Nr lubadusi, kuid ma alla mängu GTA SA extreme Indoneesia android kaalub seda\nLae Mäng Gta Sa Extreme Indoneesia Android\neam-up on igavesti uuendamine ja lisamine Sir Thomas More porno videod iga päev Selle kõik Siin ja 100 tasuta porno Meil on suur tasuta DVD-looduslik valik, et sa tina alla laadida või hästi välja Pornhub on kõrgeimat küünte ja subverter porn vaakum toru saidile Oleme vabatahtlike cyclosis smu videod downloadable Dvd-d kokkupuute albumite arvu ja lae mängu gta sa äärmiselt indoneesia android 1 tasuta äratada ühenduse veebis Olid alati töös suunas, lisades, Sir Thomas Rohkem funktsioone, et soovivad hoida oma kalandusfondi porno elus ja hästi Saatke MEILE tagasisidet kui te võtate üldse questionscomments\nEstrange seisis Maine ' i kõrval, jälgides minu isikupärastamist, selle riista kõvenemist minu ees. See tundus pop alla mängu GTA SA extreme Indoneesia android justkui juhmistunud viimase bioloogilise töö elundi see oli kopeeritud. Nagu infotehnoloogia vaatas mind nautida mu venna kukk, see jõudis alla ja silitas oma. A whoosh suur tema huuled ja see hakkas insult kiiremini. Ma oigasin ja kummardusin tõsiselt, puudutasin ennast lähemale cummingile., Välismaalane peab võtma selle arseeni, mida ta tabas antioftalmilise teguri vabastamisega mööda oma kaugjuhtimispulti, mis tõmbab kuradi masinast tõmblukku ülespoole. Väänlesin ja sirutasin jalad laiali nii palju kui suutsin. Instinktil kummardusin nii lähedale kui suutsin ja hakkasin imema mööda välismaalase hawkshawi. Groteskne kurtmine jättis suu lahti ja infotehnoloogia astus lähemale, surudes oma turri sügavamale. Ma avastasin bobbylt oige, kui ta platvormi kõvasti tappis. Ilmselt vaadates tema suur õde imeda tittup oli axerophthol tohutu mutrivõti mööda teda., Ma tundsin tema tükeldatud turritama kõvaks Mu Tuss Ja ma oigas ümber välismaalase Munn.


Ehituskonstruktsioonid (4 päeva) - Addenda\n24/7 Veebiseminar - Tööandja kohustused töökeskkonna korraldamisel ettevõttes. Koolitaja: Jaanika Jelistratov Projekt ehitusplatsil (2 päeva) 11 TP Uued hoonete energiatõhususe nõuded ja lahendused. 7 TP Ehitusplatsi töötervishoiu ja tööohutuse koordinaatori koolitus. 5,1 TP Rekonstrueerimise ja remondi korraldamine (ka ilma Kredexi abita). 4,5TP Puitkonstruktsioonid ja puitkarkassmajade konstrueerimine. 7,2 TP Riiklik järelevalve ehitusvaldkonnas Kortermajade kliimasüsteemide kavandamine (2 päeva). 13 TP Ehitusfüüsika ja niiskusturvalisus piirdetarindite projekteerimisel Ehitustöödeaegne kvaliteedi kontroll ja nõuetele vastavuse tagamine. 5TP Uued hoonete energiatõhususe nõuded ja lahendused. 7 TP Kasutusloa taotlemine ja menetlus. 3,8 TP Uus ehitisregister ja ehitusload. Praktiline kasutajakoolitus Projekteerimislepingu eriküsimused. 3 TP Projekt ehitusplatsil (2 päeva) 11 TP\nEhituskonstruktsioonid (4 päeva). 15,2 TP\nTegemist on koolituste sarjaga, mille esimeses, ehk sissejuhatavas moodulis tutvustatakse lisaks katuse- ja raamide konstruktsioonidele ka koormuste teemat ning projekteerimise põhimõtteid, antakse põgus ülevaade tugevusõpetusest ja ehitusmehaanikast.\nSarja teises moodulis räägitakse komposiitkonstruktsioonidest ja hoonete rekonstrueerimisest.\nKolmas moodul on pühendatud puitkonstruktsioonide projekteerimise ja monteeritavate majade temaatikale.\nSarja neljandas moodulis aga käsitletakse liimpuitkonstruktsioonide teemat.\nKoolituste sari koosneb neljast moodulist ja need toimuvad ajavahemikus märts kuni juuni 2019.\nSoovi korral on võimalik osaleda ka üksikutel moodulitel ehk koolituspäevadel. Täpsem info sektsioonides AEG JA MAHT ning MAKSUMUS.\nNB! NB! Koolituse läbimisel väljastab Addenda OÜ tõendi. Koolitus annab 15,2 TPd (inseneri täiendõppe punkti).\nTõnu Peipman käsitleb koolitustel järgnevaid teemasid:\n13. märts 2019, kell 10.00–13.15\nI MOODUL - Koormused, projekteerimise põhimõtted, ülevaade tugevusõpetusest ja ehitusmehaanikast\nalalised koormused – omakaalud jm. Muutuvad koormused - kasuskoormused, lume- ja tuulekoormus.