Pärnu ja Narva maantee laenurahaga korda\n2000. aasta koondprojekt näeb ette peale kahe maantee korrastamise veel Muuga sadamasse viiva Tallinna ringtee ja Paldiski sadamasse viiva tee parandamist.\nTeede- ja sideminister Toivo Jürgenson ütles reedel, et võimalusi laenu võtmiseks vaatab praegu üle rahandusministeerium, mille järel tuleb projekt arutusele valitsuse tasandil. «Ei maksa loota, et maanteid kohe neljarealiseks ehitama hakatakse, kuid tegemist on miljarditesse küündiva investeeringuga,» ütles Jürgenson.\nMaanteeameti peadirektori asetäitja Aleksander Kaldase sõnul on teede renoveerimiseks vaja minimaalselt 850 mln krooni, tööde teostamiseks kulub vähemalt kolm aastat.\nMaanteeameti andmeil on laenuandjaks Euroopa investeeringute pank. Lisafinantseerimisallikaks võivad Jürgensoni ütlusel olla ka Euroopa regionaalsed fondid, millest saadava summa suurusjärk sõltub Eesti kui kandidaatriigi läbirääkimistest Euroopa Liiduga.\nTeede- ja sideministeeriumi pressinõuniku Tommy Biene sõnul on laenu andmisest huvitatud ka Põhjamaade Investeerimispank. Laenuvõtmine on paratamatu, sest riik on teedeehitust pidevalt alafinantseerinud, ütles Biene.\nRiigieelarvest kaetakse maanteede renoveerimisel kuni 50% vajaminevast rahast. Järgmisel aastal suureneb teederemondi ja -ehituse eelarve seoses uue teeseaduse jõustumisega, mille kohaselt vähemalt 75% mootorikütuse- ja mootorsõidukiaktsiisist suunatakse maanteede korrashoiuks.\nKaldase väitel paisub teede-ehituse eelarve vähemalt 1/4 võrra. Riigieelarve näeb tänavu teedele ette 800 mln kr.


Kas saate selgitada erinevust masinõppe, süvaõppe ja tugevdusõppe vahel intuitiivselt, nagu näiteks lapsele selgitamine?\nNende kolme vahel pole tegelikult suurt vahet ja ilmselt on lihtsam neid erinevusi liiga palju higistada.\nMa kasutan harva mõistet “sügav õppimine”, eelistades kasutada kas “masinõpet”, “statistilist mudelit” või lihtsalt “mudelit”.\nKuid öeldes, sõltuvalt sellest, kui vana laps on ja kui palju nad selle teema vastu huvi tunnevad, võiksite öelda järgmist, eeldades, et nad ei tea arvutite tööpõhimõtetest kuigi palju, kuid on teemast mõnevõrra huvitatud.\nTäpselt selline, nagu see kõlab.\nNii nagu saate uut kraami õppida youtube'i videoid vaadates või raamatuid lugedes, on ka masinõpe see, kui arvutid õpivad ise, vaadates spetsiaalseid youtube'i videoid ja lugedes spetsiaalseid arvutitele mõeldud raamatuid.\nProgrammeerijad peavad ikkagi arvutile õpetama, kuidas õppida, kuid nad ei pea arvutile rääkima, kuidas teha kõike, mida nad õpivad, mis on sageli palju raskem.\nKujutage näiteks ette, et mul on palju lihtsam käskida teil õppida jaapani keelt youtube'i videosid vaadates kui mulle tegelikult jaapani keelt õpetada (peamiselt seetõttu, et ma ei räägi jaapani keelt).\nSügav õppimine on masinõppe eriliik.\nKujutage ette, et tahate teada saada, kuidas Marios taset ületada. Võite oma edusamme mõõta, vaadates, mitu punkti teil õnnestub jooksu ajal koguda.\nMida rohkem punkte koguneb, seda paremini hakkama saite.\nMuidugi on eesmärk koguda võimalikult palju punkte.\nSügav õpe töötab samamoodi. Arvuti proovib erinevaid asju proovides õppida koguma võimalikult palju punkte.\nLeidub ka nn evolutsioonilisi algoritme, kus arvuti üritab ka oma tulemust maksimeerida, kuid see juhtub nii, et ta juhib juhuslikult ära, milliseid nuppe vajutada, ja jääb kinni, mis töötab.\nSügav õppimine on nutikam ja võib teoretiseerida selle kohta, mida peaks ülemuse peksmiseks teistmoodi tegema.\nTugevdusõpe on ka masinõppe tüüp ja võib sõltuvalt sellest, kuidas te seda kasutate, pisut erinev.\nKuid tavaliselt toimib see enamasti nagu süvaõpe ülaltoodud näites, kus te tähemärki kontrollite.\nSügav õppimine on üldisem ja seda saab kasutada ka selliste asjade jaoks nagu kujutise väljamõtlemine.\nNeed seletused kannatavad liigse lihtsustamise all ja on vaid poolikud tõed, mis on vajalik sel määral lihtsustamisel, kuid ma usun, et nendel seletustel on teatavat kasu.\nEnamikul juhtudel segunevad need kolm siiski omavahel ja nagu ma vastuse alguses mainisin, pole eriti oluline, mida te seda nimetate.\nMis vahe on suhte ja suhtelise astme vahel?Mis vahe on USA lisatasu ja pliivaba gaasi vahel? Kas lisatasu on väärt täiendavat dollarisummat?Mis vahe on looduslike rakenduste, veebirakenduste ja hübriidrakenduste vahel? https://apolloapps.com/Mis vahe on vähil, tuumoril ja neoplasmil?Mis vahe on natsionaalsotsialist ja nats?Mis vahe on kohtunikul Indias kohtunikul?Mis vahe on needuse ja vandesõna vahel?


Negavati finalistid said Eleringis käigust särtsu juurde | Negavatt\nNegavati finalistid said Eleringis käigust särtsu juurde\nKolmapäeval külastasid Eleringi Kiisal asuvaid avariireservi elektrijaamu tudengite energia- ja ressursisäästu konkursi Negavatt finalistid. See oli hea vaheldus pingsale tööle, sest ülikoolides on alanud võiduprojektide täies mahus elluviimine.\n„Külastasin sellist kohta esmakordselt ja väga meeldis“, ütles Toomas Vellet (Keskkonnasõbralik jõusaal). „Avaldas muljet see, et väga suur osa asjadest oli iseseisvate üksustena käsitletavad ja kuidas igal tagavarasüsteemil oli tagavarasüsteem, mis oli omakorda tagatud tagavarasüsteemiga,“ sõnas ta. Toomase sõnul ei ole just tavapärane, et ollakse valmis rääkima ka töö käigus ilmnenud ehituse ja planeerimisega seotud probleemidest ning mida neist õpiti. „See on väga sümpaatne!“ ütles ta.\n„Avariielektrijaama planeerimine projektist teostuseni on musternäide sellest, kuidas on võimalik suurprojekte hästi ja suhteliselt lühikese ajaga teha,“ ütles Tarmo Mölder (Rohelabor). „Jaama külastus aitas mõista ka Estlink kaablite rikete põhjuseid – kõike ei ole võimalik modelleerida ning läbi mängida planeerimise ja testimise käigus, mistõttu mõned rikked ilmnevadki alles reaalsest tööolukorras,“ ütles ta. „Võõrustajad jätsid väga asjaliku mulje ja ilmselgelt on meie igapäevane elektrivarustatus heades kätes,“ tunnustas ta projektijuht Ilo Toomi ja jaamade käidukorraldajat Meelis Kadakit, kes olid ringkäigul giidideks.\nElektrijaama külastust pakkus Elering kõigile seitsmele Negavati konkursi finaali jõudnud projektimeeskonnale. Elektrijaamas käisid Aneta Gasinska (Kasutame taas), Tarmo Mölder ja Kuldar Kõiv (Rohelabor), Toomas Vellet, Riho Orav ja Kairit Vellet (Keskkonnasõbralik jõusaal).\nFotosid Negavati konkursi finalistide käigust Eleringi avariireservi elektrijaama näeb SIIT. Vaata ka ingliskeelset videot Kiisal asuvast Eleringi avariielektrijaamast.\nJälgi Negavati Facebooki lehel või kodulehel www.negavatt.ee kuidas läheb võiduprojektide elluviimine.\nKonkursi Negavatt korraldas teist aastat SA Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK) koostöös Keskkonnaministeeriumiga. Selle eesmärk on tõsta energia- ja ressursialast teadlikkust ning innustada tudengeid välja pakkuma lahendusi, mis aitavad ülikoolides ressursse säästa. Ideeks võib olla nii toode, teenus, tehnoloogiline lahendus, meetod kui ka kampaania, mis muudab mõtteviisi ja seeläbi ka käitumist. Negavati auhinnafond on 45 000 eurot ning seda rahastatakse KIKi keskkonnaprogrammist.


Vannitoa valgustus - Vannitoa valgustus - Home-Proservices.com\nVannitoa valgustus. Siin on näpunäited vannitoa valgusti valimiseks. Te saate lugeda rohkem infot paigutamine, ja IP reiting.\nKoduleht / Vannituba\nVannitoa valgustus - Vannitoa valgustus\nSee on eriti kõrged nõudmised vannituba valgustus. tuled on seal peaks nii loovad meeldiva lõõgastav atmosfäär ja pakkuda võimalust hea hügieeni, samas vannituba peaks olema hästi valgustatud, et seda oleks lihtne puhastada. Sellele lisandub on kõrgetele turvanõuetele seotud elektripaigaldisi niiske ruumi.\nvalik valgustus vannituba mõjutada kogu ruumi on tunda. Viga valgustus teeb vannitoa raske kasutada, ja siis ei ole ruumi taganema majas, sest see võib olla. See on alati sobiv reguleerida valgustust neile, kes elavad majas. Pered võivad vajada selge ja puhas valgus, nii et see on väga lihtne puhastada, ja kui kontrollid on kergesti kättesaadav ja lihtne olemus. Kui vannituppa kasutab vaid täiskasvanud saavad keskenduda luua atmosfääri ruumis mitme eredaid täppe.\nÜks hästi valgustatud piirkondades vannitoas peegli. Siin süttib nägu hästi nii, et te võite raseerida ja koristada ilma pimestavuta. Kõige tavalisem lahendus on saada peeglisest eredad laigud, kuid see ei ole tõepoolest ülim. Parem on see, kui on võimalik paigutada valgustus silmade tasemel. Kena paar sconces on suurepärane lahendus.\nKohtvalgustid vannitoas prožektorid süvistatavad laes, nn Downlights, on see, et Rootsi vannituba tänapäeval. Enamik neist valgustitest on varustatud halogeenlampidega. Sellise lahenduse paigaldamisel on väga oluline, et lagi oleks hea ventilatsioon, kuna tuled muutuvad väga kuumaks. Lisaks peavad vannitoad, kus halogeenlampidega turvavalgustid peavad olema varustatud hea kaitsevaruga. Jar asetatakse halogeenlambi ülaosale. Paljud inimesed otsustavad alandada oma badrumstak Levy sobitada allvalgusteid ja nendega seotud kaitsev purk.\nKohtvalgustid paigaldatud traditsiooni katuse, kuid seal on midagi, mis ütleb sa ei saa panna prožektorid on riiulid, seintel või isegi põrandal. Kõik on mõtte, maitse ja mõistuse luua atmosfääri. Kui vähegi prožektorid pannakse aga kerge meeldivam jaoks võistluskalendri on ere punkt sees lamp ise. See tähendab, et pimestavad on minimaalne.\nLED lambid ja LED Moodsam ja energiatõhusate alternatiivide allvalgustitel LED. Nad ei vaja sama tüüpi ventilatsiooni- ja kaitsesüsteeme. Veelgi kaasaegsem on fiiberoptilised lahendused projektoriga ühendatud plastik- või klaaskiust juhtmetega. Pikk kiu juhtmed ei eralda soojust ega põnevust. Fiber light on tõhus ja energiatõhus. Valgus on võimalik vormida mitmel erineval viisil. Piirid määravad ainult kujutlusvõime. Tuled on väga peen, kuid seni, fiiberoptika kallis lahendus.\nÜkskõik mis tüüpi prožektorid valitud on oluline, et vältida niiskuse tungimist lakke. Pidage meeles, et aurutõke peab hõlmama kogu lakke, nii et ükski takbjälkslaget niisketes tõustes vannituppa.\ndimmerita on väga lihtsa lahenduse kasutada ühte valgust aspekti erinevatele vajadustele. Kui on aeg lõõgastav vann pärast töötuli võib seejärel olla nõrk, samas kui puhastus saab teha rikas valgusviljakus, mis muudab kõik mustuse on nähtav.\nLambid ja valgustid sisestatud vannituba peab olema keskkonnas kohandatud. Kui vannitoas on trapi nõuab IP reiting IP 21 ja eespool dušš või vann lambid tuleb hinnatud vähemalt IP 44. põrandad on nõuded hullem. Siin on IP-reiting vähemalt 65.\nValgustid on varustatud pingega 12 V või 230 V. 12 voldiga varustatud valgustitel on elektrisüsteemi ja valgusti vahel ühendatud trafo. Neid võib mõnikord varjata või kappi, kuid mõnikord annab see täieliku mulje. 230 V liitmikud on lihtsam paigaldada ja muutuvad üha populaarsemaks. Seevastu 12 V-kujulise ühtlase valguse kogu oma elu ja on pikem eluiga kui 230 V-kujulise.\nKõik elektriseadmed peavad olema teostatud kvalifitseeritud professionaal. Valamud ei tohi pistikupesadesse ühendada vannitoaks.\nReegleid saab muuta, seega külastage alati Maksuameti veebisaiti vtteverket.se. Lisateavet selle kohta, milliseid teenuseid arvestatakse juurte vähendamisse.\nVideo: Vannitoa valgustid - mida silmas pidada neid valides. Sisearhitekt Sirje Kadalipp annab nõu.|


