(Lang Hendriku isa) näitas mulle nende vanas majas ukse piida sisse lõigatud sälku, mis pidi olema Suur-Juku pikkuse mõõt. Meie ei mõõtnud seda pikkust, aga minu peast oli see sälk palju kõrgemal.\nJuku edasise elu kohtama palju ei tea. Ta suri vist Eesti Vabariigi ajal, parajas keskeas. Ta olnud ka abielus ja tal oli poeg Kalju. Poeg ol ika suur ja tugev mees, aga oma isale jäi ta kasvu kui ka jõu poolest kõvasti alla. Kalju vedas hobusega kolhoosi põllul kartuleid, tõstis üksinda kartulivakkasid vankrile. Ta elas viimati kusagil Kõo kandis, aga ka tema on ammu manalateel.\nEdasi tuleb juttu Juulist, kes ka oli suur ja tugev naisterahvas. Minu emaga olnud nad koos Suure-Jaanis leeris. Juuli ajanud enda käed laiali, minu ema ja teised tüdrukud olid pugenud Juulile kaenla alla. Keegi mees olevat kusagilt vaimuhaiglast välja saanud. See takseerinud Juulit pealaest jalataldadeni ja ütelnud: “Sihuke läheks hullumajja saata, las ajab seal hulludele särke selga.“\nJuuli oli abielus Mets Kustasega, kes oli tuntud oma osavate käte poolest nii raua, kui ka puutöö alal. Nad elasid Unakveres, Pikati saarel, kus neil oli väikene majapidamine ,mida muidugi kolhoosi ajal kõvasti kärbiti. Ka Juuli vedanud heinasaadusid enda järel kuhja juurde. Kunagi, arvata enne kolhoose, olnud Unakveres mingid tuletõrjevõistlused. Olnud seal mingi kihlvedu meeste ja Juuli vahel. Mehed roninud vankrile, nii palju kui sinna mahtunud, vankril tagumine ratas seotud kinni. Juuli võtnud vankriaisad pihku ja läinud meestekoormaga nii, et vankri tagumine ratas vedanud heinamaal vagu .Juuli käis ka kuigivõrd kolhoosis tööl. Aga nad mõlemad Kustasega ei saanud kaua pensionipõlve pidada, läksid kaunis varakult manalateele.\nJa lõpuks Aadu. Aadu oli Jukust lühem, aga ka hästi laia pihaga ja tugev kui karu. (Mina nägin teda küll ainult ühel korral) Ka Aadul oli maja Unakveres ,Pikati saarel, kus tal omal ajal oli väike majapidamine. Aadu oli esimese Eesti Vabariigi lõpupoole puurinud puurkaevusid. Tal olnud selleks ka minisugune mootori jõul töötav puurimismasin. Ta oli vahel hirmsasti vihastanud, kui puur maa sisse kinni jäänud. Võhma meierei kaevu puurides olevat kord puur kinni jäänud. Aadu hakanud hirmsa jõuga puuri maa seest välja sikutama. Puuri saba kõikunud nii ähvardavalt, et ülemad, kes seal lähedal olnud, arvanud targemaks joosta kaugemale.\nAadu oli talvel vedanud hobusega metsast puid. Koorem jäänud lumme kinni, hobune pole suutnud tõmmata. Aadu rakendanud hobuse ree eest lahti, võtnud ise reeaisad pihku ja sikutanud koorma lumest välja. Ise ütelnud: „Andis omalgi tõmmata, mida see vaene hobune veel pidi tegema.“\nAadul olnud tihti ka konstaablitega tegemist. Ilmselt jättis vallamaksud maksmata, raha kulus viina peale. Kord läinud jälle kaks konstaablit Aadut tülitama, Aadu olnud kusagil eemal. Koju tulles, õuevärav käinud tavaliselt välja poole lahti, aga seekord käinud sissepoole. Välisuksel võtnud lingi pihku ja tõstnud ukse hingedelt maha, kõrvale. Mida seal veel juhtus, ei tea, aga konstaablid olid jooksnud kartulivagude vahel brauningud peos: „Ma lasen, ma lasen.“ Viimaks rahunenud Aadu maha ja konstaablid saanud asjad sirgeks rääkida.\nSärglasse tuli metsavahiks keegi Voldemar Tamm. See pidi olema saksa ajal, kas 1943. aasta. lõpul või 44. aasta. alguses. Pärit oli ta kusagilt Võru poolt. Oli noor mees, äsja naitunud ja tulid koos noorikuga. Oli igati tõsine ja asjalik mees ja leidis siin varsti endale palju sõpru. Eriti suurteks sõpradeks said nad Suur-Aaduga. Tamm pruulis vist tihti seda va metsakohinat ja Aadu oli selle peale hästi maias. Miks Tamm saksa ajal sõjaväes ei olnud, seda ei tea, aga kui saabus uuesti nõukogude okupatsioon, oli ta niinimetatud mustas nimekirjas. Miks, ei tea, hästi külmavereline mees tundus ta küll olevat. Ja nii tuldigi teda varsti arreteerima. Kuuldu järgi olevat olnud Võrumaa mehed. Tulid hobusega Särglasse. Aga et oli laupäeva õhtu, või õigemini juba öö, siis Tammesid ei olnud kodus, olid läinud hobusega kusagile Soosaare poole peole. Metsavahi maja teises tiivas elasid ühed Jannod, Venemaalt tulnud eestlased. Nemad teadsid, kuhu peole Tammed läksid ja olid saanud neile sõna saata, et ärgu koju tulgu, arreteerijad on kodus. Aga seal peol, Tamm ise, Suur-Aadu ja kas keegi veel oli, pole teada. Meestel pead vindised, võimu ja väge täis: „Mis korrat! Või nemad tulid arreteerima. Läheme näitame neile, mis mehed me oleme.