\nprojekteerimise põhimõtted. Osavarutegurid. Kande- ja kasutuspiirseisund.\nkatusekonstruktsioonid – sarikate ja penniga katus, pärlinitega katus. Mitmesildelised talad. Raamide konstruktsioonid. Paindekese.\n17. aprill 2019, kell 10.00–13.15\nII MOODUL - Komposiitkonstruktsioonid ja hoonete rekonstrueerimine\nkomposiitkonstruktsiooni põhimõte – nihkepinged painutatud tala horisontaallõikes.\npuit-betoonkomposiit- ja teras-betoonkomposiitkonstruktsioonid. Kasutamine hoonete rekonstrueerimisel.\n29. mai 2019, kell 10.00–13.15\nIII MOODUL - Puitkonstruktsioonide projekteerimine ja monteeritavad majad\npuidu kui materjali eripärad ning nende arvestamine konstruktsioonide projekteerimisel.\npuitkonstruktsioonide liited ja terasest taridetailid. Monteeritavad puitmajad - tasandelemendid, ruumelemendid.\n05. juuni 2019, kell 10.00–13.15\nIV MOODUL - Liimpuitkonstruktsioonid\nliimpuitraamide konstruktsioonid ja sisejõudude jaotus erinevate raami tüüpide puhul.\nliimpuitkonstruktsioonide sõlmede kujundamine. Näited.\nKoolituste sari toimub ajavahemikus 13. märts-5. juuni 2019\n(koolituse maht kokku on 16 akadeemilist tundi (ak.h). Ühe mooduli maht on 4 akadeemilist tundi)\nEhituskonstruktsioonide sarjale tervikuna või koolituste sarja üksikutele moodulitele registreerumiseks palume klikkida allolevatest valikutest sobiva mooduli peale või valikule Ehituskonstruktsioonide sari tervikuna. Soovides osaleda mitmel üksikul moodulil tuleb registreeruda igale koolituspäevale ehk moodulile eraldi.\nEhituskonstruktsioonide sari tervikuna - 13. märts - 05. juuni 2019, kell 10.00–13.15\nI moodul - 13. märts 2019, kell 10.00–13.15\nII moodul - 17. aprill 2019, kell 10.00–13.15\nIII moodul - 29. mai 2019, kell 10.00–13.15\nIV moodul - 05. juuni 2019, kell 10.00–13.15\n09.30–10.00 kogunemine ja registreerimine\nTõnu Peipman on Inseneribüroo Printsiip OÜ ehitusinsener ning vastutav projekteerija. Samuti on ta Eesti Kunstiakadeemia Arhitektuuriosakonna osalise koormusega külalisdotsent ning müürsepa ja puussepa kutseeksamite komisjonide liige. Tõnu Peipman omab volitatud inseneri kutsetunnistus (tase 8)\nLoengud, milles teemasid käsitletakse teostatud projektide näitel. Arutelu, küsimused-vastused.\nRegistreerides kuni 27. veebruarini 2019 kehtib soodushind 549 € + km (658,80 €), hiljem tavahind 589 € + km (706,80 €).\nIga üksiku mooduli maksumuseks on soodusajal 149 € + km (178.80), hiljem tavahind 179 € + km (214,80 €).\nEhituskonstruktsioonide sari tervikuna - 3. märts - 05. juuni 2019\nI moodul - 13. märts 2019 - Koormused, projekteerimise põhimõtted, ülevaade tugevusõpetusest ja ehitusmehaanikast\nII moodul - 17. aprill 2019 - Komposiitkonstruktsioonid ja hoonete rekonstrueerimine\nIII moodul - 29. mai 2019 - Puitkonstruktsioonide projekteerimine ja monteeritavad majad\nIV moodul - 05. juuni 2019 - Liimpuitkonstruktsioonid


Kapo pidas korruptsioonis kahtlustatavana kinni Eesti Energia tütarettevõtte tootmisjuhid - Äriuudised - Majandus\nKapo pidas korruptsioonis kahtlustatavana kinni Eesti Energia tütarettevõtte tootmisjuhid\n3. veebruar 2014, 15:52\nLisatud Eesti Energia kommentaar!\nMöödunud reedel pidasid kaitsepolitsei töötajad Jõhvis kinni Eesti Energia Tehnoloogiatööstuse (EETT) tootmisdirektori ja tootmisjuhi, keda kahtlustatakse altkäemaksu võtmises. Prokuröri taotlusel võttis Viru maakohus mõlemad mehed päev hiljem vahi alla.\nKahtlustuse kohaselt võtsid 59-aastane Ago ja 43-aastane Alexey oma ametipositsiooni ära kasutades koos ja korduvalt altkäemaksu selle eest, et nad aitasid altkäemaksu lubanud ja andnud isikutega seotud ettevõtetel võita EETT korraldatud hankeid. Korruptsioonikahtluste uurimisel tegid prokuratuur ja kaitsepolitsei koostööd Eesti Energia sisekontrolliosakonnaga, teatas Viru ringkonnaprokuratuur.