INGVERI-KÜÜSLAUGUSUPP, mis peletab kõik viirused | Buduaar\n2019. aasta 6. veebruar 12:58\nUnusta igasugused gripivaktsiinid! Supp, mis sisaldab enam kui 50 küüslauguküünt, sibulat, tüümiani ja ingverit hävitab su organismist pea kõik viirused, kaasa arvatud külmetused, gripi ja lausa noroviiruse, vahendab veebileht healthy-holistic-living.com.\nSupi saladus peitub küüslaugus, mis sisaldab allitsiini – see aine muudab küüslaugu antibiootikumidest sada korda tugevamaks.\nSupi valmistamiseks läheb sul vaja: 26 koorimata küüslauguküünt, 2 spl külmpressitud oliiviõli, 2 supilusikatäit võid, 1/2 tl Cayenne’i pulbrit, 1/2 tassi värske ingveri tükke, kaks ja pool viilutatud sibulat, 1/2 tassi kookospiima, 26 kooritud küüslauguküünt, poolteist teelusikatäit värsket hakitud tüümiani ja 4 tassi köögiviljapuljongit.\nSupi valmistamiseks kuumuta ahi 180 kraadini. Pane 26 koorimata küüslauguküünt ahjupannile ning piserda need üle oliivõliga. Kata küüslaugud fooliumiga ning küpseta neid, kuniks küüned on kuldpruunid (umbes 45 minutit).\nSeejärel pigista küüslaugud sõrmedega koortest välja.\nSulata suures potis või. Lisa sibul, tüümian, peeneks hakitud ingver ja Cayenne’i pulber. Kuumuta seni, kuni sibul on läbipaistev. Lisa nii röstimata kui röstitud küüslauguküüned ja keeda umbes kolm minutit. Lisa köögiviljapuljong ning keeda vaiksel tulel kaane all kuni küüslauk on pehme (umbes 20 minutit).\nKohe, kui tunned, et haigus tahab kallale kippuda, söö suppi.


Staadionisarja liidrid on Lamp ja Rammul\nStaadionisarja liidrid on Lamp ja Rammul 05. juuni 2018, Eesti Kergejõustikuliit Jaga\nTartus Gustav Sule meistrivõistluste raames joostud 1500 m distantsidega jõudis EV100 Staadionisari esimese kolmandikuni - kuuest etapist on peetud kaks. Liidrikohal on meestest Allar Lamp ja naistest Brit Rammul.\nMeeste konkurentsitiheda, kuid tugeva tuule tõttu taktikajooksuks kujunenud võistluse võitis tugeva lõpuga taas Allar Lamp ajaga 3.56,97, edestades Kaur Kivistikku (3.57,72) ja Olavi Allast (5.58,05). Esikolmikust suudeti seega välja tõrjuda tugevad Läti jooksjad. Kokku oli stardis 22 meest.\nNaiste jooksus oli konkrents seekord nõrgem, sest puudusid pisivigastustega kimpus olevad Liina Tšernov ja Kelly Nevolihhin. Võidu võttis lätlanna Elena Miezava tulemusega 4.40,05, kellele järgnesid isiklikud rekordid jooksnud Brit Rammul (4.41,69) ja Katrina Stepanova (4.45,71).\nSarja kokkuvõttes on kahe etapi järel meestest liider Allar Lamp 22 punktiga Olavi Allase (17p) ees ja naistest Brit Rammul (19p) Birgit Pihelgase (17p) ja Katrina Stepanova (15p) ees.\nJärgmise etapina joostakse 27. juunil Kohila staadionil 800 meetrit.\nStaadionisarja tulemusi ja üldseisu näeb SIIT.\nStaadionisarja juhendiga saab tutvuda SIIN.\nEtappidele soovitame eelregistreerida vähemalt kaks päeva enne etapi toimumist või vastavalt iga võistluse juhendile.


#HITSA | HITSA EENet pani Eesti akadeemilise võrguühenduse 10 korda kiiremini tööle\nHITSA IT-teenuste hinnakiri\nHITSA strateegia ja visioon\nHITSA kutsub osalema Chromebook arvutite ühishankes\nAlates sügisest saab omandada 4-aastast IT kutseharidust\nNoored omandavad online-laagris liidrioskusi\nHITSA teenused lähevad 1. augustist üle loodavasse Haridus- ja Noorteametisse\nVentspils IT Challenge kutsub õpilasi STEM ainetes võistlema\nHITSA EENet pani Eesti akadeemilise võrguühenduse 10 korda kiiremini tööle\nSellel nädalal jõuab lõpule Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (HITSA) kaheaastane projekt, mis kiirendas Eesti teadusandmete liikumist kümme korda. Tänu uuendatud optilisele magistraalvõrgule liiguvad kiirelt üle maailma nii elav muusika kui ka uurimiskeskuse CERN andmed.\nEesti teaduse ja hariduse andmeside optiline magistraalvõrk on alustaristu kõikidele teadus- ja arendusasutustele, mis vajavad piiriülest koostööd, kiiret andmeedastust ja suurte andmemahtude ülekandmist.\nOptilise magistraalvõrgu moodustab 1200 kilomeetrit optikakaablit Eestis ja 120 kilomeetrit Tallinna ning Espoo vahel. Suuremad võrgusõlmed asuvad Tallinnas ja Tartus, väiksemad teistes maakondades.„Tallinna ja Tartu vahel on tänu sellele projektile võrguühenduse kiirus 100 Gbit/s. See tähendab, et teadusandmed liiguvad nüüd kümme korda kiiremini kui enne,“ rääkis HITSA taristu juht Kristina Lillemets.\nTallinna ja Tartu võrgusõlme kaudu on Eesti teaduse ja hariduse andmeside optiline magistraalvõrk ühendatud üleeuroopalisse teadus- ja arendusasutuste võrku GÉANT ning Põhjamaade riiklike akadeemiliste andmesidevõrkude assotsiatsiooni NORDUnet. GÉANT ühendab üle 50 miljoni kasutaja rohkem kui 10 000 teadusasutuses üle Euroopa. GÉANTil on otseühendus ka teiste maailmajagude akadeemiliste võrkudega kokku enam kui sajast riigist.\n„Tänu võrgule saavad toimida ülikoolidevahelised koostööprojektid. Näiteks Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia pidas viitevaba heli ja video ülekandetehnoloogia LoLa (low latency) abil kontserdi, kus ooperilaulja oli Minskis ja klaverimängija Eestis,“ tõdes HITSA taristu juht.\nTavalisest internetiühendusest oluliselt võimsama andmesideteenuseta ei ole võimalik paljudes loodus- ja täppisteaduste valdkondades kõrghariduskoostööd teha. Magistraalvõrk teeb Eesti teadlastele kättesaadavaks orbiidile saadetavate Maa jälgimise satelliitide andmevood, selle abil osaletakse Euroopa Tuumauuringute Keskuse (CERN) eksperimentides jpm.\nMagistraalvõrgu kaasajastamise projektijuhi Urmas Leti sõnul on Eesti suurim võrgutarbimine seotud maailmakuulsa uurimiskeskusega CERN. „Suure osa andmevoost moodustab KBFI [Keemilise Bioloogia ja Füüsika Instituudi] ja CERNi andmevahetus ja see kasvab stabiilselt. Me peame käima ajast ees, et hoida ühenduses varu. Kui nõudlus peaks kiirelt kasvama, siis meil ei ole võimalik kiiresti kasutajate vajadustele reageerida. Sellepärast me peamegi oma võrku pidevalt kaasajastama ja kiirendama,“ ütles Urmas Lett.\nEesti teaduse ja hariduse andmeside optilise magistraalvõrgu kaasajastamise projekti rahastas SA Archimedes 546 250 euroga Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondist riikliku tähtsusega teaduse infrastruktuuri toetamise teekaardi alusel. Projekt valmib lõplikult 1. juunil 2019.\nAkadeemia tee 21/1, 12618 Tallinn\ntel +372 628 5802\nTelli HITSA igakuine uudiskiri\nHITSA foorum - otsime koos lahendusi\nHITSA uudisvoog RSS


Kommentaarid: Türklased korraldasid 100 aasta eest armeenlastele verepulma\nTürklased korraldasid 100 aasta eest armeenlastele verepulma\nAllan Espenberg, 18. aprill 2015, 07:00\nvilli/ 19. aprill 2015, 07:17\nnaguma aru saan pole ka Eesti tunnistanud seda genotsiidi\nants/ 19. aprill 2015, 22:26\nEks muidugi, kuna kuuletume ja toetame mõlemad ameerikat.\nTürgi ja ameerika kusjuures leppisid hiljuti kokku "mõõdukate" mässuliste treenimise :)\nHuvitav,/ 18. aprill 2015, 22:22\nkuidas Türgi oleks pidanud käituma kui avastas,et osa armeenlasi on asunud nende vaenlast venemaad toetama?Kui meil siin peaks sõjaolukord tekkima ja eeldatavasti toetabki suur osa kohalikest venelastest venemaad,siis mina suhtuks neisse nagu vaenlastesse ning\n18. aprill 2015, 21:24\nArmeenlasi tapnud noortürklased olid omakorda bolševike liitlased.\nKIVIMEES/ 18. aprill 2015, 17:44\nUSA VAIKIB ÜLDSE INDIAANLASTE MASSTAPMISI!\nSee pole/ 18. aprill 2015, 18:36\npäris nii. USA-s on pärismaalaste asjad avalikul arutlusel ja ametivõimud on vähemalt korra ka vabandanud. Mis muidugi ei korva ega paranda tehtut..\n18. aprill 2015, 21:25\nPärismaalased küüditati reservaatidesse ka Kanadas, Brasiilias ja Austraalias.\nkrõll/ 18. aprill 2015, 12:12\nArtikli autor ei tee vahet süürlastel ja assüürlastel. Need kaks täielikult eraldi rahvast.\nAga muidu on türklased üldse kõige verisema ajalooga rahvas. Kristlased hävitati seal peaaegu kõik 100 aastat tagasi ja saksamaa ise kristlik riik on alati toetanud moslemeid ja nüüd on ise türklastest immigrantidega hädas.\n18. aprill 2015, 21:30\nII maailmasõja ajal ootasid türklased Stalingradi lahingu tulemust. Sakslaste võidu korral oleks alustanud sõjategevust NLiidu vastu nii Türgi kui ka Jaapan.\nPõhjasõjas aastal 1709 toimunud Poltava lahingu ajal tagas Inglise diplomaatia selle, et Türgi ei sõdinud Rootsi poolel.\nmuutusteta/ 18. aprill 2015, 10:26\nKristlasi notitakse ka praegu julmalt, aga poliitpropaganda vaikib sellest.\nGohar/ 18. aprill 2015, 08:48\nKogu demokraatlik maailma mõistab hukka armeenia fashistlike röövvallutajate korraldatud genotsiidi Mägi- Karabahhias\nKUI SÕBRALIKULT NEED KAKS-- TÄNA ELAVAD?/ 18. aprill 2015, 08:11\nAGA SEE ONGI JUBA AJALUGU,,, JA IGAS RIIGIS ON AJALOOS\nTOIMUNUD ÜKS SUUREM INIMESTE HÄVITAMINE\nimelik/ 18. aprill 2015, 07:57\nsama genotsiidi kohta on ka armeenlaste endi agarat provokatiivosalust mainitud...\ntõesti,/ 18. aprill 2015, 18:38


Järvamaa Vabatahtlike Keskuse asutamine « Järvamaa Vabatahtlike Keskus\nJärvamaa Vabatahtlike Keskuse asutamine\nEile õhtul sain sellise rõõmustava teate, et KÜSK toetas Paide SRIKi taotlust Paide kogukonnakeskusse (Tallinna 9/11) Järvamaa Vabatahtlike Keskuse (JVK) rajamiseks!\nSelguse huvides: JVK ei ole eraldiseisev organisatsioon, see on üks Paide SRIKi tegevussuundadest. Paide SRIK (Säästva Renoveerimise Infokeskuse Paide Ühendus) on kodanikualgatuse korras loodud, ent olulisel määral Paide linnavalitsuse poolt rahastatav MTÜ. JVK omafinantseering tuleb samuti Paide SRIKi eelarvest Paide linnavalitsuse kaudu.\nMõte on siis selles, et taolise koordineerimiskeskuse kaudu koondataks maakonna vabatahtlikke töötajaid. Eks ole ka siiani toimunud talgud näiteks vabatahtliku töö vormiks. Aga võimalusi on palju rohkem, vaadake näiteks Vabatahtlike Värava veebi.\nKeskuse mõte on aidata vabatahtlikel leida rakendust (MTÜd, ettevõtted) ja teistpidi ka vabatahtlike rakendajatel leida motiveeritud ja häid vabatahtlikke. Vabatahtlikud ei ole mitte sellised inimesed, kel pole oma vaba ajaga midagi pihta hakata, vaid nad soovivad toetada kogukonda/ühiskonda oma panusega ja saada ka väärt kogemusi/oskusi, mida läheb hiljem vaja kasvõi töö leidmiseks või ettevõtluseks alustamiseks aga miks ka mitte omaenda initsiatiivil mingi kodanikualgatuse käivitamiseks. Selleks oleks hea saada mõned koolitused, samuti nõu lepingute, üldiselt koostöö jms asjus. Vabatahtlik peab olema rakendatud ja seejuures kasulikul moel, et mõlemad osapooled koostööga rahul oleksid, ka selle tagamine on keskuse ülesandeks. Kavas on ka Järvamaa vabatahtlike kohta väikese juhendtrükise koostamine, andmebaasi käivimine jpm. Vabatahtlike tööga seondub ka kogukondliku raha, P.A.I. algatus. Keskuse tegevusse on kavas tõmmata mitmed kohalikud omavalitsused, samuti MTÜ-d üle Järvamaa.\nIgatahes on nüüd keskus käima minemas. Päris esimesed tegevused algavad septembris, mille teisel nädalal toimub ümarlaud koostöö käivitamiseks. Mh on oodatud sooviavaldused keskuse koordineerija kohale kandideerimiseks (palgaline töö 2010 oktoober kuni 2011 mai).\nAitäh kõigile, kes olid abiks projektitaotluse kirjutamisel! :)\nThis entry was posted on Kolmapäev, august 25th, 2010 at 19:07 by Rainer\tand is filed under Projektid, Üldine. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Responses are currently closed, but you can trackback from your own site.