“ Relvad pidid neil kaasas või kusagil saadaval olema. Olid sõitnud hobusega kohe hooga õuele, aga arreteerijad olid just ära läinud. Nemad arreteerijatele järele. Algas muidugi hirmus kihutamine ja vastastikune tulistamine. Meie elasime tol ajal Sillaotsal. See asub tagapool Venevere koolimaja. Mina käisin siis Kiriveres koolis 7. klassis. Et oli pühapäeva hommik, olin ma kodus ja kandsin lauta vett karjatänavas asuvast kaevust. Kuulen ikka, et Unakvere poolt kostavad püssipaugud. Järjest muutuvad valjemaks, tulevad ligemale. Alles teisel poo lVenevere koolimaja jäi vaikseks. Nagu hiljem selgus, tagaajamine toimus mööda talveteed, mis kulges sealt kaevu kõrvalt. Oleks nad mööda maanteed sõitnud, siis oleksid minu kõrvade ümber ka kuulid vihisenud ,ega ma poleks taibanud kusagile varjuda. Koolimajast Unakvere pool asub järsk maanteekurv. Kunagi nimetati seda Petlemma kurviks. Seal ristusid talveteed maanteega ja sealt arreteerijad pööranud maanteele ja kihutanud edasi. Tagaajajad olid seisma jäänud. Seal kasvas maantee ääres üks kahar remmelgas. Aadu hüpanud ree pealt maha, pannud püssi otsapidi sinna remmelga harude vahele ja lasknud järelt. Olevat ühe mehe nendest arreteerijatest maha lasknud. (Aadu oli küllaltki osav laskja) Ise ütelnud: „Lasin silmaauku ,ei tahtnud nahka rikkuda.“\nPeale seda saabus siia 20–30 meheline sõjaväeüksus .See paiknes vist vallamajas ja hakkas pidevalt käima Särglas haarangutel. Tihti ma tulin koolist ja sõdurid Unakvere poolt mulle vastu. Mind nad küll ei tülitanud. Olnud kord kõik jälle seal metsavahi majas koos, Tamm, Suur-Aadu ja mõni ehk veel Äkki keegi jooksnud tuppa – venelased tulevad! Jooksnud kõik sealt metsa, aga Aadu juba küllaltki vana mees, kaugele sa ikka jooksed. Visanud end kusagil põõsa alla küliti, sättinud püssi laskevalmis .Üks venelane oli tulnud kohmides tema poole, Aadu vajutanud päästikule, see oli kukkunud. Teine venelane tulnud, täristanud automaadist nii et lumi ümberringi tuisanud. Aadu kustutanud selle ka ära. Rohkem ei ole kedagi tulnud, Aadu saanud edasi sügavamale metsa jalutada. Pärast venelased (teine mees vist siiski surma ei saanud) vaadelnud neid Aadu hiiglaslikke jalajälgi ja raputanud päid.\nKord jälle olnud sihi peal reas sõjavägi ja hävituspataljoni mehed. Äkki metsavaht Tamm hüpanud metsast välja, brauning peos, käsutanud: „Käed üles!“ Ilmselt oli vindine. Oli aga taibanud siiski enne metsa tagasi hüpata, kui need seal sihi peal endid kogusid. Siis ei aidanud enam miski muu, kui tuli minna varjule. Suur-Aadu ehitas endale punkri Tarassaare metsa. Aastaid hiljem saagisime sealt elektriliini poste, siis oli see punker veel alles. Aadu aga ei saanud kuigi kaua seda metsavenna elu maitsta, hävituspataljoni mehed nuhkisid varsti selle punkri asukoha välja. Võib-olla aitasid sellele kaasa ka need Aadu suured jalajäljed. Vara hommikul olevat punker sisse piiratud, hõigatud: „Tule välja, punker on ümber piiratud!“. Aadu hõiganud vastu: „Palju teid on seal?“ Vastatud, meid on nii, nii palju. Aadu pidanud aru, siis peab vist alla andma jah. Tulnud punkrist välja, käed üleval, olnud must ja habetunud. Sellega ka lõppes Aadu Riimani, s.o. Suur-Aadu elulugu. Igasugused teated tema edasise saatuse kohta puuduvad. Metsavaht Tamm, aga rajas enda punkri kusagile Parika järve äärde soolaugaste vahele ja tema punkrit ei avastatudki. Tammelas aastaid koos naisega seal punkris ja seal sündis neile kaks last. Minu isa teadis selle punkri asukohta ja käis neil vahel külas. Ka Tamme Volli (nii teda kutsusime) käis vahel pimeduse varjus Sillaotsal meil külas. Ka minu vanaonu ja onunaine olid märtsiküüditamise ajal ja ka pärast seda teatud aja Tammedel kaasüürilisteks.\nVoldemar Tamm arreteeriti pärast Stalini surma. Mina olin juba sõjaväest väljas Paenastis. Käänul olnud mingid venelased korteris, vist kolhoosi karjalauda ehitajad, ja Tamm tahtnud neilt raha röövida. Algul pakkunud venelastele viina, siis äkki tõmmanud brauningu taskust välja ja tahtnud üht venelast maha lasta, aga brauningul oli tõrge. Saanud küll läbi akna välja hüpata, aga venelased siiski jõudnud talle järele ja võtnud kinni. Algul tahtnud venelased hirmsas raevus Tamme kohe peajagu lühemaks raiuda, aga Käänu Maria kriisanud ja karjunud seal vahel ja suutnud venelasi nii palju takistada, et veretöö jäi tegemata. Kutsuti miilitsad kohale ja Tamm arreteeriti. See oli teatud mõttes õnneks, naine ja lapsed pääsesid punkrielust vabaks. Minule teadaolevalt naist vangi ei pandud. Naine töötanud hiljem tollases Uue Elu kolhoosis karjatalitajana ja kasvatanud enda lapsi.\nMina kohtusin Voldemar Tammega kusagil 1970ndatel aastatel. Siis oli ta juba vaba mees. Paistis igati olevat elu ja tervise juures, aga ajanappuse tõttu ei olnud meil võimalik pikemalt vestelda. Niipalju sain teada, et endise naisega ta koos ei elanud. Tal oli teine naine ja elas kusagil Tartu pool.\nSelline siis saigi see lugutolle aja vägilastest ja sündmustest.