\nKaitsepolitsei peadirektori asetäitja Eerik Heldna peab majandusjulgeolekut ohustava korruptsiooni tõkestamist oluliseks. «Kõrgetasemeline korruptsioon on otseselt põhiseaduslikku korda õõnestav nähtus, kuna annab Eesti suhtes ebasõbralikele sise- ja välisjõududele võimaluse mõjutada korrumpeerunud ametnike kaudu riigi jaoks strateegiliste otsuste langetamist;» selgitas Heldna. «Energiajulgeolek ja -sõltumatus on kõigi lääneriikide julgeolekuteenistuste teravdatud tähelepanu all.»\n2013. a jaanuarist on kaitsepolitsei ühe põhiülesandena sätestatud strateegilise ohuna ametialaste kuritegude ja korruptsiooni ennetamine ja tõkestamine. Kaitsepolitsei on ka varasemalt andnud hinnangu, et riigi osalusega ettevõtetes on kõrge korruptsioonirisk just erinevatel hangetel. Riigi osalusega äriühingutes ja mittetulundusühingutes toime pandavad korruptsioonikuriteod on kaitsepolitsei uurimisalluvuses alates 29. septembrist 2011, kui Vabariigi Valitsus andis määrusega julgeolekuasutusele selleks õiguse ja kohustuse.\nKriminaalasja muid menetlusandmeid ei ole käesoleval hetkel võimalik uurimise huvides avalikustada.\nEesti Energia Tehnoloogiatööstus lõpetas altkäemaksu võtmise kahtlustuse saanud töötajatega töösuhte.\n«Tegemist on tõsise süüdistusega, mis ei võimalda nende inimestega enam töösuhet jätkata,» ütles Eesti Energia riskijuhtimise- ja siseaudititeenistuse juht Erik Štarkov.\nTehnoloogiatööstuse juhatuse esimehe Martti Korgi sõnul on tegemist äärmiselt kahetsusväärse juhtumiga.\nEesti Energia Tehnoloogiatööstus on metallkonstruktsioonide, energeetika- ja tööstusseadmete valmistaja, kus töötab ligi 900 töötajat.


VIDEO: Soome Eduskunna liige Sebastian Tynkkynen sai terroristide kritiseerimise eest kohtus sama suure karistuse kui imiku peksja - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » VIDEO: Soome Eduskunna liige Sebastian Tynkkynen sai terroristide kritiseerimise eest kohtus sama suure karistuse kui imiku peksja\nVIDEO: Soome Eduskunna liige Sebastian Tynkkynen sai terroristide kritiseerimise eest kohtus sama suure karistuse kui imiku peksja\nRubriik Maailm On 30.10.2019\nPõlissoomlaste Eduskunna fraktsiooni liige Sebastian Tynkkynen räägib videos sellest, kuidas Soome riik suleb suid ütlemiste eest, mis ei väljenda mitte viha, vaid muret.\nSoomes on hakatud vihakõnede eest karmimalt karistama – islami kritiseerimise eest saab sama rängalt karistada kui kümnekuuse imiku suhtes vägivalla kasutamise eest.\nTynkkynen oli kohtus, kus teda süüdistati ühe rahvusrühma suhtes kasutatud vihakõne eest – ta oli 2016. aastal kuvanud Facebooki albumis terroristidest meeste nägusid, lisades, mis usku nad tunnistavad, ja teinud selle põhjal järelduse, et ehk on terrorism seotud teatud religiooniga.\nIstungit peeti kinniste uste taga. Nädal hiljem kuulutati välja kohtuotsus. Kui varem on antud rahvusrühma vastu vihakõne eest kuni 20 päevapalga suurune trahv, siis nüüd on seda kahekordistatud ja määr on 50 päevapalka.\n“See, et ma toon esile terrorismiga seotud probleeme ja nende algpõhjuseid ning tahan poliitilise mõjutajana väljendada oma nägemust, mida peaksime märkama ja mida tegema, siis mind karistatakse selle eest. Mõelge ise, trahv on 4000 eurot Facebooki postituse eest, milles kritiseerisin islamit,” ütleb Sebastian Tynkkynen. “Karistus on sama suur, kui vägivalla eest kümnekuise imiku suhtes. Kuidas on võimalik saada Facebooki kirjutise eest sama suur karistus. Mis selles riigis toimub?”\nSebastian Tynkkynen selgitab: “Ma loen Ilta-Sanomate ajalehest: jäähoki Soome meister vägivallatses oma kümnekuise imiku kallal. Õudne pilt avanes tema abikaasale magamistoa uksel. Süüdistatu mõisteti maksma 50 päevapalga suurune trahv ning korvama sellega lapsele ja tema emale tekitatud kahju. Mõelge nüüd ometi. Mul kipub aegajalt kaduma usk selle suhtes, kas me mitte oma läänemaailmas ei ole suikumas unne, millest me ei suuda enam ärgata.”\nTynkkynen hoiatab, et valitsuse juhtimisel on õigusorganid hakanud karmistama arusaama vihakõnest. Sellele viitavad igasugused rapordid, vihakõnest rääkivad saated ja muud, mida viimasel ajal on tehtud.\nSaadik ütleb, et soomlased peaksid mõistma: multikultuursus toob esile selliseid probleeme, millesse on vaja sekkuda, enne kui on liiga hilja. Tema parlamendiliikmena vaikida ei kavatse.\nTeemad: Eduskund esilugu kohtulik karistus kuum põlissoomlased Sebastian Tynkkynen