[20. MAI] Lõuna-Eesti Streetrace Hooaja Avamine - Raadi - Lowlifer foorum - ...meie elustiil!\n[20. MAI] Lõuna-Eesti Streetrace Hooaja Avamine - Raadi\nPost by Kapsu » 04 Apr 2017, 14:13\nKutsuti meie klubi sellisele üritusele ja miks mitte teha vahelduseks midagi ka sealpool Eestimaa otsas.\nÜrituse "ametlik info" on hetkel selline:\nAutoklubi TRF.44 esitleb:\nLÕUNA-EESTI STREETRACE HOOAJA AVAMINE 2017!\nAasta oodatuim autohuviliste üritus Lõuna-Eestis, mis tähistab oma 10-aasta juubelit!\nSelleks päevaks oleme Teile planeerinud uhkeid võistlusi, melukat show'd ja põnevaimat autoüritust, mida Te kunagi varem pole näinud!\nÜritus on kooskõlastatud toimub koostöös Tartu valla, Eesti Rahva muuseumi ja Lõuna Eesti Politseiprefektuuriga.\nHoidke silm peal, sest täpsem info lisandub jooksvalt.\nEks siis kirjutame siia, kui midagi täpsemat tuleb.\nIgatahes hea võimalus midagi koos teha. Tahavad nad kuu lõpuks saada teada suurusjärku, palju meid läheb. Seega nimekiri läks:\n1. Kaspar - GT86\n2. Fedja - e36\n3. Sandra - e38\n4. Edvin -A6\n5. Siml - e46\n6. H4rz - Passat\n7. Kerx - Beetle\nRe: [20. MAI] Lõuna-Eesti Streetrace Hooaja Avamine - Raadi\nPost by fedja » 04 Apr 2017, 17:13\nMuidu polnud väga huvi aga kui lowliferi ala tuleb siis võib mind ka kirja panna.\nPost by sannualliksaar » 04 Apr 2017, 18:06\nMind võib samuti kirja panna\nJoined: 24 Feb 2017, 20:53\nPost by Kimberly » 04 Apr 2017, 18:33\nEdvini Audi võib ka kirja panna\nPost by siml » 05 Apr 2017, 10:13\nLowliferi alale tuleks isegi\nPost by h4rz » 08 Apr 2017, 00:20\nMa ka pr0lly. ^^\nPost by Kerx » 08 Apr 2017, 10:35\nKui sobib siis võin põrnika L&L rivisse parkida\nJoined: 24 Apr 2016, 23:19\nPost by kiko » 01 May 2017, 17:35\nMa tuleks ka, saadeti kutse ka varasemalt juba.\nJoined: 20 Sep 2013, 15:00\nPost by hoonigan » 10 May 2017, 10:00\nKui mu jetta sobib rea peale, siis võin ka punti tulla\nPost by Edvin » 15 May 2017, 11:21\nKes siis meist tulemas on? Plaanis minna, aga kes veel tulevad ?\nJoined: 04 Aug 2013, 17:31\nPost by Kenzo » 15 May 2017, 14:36\nKutsuti mind ka, sobib siis võin ka LL ala peal olla.\nPost by fedja » 15 May 2017, 21:34\nMis kell seal kohal peab olema või kuis see asi on?\nPost by siml » 15 May 2017, 21:37\nfedja wrote: Mis kell seal kohal peab olema või kuis see asi on?\nPost by fedja » 15 May 2017, 21:50\nLõuna-Eesti Streetrace hooaja avamine 20. Mai\nÜrituse päeval tuleb meie meeskond kohale juba kella 8st hommikul ja hakkab aedasid paika sättima.\nKell 9:00st alates pannakse ürituse alale üles vastavad liiklusmärgid ja ala suletakse tavaliiklusele.\nOsalejatele saab sisse/väljapääs olema alates kella 9st hommikul kuni 19:30ni õhtul AINULT Narva mnt poolt - Terminali tankla juurest sissesõites.\nhttp://kaart.delfi.ee//?bookmark=ab8991 ... edade0cf04\nPealtvaatajate sissepääsuks jääb õppesõidu platsi poolel olev värav.\nFirmadel ja klubidel kellel plaanis telgid vms püsti panna soovitame kohal olla juba 9 paiku.\nMeil on eelnevalt koostatud platsi kuvand kus kõikidele osalejatele on eelnevalt soovitud suurusega ala eraldatud. Soovi korral saame teid ka ümber paigutada (v.a võistlus/show ala äärde turvalisuse huvides).\nToome omalt poolt kohale 2 generaatorit võimsusega 6kVa aga palume pikendusjuhtmed osalejatel endil kaasa võtta kellel soov voolu saada.\nNäitusel olevaid masinaid me mingite piiretega eraldama ei hakka ja näitus toimub vabas vormis. Soovi korral on meil olemas piisavalt piirdelinti ja A4 suuruses lehed kirjaga „Palun mitte puutuda“ mida siis masinate külge ja ümber saaks kinnitada.\nÜrituse ajal palume niisama alas sees edasi tagasi mitte sõita ja turvalisuse huvides on maksimaalseks liikumis kiiruseks 10 km/h.\nPaluks kõikidel osalejatel meile EELNEVALT teada anda mitu inimest nendega tuleb.\nFirmade, klubide ja ühingute puhul sooviks kindlasti ka masinate arvu teada.\nIga osaleja nimi pannakse kirja ja selle alusel jagatakse ka osaleja käepael (erineb pealtvaajata omast) ja näitusel olevatele autodele ka number (number on A4 paberil ja saab kergesti eemaldatava kleeplindiga kinnitatud).\nOmalt poolt soovitame näitusel olevatele masinatele eelnevalt mingi tutvustav infoleht ka juurde panna\nKõik mis puudutab kruiisi teekonda ja ajakava siis see võib veel muutuda!\nOtepää – Elva - Tartu\n10:00 Kogunemine Tehvandi parklasse\n10:30 Start kruiisile suunaga Elva\nca 11:10 Elva Verevi järve ääres – paus 10min\n11:20 Start Tartu suunas - sihtpunkt Ravila tn - Puidu tn poolt sisse sõites.\n12:00 Start Ravila 53c juurest.\nRavila - Vaksali - Hiie - Taara pst - Hiie - Vaksali - Näituse - K.E von Baeri - Vallikraavi - Ülikooli - Gildi - Vabaduse pst - Narva mnt - Muuseumi tee - Raadi lennuväli.\nca 12:30 Jõuame Raadi lennuväljale.\nKruiisis osalemine ei ole kohustuslik. Kellel soovi on siis võib osaleda ka ainult kruiisi Tartut läbivas osas. Väga madalatele masinatele ei soovita osaleda kuna teekond hõlmab ebatasast teed sh munakivi teed kesklinnas.\nKõik osalejad kes ka kruiisil osalevad – Tartu linna kruiisil paigutame teid ettepoole ja jõudes Narva mnt – Vahi tn ristmikule sõidate teie otse edasi Terminaal tankla suunas - mitte ei keera muuseumi teele!\nRaadi orienteeruv ajakava.\n9:00 Suletakse ürituse ala tava liiklusele.\n11:00 Avatakse väravad pealtvaatajatele.\nca12:30 jõuab kruiis raadi lennuväljale.\n13:00 Firmade / klubide tutvustus – show esinemised.\n14:00 Esineb stuntrider Timo Tasuja\n14:30 Tartu Off-Road klubi vallutab kõrgusi.\n15:00 Firmade/klubide tutvustus – show esinemised.\n16:00 – 19:00 „Burnout King“ võistlus.\n19:05 Võistluste võitjate välja kuulutamine. Avaldatakse rahva lemmiku hääletus tulemused ja autasustatakse parimaid.\nca 19:30 loeme päeva lõppenuks.\nLisaks ajakavale käib päeva jooksul ka rahva lemmiku hääletus ja erinevad võistlused.\nAlates 19:00st avatakse Eesti Rahva Muuseum kus kuni kella 23:00ni on sissepääs TASUTA!\nÜritusel tunneb korraldusmeeskonna ära kollaste vestide järgi (vajadusel lisame veel mingi tunnusmärgi)\nKui teil on küsimusi või soove siis palun andke sellest eelnevalt teada ja leiame mingi lahenduse\nJaanus Joa - 55 935 535\nMairo Järv - 56 235 676\nMairold Sippul – 56 481 752\nKõigile meeldivat üritust soovides\nMTÜ Autoklubi TRF44 meeskond.\nPost by fedja » 15 May 2017, 21:58\nMa usun mingi 10 v peale oleks ok kohale minna?saaks enne kokku kuskil ja liiguks pundiga sinna juba ehk.\nKõik kes tulevad kirjutage fbs sellisele inimesele nagu jaanus joa,kui olete tulemas ja mitmekesi,siis teavad arvestada osalejate käepaeltega,nende eest vist maksma ei pea.\nPost by Kenzo » 15 May 2017, 22:02\nMa liituksin Elvast, keegi veel plaanib nii teha?\nPost by Kimberly » 16 May 2017, 12:00\nKas lowliferil on oma ala siis? Kui ei ole, siis meil Edviniga pole pointi sõitma hakata\nPost by fedja » 16 May 2017, 12:18\nPost by Kapsu » 16 May 2017, 21:21\nOn küll ala meie klubile eraldatud.\nPost by Pikksilm » 16 May 2017, 22:04\nOn kellegil plaanis ka kruiisi algusest peale läbi teha ?\nPost by sannualliksaar » 16 May 2017, 22:24\nKas kui ma osalen, saan auto peale ainult ühe käepaela? Et enda kaasreisijale ei saa piletit? Või selle jaoks peabki Jaanusele kirjutama?\nPost by fedja » 16 May 2017, 22:37\nMa ütlesin ka,et tulen kahekesi,ei olnud probleemi.saab kaasreisjale ka.\nPost by kiko » 17 May 2017, 17:20\nOn siis mingi ühine minek ka Tallinnast?\nPost by fedja » 18 May 2017, 18:12\nMis kell tallinna rahvas jõuab?tuleme näiteks kohaliku rahvaga lõunakeskuse juurde vastu ja sealt liiguks raadile?\nPost by StreetWolf » 18 May 2017, 19:15\nfedja wrote: Ma usun mingi 10 v peale oleks ok kohale minna?saaks enne kokku kuskil ja liiguks pundiga sinna juba ehk.\nIdeaalis võiks ollagi kell 10.00 kohal olla , et saaksime kõik asjad ära paigutada.\nÄitäh. Küsimusi on võib kirjutada.\nPost by siml » 19 May 2017, 10:11\nKas enne saab kokku või kõik tulevad siis ise enne 10 raadile?\nPost by Kerx » 19 May 2017, 12:48\nKui Tallinnlased märku annavad, mis kell nad Tartus plaanivad olla, siis võiks kõik koos mingiks kellaajaks Lõunakeskuse parklasse koguneda ja siis rõõmsalt raadile põrgata. Nii on meil lihtsam ja korraldajatel samuti. Ühe kaupa tilkumine pole just kõige parem ju ?\nPost by siimuu » 19 May 2017, 14:15\nKui üritus toimub Raadil, siis mis otstarbeks üldse Lõunakeskuse juurde trügida on vaja? Peale iseteeninduspesula, mis seal Neste kõrval on ja mäkdonaldsi pole ju muud midagi.\nRaadile on kõige otsem tee EMÜ juurest Kreutzwaldi pidi Laiale tn või siis laululava kaudu. Kahjuks ma ei tea, mis seisus lauluvaja juurest Kroonuaia sillale viiv tee. Vanasti oli see piirkond, Herne tn jne, seal väga halva teekattega.\nLõunakeskuse juurest läbi linna sõita Raadile on pointless. Eriti mööda Riia mnt, mis täis vajunud kaevusid.\nKärevetelt ära pöörata Kärevete-Kärkna peale saab ka Raadile. Viib see tee siis lõpuks Tartu-Jõgeva-Aravete mnt, kust saab sis otse Raadile. Ajakulu on täpselt sama põhimõtteliselt, mis minna otse mööda Tartu-Võru-Luhamaad. Ainuke miinus on selvepesulate asukohad, kui autot üle tahetakse lobistada.\nKas kuskil Raadi kandis on midagi?\nSama hästi võivad siinsed minejad ERMi juures kokku saada ja sealt koos korraldajate silme alla sõita.\nPost by fedja » 19 May 2017, 14:40\nKas oled ise tulemas?lõuna keskuse juurde on tallinnast otse tulla ja sealtsamast võime me ka sinu teed pidi raadile minna kui ka läbi linna,mis kohe kindlasti ei tule eriline ring ja tee on ka parem.pole nagu mõtet üle ka mõelda ja ei tea mida genereerida.\nRaadil pole ühtegi pesulat.\nTeeme nii,et lõunaka stati parklas saame kell 10 kokku ja jutul lõpp.\nPost by sannualliksaar » 19 May 2017, 19:09\nMeie hakkame Kimberlyga Peetri Selveri juurest 7.00 sõitma