FreshDepil Eesti depilatsioon bikiinipiirkond 2020\nIlu nõuab FreshDepil Cream kreemi!\n– Karva struktuur muutub õhemaks\n– Karv muutub lühemaks\n– Karvakasv aeglustub\n– Nähtavad tulemused vaid 5 minutiga\nKaasaegne maailm on selle välimuselt väga oluline, kui inimene välja näeb. Ja see on oluline mitte ainult kõige väljapaistvate inimeste jaoks, vaid üldiselt iga inimese jaoks absoluutselt, sõltumata tema staatusest või positsioonist. Inimese välimus on selline külalisteraamatus, mis võimaldab inimestel saavutada rohkem või kõik, mis nad ise endale seadnud on. Eriti naiste puhul.\nFreshDepil – depilatsioonikreem\nLõppude lõpuks saavad naised meeste südamed vallutada, sest naised kardavad oma tööandjaid sageli oma karjääri suurendamiseks või suurema edu saavutamiseks kui nad ette kujutasid. Kuid see kõik on tihtipeale seotud õiglase soo intiimsusega nende mentoritega tööl. Sellegipoolest ei suhtu üsna paljud naised sellest viletsust ja liigutavad edasi ainult edasi. Et mees üllatada, peab naisel olema palju trikke ja andeid. Kuid mis tahes omadused ta oli, ta ei tundunud täiuslikult, ei ole atraktiivne välimus ja ei kasuta kaasaegseid ilusalongid, siis on tal raske üllatada mees. Veelgi enam, kui tegemist on voodiga, siis peaks see olema neis kohtades kõige atraktiivsem, ilma täiendava taimestikuta.\nÕnneks on tänapäeva kõiges seda lihtne otsustada, kas depilatsioonikreem FreshDepil on. Protseduurid ei kesta kaua, kuna see juhtub tavaliselt kallikes ilusalongides. Lõppude lõpuks, FreshDepil depilatsioon on revolutsiooniline lähenemine igale naisele. Tänu kaasaegsele ja revolutsioonilisele valemile ei pea tüdrukud enam külastama kallimaid ilusalonge, et muuta end atraktiivsemaks. Lisaks sellele mõjutab käesolevas tootes sisalduv kompositsioon väga positiivselt kogu nahka. Ja see on eriti oluline kogu õiglase soo jaoks, see on intiimne tsoon, mis peaks meelitama meessoost välimust. Ainult FreshDepil depilatsioon bikiinipiirkond sellisel juhul aitaks teid täiuslikult.\nEnamik õiglast sugu ei kujuta ette, kuidas elada ja mitte teha oma kehahügieeni. Isegi siis, kui naisel pole kallis salongi külastamiseks piisavalt raha, peaks keha depilatsioon, sealhulgas bikiinipiirkonnad, pöörama tähelepanu suurepärase võimaluse, mitte kvaliteetse toote kõrge hinna eest. Nii et FreshDepil hind võib üllatada suurt hulka naisi, kellel vaevalt keegi sellist pakkumist keeldub. Lisaks sellele on see kõige paremini inimeste seas loomulikult patenditud ja kvaliteedisertifikaat. Seepärast on kvaliteetne kaup alati omandamisel oluline, eriti kui see on üsna atraktiivse väärtusega. Tasub mõelda.\nKust osta Fresh Depil?\nNaistel on juuste depilatsioon alati olnud eriline tuju, kuna tavaliselt pole see protsess meeldiv. Lisaks sageli tunnevad tüdrukud teda sageli valu, mida kinnitab FreshDepil arvustused. Ja kui te igaüks neist küsite, kas nad suudavad ette kujutada, et seda saab teha üldse ilma valu ja väga kiiresti. Vaevalt keegi, kes nõustub selle arvamusega. Sellest hoolimata, kui sa teadksid kus osta FreshDepil, siis tõenäoliselt pärast seda toodet ostmist proovisite oma arvamust oluliselt muuta. Lõppude lõpuks on siin esitatud koostis väga õrn, et hoolitseda isegi kõige õrna nahatsooni eest. Nii et see on õige, kui sa õpid kui palju on FreshDepil, et see saaks võimalikult kiiresti. Tänapäeval on teie keha hooldamiseks palju tööriistu. Mis puutub keha hooldamisse, kus on vaja mittevajalikke juukseid lahti saada, on see protsess alati olnud ebaselge. Iga naine püüdis leida endale eraldi näokreemi, mis lubaks teil vabaneda liigsetest juustest, raseerige oma juuksed kaenlaalusteks, mis on eraldi vahend bikiinipiirkonna hooldamiseks. Ja nüüd lihtsalt kujutan ette, et kõike seda saab teha ühe kõrgekvaliteedilise ravimiga, millel pole analooge. Kuid seda saab sõltumatult kinnitada FreshDepil efekt.\nKui teie unistus ei ole häbi oma keha, sest see võib mõned probleemsed valdkonnad, kui sa tahad olla täiuslik kõiges, ja olla kindel, et intiimsus, et kui teie partner hakkab minna oma hinnaline kehaosad, paitus neid ainult Fresh Depil ametlik veebisait aidata iga tüdruk ja naine olla ületamatu selles valdkonnas. Te ei saa enam mõelda, et seal võib olla väike maa-ala, mis rikuvad kõik, mis on teile tähtis. Mees puudutab neid kohti tunda oma naha pehmeks ja tema kirg ainult suurendab.\nSee preparaat ei ole analooge, ei ole kõrvaltoimeid, ning tal puudub Erisoovitusi kasutamisel. Seda saab kasutada nii täiskasvanud naine ja noor ja ilus tüdruk. Nüüd tekib probleeme karvade eemaldamise üle kogu keha. Kõik see saab teha ainult kvaliteedi ja odav ravim FreshDepil Eesti. Eriti kuna omandada seda esimeste seas inimesi, saate tagada, et te saada olulise osa soodushinnaga et sulle meeldib. Jääge ilus ja ei ole juuksed üldse intiimne alad ja kogu keha ei ole enam probleem!\nPosted on 04.08.2018 04.08.2018 Author adminCategories Estonia (Eesti)