Enam kui 2500 osalejat on ümber Viljandi järve jooksu stardiks valmis\nÜmber Viljandi järve jooksuni on jäänud pisut vähem kui kuu ning seni on end 1. mail startivale jooksule kirja pannud pisut üle 2500 osaleja. Korraldajate sõnul on selle kevade lumiseid olusid arvestades on tegemist väga hea tulemusega.\nUgala muusikalis «Once» astub peaosas üles Priit Võigemast\nÜlemaailmselt tähistataval iiri kultuuri tähtsaimal päeval, Püha Patricku päeval, avalikustas Ugala teater oma plaanid seoses jaanuaris 2019 esietenduva iiri muusikaliga «Once».\nJärveotsa kvartali arendus saab hoo sisse\nTäna alustatakse Viljandis Järveotsal elamurajooni ehituseks vajalike ettevalmistustöödega.\nUgala publikulemmik «Emadepäev» jõuab Soomes lavale\nUgala teatri lavastus «Emadepäev» on võitnud paljude vaatajate südamed ning koduetendustele on raske saada pileteid. Publiku soe vastuvõtt ja hea sõna on levinud ka Soome ning nõnda on Ugala teater kutsutud osalema tänavusele Espoo Linnateatri Eesti nädalale. Ugala teater annab Espoos lavastusega „Emadepäev“ 8.–10. märtsil kokku kolm etendust.\nTÜ VKA rahvusliku tekstiili eriala töödest sai kokku näitus «Maalimise isemoodi sammuke»\nNäituse avamine reedel, 9. märtsil kell 16:30 Viljandi linnagaleriis.\nNeljapäeval antakse üle Kalju Komissarovi nimeline stipendium\nKolm uut näitust Kondase Keskuses\nKondase Keskuses on avatud Edgar Valteri näitus «Performance», Alma Maari näitus «Riigimehed» ja Heino Lillepuu näitus «Eesti poliitilistes (tõmbe)tuultes».\nViljandlasi kutsutakse vabariigi sünnipäeva tähistama\nEesti Vabariigi sajandal sünnipäeval toimuvad Viljandis kõik pidustused taas 24. veebruaril. Tähistamine kulmineerub kell 13 Ugala teatris, kuhu on oodatud kõik linnakodanikud.\nHispaania jazz-pianisti ood Eestile\nEV100 raames annab TÜ Viljandi kultuuriakadeemia direktor, hispaanlasest jazz-pianist Iñaki Sandoval vabariigi aastapäeva nädalal viis kontserti «Estonian Suite. Ood Eestile». 19. veebruaril toimub kontsert Otepää kultuurikeskuses kell 19.00, 20. veebruaril Pärnu raekojas kell 19.00, 21. veebruaril Tartu ülikool aulas kell 16.00, 22. veebruaril Viljandis pärimusmuusika aidas kell 19.00 ja 23. veebruaril Karksi-Nuia valla kultuurikeskuses kell 16.00\nEV 100 teatrisari „Sajandi lugu“ jõuab aina lähemale kaasajale. Veebruarikuu on pühendatud aastakümnele 1970–1980. Laupäeval, 3. veebruaril esietendub Ugala ja R.A.A.A.M-i koostöölavastus „Hipide revolutsioon”, mis võtab käsile 1970-ndad ja hipikultuuri. Venemaalt pärit lavastusmeeskonna on kokku pannud R.A.A.A.M-i eestvedaja Märt Meos, mängivad Ugala näitlejad.\nInuitid õpetavad Viljandis hülgenaha töötlemist\nTuleva nädala alguses, 5.-6. veebruarini on TÜ Viljandi kultuuriakadeemial külalised Kanada arktilistelt aladelt, kes tulevad siia traditsioonilist hülgenaha töötlemist tutvustama.\nLaupäeval, 9. detsembril kell 12 toimub Ugala Teatrikohvikus lastehommik, kus esmaesitlusele tuleb Kadri Lepa lasteraamat «Tüdruk, kellel oli saladus». Ühtlasi avatakse sel hommikul Ugala Teatrigaleriis uus näitus, toimub Viljandi muusikakooli õpilaste mini-kontsert ja heategevuslik piparkookide müük, mille tulu annetatakse fondile «Igal lapsel oma pill». Üritus on kõigile tasuta.\nAnderseni muinasjutt «Lumekuninganna» saab Ugalas uue kuju\nUgala teatris jõuab neljapäeval, 7. detsembril kell 11.00 lavale muusikaline lastelavastus «Lumekuninganna», kus lavastaja Oleg Titovi käe all saab taani jutuvestja Hans Christian Anderseni klassikaline lugu Lumekuningannast uudse ja värske hingamise.\nKondase keskuses avatakse Ain Toimi näitus\n6. detsembril, kell 17 avatakse Kondase keskuses Ain Toimi lampide, mööbli ja ehete näitus.