JUDD APATOW TEEB SELLE JÄTKUKS 40 AASTAT - FILMID\nJudd Apatow teeb selle jätkuks 40 aastat\nJudd Apatow kinnitas, et me saame tema triloogia täiendamiseks teose This Is 40 järje.\nSee on 40 oli vähemalt minu jaoks üks 2012. aasta suurimaid üllatusi. Olles treilereid ja muud näinud, ei osanud ma seda nii palju nautida, kuid see osutus mu üheks selle aasta lemmikfilmiks.\nTegutsemine omamoodi jätkuna Rase , kahtlustasid paljud fännid, et see film pole viimane kord, kui me Pete (Paul Rudd) ja Debbie (Leslie Mann) näeme. Eeldati, et kolmas film on väljatöötamisel ja nüüd kinnitas režissöör Judd Apatow, et ta tõepoolest annab meile triloogia lõpuleviimiseks Pete ja Debbie ellu uue pilgu.\nIntervjuus Simon Thompsonile pärit Getty Images meelelahutus , Küsiti Apatowlt selle kohta, kas ta teeb järje või mitte See on 40 . Ta vastas järgmisega.\nJah ... sest mulle meeldib Truffauti tehtud sari, kus ta külastas sama tegelast viiel erineval korral viies erinevas filmis. Ma arvan, et on tore näha inimesi suureks kasvamas. Mind huvitab see Leslie (Mann) ja Pauli (Rudd) tegelastega ... Pete ja Debbie ... aga veelgi enam huvitavad mind Maude ja Iris. Kui me esimest korda kohtusime Maude tegelase Sadie'ga, kes oli 8-aastane, ei saanud ta aru, kust beebid pärit on, ja teadis, et näeme teda viis aastat hiljem ning ta lihtsalt kirub ja karjub ning tal on teismeliste probleeme, nii et ma mõtlen, et võib-olla järgmises õpib ta ülikoolis ... või võib-olla olen lihtsalt laisk ja see on suurepärane viis koduste filmide tegemiseks ...\nNeile, kes pole ühendust loonud, viitab Apatow nende filmide loomisel tema inspiratsiooniks prantsuse filmitegijale François Truffautile. Kuid see on lisaks punktile. Asi on selles, et saame järje See on 40 ja see on fantastiline uudis!\nPeale selle, et see on kõige naljakam film, mida ma olen pikka aega näinud, See on 40 oli ka täis südant, kohutavaid esinemisi ja tõeliselt ehedaid hetki. Ma arvan, et see on Apatowi seni parim pingutus ja ma ei jõua ära oodata, et näha, kuhu ta need tegelased kolmandas filmis viib.\nkõndiv surnud, kus on Carol


T-särk-rinnahoidja – BonBon Lingerie\nRamona t-särk rinnahoidja on ideaalne suurema korviga naistele. Pehme kupp tagab loomuliku kuju ja hea istuvuse ning laseb kehal hingata.\nBra Size: 80F\nMust / 70B - €29,94Must / 70C - €29,94Must / 70D - €29,94Must / 70E - €29,94Must / 75A - €29,94Must / 75B - €29,94Must / 75C - €29,94Must / 75D - €29,94Must / 75E - €29,94Must / 75F - €29,94Must / 80A - €29,94Must / 80B - €29,94Must / 80C - €29,94Must / 80D - €29,94Must / 80E - €29,94Must / 80F - €29,94Must / 85A - €29,94Must / 85B - €29,94Must / 85C - €29,94Must / 85D - €29,94Must / 85E - €29,94Must / 85F - €29,94Must / 90B - €29,94Must / 90C - €29,94Must / 90D - €29,94Must / 90E - €29,94Must / 95B - €29,94Must / 95C - €29,94Must / 95D - €29,94\nKasutatud on Euroopas toodetud kvaliteetset tikitud pitsi. Ajatu must pits sümbioosis kaasaegse võrguga ja läbimõeldud delikaatsed kaunistused. Beeź vooder pits teeb tooted sobilikuks ka igapäevaeks kandmiseks!\nKlassikaline kevad/suvi 2019 hooaja Ramona kollektsioon viib meid tagasi juba tuttavate lõigete ja värvide aega. Tänu rinnahoidja läbilõigetele pakub Ramona kollektsioon tuge ka volüümikamale büstile. Ramona kollektsioon on delikaatne ja mugav pesu, mida tahaks kanda iga päev. Ramona kollektsioonis on kasutatud Euroopas toodetud kvaliteetset tikitud pitsi. Ajatu must pits sümbioosis kaasaegse võrguga ja viimse detailini läbimõeldud kaunistustega.\nPõhimaterjal: 70% Polüamiid / 20% Elastaan / 10% Polüuretaan\nTugikaartega full-cup rinnahoidja\n80F 90E 90F 95F