Ph.D. keskkonnateaduses, Praha, Tšehhi 2021/2022\nProgramm peegeldab üldsuse nõudlust mõista ja analüüsida keskkonnas ebasoodsate muutuste mehhanisme ning leida viise nende leevendamiseks. Uuringu põhieesmärk on keskkonnaseisundi üksikasjalik analüüs, peamiste saasteainete tuvastamine, dünaamika, transpordiprotsessid ja teisendused erinevate keskkonnakomponentide vahel. Uuringu oluline aspekt on biootiliste ja abiootiliste protsesside, nähtuste, liikide ja / või nende rühmade (ja nende kombinatsioonide) väljaselgitamine, mis võib nende oleku, käitumise või teatud mehhanismi vahendamise kaudu aidata tahtmatuid häireid varakult ära tunda antud keskkonnasüsteemi (õhk, vesi, pinnas, elustik jne). Õppeperioodil omandab lõpetanu vajaliku hoiaku looval iseseisval ja / või meeskonnatööl, mis põhineb üldisel teaduslikul meetodil. Taotleja on valmis loovalt ja kõrgel tasemel asjatundlikkusega lahendama keerulisi ja keerulisi alg- ja rakendusteaduse probleeme. Ta omandab sügavad kogemused laboris ja / või välitöödel ning on valmis teadusprojekte kavandama. Ta peab kasutama asjakohaseid statistilisi / graafilisi tehnikaid ja avaldama tulemused tuntud teadusajakirjades. Õppeprogramm on ette nähtud eraisiku ettevalmistamiseks rakendus- või baasteaduse alal tegutseva teadlase vedajaks või kõrge kvalifikatsiooniga keskkonnajuhtimise eksperdiks, kes vastab era-, mittetulundus- või valitsussektori nõudlikele vajadustele. Ph.D. programm on Ph.D. väitekirja. Programmi kriteeriumide täitmiseks peab taotleja eeldatavasti osalema toetavatel kursustel ja läbima asjakohased eksamid.Kontrollimise ja hindamise kriteeriumide kirjeldusEksam on ühekordne intervjuu vormis. Elektrooniliselt koos taotlusega esitatud kirjaliku taotluse alusel, kuid mitte hiljem kui 19. mail 2019, võib dekaan lubada sisseastumiskatset info- ja sidetehnoloogia kaudu, kuid ainult tõsiste ja dokumenteeritud põhjuste, näiteks tervise või välismaal õppimise korral. Sisseastumise eksami ajal peab kandidaat tõendama antud programmi õppimiseks vajalikke tehnilisi ja keelelisi oskusi ning teaduslikuks tööks vajalikke atribuute. Eksam sooritatakse maksimaalselt 100 punktiga, millest 30 punkti antakse preemiana õppesisu täpsema ettekujutuse andmise ja planeeritud doktoritöö kohta vabatahtliku rakenduse lisas, sealhulgas väitekirja teema, lühike märkus, eeldatav järelevalveasutus ja konkreetse juhendaja nõusolek sellise doktoriõppe projekti järelevalveks.VastuvõtutingimusedDoktoriõppesse vastuvõtmise tingimuseks on magistriõppe edukas läbimine. Kontrollimismeetod: sisseastumiseksam Kinnituskuupäev (sisseastumiseksamil) alates: 17.06.2019 kuni: 28.06.2019 Alternatiivne kuupäev (sisseastumiseksamil) alates: 08.07.2019 kuni: 19.07.2019 Sissepääsukontrollist vabastamise eeskirjadKandidaadi eksam võib loobuda kandidaadi kirjaliku taotluse alusel tingimusel, et nad on edukalt taotlenud STARS-projekti antud õppeaastal. Selline taotlus koos dokumentidega, et tingimused on täidetud, tuleb esitada (kuid mitte elektrooniliselt) 19. maiks 2019.KarjäärivõimalusedPh.D. Keskkonnateaduse lõpetaja on harjunud rakendama rakendatud ja põhilisi keskkonnauuringuid loominguliselt ja kõrge kogemusega. Ta oskab ära tunda biofüüsikalises keskkonnas muutusi viivaid protsesse, analüüsida nende muutuste põhjuseid ja hinnata nendega seotud mõjusid. Nende teadmiste põhjal on Ph.D. lõpetaja on valmis pakkuma meetodeid, mis on suunatud nii keskkonna kui ka ühiskonna sotsiaalsete, tervislike ja majanduslike tingimuste parandamisele. Lõpetaja on kogenud töökohal ja laboritöös, oskab sõnastada uurimishüpoteese, teostada kontseptuaalset tööd, mis viib projektiettepanekuteni, tegeleda uurimistulemustega, kasutada sobivaid statistilisi ja / või graafilisi meetodeid ning avaldada saadud tulemused.


Emil Urbel — Sirp\nEmil Urbel on arhitekt.\nMeil on tavaks, et poliitika elluviimise instrumendiks pole mitte autoriteet, jõud ega kõva hääl, vaid raha. Sellest vaatenurgast on Eesti kultuuripoliitika teatri ja etenduskunstide poole kreenis. Visuaalse ning ruumilise keskkonnaga tegelevad valdkonnad sörgivad sabas. Tõsi, kultuuriministeeriumis on arhitektuurinõuniku ametikoht, aga ministeeriumi valdusala ei hõlma kaugeltki kogu arhitektuuritemaatikat. Arhitekti kompetentsiga inimesed peaksid töötama ka majandus-, rahandus- ja siseministeeriumis, keskkonnaametis, Riigi Kinnisvara ASis, Eesti Energias jm.\nIgapäevaselt on arhitektuuriga seotud otsused pandud omavalitsuste õlgadele ehk pihustatud detailplaneeringu menetlemiseks ja ehitusloa väljastamiseks. Õnnelik peab olema linn või alev, kus teotahteline inimene ametisse on sattunud. Valdades tavaliselt arhitekti pole. Ei ole kuulnud asutustest, kes tegeleksid meie riigi arhitektuuripoliitika kujundamisega.\nPikema tulevikuvaatega tegevused on õhinapõhiselt ja kultuurkapitali toetusel võtnud enda kanda arhitektide liit, kelle initsiatiivil 2002. aastal koostatud raamdokument „Eesti arhitektuuripoliitika“ on valitsus „võtnud teadmiseks“. EAL on läbi vaielnud ja dokumentideks vormistanud arhitektuurivaldkonna tegevuskava ja riigiarhitekti ameti teemad, viinud need kokku Euroopa seniste tavadega, kuid väga raske on viia seda otsustajateni. Otsustajat nagu polegi.\nTubli algatus on EALi kureeritud ja EV100 programmi raames korraldatud Eesti väikelinnade peaväljakute ja avaliku ruumi arhitektuurivõistlused. Kui kõik võistlused ei toonud ka loodetud tulemust, siis paljude inimeste ja ametnikeni viisid need teadmise arhitektide olemasolust. Ja ehk saadi ka aru, et millegi uue kavandamine ei algagi riigihankest, kus võidab madalaim hind.\nSirp keskendub sel aastal kultuuripoliitika põhialustele koondnimetusega „Kultuur 2030“. Praegune põhialuste dokument kehtib aastani 2020, seega on viimane aeg hakata koguma ideid järgmiseks.