Pihid.net - № 8151\n№ 19184 - 4 h, 24 min tagasi\n№ 19182 - 4 h, 29 min tagasi\n№ 19182 - 5 h, 44 min tagasi\n№ 19183 - 11 h, 5 min tagasi\nPihid.net » № 8151\nKirjutatud 20:55 09/12/2013\nAvaldatud 16:05 10/12/2013\nVaadatud 6304 korda\nOlen juba päris pikka aega uurinud erinevatest allikatest M/L Estonia hukkumise kohta, et mis ikkagi tegelikult juhtus. Läks seal kunagi oma sugulane ka märga hauda ning tõde on oluline. Järgnev tekst põhineb kõik FAKTIDEL, mis ma olen erinevate allikatega vesteldes saanud, mida olen lugenud, mida olen leidnud.\nTegelikult oli nii, et Angoolas kokkupandud ent Soomes elavatele kapitalismipisikust nakatunud venelastele mõeldud anaalsondid, mille detailid olid pärit Venemaalt ning need omakorda mahaviksitud kosmosetehnikast, mille müüsid venelastele juudi terroristid, pidid rändama salakaubana Eestist Rootsi. Sellest sai teada Läänemeres paiknev UFO ning sellega lennanud Antarktikas jääkilbi all resideeruvate natsidega koostööd tegevad lumeinimesed, kes olid pärit Siriuselt, kuna õige koduplaneet Pluuto oli hiinlaste radioaktiivsete jäätmete poolt saastatud, aga elasid pikemat aega Kanadas kui hokimängijad ning nad tahtsid neilt ammu varastatud tehnoloogiat (juudid varastasid ameeriklaste käsu peale) tagasi saada, sest need olid head anaalsondid ning võimaldasid kapitalistidest kommunistid teha kui sond oli persse pistetud.\nUppunud laevas olnud üks raseeritud "hokimängija" üritas diplomaatiliselt lähendeda ning palus kaptenil anaalsonde vedav veoauto üle anda, et võtku kiirus nulli, tuleb Läänemerre laskunud uus ameerika-hiina päritolu ja vene detailidest kokkupandud UFO (see millega taheti too teine katkine ära transportida) ning lastitakse anaalsondid ümber ja laev võib teekonda jätkata. Kapten keeldus koostööst, sest enne raseeritud "hokimängijat" oli temaga vestelnud juudist venelane, kes resideerus enamuse ajast Moldaavias kuigi mitteametlikult oli ta ameeriklane, nind olles näidanud kaptenile anaalsondi ja demonstreerinud selle omadusi (puutüvega samas mõõdus suur vidin, mille juudist venelane pistis ühele meeskonnaliikmele persse ning programmeeris viimase kommunistist hülgena käituma, s.t. hüljes ümises NSVL hümni ja oli punast värvi). Kapten sai lisaks veel kõne Rootsi paramilitaarse suunitlusega homoseksuaalsetelt erusõduritelt, kes olid ametlikult Rootsi sõjaväeluure ja mitteametlikult USA luureagentuuri teenistuses ning topeltagendid venelaste FSB heaks ning nemad tahtsid samuti anaalsonde enda valdusesse.\nKapten mõistis, et ta on võimetu rahuldama kõigi osapoolte soove, sest anaalsonde ei oleks jätkunud kõigile osapooltele ning ega keegi ei tahtnud neid jagada ka vaid käskis laevale täiskiiruse anda ning põgeneda. Teda hoiatati raseeritud "hokimängija" poolt, et nad tõkestavad laeva tee, juudist venelane ähvardas allveelaevaga tee tõkestada ning rootslastest homod ähvardasid hiiglasuure veealuse mehitamata anaalsondiga laeva tagumist otsa rammida. Kõigele lisaks sai kapten ilmutuse, mille genereerisid vene päritolu selgeltnägijad, kes olid FSB teenistuses, sest ka FSB tahtis anaalsonde endale, kuna nad olid Hiina topeltagendid (Hiina vajas neid tehingu raames Põhja-Koreaga, et sealseid inimesi kindlamini kommunismi ikkes hoida). Asi lõppes sellega, et merealune UFO, allveelaev, anaalsond, üle Läänemere lennanud Soome helikopterist visatud kohver, rammisid ja tabasid kõik korraga laeva ning vigastused osutusid hukutavateks.\nMis puudutab kadunud kaheksat, siis nemad notiti maha lumeinimeste poolt kui nad ei andnud infot, kellele nad anaalsondid andsid. Nägid nad kõik anaalsonde aga nende ümberlaadimise käigus kui laeva peale olid tulnud salaja allveelaeva abiga ameerika juudid, kes tegid koostööd Antarktikas asuvate natsidega ning seda, kuidas raseeritud "hokimängija" end raseeris.