Poliitikat tehakse ka laboris ja kitliga. Intervjuu Aro Velmetiga | Müürileht\nAroga võiks teha intervjuu põhimõtteliselt ükskõik millest. Parasjagu tegeleb ta näiteks Eesti e-riigi varajase ajaloo dokumenteerimisega, kuid digiteemasid me ei puuduta üldse. Me ei vestle ka Ameerika poliitikast, kuigi Californias elades on Aro näinud vahetult pealt sealse ühiskonna polariseerumist. Isegi EKREt ei maini me kordagi, kuigi elu on õpetanud, et see tooks lugejaid. Ei, seekord tuleb juttu hoopis sellest, mida Aro valdab teadusajaloolasena kõige paremini. Räägime nimelt teaduse tegemise osalt mahavaikitud köögipoolest: geeniuste fetišeerimisest, bürokraatia alla mattunud teadlaskarjääridest, turuloogika hammasrataste vahele jäänud teadussaavutustest, vabadusest ja vastutusest. Taustal kõlab pidevalt Aro värskelt eesti keeles ilmunud raamat „Pasteuri impeerium”, mida võiks soovitada kohustusliku lugemisena kõigile endistele ja tulevastele teadusnõukoja ja valitsuskabineti liikmetele. Selle kandev sõnum on lihtne: teaduse ja poliitika vahele selge eraldusjoone tõmbamine on võimatu.\nSulle võib soovida õnne kui värskele Eesti Noorte Teaduste Akadeemia (ENTA) liikmele. Mida noore akadeemiku staatus sinu enda jaoks tähendab?\nENTA eesmärk on olla eestkosteorganisatsioon, mis selgitab ja suurendab teaduse tähtsust ühiskonnas ja panustab teaduspõhiste otsuste tegemisse. Sellega peaksidki teadlased tegelema. See, nagu arvab mõni endine haridusminister, et teadus ei tohiks poliitikaga kuidagi kokku puutuda, pole minu arust ei realistlik ega ka õigustatud lähenemine sellele, kuidas teadus tegelikult maailmas toimib. Teadust peab lõimima ühiskondlike protsessidega. See oli ka põhjus, miks ma ENTAsse kandideerisin.\nKas praegu seisab Teaduste Akadeemia siis muust ühiskonnast eraldi?\nENTA on osalenud väga aktiivselt mitmetes ühiskondlikes debattides. ENTA on tegelenud aktiivselt soolise võrdõiguslikkuse ja naiste teaduses esindatusega. Koroonakriisi vältel on ENTA teinud terve hulga videoid, mis üritavad selgitada eri nurkade alt vaktsineerimisega seonduvat. Need läksid väga laialt levima. Minu meelest teevad nad väga head tööd.\nKas paremat kui Teaduste Akadeemia?\nTeaduste Akadeemia on natuke teistsuguse profiiliga. Nõukogude ajal oli Teaduste Akadeemia uurimisasutuste kompleks, mille alla kuulusid mh küberneetika instituut, majanduse instituut, loomakasvatuse ja veterinaaria instituut – seal tehti väga palju tõsist teadustööd. Nüüd on see rohkem esindusorganisatsioon, eriti nimekate teadlaste kokkusaamiskoht, millel pole enam varasemat teaduslikku funktsiooni.\nKas siin on tunda ka põlvkondlikku lõhet, et nooremad teadlased mõtestavad teadust ühiskondlikele protsessidele lähedasemana kui professorid Teaduste Akadeemias?\nMa ei tea, kas see on põlvkondlik lõhe. Aastatel 1960–1990 olid eesti teadlased siinses poliitilises elus väga aktiivsed. Näiteks füüsik Liia Hänni osales põhiseaduse kirjutamises, Marju Lauristin oli sotsiaalminister, või võtame Edgar Savisaare, kes oli ajalookandidaat. Teadlaste poliitilises elus osalemisel on Eestis väga pikk traditsioon.\nAga millest see tuleneb, et ka teadustaustaga inimesed, nagu Jaak Aaviksoo, soovivad poliitika ja teaduse vahele selge eraldusjoone tõmmata?\nSee eristus on mugav mõlemale poolele. Poliitikutel on lihtsam, kui nende otsused ei ole kammitsetud ebamugavatest faktidest ja stsenaariumitest, aga ka teadlastel on lihtsam tegutseda, kui nende hinnanguid võetakse väärtustevaba tõena, mida poliitika ei ole kuidagi „räpaseks” muutnud. Aga kumbki arusaam pole kuigivõrd täpne.\nSinu uurimisteema on teadusajalugu. Mis üldse määrab, kas ja kui palju mingis ühiskonnas või ajalooetapis teadust väärtustatakse?\nTeadust väärtustatakse alati. Õigem oleks küsida, mida teaduseks loetakse, kes seda väärtustab ja mida sellega peale hakatakse. Seda võib küll öelda, et Lääne teadus muutus 20. sajandil mitmes mõttes tunduvalt rakenduslikumaks ja tööstuslikumaks. Eri teadusvaldkondade edu sõltub suuresti sellest, kui hästi nad suudavad siduda ennast parajasti oluliste majandusvaldkondadega. Näiteks 20. sajandi keskpaigas oli väga hea olla füüsik, sest füüsikud, eriti tuumafüüsikud, olid Lääne sõjatööstuses kõrges hinnas. USA kaitsedepartemang rahastas tuumafüüsikas nii rakenduslikke kui ka alusuuringuid. Suuresti tänu sellele on meil praegu pooljuhid, mikrokiibid, internet, mobiiltelefonid ja terve hunnik meeldivaid moodsa elu abivahendeid. 20. sajandi lõpust kuni tänapäevani on osutunud populaarseks ja kasumlikuks teadusvaldkonnaks aga bioteadused. Sellised muutused sõltuvad ajastu vaimust. Samas tasub alati küsida, et kui ühiskondlike muutuste tulemusel üks valdkond võidab, siis mis valdkonnad sellest kaotavad. Näiteks 30 aastat tagasi pidid teadlased, kes mRNA-vaktsiiniga tegelesid, nägema kurja vaeva, et keegi üldse nende uurimistööd rahastaks, sest seda nähti surnud valdkonnana. Kui seda tööd poleks toona alusteaduse vallas ära tehtud, siis ma ei tea, kui kaugel me koroonavaktsiinidega praegu üldse oleksime.\nLugu ühest teadlasest, kelle peas läheb lambike põlema, ei vasta enam ammu sellele, kuidas teadust tegelikult tehakse.\nSinu teos „Pasteuri impeerium” keskendub ajale 100–150 aastat tagasi. Sa kirjeldad seal, et toonased teadlased, kes Pasteuri instituudis töötasid, on Prantsusmaal siiani tuntud.\nPrantsusmaal ei ole vist ühtegi linna, kus ei oleks Pasteuri-nimelist tänavat.\nJust, Pasteuri nimi kõnetab ilmselt ka eestlasi. Viimaste aastate Nobeli teadusauhinna võitjaid teavad samas ilmselt vähesed. Kas sellest võib järeldada, et teadlased olid siis rohkem rokkstaari staatusega?\nEks inimesi ja teadusinstitutsioone on ka lihtsalt rohkem. Teadus on muutunud koostööpõhisemaks, kui see oli 19. sajandil. See pole enam üht hindamatut geeniust esiplaanile tõstev tegevus, mis on iseenesest positiivne areng. Geeniuse fetišeerimisel on juures hüpermaskuliinsuse maik. Ka Pasteuri elu uurinud ajaloolased on rõhutanud seda, kui hea teatrilavastaja ta oli. Ta esitles end väga sihilikult üleelusuuruse isiksusena, korraldas suurejoonelisi etendusi, mille käigus ta demonstreeris oma vaktsiinide efektiivsust, ja toetus samas väga teadlikult oma kolleegide ja isegi rivaalide töödele, jättes selle kriitilistel hetkedel sujuvalt mainimata.\nAga ühiskond oli sellele vastuvõtlik.\nOli muidugi. Eks me tahame ka praegu teadlastest kangelaslikke lugusid jutustada. Ma andsin pandeemia alguses Los Angeles Timesile ühe intervjuu, kus küsiti sarnaseid asju, ja iga natukese aja tagant tuli ajakirjanik tagasi küsimuse juurde: „Aga ikkagi, mis tunne on olla see teadlane, kes avastab vaktsiini?” Ma üritasin talle selgitada, et ükski teadlane ei avasta vaktsiini. See töötatakse välja suurtes laborites, kus tegutseb kümneid inimesi. Lugu ühest teadlasest, kelle peas läheb lambike põlema, ei vasta enam ammu sellele, kuidas teadust tegelikult tehakse. 19. sajandi lõpp oli Euroopa progressiusu kõrghetk. Sellesse ajastusse sobituvad sellised kangelaslikud figuurid nagu Pasteur väga hästi.\nKuivõrd andis see, et teadlased olid toona üleelusuurused, neile vabaduse teha asju, mida tänapäeva teadlased enam teha ei saa?\nKogu vastutuse ja tagasiside mehhanism, mille nüüdisaegsed teadusinstitutsioonid on välja töötanud, tekkis oma vigadest õppimise käigus. 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses küll räägiti teaduseetika teemadel, aga tegemist oli suuresti teadlaste enda südametunnistuse küsimustega. Polnud eetikanõukogusid ega Euroopa Ravimiametit, kes hoiavad teadlastel silma peal ja veenduvad selles, et nad ei teeks suures avastamise tuhinas inimestele rohkem kahju kui kasu. Maailm oli ka teistsugune, sest Euroopa suurriikidel olid suured koloniaalimpeeriumid, kus õigusriik ei toiminud päris nende põhimõtete järgi kui praegu. Teadlastel oli lihtne kolida inimkatsed, mille tegemist peeti Prantsusmaal liiga ohtlikuks, Tuneesiasse või Senegali. Sealsed ametnikud olid väga varmad andma teaduse nimel uuringutele rohelist tuld ja leidma selleks ka „vabatahtlikke”. Päris niimoodi 21. sajandil enam käituda ei saa. Samas tehakse jätkuvalt suur osa kliinilistest katsetest globaalses lõunas, sest sealsetel elanikel puudub ligipääs juba ennast tõestanud ravimitele.\nAafrika taristuvaeses keskkonnas on ainus, mida humanitaarorganisatsioonid praegu teha saavad, plaastrite panemine suuremate saehaavade peale.\nMe teame, et koroona värske omikrontüvi sai alguse Lõuna-Aafrika Vabariigist (LAV) ja Aafrika mandril on üldiselt vaktsineerimisega kehvasti. Kas ka selle võib kirjutada Pasteuri impeeriumi pärandi arvele?\nÜks hüpotees, miks omikron just LAVist alguse sai, rõhutab, et nii paljude mutatsioonidega viirus pidi tõenäoliselt arenema pikalt ühe immuunpuudulikkusega patsiendi sees ning sai seejärel vähe vaktsineeritud populatsiooni hulgas levima hakata. Miks olid just LAVis immuunkompromiteeritud patsiendid? Sest seal on palju HI-viiruse kandjaid. Suuresti põhjusel, et Lääne ravimifirmad ei ole aastakümneid suvatsenud müüa Aafrikasse aktsepteeritava hinnaga HIV-ravimeid. Miks ei ole Aafrika riikides piisavalt vaktsineeritud? Sest Pfizer ja teised ravimitootjad keeldusid vaktsiinide patente vabaks andmast, lääneriigid aga keeldusid investeerimast mikroskoopilist rahahulka, et vaktsineerida kogu maailm – tõsiselt, see on umbes sama kallis kui Pentagoni aastased kulutused ventilatsioonile. Nüüd me lõikame seda, mida oleme külvanud.\nLisaks, vähemalt nii palju, kui mina olen lugenud, on Aafrikas nüüdseks juba piisavalt vaktsiine, kuid pole taristut, et neid välja jagada.\nSee oli esimene asi, mida ma mõtlesin, kui kuulsin, et Pfizeri ja Moderna vaktsiine tuleb säilitada ülikülmal temperatuuril. Need jäävadki rikaste riikide vaktsiinideks. Siia võib lisada ka üleüldise usaldamatuse Lääne meditsiini vastu. Seda kontinenti on kasutatud viimase sajandi jooksul nii palju elava laboratooriumina, pööramata tähelepanu eetilistele kaalutlustele, et kohalike skeptitsism on minu meelest täiesti mõistetav.\nAafrikasse voolab ju endiselt humanitaarabina miljoneid dollareid, seal on eri heategevusorganisatsioonidel oma harud tervishoiuprogrammidega. Kas praegused „misjonärid” on oma jõupingutustes kuidagi eetilisemad kui pastöörlased?\nPasteuri instituut on seal endiselt kohal ja ka mitmed teised organisatsioonid, kes seal tänapäeval tegutsevad, nimetavad pastöörlasi oma kuulsateks eelkäijateks. Pastöörlased ise polnud halvad inimesed. Neil olid suured humanitaarsed ideaalid. Nad olid oma vaadetelt seoses rassiküsimustega palju progressiivsemad kui paljud nende kaasaegsed prantslased või asumaade asevalitsejad. Määrav on kontekst, millesse sa satud. Ka praegused humanitaarorganisatsioonid satuvad väga taristuvaesesse keskkonda. Selles situatsioonis on ainus, mida nad teha saavad, plaastrite panemine suuremate saehaavade peale. Nad tegelevad kas vähest taristut nõudvate igapäevaprobleemide lahendamisega, nagu malaariaennetus, või teisel juhul katastroofimeditsiiniga. Uuritakse palju huvitavaid haigusi, mis toovad Lääne teadusmaailmas rohkelt kuulsust, kuid need pole reeglina haigused, mis Aafrika riikides kõige rohkem kahju põhjustavad. Nendel riikidel oleks vaja toimivat perearstisüsteemi ja ligipääsu puhtale veele. See tõstaks mõne lõuna-aafriklase elukvaliteeti ilmselt palju rohkem kui järjekordne HIV-ravim, mida sa uurid Aafrikas, kuid turustad tegelikult Läänes.\nRäägime korra mõistest „neoliberaalne ülikool”. Kas see on tont, millega avalikkust vahel niisama hirmutatakse või see eksisteerib päriselt? Ja kui see eksisteerib, siis kuidas sina seda teadlasena isiklikult tajud?\nNeoliberalismi on defineeritud kui eri ühiskondlike protsesside turumehhanismidele allutamist sõltumata sellest, kas need on orgaaniliselt turulaadsed või mitte. Eestis näitab seda näiteks see, kui suur hulk teadlaste tööst keerleb grandirahastuse ja projektirahade taotlemise ümber. Sa pead demonstreerima konkurentsitingimustes oma paremust, aga pole selge, kas konkureerimise tingimused on üldse mõistlikud. Kui taotlesin Euroopa Komisjonilt järeldoktorantuuri jaoks raha, pidin kirjutama taotlusesse, kuidas mu töö tõstab ELi majanduslikku konkurentsivõimet. See töö päris kindlasti ei tõsta mingil üheselt tõestataval viisil ELi majanduslikku konkurentsivõimet, aga ma ei arva, et selles käsitletavad ajaloolised, poliitilised ja meditsiinieetilised küsimused oleksid kuidagi mõttetud või et see töö oleks pidanud seepärast rahastuseta jääma.\nSee tundub pisut jabur, et rahastuse saamiseks peab sellistele küsimustele vastama.\nPõhimõtteline küsimus on selles, miks me üldse baasteadustega tegeleme. Need täidavad funktsioone, millega turupõhine teadus ei saa hakkama, sest turul pole mingit huvi rahastada uuringuid, mida ei saa homme kasumiks teisendada, kuid millel võib olla meeletu kasu 30–50 aasta pärast. Turg ei hakka iial rahastama süsteemi, mis on ehitatud üles sellele, et 100 projektist 90 kukub läbi või ei vii kuskile. Teadus on paratamatult selline. Me ei tea kunagi ette, milline teadustöö osutub lõpuks kasulikuks.\nTurg ei hakka iial rahastama süsteemi, mis on ehitatud üles sellele, et 100 projektist 90 kukub läbi või ei vii kuskile. Teadus on paratamatult selline.\nKuivõrd kammitseb turupõhine kõrgharidus sinu kui teadlase tegutsemisvabadust?\nSee sööb ära palju inimtöötunde, mida võiks kasutada päriselt teaduse tegemiseks. Administratiivsete toimingute peale kuluvad töötunnid peaksid lepingu järgi moodustama 20% minu tööajast, kuid praktikas veedan ma kindlasti rohkem mingite aruannete, granditaotluste ja muude eneseõigustuste tootmiseks. Antropoloog David Graeber nimetas seda mõttetuks tööks. Praktikas ei muuda selline aruandlus ülikoolide toimimist tegelikult efektiivsemaks, vaid tekitab lihtsalt palju tööd bürokraatidele, kes saavad neid taotlusi lugeda ja nende põhjal mingeid raporteid kirjutada. Minu elukaaslane, kes on arengubioloog, ei soovi endale teadlaskarjääri, sest sel hetkel, kui sinust saab oma labori juhataja, lõpetad sa tegelikult teaduse tegemise ära. Sinust saab täiskohaga administraator, kelle ülesanne on tuua sisse raha, et labor saaks tööd. Ehk rügad aastaid suhteliselt nigela palga eest tuimalt selle nimel, et jõuda ametikohale, kus sa ei saa enam teha seda, mille pärast sa üldse teadlaseks hakkasid. Mis karjäärimudel see selline on?\nEestis väljendasid ülikoolide töötajad hiljuti pahameelt, sest nende palgad on jäänud juba jalgu õpetajate palkadele. Kui palju mängib selles, et sina välismaal teadust teed, rolli Eesti madal palgatase?\nKõrghariduse neoliberaliseerumine mängib kindlasti mingit rolli, sest mul on Ameerikas töötades stabiilsem töökeskkond. Olen olnud Eesti teadussüsteemis piisavalt kaua, et teada, kui sõltuv see on iga-aastasest granditaotlemisest. See on stress, mida ma ei tahaks oma ellu lisada. Samas olen ma ka USA kontekstis privilegeeritud seisus, sest selliseid ülikoole, kus eksisteerib tenuurisüsteem, on aina vähem. Sealgi on üha rohkem lepingupõhiseid, grandipõhiseid või isegi tunnitasupõhiseid töökohti.\nÜks inimene, kes Eestis turupõhist kõrgharidust ihaleb, on Jaak Nigul. Tema on rääkinud sellest, et iga teadlane peab tootma lisandväärtust. Mida sa talle vastaksid? Mis lisandväärtust sina teadusajaloolasena Eesti ühiskonnale toodad?\nJaak Nigul tahaks teadlasi, kes aitaksid tal paremini mööblit müüa. Teadus üritab aru saada, kuidas üldse tekib selline ühiskond, mis tahab mööblit osta. Need on erineva kaliibriga küsimused. Üks võimalus on mõelda kõrgharidusest kui ühiskondlikust hüvest, mis peaks seetõttu olema avalikult rahastatud, sest ühiskonna huvides on omada ekspertiisi võimalikult paljudes valdkondades, mis ei pruugi olla alati turukonjunktuuriga kooskõlas.\nAga mida sa arvad üleskutsest, et teadlased peaksid tegema rohkem koostööd ettevõtjatega ja ettevõtluse osa teadusrahastusest võiks olla suurem? Kas teadus peaks võtma suuna ettevõtlusega sümbioosis arenemise poole?\nKurat on alati detailides. Kui teadlastel on võimalik panustada mingite praktiliste probleemide lahendamisse, siis loomulikult tuleks seda teha. Alati tuleb aga küsida, millele see koostöö tugineb. Tehnosiire toimub tänapäeval tingimustel, mis pole kuigi head ülikoolide enda töötajatele. Ettevõtted, kellel on koostöölepingud ühe või teise ülikooliga, võtavad välja suurema osa kasumist nendest vähestest uurimisprojektidest, mis tõesti jõuavad mingisuguse praktilise väljundini, kuid samas ei võta nad peaaegu mingeid riske seoses nende paljude uurimisprojektidega, mis selle väljundini ei jõua. Kusjuures, need projektid, millega me ühiskonnana tegeleda tahaksime, on sageli just riskantsemad ja pikemaajalisi investeeringuid nõudvad, näiteks kliimamuutustele või rasketele haigustele lahendusi otsivad projektid. See paneb ülikoolid väga keerulisse positsiooni, sest selleks et jõuda ühe maailma muutva tooteni, on sul vaja 99 korda läbi kukkuda. Need ebaõnnestumised jäävad ülikoolide kanda, kuid õnnestumistest saavad nad endale ainult marginaalse osa, kuna neile rakenduvad juba patendilepingud ja nende tulemusi on keeruline muu teadlaskonnaga jagada. See pole väga jätkusuutlik mudel.