Laadige alla rakendus My Electrolux | Electrolux\nSajad mahlased retseptid, mille puhul kasutatakse auru- ja sous-vide-tehnikat. Retsepte saate otsida eri maade köökide, kindla allergia, dieedi või koostisainete järgi. Unistate vanaema toidust? Meie küpsetuskalkulaatori abil leiate selleks sobivad, kaasaegsed ahjuseaded. Soovi korral saate retseptide juurde märkmeid lisada, lemmikuid salvestada või neid sotsiaalmeedias teistega jagada. Miks mitte luua ja jagada ka oma ostunimekirja?\nAvastage õigem viis oma lemmikriiete eest hoolitsemiseks, sealhulgas plekkide eemaldamiseks. Veenduge, et kasutatav pesupulber on riiete jaoks parim, nii et nad säilitaksid oma värske välimuse ka pärast pesu. Pakume hooldussiltide selgitusi, et saaksite aru, mida need tähendavad. Leidke kasulikke näpunäiteid, kuidas oma seadmeid parimal moel hooldada, et saada parimaid pesu- ja kuivatustulemusi ka aastate pärast.\nKasutage rakendust oma toote registreerimiseks ja individuaalse info ja teenuste saamiseks. Kasutusjuhendid on allalaadimiseks saadaval; samuti võite kasutada Electroluxi võrgu-veaotsingut ja tugiteenuseid. Soovi korral võite te saada infot ka Electroluxi järgmiste kokanduskursuste kohta (saadaval mõnedes riikides).\nLaadige My Electrolux alla App Store'ist, kui kasutate iPhone'i või iPad'i.\nLaadige My Electrolux alla Google Play™-st, kui te kasutate Android™ seadet.\nLaadige alla rakendus My Electrolux


X-MEN: TULEVASE MINEVIKU PÄEVAD - JUULIS SAABUV ROGUE CUT - BLU-RAY\nBryan Singer on paljastanud, et X-Men: tulevase mineviku päevad - kelmilõik saabub 14. juulil 2015.\nX-Men: tulevase mineviku päevad režissöör Bryan Singer on filmi laiendatud Rogue Cutit kiusanud alates kassahittide algsest esilinastusest eelmisel suvel. Väidetavalt on filmi uuel versioonil veel 17–20 minutit videomaterjali, mis sisaldab stseene, kus Oscari võitja Anna Paquin on Rogue rollis ja mis lõigati teatrietendusest välja aja ja loo piirangute tõttu.\nTäna teatas Singer, et Rogue Cut jõuab Blu-ray ja DVD-dele 14. juulil 2015. See kuupäev on märkimisväärne, sest see tähistab originaali väljaandmise viieteistkümnendat aastapäeva X mehed , mis omakorda aitas kaasa uue ajastu koomiksiraamatute kohandamisele. Rogue oli ka selles filmis oluline tegelane, seega on mõttekas austada tema naasmist oma aastapäeval frantsiisi juurde (nii väike kui see ka pole).\nRogue Cut sisaldab ka mõnda uut stseeni Jennifer Lawrence'i Mystique ja Nicholas Hoult's Beast vahel, kes olid X-mehed: esimene klass aastal, kuid vaevalt jagas ta ekraaniaega Tuleviku mineviku päevad. Mis täpselt uued stseenid endaga kaasa toovad ja milliseid muudatusi need kogu loole toovad, jääb saladuseks.\nIgal juhul, Rogue Cut on lõbus viis uuesti külastada Tuleviku mineviku päevad ja peaks aitama meid üle käia kuni selle järguni, X-Men: Apokalüpsis , saabub järgmisel aastal.\nÖelge meile, kas võtate selle koopia kätte X-Men: tulevase mineviku päevad - Rogue Cut ? Jätke oma mõtted allpool olevasse kommentaaride jaotisesse.\nkas kõik lego batmanis olevad kaabakad on tõelised\narst, kes klassikalisi episoode veebis tasuta


Forum » Üldfoorum » Eesti elu » suurim oht EVle peale 20 aastat\nTopic: suurim oht EVle peale 20 aastat\nsuurim oht EVle peale 20 aastat\non: August 21, 2013, 14:41\nPostkommunistlikku Eestit ruulivad desovjetiseerimise tunnused.\nKui juba Tartu Rahu kallale minnakse ja oma rahva tahte vastu on asjalood pehmelt öeldes kentsakad.\nônneks on meil tublisid mehi (kus naised?)\nkes valutavad sûdant demokraatia vähenemise pärast.\nJärgnev ûleskutse vabadele eestlastele vabas maailmas:\nEesti Vabariigi peaminister hr Andrus Ansip\nEesti Vabariigi välisminister hr Urmas Paet\nÕiguskantsler hr Indrek Teder\nKaitsepolitsei peadirektor hr Raivo Aeg\nRiigikogu väliskomisjoni esimees hr Marko Mihkelson\nEESTI KODANIKE AVALDUS EESTI VABARIIGI PÕHISEADUSLIKU KORRA JA TERRITORIAALSE TERVIKLIKKUSE RIKKUMISE, SAMUTI 2. VEEBRUARI 1920 TARTU RAHULEPINGU VALIKULISE TÄITMISE KOHTA\nEESTI-VENE KAVATSETAV „PIIRILEPE” – JÄRJEKORDNE KATSE EESTI VABARIIKI ÕÕNESTADA. JÄÄGEM USTAVAKS JULIUS KUPERJANOVI, JAAN POSKA JA JÜRI KUKE MÄLESTUSELE!\nOleme väga mures Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahel äsja Moskvas lõppenud ja edaspidi jätkuvate piiriläbirääkimiste pärast – neil ei juhinduta 1991. aastal taastatud Eesti Vabariigi õigusjärgluse põhimõttest. On lubamatu mainitud põhimõtet järgida valikuliselt, vaid see peab kehtima kõiges ja tervikuna – kaasa arvatud Eesti Vabariigi idapiir. Sellega öeldakse, et praegusi läbirääkimisi idanaabriga piiriprobleemides tuleb pidada üksnes 2. veebruari 1920 Tartu rahulepinguga kehtestatud riigipiiri, mitte aga Nõukogude Liidu stalinistliku juhtkonna poolt 1940ndatel aastatel pealesurutud, okupatsiooni ja anneksiooni tingimustes kehtestatud ning järelikult õigustühise „piirileppe” alusel. Teisisõnu väljendudes – ei tohi kõnealuse idapiiri kulgemine, mis 1920. aasta Tartu rahulepingus juba sai üksikasjalikult fikseeritud, praegusel ajal kellegi huvides enam revideerimisele tulla. Öeldu puudutab seni ikka veel Vene Föderatsiooni koosseisus olevate Eesti Vabariigi Petserimaa valdade, samuti Virumaa Ingeri valdade (pindala kokku 2321,37 ruutkilomeetrit) tagastamist Eestile koos nendel aladel varem elanud või praegugi elavate Eesti Vabariigi kodanike varaga.\nPraegustel nn konsultatsioonidel Moskvas peaks Eesti delegatsioon eesotsas Marko Mihkelsoniga lähtuma Eesti Vabariigi territoriaalse terviklikkuse põhimõttest, rahvusvahelistest kokkulepetest ja üldtunnustatud normidest. Mainitud delegatsioon peab Vene Föderatsioonilt kui Nõukogude Liidu õigusjärglaselt kompromissitult nõudma 1920. a. Tartu rahulepingus kehtestatud riigipiiri tunnustamist ja täielikku taastamist. Kavandatav, stalinistlikku pärandit legaliseeriv uus piirileping pole midagi muud kui Eesti ajaloo võimekaima diplomaadi Jaan Poska (1866-1920) elutöö mõnitamine. Eesti Vabariigi sünnitunnistuseks nimetatud dokumendiga Moskvas targutades ja kaubeldes ei tehta seda muidugi Eesti Vabariigi huvides, vaid allkirjastamise korral saaks sobingust meile uus „hääletu alistumine”, järjekordne „võidukas järeleandmine”, setu rahvakillu reetmine ja Eesti ühiskonna lõhestamine.