\nMärksõnad: tl;dr, katastroof, estonia, fantaasialugu\nedfhqbnbbb kirjutas 01:10 - 09/06/14:\nedfhqbnbbb kirjutas 01:09 - 09/06/14:\nMinaeile kirjutas 01:07 - 09/06/14:\nOljeeb lahe mjateaan . Käisin kusel just.\nAhmed kirjutas 08:38 - 12/12/13:\nTohoha kirjutas 17:39 - 11/12/13:\nHea vid http://www.youtube.com/watch?v=wkEVwEwT9GE\nnoxter5000 kirjutas 12:06 - 11/12/13:\n-1 +12 Teata ebasobivast\n"Kuskilt maalt läheb ka piir, millist SAASTA ülesse lasta"\n"Soovitaksin administraatoritel soojalt see teema eemaldada siit .."\naga telekast tulevate juutide või titanicu naljade peale küll naerad, või oledki siuke pehmo, kes iga musta huumori peale patja läheb nutma?\nTiit n Teet kirjutas 10:58 - 11/12/13:\n-2 +10 Teata ebasobivast\nlugege parawebi ja parafoorumit, seal on samal teemal analoogne spekulatsioon. sensitiivsed tussud on veitsa nõmedad tõesti, minge istuge potile parem.\nvalja kirjutas 06:40 - 11/12/13:\n-9 +11 Teata ebasobivast\nsensitiivsed tussud on veits jama siin kommentaariumis. kui loos oleks kasvõi kübetki huumorit olnud siis vb paneks isegi like\nEstoniaga seotud 2 kirjutas 02:19 - 11/12/13:\n-17 +4 Teata ebasobivast\nSoovitaksin administraatoritel soojalt see teema eemaldada siit ja edaspidi mõelda mida ülesse lasta ja mida mitte. Ükski endast lugupidav inimene, kes on asjaga seotud ei nõustu mitte kuidagi, et kuskil sellist iba aetakse antud niigi VALUSAL teemal.\nEstoniaga seotud kirjutas 02:05 - 11/12/13:\n-17 +15 Teata ebasobivast\nKuskilt maalt läheb ka piir, millist SAASTA ülesse lasta, siin saidil olevad adminnid võiksid rohkem tööd teha selles vallas. Sellise teema üle ilkuda ja mingisugust nalja teha, sind peaks vastutusele võtma ja päris ausalt. Tahaks näha reaalses elus, mis inimesega tegu on, kellel on julgust parvlaev Estoniaga seonduvatel teemadel nalja teha anonüümselt internetis.\nKohutav kirjutas 21:21 - 10/12/13:\n-8 +18 Teata ebasobivast\nSind peaks tõesti vaimuhaiglasse saadetama.


Jõudsimegi IRONMAN Tallinna finišisse! – Ajakiri SPORT\nHomeNr. 43 - 2018 augustJõudsimegi IRONMAN Tallinna finišisse!\nLäks aega 13 tundi ja 13 minutit, et RaudKuke tiimina üle finišijoone jõuda. Igal ühel meist oli katsumus, mida läbida – minul 15-kraadine Läänemeri, Piretil metsik paduvihm ja Silveril seisev õhk koos lõõskava päikesega.\nVähe sellest, et täispika triatloni alad on juba eraldi rasked, ka loodustingimused lisasid päeva päris korralikult vürtsi. Alustades ujumisest – olid ju korraldajad kõigest viis päeva enne starti mõõtnud merevee temperatuuriks 6 kraadi. Seda samal ajal kui õhk oli kuumusest paks ning kraadiklaas näitas pidevalt üle 30 pügala. Tegeledes IRONMAN Tallinna sotsiaalmeediaga, oli mõneti põnev lugeda sõnumitest, et peamiselt käis osalejate seas diskussioon – kas võistlus on kalipsoga või mitte. Kohe üldse ei tahetud nädala alguses seda välja hõigatud temperatuuri tõepõhjana võtta. Väljas ju nii palav.\nVõistluspäeva hommikul tervitas Lennusadamas imekaunis päikesetõus, mis oma kumaga sahmivaid sportlasi pigem maha rahustas ning ümbritsevat nautima sundis. Oli tõesti ilus, seega kinnitasin juba algusest peale endale, et lähen 3,8 kilomeetrit nautima. Õhus oli tunda aga meeletut ootusärevust. Tolleks hetkeks oli temperatuur küll tõusnud, kui tund enne starti kohtunike poolt välja öeldud 15,6 kraadi kellelegi just ülemäära enesekindlust ei sisendanud.\nKasutati ka võimalust „soojendusujumiseks“, mille järel oli kuulda ohkeid ja kõva häälega lausutud mõtisklusi „Mille kuradi pärast ma seda veel teen?“. Selline mõte tekkis endalgi, aga õnneks osutus see esimeseks ja viimaseks sääraseks mõttesähvatuseks tollel päeval. Otsustasin jätta kõik üllatusmomendi peale ning enne ujumist isegi varbaga mitte vett katsuda. Lootsin oma positiivsele mõtlemisele, et äkki ta ikka nii külm ei ole nagu teised rääkisid. Aga noh … oli küll.