\nMiks on see niimoodi välja kujunenud?\nÜks põhjus on seesama avaliku raha kitsikus. Kui sul on häda käes, siis sellised pakkumised tunduvad ülikoolidele isuäratavad, sest see on ikka parem kui mitte midagi. Investeeringud, mida Pfizer või AstraZeneca kõrgkoolidesse teevad, on ikkagi päris suured – eriti kui samal ajal riigi rahastus muudkui väheneb. Hiljem riskide ja kasumi jaotusele otsa vaadates tekib aga küsimus, kas need jagunevad poolte vahel õiglaselt.\nRäägime koroonast ka. Kas tänu koroonale on teadlaste sõnal ühiskondlikes debattides senisest suurem kaal? Irja Lutsar on meil ju põhimõtteliselt iga päev telekas.\nKoroona on kiirendanud mingeid trende, mis eksisteerisid ühiskonnas juba palju varem. Ka pseudoteadlastel on nüüd rohkem kandepinda, kui neil oli varem. Teadusajaloolase jaoks pole koroonaperiood erilisi üllatusi pakkunud.\nSina siis ei ole üllatunud, et Eestis on vaktsineeritud aastaga napilt üle 60% elanikkonnast?\nMitte eriti. Ma olin üllatunud selle üle, kuidas kogu maailm 2020. aasta märtsis viirusele reageeris ja kui intensiivselt me tõmbasime pidurit globaalsele majandustegevusele rahvatervise nimel: saatsime inimesed mitmeks kuuks kodukontorisse, maksime kinni nende palga. Tundus üsna ootuspärane, et sellele järgnes pikk poliitiliste konfliktide periood, kus võimendati hirme ja politiseeriti kõiki rahvatervisega seotud meetmeid.\nKui sa väidad, et koroona on võimendanud mingeid trende, mis eksisteerisid juba varem, siis mis trendist see 60% vaktsineerituse tase märku annab?\nNeed riigid, kus vaktsineerimismäärad on kõrgemad, on kas poliitiliselt stabiilsemad, s.t neist pole üle käinud tugevat populismilainet, või siis sotsiaalselt võrdsemad. Kõige toksilisem on aga selline kombinatsioon, kus sul on ühelt poolt suur rahulolematus riigi institutsioonide suhtes ja samal ajal eksisteerivad poliitilised jõud, kes soovivad kasutada seda rahulolematust ära oma eesmärkide saavutamiseks.\nKui pool Eesti ajakirjanikkonnast pidi end kiiresti teadusajakirjanikeks ümber profileerima, siis see ei saanud eriti hästi lõppeda.\nNeid näitajaid võiks ju seletada ka üldisema teadusskepsisega.\nUuringud on näidanud, et meie inimesed tunnevad väga suurt usaldust teadlaste ja teadusinstitutsioonide vastu. Need näitajad on stabiilselt väga kõrged. Üks asi on abstraktselt öelda, et ma usaldan teadust, kuid teine on astuda vajalik samm ja minna vaktsineerimiskeskusesse, et see süst ära teha. Eriti olukorras, kus sulle tuleb päevast päeva eri allikatest infot, et on ebaselge, mida vaktsiin võib sinuga teha. Info on nii vastukäiv, et sa võid leida sealt täpselt selle, mis toidab natuke sinu sisemist ärevust. Sinust ei saa seepärast veel antivakserit, kuid sellest piisab, et võtta aega ja oodata lootuses, et asi saab selgemaks. Seda hoolimata sellest, et teadlaste kogukonnas on asi juba väga pikka aega ühemõtteliselt selge olnud.\nKas ikka on? Koroonapandeemia tekitas ju olukorra, kus saime jälgida teaduse toimimist reaalajas. Vaidlused, mis käisid teadlaskonna sees, jõudsid ilma filtrita meedia vahendusel avalikkuse ette. Nii võiski tekkida segadus seoses sellega, kas maskid on ohutud või mitte, ja jäi mulje, et teadlased ise ka ei tea sellele vastust.\nMeedia on selles viimase pooleteise-kahe aastaga palju paremaks saanud. Suuri apsakaid tehakse palju vähem. Valmidus hallidest aladest üle libiseda ja clickbait’i-laadseid pealkirju tiražeerida on palju väiksem, kui see oli aasta tagasi. Kui pool Eesti ajakirjanikkonnast pidi end kiiresti teadusajakirjanikeks ümber profileerima, siis see ei saanud eriti hästi lõppeda. Teadusajakirjanikele ei tohiks olla mingisugune uudis, et teadus ei anna lõplikku tõde, vaid parima võimaliku arusaama olemasolevaid sisendeid arvestades. Kui sa aga satud elus esimest korda keset kriisi teadusartikleid lugema, siis see võib pea segi ajada küll. Kui pead destilleerima paljude kvalifikatsioonide ja täpsustustega artiklist mingisuguse ühe pealkirja, siis selle tulemuseks ongi see, et maskid kas töötavad või ei tööta.\nKuidas sa suhtud Kaja Kallase otsusesse teadusnõukoja praegune koosseis välja vahetada? Kas teadusnõukoda tegi siis oma avalike sõnavõttudega poliitikute eest otsuseid juba ette ära?\nRaske on meediakajastuse põhjal hinnata, mis kaalutlustel see otsus tehti. Ilmselt ei tule senist juttu arvestades üllatusena, et minu meelest on läbipaistvus teadusnõukojas esinevate erimeelsuste puhul pigem hea asi. Muidugi teeb see poliitikute elu keerulisemaks, sest nad peavad põhjendama, miks nende otsused nõukoja soovitustest erinevad, aga selles kogu teadusnõukoja olemasolu mõte ju seisnebki.\nKui teadusnõukoda tekkis, algasid ka arutelud selle üle, kuidas see peaks üldse poliitikaloomes osalema. Milline peaks olema ideaalmudel kriisiolukorras teaduspõhiste otsuste tegemiseks?\nIdeaalmudel peaks olema selline, kus nende küsimustega ei tegeleta kriisiolukorras, vaid ammu enne seda, kui tekib kriis. Kriisi ajal on pea võimatu ühtäkki mingisugust organisatsioonilist võimekust kasvatada. See on olnud globaalselt selle kriisi suurim õppetund. Meil olid need mehhanismid tegelikult olemas, kuid me lämmatasime need 10–15 aasta jooksul süstemaatiliselt ära. Nullindate alguses oli kogu maailmas väga suur ärevus bioterrorismiohu pärast, millele järgnesid SARSi ja MERSi epideemiad. Need epideemiad tekitasid põhjendatud hirmu pandeemiliste sündmuste ees. Seetõttu investeeriti päris korralikult mitmesugustesse pandeemia haldamise meetmetesse: paremad jälgimissüsteemid, kohalike kriisistsenaariumite väljatöötamine ja läbimängimine, kuhu kutsuti kohale hulk otsustajaid.\nKas ka mitte Eestis ei tehtud vahetult enne koroonat ühe Aasiast pärit viiruse läbimängu?\nEhk just seepärast jõudis Arkadi Popov, kes selles läbimängus osales, ka hilisemas kriisihalduses nii kõrgele kohale.\nKuna Arkadi Popovi nimi tuli jutuks, siis ma pean eraldi küsima, miks täitus su Facebooki sein sünnipäeval Popovi piltidega?\nKui tulla tagasi varasema küsimuse juurde teadlaste karisma ja müüdiloome kohta, siis mulle lihtsalt meeldis Popov väga hea argumenteerija ja suhtlejana. Ta on eestivene päritolu, selge ja tõsise jutuga meesisik, kes mõjub sümboolselt hästi. Tal olid seisukohad, mis olid konkreetsed, aga ei olnud liialt lihtsustavad. Oleks meil ainult rohkem selliseid kriisijuhte!\nAga kui nende kriisiplaanide juurde tagasi tulla…\nKui saabus 2008. aasta finantskriis, hakati rahvatervisega seotud eelarveid kärpima. Kaitsevahendite varusid ei täiendatud, mingeid rahvatervise ametikohti ei täidetud ja kui kriis kätte jõudis, siis ilmnes, et suur osa kogutud ekspertiisist oli sellega kaduma läinud. Meil on viimased 20 aastat liiga hästi läinud. Meil on olnud liiga palju nappe pääsemisi, millest kipub tekkima põhjendamatu enesekindlus. Omaette küsimus on see, et need organisatsioonid peaksid olema laiapõhjalised ja oma olemuselt interdistsiplinaarsed. Pandeemia ei tunne teadusdistsipliinide piire. Kriis mõjutab nii tervist, majanduslikku toimetulekut, haridust kui ka poliitikat. Oleks loogiline, et sinna kuuluvad teadlased, kes oskavad neil teemadel ekspertiisi pakkuda.\nKas see on Eestis ka kuidagi tajutav, et meie nõukoda on koosnenud seni peamiselt reaalteadlastest?\nSageli ei sõltu otsused mitte sellest, milline on teadusnõukoja isikuline koosseis, vaid sellest, millised otsused on poliitilisele eliidile vastuvõetavamad.\nMa olen isegi kuulnud sellist mõtet, et koroonakriisi juhtimine tuleks delegeerida kogu täiega mõnele võimupoliitikavälisele struktuurile, kas või Teaduste Akadeemiale; et seda kriisi ei lahendaks ei Tanel Kiik ega ka Kaja Kallas, vaid näiteks Arkadi Popov isiklikult, mis tähendab, et kriisist väljumise kavale ei saaks panna templit, et see on näiteks Reformierakonna oma. Teisalt väheneks vajadus poliitilisest loogikast lähtudes mingeid otsuseid ajastada. Mida sa sellisest lähenemisest arvad?\nSelle idee eeldus on, et me saaksime kuidagi poliitika ja ekspertiisi valdkonnad üksteisest kenasti lahutada. Tegelikkuses see ei tööta. Pole vahet, mida see ekspertgrupp otsustaks, ka nemad peaksid müüma selle pärast maha eri huvigruppidele – restoraniomanikele, kes ei taha kliente kaotada, või õpetajatele, kes ei taha ilma maskita tööle minna. Kui USA eri osariikides kehtestati koolides maskikandmise kohustus, siis seda ei tehtud põhjusel, et sealse terviseameti sõna oleks nii kõvasti maksnud. Seda tehti seepärast, et õpetajate ametiühingud tulid välja ja ütlesid, et nemad enam kooli ei lähe, kui koolide turvalisust ei võeta tõsiselt. Lõpuks taandub see ühiskondlikule survele ja konfliktidele, mis tuleb läbi mängida, olgu siis nimeliselt teadusnõukojas või nimeliselt poliitikavaldkonnas.\nSinu teadustöö keskendub poliitika ja teaduse ristumispunktidele. Selgita natuke, kuidas need kaks valdkonda omavahel seostuvad. Ma kujutan ette, et nii mõnigi teadlane arvab, et tema tegeleb oma laboris puhta teadusega ja tema tegevust pole kuidagi võimalik poliitikaga seostada. Mida sa sellisele teadlasele vastuseks kostaksid? Mis hetkel muutub teadus poliitiliseks?\nSee muutus poliitiliseks juba enne seda, kui ta laborisse astus. See muutus poliitiliseks, kui see labor asutati, kui see otsis endale rahastust, kui teadlane sõnastas oma uurimisküsimused, mille puhul tuli eelistada ühtesid teistele ehk teha väärtuspõhine otsus. Ja kas poliitika polegi mitte väärtuspõhiste otsuste tegemine? Teaduses tehakse selliseid valikuid suuremal või vähemal määral kogu aeg. Kui sa langetad otsuse, kas lugeda mitmeti tõlgendatav uurimus publitseerimisvääriliseks või mitte. Või kui tulemusi saab tõlgendada kolmel-neljal eri viisil, kuid me tõlgendame seda just ühel kindlal moel, siis see on samuti väärtuspõhine otsus. Mingi hetkeni saad sa usaldada andmeid, mis sul on, kuid mingist hetkest alates pead sa tegelema andmete tõlgendamisega. Teaduse üks eripära on see, et sellised väärtuspõhised ja ühiskondlikud kaalutlused jäetakse lõppraportitest või artiklitest sageli välja või need vajuvad aja jooksul mineviku varju.\nSee kõlab isegi kuidagi vandenõuteoreetiliselt, et on mingid kaalutlused, mille jälgi me lõppraportitest ei leia, kuid mis on mõjutanud järelduste tegemist. Kas me kõik peaksime olema seetõttu teadustulemuste suhtes umbusklikumad või suisa paranoilised?\nIga raport on ju lõpuks mudel mingist laboris loodud olukorrast, mis on omakorda mudel reaalses elus toimuvast. Mudelid ongi lihtsustused ja mõnikord jääb neist välja ka olulist infot. See ei peaks muutma meid teadustulemuste suhtes paranoilisemaks, küll aga võiks see panna meid huvituma rohkem sellest, kuidas töö laborites ja ülikoolides tegelikult käib. Sellised valdkonnad nagu teadus- ja tehnoloogiauuringud (Science and Technology Studies) tegelevadki just sellise enesevaatlusega ja suurendavad ehk sellega ka teaduse usaldusväärsust.\nMind köidab, kuidas teadus, mida ongi päriselt tehtud nii hästi, kui teadust on võimalik teha, on sellest hoolimata poliitiline.\nOlen kuulnud inimesi rääkimas teaduse poliitilisusest olukordades, kus ilmub mingi uuring, millega ei taheta nõustuda. Siis hakatakse lähemalt vaatama, kes on selle kinni maksnud, mis on autori varasem taust, milline on metodoloogia. Hakatakse otsima mingisuguseid niite, mille kaudu seda kallutatuses või poliitilisuses süüdistada. Tekib arusaam, et on kaht tüüpi uuringuid: ühed on objektiivsed, teised aga ärihuvidest kantud ja kallutatud. Kas see on liiga lihtsustatud lähenemine teaduse poliitilisusele?\nSee ei ole iseenesest vale. See on ühe laiema probleemi sümptom – teadus on ehitanud väga pikalt oma autoriteeti üles neutraalsele, muust ühiskonnast irdunud vaatlejapositsioonile. Erinevalt kallutatud poliitikutest, ettevõtetest ja ametiühingutest oleme meie teadlastena neutraalsed, kuigi enamik teadusajaloolasi ütleb selle peale, et selline nägemus pole kunagi tõele vastanud. Tänu sellele reputatsioonile lõi kuskil alates 60ndatest tubakatööstus ja veidi hiljem fossiilkütuste tööstus teadlikult omaenese teadusinstitutsioone, et need toodaksid neile sobilikku teadust, millel on küljes objektiivsuse ja neutraalsuse aura, kuid mis on sisuliselt tööstuse PR-masinad. Minu kui uurija jaoks ei ole see nii huvitav probleem, sest seda on lihtsam lahti häkkida. Mind köidab, kuidas teadus, mida ongi päriselt tehtud nii hästi, kui teadust on võimalik teha, on sellest hoolimata poliitiline. Teadus võib olla suurepärane ja tuua samal ajal endaga kaasa poliitilisi tagajärgi: muuta ühiskondlikku olukorda, võimestada mingeid inimesi ja marginaliseerida teisi.\nSa mainisid, et teadusel on tekkinud neutraalsuse aura, mida kasutatakse mõnikord teadlikult ära, nii et kui ilmub teadustöö, mis tõepoolest ongi hästi tehtud, kuid seal on näiteks 1–2 argumenti, mis võivad sobida mõnele saastavale suurfirmale, siis need ettevõtted rakendavad selle varmalt oma PR-vankri ette, kuna see info on justkui neutraalne. Kuidas teadlased ennast sellistes olukordades kaitsta saaksid?\nMa läheks isegi sammukese kaugemale ja ütleks, et teadlastel peaks olema eetiline vastutus katsuda selliseid olukordasid ette näha ja ennetada. Suhtumine, et mina nokitsen laboris mingisuguse asja kallal ja mind ei huvita, kas keegi teeb sellest uue kütuseallika või uue relva, on ääretult vastutustundetu. Teadlased kaasvastutavad alati selle eest, kuidas nende uurimistööd hiljem kasutatakse.\nSee võib ju viia olukorrani, kus teadlased ei julge mingite uurimisteemadega tegeleda, sest tagajärjed võivad olla ettearvamatud. Kas teadlane tõesti peab kõik riskid oma peas läbi kalkuleerima?\nEks see olegi põhjus, miks interdistsiplinaarsust tuleks rohkem soosida. Bioeetikute, sotsioloogide, ajaloolaste jt kaasamine näiteks bioteadustesse on aina tavapärasem just seepärast, et nad aitavad mõtestada neid ühiskondlikke riske ja võimalusi, mis võivad näiteks ühe või teise uue ravimi või vaktsiini valmimisega kaasas käia. Kas näiteks mingi ravim võib muutuda mõnele marginaliseeritud grupile kättesaamatuks ja suurendada sellega ebavõrdsust. Samamoodi on ka keskkonnakriisi ajastul loodusteadlased aina vajalikumad partnerid ühiskonnauurijatele.\nSuhtumine, et mina nokitsen laboris mingisuguse asja kallal ja mind ei huvita, kas keegi teeb sellest uue kütuseallika või uue relva, on ääretult vastutustundetu.\nOma raamatus vastandasid sa tehnoloogilisi lahendusi tihti sotsiaalsetele, ühiskondlikele ja keskkondlikele, mis siis Prantsuse koloniaalajaloo kontekstis tähendas ühelt poolt vaktsiine ja teisalt hügieeni või infrastruktuuri arendamist. Need argumendid on hästi ülekantavad praegusesse kliimadebatti, kus räägitakse samuti paljudest tehnoloogilistest hõbekuulidest, nagu neljanda põlvkonna tuumareaktor, süsiniku püüdmine või vesinik. Samal ajal ei taheta sotsiaalset innovatsiooni eriti puudutada. Mis põhjustab seda, et mingid argumendid kõlavad paremini?\nTehnoloogilise hõbekuuli võlu peitub selles, et sa ei pea midagi oma harjumuspärases ühiskondlikus hierarhias muutma. Sa lahendad probleemi mingi tehnoloogilise vidinaga ära ja inimesed, kes on rikkad, on jätkuvalt rikkad. Seetõttu ei soovinud ka prantslased oma kolooniates linnaehitusega tegeleda ega tööaega lühendada – see oleks sundinud prantslasi päriselt oma võimustruktuure muutma, vaktsiinide abiga sai aga vanaviisi jätkata. Kliima puhul on needsamad küsimused lihtsalt täiesti teises mõõtkavas. Reaalne sotsiaalne innovatsioon tähendaks, et inimesed peavad hakkama oma tarbimisharjumusi muutma. Huvigruppide hulk, kes peaksid oma äriplaanid ja käitumisharjumused ümber vaatama, on mõõtmatult suur. Palju lihtsam oleks see neetud süsinik kuidagi maapõue tagasi pumbata.\nKas see on mingi kuldreegel, et selliste kriiside puhul eelistatakse tehnoloogilisi lahendusi sotsiaalsetele?\nEi, sest suurem osa 19. sajandist oli ühiskondliku hügieeni ajastu. Osaliselt põhjusel, et seda oli vaja tööstusliku kodanluse jaoks. Linnas, kus oli iga kahe aasta tagant kooleraepideemia, ei saanud väga edukalt tööstust käivitada. Sul peavad olema ühiskonnas mingisugused liitlased. Sa pead leidma huvigrupid, kes tulevad muutuste taha.\nAga kes võiksid olla kliimamuutuste puhul need liitlased, kes aitaksid sotsiaalse innovatsiooni häälel valjemini kõlada?\nEsiteks on rohepööre praeguseks juba väga kasumlik äri, nii et roheliselt mõtlevate energia- ja transpordiettevõtetega koostöö tegemine oleks kindlasti mõistlik. Üks võtmeküsimus on paremini näidata, kuidas on kliimamuutused seotud igapäevaste eluolu, tervise ja sotsiaalsete teemadega. Kliimamuutuste keskmes pole lihtsalt küsimus, kas mu elekter tuleb Auvere jaamast või kuskilt Hiiumaa tuulikust, vaid ka see, kas mu lapsel on 8-aastaselt astma või kas mu vanavanemad surevad 75-aastaselt kuumarabandusse, sest meil on 40-kraadised suved ja terve linn on kuumasaari täis. Kui me suudame siduda selle suure abstraktse kliimaküsimuse mingite praktiliste elukvaliteedi teemadega, siis ma arvan, et sellel oleks juba päris suur mõju.\nAro Velmeti teos „Pasteuri impeerium. Epideemiad, vaktsiinid ja poliitika Prantsuse asumaades” ilmus möödunud aastal Tallinna Ülikooli kirjastuse sarjas „Acta humaniora”.