\nOleme seisukohal, et nn vaikiva ajastu sarnaselt pole meil õigust ükskõikselt, käed rüpes pealt vaadata, kuidas postsovetliku Eesti eliit, välispoliitika ja diplomaatia idapiiri küsimuses estoniseeruvad (analoogiliselt Eesti põhjanaabrile juba varem osaks saanud, põlastusväärse maiguga finlandiseerumisele).\nEesti Vabariigi praegune valitsus, eelkõige välisminister Urmas Paet on 27. märtsil tähistatud nn priiuse päeva puhul otsustanud Eesti Vabariigi kodanikke kostitada (pehmelt väljendudes) üpris kummalise „kingitusega”.\nVabariigi Valitsus, rikkudes põhiseaduslikku korda (kehtestatud 1920. a. Eesti – Vene Tartu rahulepingu alusel), valmistub Vene Föderatsiooniga sõlmima uut nn piirilepet. Sellisel viisil pigistatakse silm kinni lähiminevikus asetleidnud vägivallale väikeriigi kallal ning üritatakse tänapäeval „legaliseerida” Eesti Vabariigi okupatsiooniaegset idapiiri – Petseri maakonna ja Narva jõe taguste valdade loovutamist idanaabrile. Lisaks veel „põhjendada” õigusjärgsete omanike varaliste õiguste ignoreerimist mainitud maa-aladel. Oma praeguse tegevusega soodustavad ikka veel desovetiseerimata Eesti valitsevad ringkonnad mitte üksnes neostalinistide võimulpüsimist V. Putini juhitaval Venemaal, vaid ka selle naaberriikide ohustamist Kremli ambitsioonide kaudu.\nKuulutame kõigile Eesti kodanikele ja elanikele, samuti teistele riikidele ja rahvusvahelisele üldsusele, et allkirjastamise korral muutub kavandatav Eesti-Vene piirilepe alates selle sõlmimise hetkest (ex tunc) õigustühiseks. Lubamatu on sõlmida „mõlemaid pooli rahuldav piirilepe” sellise riigiga, kes oma varasemaid kahepoolseid lepinguid (sealhulgas näiteks 1939. a. nn baasideleping) pole soovinudki täita. Tekib küsimus – mille poolest erineb praeguse Eesti mõnede välispoliitikute ja diplomaatide tegevus riigireetmisest?\nKutsume Eesti Vabariigi kõiki kodanikke üles oma ideaalides, käitumises ja tegevuses lähtuma 2. veebruari 1920 Tartu rahulepingust tervikuna, toetades käesolevat avalikku pöördumist oma allkirjaga, kaasa arvatud protestiaktsioonid valitsevate ringkondade orjameelsuse ja meelevalla vastu.\nPärandagem Eesti Vabariik tema ajaloolistes ja õiguslikes piirides eesti rahva tulevastele põlvedele tervikuna! Püsigu vankumatuna eelmiste põlvkondade eestlaste, meie teistest rahvustest sõprade vere, palehigi, vaeva, visa ja kangelasliku võitlusega kättevõidetud ja ülesehitatud riigi iseseisvus, territoriaalne terviklikkus ja põhiseaduslik kord igavesti!\nTartus, 14. aprillil 2013\nEesti Vabariigi õigusjärgsed kodanikud:\nSiim Hiedel, Aldo Kals, Tõnu Kalvet, Mart Niklus, Priit Rajasaar, Veiko Rämmel, Osvald Sasko, Tõnis Siim, Ain Teder, Rein Vanja\nHilusat ilissuve 😎\n2 thoughts on “Foorum”\nLaenupakkumine eraisikute vahel\nHärra, proua, pakun pankade poolt tagasilükatud eraisikutele usaldusväärset ilma hüpoteegita laenuteenust, anname laenu kõigile rahalistes raskustes olevatele isikutele, täites kõik saamise tingimused ja suutes tagada ühekordse tagastamise viiside järgimise. tehtud ülekanne.\nOma laenuvajaduste korral võtke minuga ühendust, annan lühi- ja pikaajalisi laene väga kättesaadava tagasimakseperioodiga.\nSümpoosion “Välis-Eesti meediad”\nAjakiri Binokkel otsib korrespondenti?


Prantsuse kateedris õpetamise põhi- ja põhiülesanne on valmistada õpilasi ette programmiks prantsuse keele algtõendi ja kaasaegse prantsuse keele diplomi saamiseks.\nPrantsuse keele häälduskoolitus.\nSuulise kõneoskuse arendamine, võime lugeda ja kirjutada uuritavat keelematerjali sisaldavaid tekste ilma sõnaraamatuta.\nPraktiliste suhtlemisoskuste omandamine ja arendamine igapäevases, sotsiaal-kultuurilises, professionaalses sfääris.\nKoolitus toimub kolmel tasandil:\nAlgaja A1 ja A2 (lastele ja täiskasvanutele).\nB1 ja B2 jätkamine prantsuse keele algteadmiste põhjal, suulise kõne oskuste õpetamine, võime lugeda ja mõista uuritud keelematerjali sisaldavaid tekste ilma sõnastikuta, mis võib olla aluseks edasiseks enesetäiendamiseks prantsuse keele õppimine.\nEdasijõudnute C1 ja C2 üliõpilased, kes tegelevad prantsuse keele edasijõudnute õppimisega, omandades võime lugeda, mõista, rääkida ja kirjutada prantsuse keeles, passiivne ja aktiivne prantsuse keele oskus, ettevalmistus eksami sooritamiseks kaasaegse diplomi saamiseks Prantsuse keel.\nPeame kinni teadlikul keeleõppel põhinevate interaktiivsete meetodite abil õpetamise akadeemilisest stiilist. Õpilased sooritavad Tallinnas Prantsuse kultuurikeskuses edukalt eksamid prantsuse keeles tunnistuste saamiseks, võtavad prantsuse olümpiaadidel esikohti, astuvad Prantsusmaal Prantsuse ülikoolidesse ja õpivad edukalt.\nViime hea meelega lapsed õppemängude ja laulude abil Prantsuse osakonna keeletöökotta, kus koolitus toimub suhtluses õpetaja ja teiste lastega. Väikeste lastega töötamiseks on rikkalik õppematerjal.\nAkadeemiliste tundide arv on 16-18 tundi. kuus. Töö gruppides kuni 10 inimest.Klasse õpetavad ainult atesteeritud spetsialistid. Suulist praktikat saavad läbi viia emakeelena kõnelevad ja prantsuse keelt kõnelevad praktikandid kogu maailmast.\n5–10-aastased lapsed saavad PRANTSUSE KEELE õppida KEELETÖÖSTUSES


Valmistame hea hinnaga funktsionaalse kodulehe.\nPakun koristusteenust nii majades kui ka korterites. Koristusvahendid teie poolt ja töö minu poolt. Koristusteenust pakun harjumaa piires E-P ,kellaaeg kokkuleppel. Kirjutage mulle meili peale,kui suur korter teil on ja töösisu ning vastavalt hind kok\nHind: k�si tasuta pakkumist!\n-Puusepatööd-Puitfassaadid-Varjualused-Terrassid Kui otsid ehitajat, siis tea, et terve Eesti on neid täis! Kui aga otsid tõelisi oma ala spetsialiste, kes on kursis kõikide ehitusnõuete ning standarditega, oleks teadlik viimastest trendidest ehitus\nEelistame nutikat disaini, mis võimaldab ideedel maksimaalse tõhususega sihtkliendini jõuda.\nPõrandakütte kollektor flotomeetritega ehk vooluhulga reg.võimalusega.