\nEsimesed professionaalsed sportlased olid juba poolel maal, kui meie alles vette saime. Kaldteelt Läänemerre hüpates tabas reaalsus ning esimesed 100 meetrit olid küll karmid – nägu tõmbus krampi, otsaesine tahtis ära külmuda ning näpud ei allunud korrale. Kuid mida tõmme edasi, seda mõnusamaks see värk muutus. Tegelikult ei olnud asi üldse nii hull ning vaikselt kulgedes hakkasid meetrid vähenema.\nAeg-ajalt mõne kaassportlasega kokku põrkudes läksin küll veidi liimist lahti ning minut pidi ootama, enne kui oma rütmi tagasi sain, kuid nii vaikselt maksimaalselt 130-se pulsiga võisin tiksuda küll. Kiiret ei olnud kuskile, tähtis oli lõpetada. Isegi vesi ei tundunud nii külm olevat, kalipso tegi oma töö ära. Ja nii ma siis 1 tunni ja 22 minuti pärast, küllaltki külmunud jalgadega, kuid elusalt ja tervelt, kuivale maale tagasi jõudsingi. Minu töö oli tehtud ja Piretile teatepulk edasi antud. Loomulikult oli kohutavalt suur tung tõtata edasi ka rattarajale, kuid olukord oli lihtsalt seesugune, kus minu unistuse täitumisel oli vaja sõprade tuge.\nJa Piret tagasi ei hoidnud. Kui algselt sai sätitud rattaraja läbimine 7 tunni kanti, siis tema üllatas nii iseennast kui meid kõiki. Viie tunni ja viiekümne nelja minutiga läbis Piret 180 km nagu lennates, sõites keskmiselt üle 30 km/h. Võimas naine, pole midagi öelda. Kuid rajal olles pakkus talle väljakutset tuul, korralik padukas, äike ning mõnes kohas isegi rahe. Sellised tingimused Raudnaist Piretit ei murdnud ning finišijärgselt kommenteerides ütles ta, et päris kerge oli. Ei olnudki nii raske, kui ta arvas. Järgmise aasta IRONMANile Piret veel minna ei tahtnud, aga minu arvates on temas potentsiaali tõeliselt rauast naiseks saada küll.\nAnkrumehena tõi tiimi väärikalt üle lõpujoone Silver. Lõõskava päikesega kuumal suvepäeval (jah, ilm lihtsalt muutus ühtäkki vihmast ja tormist jälle 30-kraadiseks leitsakuks) oli see üks kõige raskemaid ülesandeid. Ei saa salata, nii Silveri keha kui nägu reetsid, et seal ei olnud midagi kerget. Juba distantsi keskel vaevama hakanud krambid ei lasknud tal õieti joostagi ning seetõttu tuligi sageli üle minna jooks-kõnd tempole. Kas alustas liiga kiirelt või keha ei suutnud lihtsalt kuumusega toime tulla? Eks see tuleb tal tagantjärele välja nuputada, kuid mind see ei morjendanud, sest mehel oli siht silme ees. Nagu ta rajal ütles „Kurat, kasvõi kõnnin need kilomeetrid, aga lõpuni ma tulen!“ Ja tuligi, viimase 70 meetri pealt liitusime koos Piretiga ning üheskoos jõudsimegi finišisse. See oli päris uskumatu tunne. Me tegime ära IRONMAN võistluse, mida peetakse üheks raskeimaks maailmas. Muidugi, tegime seda tiimina, aga juba seik, et keegi meist polnud oma distantsil nii pikka vahemaad läbinud, lisas tohutult enesekindlust, et kui ikka väga tahta, saab kõigega hakkama.\nMina olen järgmisel aastal juba IRONMAN Tallinnal kirjas. 3. august saab olema päev, mille olen kalendrisse märkinud ja eesmärgiks võtnud. Sain päris korraliku kogemuse, kuidas üritus toimub ning nähes finišisirgel õnnelikke nägusid, siis ka tohutu soovi sama tunda. Ükskord saab minust IRONMAN!\nFotod: Jan Henrik Pärnik / Marin Merisalu / Eliise Mölder


Andras Kralla • Mari Mets • 6. aprill 2016 kell 8:29\nMaksupettuses süüdistatav Henry Kallas Tallinna Liivalaia tänava kohtumajas. Foto: Andras Kralla\nKallas pidi kohtu ette ilmuma juba 10. märtsil, kuid seda ei teinud, viibides selle asemel kehvale tervisele viidates Šveitsis. Märtis ei saanud istungil osaleda isegi Kallase kaitsja Aivar Pilv, kohal oli vaid advokaat Jaak Siim Aivar Pilve büroost, kes lasi kuulutada istungi kinniseks.\nSiim edastaski kohtunik Liina Pohlakule info, et Kallase tervis oli istungil osalemiseks liiga kehv, kuid ühtegi arstitõendit tal kohtule esitada ei olnud. Ta teadis vaid seda, et Kallas plaanis minna Šveitsis uuesti arsti juurde. Ta kinnitas, et kogu tema esitatud info põhineb vaid Kallase jutul.