Pihid.net - tuli\nPihid.net » märksõna "tuli"\nKuna elame maapiirkonnas, siis ükskord said ajalehed otsa, millega pliidile ja ahjule tuld alla teha. Seega tuli minna raamatukokku ja küsida, kas neil on midagi vana ja ülearust ajalehtedest, mida kõlbab põletada. Saime terve portsu "Kesknädalat". Pliidile pole kunagi olnud nii lust tuld alla teha...Eriti, kui saime selle tarbeks posu kommunismi... Ning tuba oli oi, kui soe.\nMärksõnad: tuli, kommunism, keskerakond, savisaar, kesknädal


Kinnisvarabüroosid ootab järjekordne hinnatõus - Kasulik.ee\nKinnisvarabüroosid ootab järjekordne hinnatõus\nVaata portaalide hinnavõrdlust!\nKinnisvaraportaal City24 teatas klientidele järjekordsest hinnatõusust, mille tulemusel kasvab kuulutuste hind rohkem kui kaks korda. Kui seni maksis üks kuulutus väiksematele kinnisvarabüroodele mõeldud PRO-paketis 2,45 eurot, siis alates märtsist maksab see 5,9 eurot, teatab NG Eesti pressiteate vahendusel.\nKinnisvaraarendusega tegeleva ettevõte AS NG Eesti esindaja Aleksandr Mazko sõnul on oma objektide müügi või üürimisega tegelevad väiksemad kinnisvarabürood ja -arendajad sundseisus, sest City24 tõstab igal aastal hindu ja mitte mõõdukalt, vaid mitmekordselt: „Paari aasta jooksul on City24 tõstnud meile kehtivas paketis hinda 268 protsenti. Kahjuks ei toimi kinnisvaraportaalide valdkonnas aga vaba turumajandus, mis lubaks vahetada teenusepakkuja soodsama vastu välja, sest konkurente on vähe ja nende vahel liikumine on takistatud.”\nVäikestele büroodele sobilik City24 PRO-pakett maksis seni 49 eurot ja sisaldas 20 kuulutust. Alates 1. märtsist on paketi hind 59 eurot ja see sisaldab 10 kuulutust. Kui seni tuli ühe kuulutuse eest tasuda 2,45 eurot, siis alates märtsist maksab kuulutus enam kui kaks korda rohkem – 5,9 eurot.\nKonkurentsiõigus keelab turgu valitseval ettevõttel küsida tarbijatelt liiga kõrget hinda või seada klientide vaba liikumist takistavaid tingimusi. Mazko hinnangul võib City24 rikkuda mõlemat reeglit. „NG Eesti avaldab portaalides üksnes meie firmale kuuluvaid objektide kuulutusi ning selline suur hinnatõus kehtib just meiesugustele ettevõtetele. Ilmselt suuremad kinnisvarabürood ei oleks sellega mitte mingil juhul nõus ja viiksid oma kuulutused ära. Väiksematel büroodel ja arendusfirmadel, kelle kuulutuste arv on suhteliselt väike, on väga keeruline lahkuda, sest City24 koos samale omanikule kuuluva KV.ee portaaliga takistavad automaatse XML-feedi kaudu kuulutuste eksportimist teistesse portaalidesse. Kuulutuste käsitsi mitmesse portaali sisestamine oleks aga liiga ajamahukas töö ja nii olemegi sundseisus ehk take it or leave it.“ selgitas Mazko.\nKonkureeriva kinnisvaraportaali Kinnisvara24.ee juhatuse liige Kalev Roosiväli kinnitas, et nemad ei plaani 2020. aastal hindu tõsta. „Tahame ka edaspidi pakkuda konkurentidest kordades soodsamat hinnakirja, sest näeme, et kas sellise hinnataseme juures on võimalik portaali hallata, kui konkurendid lõpetavad konkurentsiõiguse rikkumise ja klientide vaba liikumise takistamise turul,“ kinnitas Roosiväli.\nCity24 ja Kv.ee kõrged hinnad on hakanud mõjutama ka eraisikutest kuulutajaid. Oma kodu või maatüki müügikuulutus üheks kuuks maksab eraisikust tavakasutajale kv.ee portaalis 44.99 eurot, City24 portaalis 34.99 eurot ja Kinnisvara24-s 3.75 eurot.\nCity24 ei ole nõus ülalolevas pressiteates esitatud väitega, et nad teevad info liikumises takistusi. "Bürood saavad kasutada importi ja eksporti vastavalt hinnakirjale," täpsustab ettevõtte esindaja. Hinnakiri on leitav SIIT!\nSamuti ei ole õige Kuld-paketi kuulutuste limiit, tegelikuks arvuks on 30.