Suured gaasivalud ja rinnapiim | Lastehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nSuured gaasivalud ja rinnapiim 14.02.10 / Lastehaigused\nMul on suur mure oma 2,5 kuuse pojaga. Ta saab rinnapiima, vahel oleme andnud natuke kummeliteed. Pojal on tohutud gaasivalud/maogaasivalud. Oleme proovinud kõike - õlimähiseid, gaasirohtusid (Sab simplex, Cuplaton, Espumisan, Protexin Restore), võimlemist, soojakotti jne jne jne. Kõik on läbi proovitud, kuid mitte miski ei aita. Vahepeal, kui rinnapiim hakkas ära kaduma, andsime paar päeva asendajat ning olukord nagu muutus paremaks (võibolla lihtsalt kokkusattumus). Siis juues mammateed, tuli taas rinnapiima rohkem ning sain uuesti seda andma hakata ning hüsteeriline nutt on jällegi tagasi. Ta ärkveloleku aja kas sööb või siis nutab hüsteeriliselt nii, et näost peaaegu kinni ja hing peaaegu kinni. Määrisin talle kõhu peale soojenduseks flatulini geeli. Kõht on tal kui kivikõva. Suurest nutust ja punnitamisest tekkis tal nabasong.\nKas võib olla, et minu piim ei ole talle sobiv? Kas piim võib olla liialt valguline? Välja lüpstes on näha, et piim on hästi rammus. Kas on võimalik kusagil rinnapiima uurida?\nMida me veel teha saaksime?\nVäga raske on seda nuttu kuulata ning tekib saamatu tunne, kuna ei saa oma last aidata.\nImiku koolikad ehk gaasivalud on enamasti probleemiks esimesel kolmel elukuul ja hiljem tasapisi kaovad. Imiku koolikad korduvad enamasti iga päev üsna ühel päevaajal, ja kestavad paar tundi. Nende põhjust ei ole täpselt teata.\nKolmandaks teguriks võib olla ema toit rinnaga toitmise ajal. Ema peaks vältima oma menüüs kofeiini sisaldavaid jooke, maiustusi, gaasilisi jooke ja teisi toite, mis võivad tekitada gaase (õunad, hernesupp jms). Vahel harva on kõhuvalu põhjuseks lehmapiimavalgu talumatus, kuid siis muudab toiduseguga toitmine olukorra veelgi halvemaks. Teie lapse puhul, aga toidusegu leevendas kõhuvalusid, seega lehmapiimaallergia on ebatõenäoline.\nEma rinnapiim on lapsele alati parim ja täiuslikum toit esimesel poolaastal. Sealt saab imik kõik vajalikud toitained, vitamiinid, mineraalid ja ka kaitsekehad nakkushaiguste vastu. Andke lapsele rinda vastavalt tema soovidele ja las ta imeb rinda nii palju, kui ta tahab. Enne toitmist pange laps kõhuli, see tugevdab kõhulihaseid ja soodustab gaaside väljumist.\nMõned lapsed ongi veidi tundlikuma närvisüsteemiga, nutavad rohkem ja vajavad rohkem tähelepanu, siis aitab süles hoidmine ja lapsega tegelemine. Samuti ei soovitata lapsega käia rahvarohketes ja mürarikastes kohtades. Abi võib olla ka vannitamisest või ujutamisest. Ka õrn masseerimine kellaosuti liikumise suunas võib aidata.\nMõnele lapsele aitavad hästi gaasivalusid leevendavad ravimid, kuid efekti saavutamiseks peab neid andma regulaarselt ja ennetavalt.\nKui laps kasvab ja võtab kaalus hästi juurde, siis muretsemiseks ei ole põhjust ja gaasivalude tagant ei pea otsima haigust.


Arthrofibroos: räni kudede ümbruses\nRannakudede moodustumine ümber järgneva vigastuse või kirurgilise operatsiooni\nArtrofibroos on seisund, mis põhjustab liigese kudede tekkimist. See seisund tuleneb sageli traumaatilisest vigastusest või kirurgilisest protseduurist. See piirab liikumise ulatust ja võib olla valulik. Sageli on pärast protseduure nagu ACL-i rekonstrueerimiskirurgia korral artrofibroos põhjustatud armide kudede põletikust ja proliferatsioonist.\nArtrofibroos võib areneda pärast põlve või infektsiooni kahjustumist.\nTeie kehas tekib vigastuse tekkimisel armkoe. Sageli on seda näha põlveliigese operatsioonist, sealhulgas ACL rekonstrueerimisoperatsioonist ja kogu põlveliigese artroplastikast (TKA). Operatsiooni järgselt võib see tekkida, kui teil on kalduvus liigse armekoe tekkeks või see võib tekkida, kuna esines nakkus või kohalik probleem, mis ei võimaldanud lihtsat paranemist. See võib kaasa tuua kontraktuuride ja armide kude.\nArtrofibroosi ilmnemisel tekib arvukalt tihe kiuline koe. See võib seostada liigeseid ja takistada tavalist liikumist .\nArtrofibroosi ennetamine on kõige parem saavutada varajase liikumisega pärast operatsiooni. Arthrofibroos oli pärast ACL-i operatsiooni sagedamini levinud, kui arstid kasutasid patsientide liikuvuse piiramiseks. Nüüd on enamus kirurgid õpetanud oma patsientidel ühist liigutama mõne tunni jooksul pärast operatsiooni ja artrofibroos on palju vähem levinud. See kiirendatud ravivõimaluste progressioon vähendas artrofibroosi tõenäosust.\nNeed sümptomid on valu, jäikus ja kogu põlveliigese liikumise kaotus. Te ei pruugi jalgade sirgendamine olla. Samuti võite märgata paistetust, punetust ja soojust liigestes. Võite kuulda või tunda krepitat. Võib tekkida lonkamine.\nTeie arst annab teile füüsilise läbivaatuse ja arutleb teie vigastuste ja kirurgia ajaloo üle.\nArtrofibroosi diagnoosimiseks ja probleemi ulatuse tagamiseks on teil MRI ja röntgenograafia. Samuti liigitatakse teie võime painduda põlve.\nArtrofibroosi esimene ravi on puhkus, jää ja põletikuvastased ravimid valu ja turse vähendamiseks. Paindlikumaks muutmiseks kasutatakse õrnat liikuvuse harjutust. Füsioteraapia hakatakse parandama teie liigese kasutamist.