Hispaania kõrgliigaklubi sai pooltühjade tribüünide eest trahvi! - Sport\nHispaania kõrgliigaklubi sai pooltühjade tribüünide eest trahvi!\nCelta Vigo jalgpallimeeskonna poolehoidjadFoto: CARL RECINE, Reuters/Scanpix\nHispaania jalgpalli kõrgliiga juhtkond trahvis Celta Vigo meeskonda, kuna nende kodumängudel käib liiga vähe pealtvaatajaid, teatab väljaanne MKTesportivo.\nKõrgliigaklubidele kehtib reegel, et telemängudel peavad tribüünid olema täitunud vähemalt 70 protsendi ulatuses. Reegel peab aitama hoida Hispaania jalgpalli prestiiži võimalikult kõrgel. Ei ühtegi ebahuvitavat mängu, kogu aeg on fännid tribüünidel ja möll käib.\nCelta staadion mahutab 32 500 pealtvaatajat. Alanud hooaja esimesel kahel kodumängul oli pealtvaatajaid kõigest 17 000 ümber. See tõigi trahvi kaela. Vaevalt pooled piletid välja müüdud. Klubi korrigeeris seejärel piletihindasid, lastes hindadel kukkuda 40 euroni.\nMeeskond asub liigatabelis 17. kohal, neljast mängust on saadud üks võit ja kolm kaotust.\nVIDEO: Madridi Real alistas Hispaania liiga liidrite duellis Celta Vigo\nVIDEO: Pisargaasirünnak tekitas Hispaania liigas pooletunnise mänguseisaku


Baltikumi ajalugu võib jõuda Põhjamaade õppekavadesse : Õpetajate Leht\n25.-26. oktoobril toimub Tallinnas Läänemere regiooni ühtse ajaloohariduse edendamisele suunatud rahvusvaheline konverents „Bridging the Baltic”, millel kohtuvad piirkonna ajaloohariduseksperdid, muuseumide, koolide ja riigiasutuste esindajad, õppekavade ja -materjalide koostajad ning levitajad, rahastajad ja uurijad, et arutada läänemereülese ajaloohariduse strateegia võimalusi ja arendamist, teatas SA Unitas.\nKonverents on osa kolmeaastasest ajalooharidusprojektist „Erinevad rahvad – jagatud pärand”, mille eesmärk on edendada läänemereregiooni maade lõimumist ja tihedamaid naaberlikke suhteid Soomes, Rootsis, Eestis ja Lätis.\nProjekti käigus uuriti põhjalikult nimetatud riikide õpilaste arvamusi ja teadmisi nii Läänemereregiooni maadest kui ka naaberriikide ajaloost ja kaasaegsest elust. Konverentsil tutvustatakse uuringu tulemusi ning välja töötatud õppematerjale.\n„Projekti käigus oleme koostöös rahvusvaheliste ajaloo- ja haridusekspertidega läbi viinud ulatuslikud uuringud piirkondliku ajalooteadlikkuse kohta regioonis ning loonud tingimused Läänemere piirkonna jagatud ajaloohariduse edendamiseks. Uuringutulemused kõnelevad mitte ainult madalatest teadmistest, aga ka madalast huvist. Seda ilmestab ka huvipuudus institutsionaalsel tasandil – Põhjamaade Ministrite Nõukogu näiteks ei ole huvitatud Baltikumi ega Läänemere regionaalse ajaloohariduse edendamisest. Õnneks on ajalooõpetajate hoiakud soojemad,” ütles projektijuht ja SA Unitas tegevjuht Uve Poom.\nKonverentsil arutletakse Läänemere piirkonna ühtse ajaloohariduse vajalikkuse üle, samuti võimaluste üle tõsta piirkondlikku ajalooteadlikkust läbi uute õpimeetodite ja kujundada läänemeremaade hariduspoliitikaid. Aruteludes osalevad muu hulgas Euroopa Ajaloohariduse Liidu liige ja projektijuht Bojana Dujkovic Blagojevic, Läti Okupatsioonide Muuseumi nõukogu esimees Valters Nollendorfs, Soome Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetuse Õpetajate Seltsi aseesimees Riitta Mikkola, Tartu Ülikooli ajalooprofessor Andres Kasekamp, Euroopa Mälu ja Süüme Koostöökogu president Göran Lindblad. Konverentsi teine päev keskendub õpetajate koolitustele ning projektis välja töötatud õppemeetodite ja -materjalide tutvustamisele.\nProjekti eestvedajad on SA Unitas ja Läti Okupatsioonide Muuseum, toetaja Euroopa Liit.\nLisainfot projekti ja konverentsi kohta leiab siit.


Rakvere valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord – Riigi Teataja\nRakvere valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord\nRakvere valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord - sisukord\n§ 2 Toetuse eraldamise tingimused\n§ 4 Toetuse menetlemine, eraldamine ja toetuslepingu sõlmimine\n§ 6 Toetuse kasutamise aruandlus ja järelevalve teostamine\nRT IV, 31.12.2019, 68\nVastu võetud 18.12.2019 nr 55\n(1) Määrus reguleerib Rakvere valla (edaspidi vald) eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks ühekordse toetuse (kuni viis tuhat eurot) taotlemise, andmise, kasutamise ning järelevalve teostamise korra.\n(2) Toetuse andmise eesmärk on arendada kogukondade omaalgatuslikku tegevust ja soodustada valla elanike koostööd. Toetada kultuuri, spordi, keskkonnakaitse, terviseedendamise, noorsootöö, ühistegevuse ja vaba aja võimalusi ning vabaühenduste mitmekesisust ja jätkusuutlikku arengut valla haldusterritooriumil.\n§ 2. Toetuse eraldamise tingimused\n(1) Toetust eraldatakse:\n1) avalikes huvides tegutsevate mittetulundusühingute ja seltsingute (edaspidi MTÜ) põhikirjaliste või seltsingulepingus sätestatud eesmärkide teostamiseks;\n2) valla esinduskollektiivide toetamiseks;\n3) valla elanikele suunatud ürituste ja ühistegevuste (edaspidi ürituse) korraldamiseks;\n4) teistest fondidest taotletavate avalikkusele ja kogukonna ning piirkonna arengule suunatud tegevus- ja investeeringuprojektide läbiviimiseks ning kaasfinantseerimise katmiseks, kus taotlus esitatakse vallavalitsusele enne põhifondi rahastamistaotluse esitamist. Antud toetus on mõeldud ainult Rakvere valda registreeritud MTÜ-dele.\n(2) Toetuse taotluse rahastamisel arvestatakse:\n1) tegevuse mõju kohalikule kogukonnale ja valla arengule;\n2) kohaliku kogukonna kaasatust;\n3) tegevusest otseselt kasu saavate rahvastikuregistri järgsete valla elanike hulka;\n4) taotluse esitaja tegevuse seotust valla esindamisega;\n5) tegevuse eesmärkide selgust, arusaadavust ja ajalist planeeritust;\n6) taotluse sisu kooskõla toetuse andmise eesmärgi ja vallas kehtivate arengukavadega;\n7) eelarve läbipaistvust, realistlikkust ja kulude majanduslikku otstarbekust;\n8) liikmete panust (rahaline ja mitterahaline);\n9) kaasrahastamise olemasolu.\n1) toimunud tegevusele;\n2) kui toetusest või projektist otseselt kasu saavate isikute hulgas ei ole valla elanikke või puudub seos valla avalike huvidega;\n3) kui toodud andmed ei vasta käesoleva korra nõuetele või on ebaselged;\n4) üksikisikule vara soetamiseks;\n5) litsentside ostmiseks, laenu- või liisingumaksete tasumiseks;\n6) tasulise reklaami avaldamiseks meediakanalites;\n7) kasumit teenivale projektile;\n8) poliitiliseks tegevuseks;\n9) taotlejale, kes on eelnevalt toetust saanud, kuid ei ole esitanud toetuse kasutamise kohta õigeaegselt aruannet või ei ole täitnud nõuet toetus tagasi maksta;\n10) kui valla eelarve vahendid seda ei võimalda.\n(1) Taotleja esitab vallavalitsusele määruse lisas toodud vormikohase taotluse (Lisa 1) vähemalt 30 kalendripäeva enne plaanitavat sündmust või projektitaotluse esitamist teistesse fondidesse. Taotlus esitatakse Rakvere Vallavalitsusele elektrooniliselt ja digitaalallkirjastatult aadressile vallavalitsus@rakverevald.ee või paberkandjal allkirjastatult aadressile Kooli 2, Sõmeru alevik, Rakvere vald, 44305.\n(2) Valla esinduskollektiiv esitab vabas vormis taotluse § 3 lõige 1 sätestatud tingimustel.\n§ 4. Toetuse menetlemine, eraldamine ja toetuslepingu sõlmimine\n(1) Valla esinduskollektiivid kinnitab üheks hooajaks vallavalitsus hooaja alguses.\n(2) Toetuse taotlused vaatab esmalt läbi ja menetleb vallavalitsuse vastutav ametnik (edaspidi ametnik), kes puuduste esinemisel annab taotlejale 7 kalendripäeva puuduste kõrvaldamiseks.\n(3) Toetuse eraldamine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega.\n(4) Vallavalitsus eraldab toetust valla eelarvest selleks ettenähtud vahendite piires. Toetuse eraldamisel järgitakse vallas piirkondlikku ja valdkondlikku tasakaalustatuse printsiipi.\n(5) Vallavalitsus informeerib taotlejat taotluse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest. Toetuse saajaga sõlmitakse sihtotstarbelise toetuse kasutamise leping, milles lepitakse kokku lepingu tingimused. Välja arvatud valla esinduskollektiiv, kellele eraldatakse toetust vallavalitsuse korralduse alusel, tasudes otse teenuse pakkujate arved.\n(6) Kui toetuse saaja ei allkirjasta lepingut 7 kalendripäeva jooksul alates lepingu väljastamisest, loetakse taotleja toetusest loobunuks ning toetust välja ei maksta.\n(7) Käesoleva korra alusel toetust saavatel MTÜ-del on võimalik taotleda ka oma tegevuspiirkonnas asuva ja Rakvere vallale kuuluva hoone ruumide, olemasoleva inventari ja maa tasuta kasutamise võimalust, kui see on MTÜ sihipärase tegevuse seisukohalt vajalik. Sellisel juhul sõlmib objekti haldaja MTÜ-ga ruumide ja/või vahendite ning maa kasutamise lepingu, milles fikseeritakse muuhulgas ära objekti kasutamine MTÜ poolt ning inventari ja lisateenuste kasutamise tingimused.\n1) järgima toetuse väljamaksmise korralduses ja lepingus sätestatud toetuse kasutamise tingimusi;\n2) teavitama vallavalitsust kõigist toetuse kasutamisega seotud probleemidest ja asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada ning takistada sõlmitud lepingu täitmist või mis võivad olla vastuolus vallavalitsuse kehtestatud nõuete või reeglitega vms;\n3) esitama toetuse kasutamise aruande (Lisa 2) kolmekümne (30) kalendripäeva jooksul pärast lepingus sätestatud toetuse kasutamise aja lõppemist;\n4) kajastama valda kui toetajat oma veebilehel, artiklites, ürituste reklaamides, esemetel, avalikel esinemistel jne.\n§ 6. Toetuse kasutamise aruandlus ja järelevalve teostamine\n(1) Aruande vaatab üle ametnik, kes esitab vallavalitsusele aruande kinnitamise ettepaneku ja korralduse eelnõu. Ametnikul ja vallavalitsusel on õigus nõuda aruande esitajalt täiendavaid andmeid.\n(2) Toetuse andmise tingimuste mittetäitmisel, toetuse mittesihipärase kasutamise korral või kui toetuse saaja ei ole taganud projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimise ning avalikku kasutust taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses nimetatud eesmärkidel ja tingimustel või pole taotluses lubatud tegevusi määratud tähtaja jooksul ellu viinud, on vallavalitsusel õigus nõuda vastava summa tagastamist, arvutada see ümber või keelduda edaspidi antud MTÜ-le toetuse eraldamisest.\n(1) Tunnistada kehtetuks Rakvere Vallavolikogu 17.10.2018 määrus nr 29 “Rakvere valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord“.\nLisa Toetuse taotluse ja aruande vormid


Kuidas ja millises kanalis oma alustavale ettevõttele reklaami tegema hakata? | E-poe SEO\nKas reklaami peaks hakkama kohe tegema?\nInimesed kipuvad tihti kiirelt raha kulutama tele-, raadio- või ajakirjandusreklaami peale. Need küll tekitavad kliente, kuid need on see-eest väga kallid. Alustav ettevõte ei tea, millised kanalid töötavad ja kalli reklaami ostmine on raha raiskamine.\nSeega peaks esimene etapp olema turunduskanalite testimine. Tuleks alustada võimalikult odavatest ja käepärastest reklaamikanalitest ja minna kalliduselt ülespoole vastavalt sellele, kuidas ressursse parasjagu on. Äri alustamise alguses ongi eesmärgiks leida kanalid, mis toimivad. See kehtib nii digiäri kui ka muude äriliikide juures. Suurim ning tähtsaim märge on siin kanali tasuvus. Kui te ei suuda täpselt ning arvuliselt määrata, et reklaamikanal tasuv on, siis ärge kasutage sellist kanalit.\nMilliseid kanaleid võiks kasutada?\nKanalitest kõige odavam on e-postiturundus ning sellest on ka mõttekas alustada. Läbi ühe kampaania on võimalik jõuda kiiresti paljude inimesteni ning näha, kas su äriidee toimib, kas toode või teenus müüb ning kas sihtrühm on õigesti valitud.\nE-postiturunduse teenusepakkujatega on nüüd juba võimalik teha ka kokkuleppeid, kus ütled, et tahad mingit kindlat sihtrühma, mis on läbi sinu turu-uuringu välja tulnud. Saab ka öelda, millal kirja välja peaks saatma. See ei maksa palju ja tagasiside on väga kiire.\nLoe edasi meie partneri blogis Veebimajutuses.