\nKui artrofibroosi probleemi ei saa agressiivse ravi abil lahendada, võib liigese liikumise parandamiseks olla vajalik operatsioon. Need kaks võimalust on kas manipuleerimine anesteesia või kirurgilise lahustamisega või võõrkeha eemaldamisega. Manipulatsioon on mitte-kirurgiline protseduur, kus teie arst jõuliselt liigub liigesaega, kui patsient on anarstiarustuse all, et purustada armistumine.\nSarvkoe eemaldamise operatsioon on sagedasem ja tavaliselt võib seda teha artroskoopilise kirurgiana, pigem lahustades adhesioonide kui avatud debridement. Pärast operatsiooni on oluline alustada agressiivset füsioteraapiat liikumise taastamiseks. Selle eesmärk on armekoe edasise kujunemise vältimine.\nArthrofibroosi ülevaates pärast ACL rekonstrueerimist märgiti, et pooltel patsientidel õnnestus õnnestunult ilma operatsioonita, osutades esmakordselt kasutatavatele nonsurgical meetodetele.\n> Cheuy VA, Foran JR, Paxton RJ, Bade MJ, Zeni JA, Stevens-Lapsley JE. Arterofibroos, mis on seotud kogu põlveliigese artroplastikaga. Arthroplasty väljaanne . 2017; 32 (8): 2604-2611. doi: 10.1016 / j.arth.2017.02.005.\n> Ekhtiari S, Horner NS, Sa DD, jt Artrofibroosi pärast ACL rekonstrueerimist saab kõige paremini ravida samm-sammult, varase äratundmise ja sekkumisega: süstemaatiline ülevaade. Põlvekirurgia, Spordiga traumatoloogia, Artroskoopia . Aprill 2017. doi: 10.1007 / s00167-017-4482-1.\n8 Parimad harjutused ACL rehabilitatsiooniks\nMis täpselt on FODMAP-id?\nKuidas rääkida oma vanematele lastele, et nende vend on Downi sündroomi\nAmeerika Ühendriikides 5 kõige sobivamaid linnu\nEpiskleriidi sümptomid ja ravi


Hea tegemise päev – teatejooks Kuressaares – Lümanda Põhikool\nLümanda Põhikool / Posts Page / Uudised / Hea tegemise päev – teatejooks Kuressaares\nHea tegemise päev – teatejooks Kuressaares\nEdit Hea tegemise päev – teatejooks Kuressaares\n7. mail 2015 osalesid Lümanda kooli 24 vanemate klasside õpilast taas Kuressaares toimunud heategevusjooksul. Kui esimesl aastal (2006. a) osalesid vaid 500 last kahes paigas Eestimaal, siis nüüd 10. korral oli Eestimaal stardis 8-liikmelistele võistkondadele 18 kohas ligi 10000 osalejaga. Kuressaare lossipargis toimunud jooksul osales 424 last Saaremaa ühisgümnaasiumist, Kuressaare gümnaasiumist, Orissaare gümnaasiumist, Leisi keskkoolist, Vanalinna koolist, Aivi Auga spordikoolist ning Mustjala, Lümanda, Kihelkonna, Aste, Salme ja Kaali põhikoolist. Jooksu idee on anda noortele võimalus tunda rõõmu liikumisest ja tervislikest eluviisidest, samal ajal saavad nad osalemisega anda oma moraalse panuse nende eakaaslaste ravi jaoks, kes on õnnetu juhuse või haiguse läbi liikumisvõime kaotanud. Teatejooksul võitjaid välja ei selgitata, oluline on osavõtt! Osalejad said endale tänutäheks Teatejooksu särgid. Kogutud annetused jagunevad sel aastal kolmeks: üks osa läheb 11-aastase Lääne-Virumaa tüdruku Merily, teine osa 7-aastase Narva poisi Romani ning kolmas osa teiste väikeste patsientide ravi toetuseks Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskuses. Merily sattus kahe aasta eest liiklusõnnetusse ning võitleb õnnetuses saadud jalaluumurru tüsistustega tänaseni – lihased on atrofeerunud ja kõõlused lühemaks jäänud, nii et käia selle jalaga ei saa. Roman on aga sünnijärgse ajukahjustuse tõttu spastiline – see tähendab, et tema lihased on kanged ning lihastoonus on nii kõrge, et liikumine on üliraske. Mõlemad vajavad palju taastusravi, et oma liikumisvõimet parandada. Liikumisvõime kaotanud laste ravi Haapsalu Neuroloogilises Rehabilitatsioonikeskuses saab toetada, helistades aastaringselt avatud heategevusnumbril 900 7777 (ühe kõne hind on 7 eurot).\nRead previous: Previous post: Jalgpall koolis 2015\nRead next: Next post: Aprill on jooksukuu


Piirita keskusesse rajatakse Tallinna suurim päikeseelektrijaam - Ehitusuudised\nJaama rajamise otsus sündis erinevate asjaolude kokkulangemise tulemusena, mistõttu nähakse jaama selgelt tasuva ja vajaliku investeeringuna. Piirita Keskuse omaniku Baltic Horizon Fundi jaoks on oluline tarbimiskohas toodetava taastuvenergia kasutamine. Päikesepaneelidest toodetud elektri abil hakatakse kompenseerima päikeselistel tundidel suurenevat jahutuskompressorite elektrikoormust. Samuti võimaldab jaam fikseerida selles toodetava elektrienergia hinna vähemalt 25 aastaks. Lisaväärtuseks on Piirita Keskuse kui hea emotsiooni ja rannalähedase keskuse identiteedi seos päikesega ja päikesest saadava energiaga.\nPäikeseelektrijaama võimsuseks on planeeritud 50 kW, olles seega valmimise hetkel Tallinna linna suurim päikeseelektrijaam. Piirita Keskuse lamekatusele paigaldatakse paneelid ilma ajaloolise hoone katuse terviklikkust rikkumata – metallist raamidele ja ballastkoormusega. Jaama tasuvusaeg on 7 aastat ja kahe hooneosa katustele paigaldatakse kokku pea 200 päikesepaneeli.\nKohalikule elanikule mõeldud mugavuskeskus, Piirita Keskus, asub ajaloolises, 1980. aasta olümpiamängude pressikeskuse jaoks ehitatud hoones, mille ruumides veel mullu tegutses Pirita linnaosavalitsus. 2016. aasta renoveerimistööde käigus sai hoone uue otstarbe, sisu ja väljanägemise. Arhitekt Priit Kaljapulk säilitas hoone suviselt kerge ja avatud olemuse, terrasse ning mere ja päikese poole avanevaid ruume saab eelkõige nautida soojadel kuudel. Keskusest leiab mitmeid toitlustusasutusi, kauplusi ja teenusepakkujaid.