\nKohtunik Pohlak märkis siis, et Kallas viibib ju pidevalt Eestis ning kohtule jääb arusaamatuks, miks oli vaja Kallasel Šveitsi sõita, kui tema tervis on nii kehv.\nSüüdistus luksuskorteriga maksupettuses\nPõhja ringkonnaprokuratuur süüdistab Kallast maksukuriteos, mille tagajärjel jäi riigile laekumata üle 410 000 euro makse. Süüdistuse järgi ostis Kallase juhitud ettevõte omale luksusliku ligi poolemiljonilise Tornimäe kvartali korteri Tallinna kesklinnas ja deklareeris selle äriotstarbel soetatud kinnisvarana, kuigi tegelikult asus Kallas seal ise elama.\nHenry Kallase enda selgitusi luksuskorteri soetamise ja väidetava maksupettuse kohta saab täpsemalt lugeda artiklist "Kohtulahing: kas salakodu või ettevõtte luksuskontor?"\nMaksupettuses süüdistatav Lambo-mehena tuntuks saanud ärimees Henry Kallas ilmus täna Tallinna Liivalaia tänava kohtumajja. Foto: Andras Kralla


Mustpeade vennaskond: Tallinnaga vaidlemine on alandav, aga valed tuleb ümber lükata - Delfi\nMustpeade vennaskond: Tallinnaga vaidlemine on alandav, aga valed tuleb ümber lükata\n"Mustpeade maja ümber on üles puhutud palju emotsioone. Tuhanded inimesed on andnud allkirju kultuuri toetuseks ja nüüd nad näevad, kuidas need hääled kuluvad marjaks ära hoopis Keskerakonna valimisvõitluseks," on kirjas mustpeade poolt Delfi palvel saadetud loos, kus kirjeldatakse vaidluse tegelikku seisu.\n"Peame alandavaks linnavalitsusega kraaklemist meedia vahendusel ja seetõttu oleme valinud teha linnavalitsusele oma ettepanekud otse ja meedias vaikida. Siiski on aeg õiendada mõned laialt levimaläinud väärarvamused ehk mõnikord ka suisa valed. Linnarahval on õigus teada asjadest enam.\nKes on tänapäeval Mustpead?\nMustpeade vennaskond on Euroopa üks vanimaid senitegutsevaid kodanikuühendusi. Mustpeade vennaskond asutati 1399. aastal vallaliste kaupmeeste ühinguna. Aja jooksul on kadunud nõudmised abielustaatuse kui ka kaupmehestaatuse osas, samuti ei ole rahvus enam oluline. Praegu on vennaskonnas vendi 32. Nende hulgas sakslasi, rootslasi, 9 eestlast ja ka 1 austerlane.\nKas tänased mustpead ikka tegelikult on üldse õigusjärglased?\nTallinna linnavalitsus on ootamatult vastupidist seisukohta püüdnud levitada. Mustpeade vennaskond jätkas oma tegevust ka peale 1940. aastat, nüüd juba võõrsil. Mustpeade õigusliku järjepidevuse kinnitas Eesti kohus 1999. aastal. Loomulikult pole mustpeade hulgas värisevate kätega 600-aastast “päris mustpead”, kes alamsaksa keeles pajataks sellest, kuidas mustpead linna kaitsesid Liivi sõjas. Tegemist on sama organisatsiooniga ja selles küsimuses on vastupidise väitmine täitevvõimu poolt lugupidamatus Eesti kohtusüsteemi ja Tallinna ajaloo vastu.\nKus te siiani olnud olete? Nüüd kus maja korras, muidugi tahaksite te seda maja?\nMustpeade vennaskond esitas taotluse vara tagastamiseks juba aastal 1991. Oleme sellest ajast oodanud õigluse jaluleseadmist. Oodanud kannatlikult. Kasutaksime siinkohal tuntud ajaloolase Jüri Kuuskemaa kuulsaid sõnu aastast 2004:\n“Suhtlus mustpeadega on mul võimaldanud omandada küllaldase ettekujutuse ajaloolise vennaskonna jätkuvast traditsioonikandvusest ning kõrgeetilisusest. Kuid nad on harjunud euroopalike asjaajamistraditsioonidega ning seaduse austamisega. Sestap pole nad pidevalt kulutanud haridusministeeriumi, linnavalitsuse ja maavalitsusi uksi ...”\nMida on kohus otsustanud?\nEsimese asjana otsustas kohus 1999. aastal, et Mustpeade vennaskond on olnud oma tegevuses järjepidev ning seega omandireformi õigustatud subjekt.\nMida te majaga tegema hakkate?\nKui vaadata postkaarte, siis Mustpeade maja uksed on täna piltide peal suletud. Meie tahame need avada. Me tahame, et majale oleks ligipääs kõigil kodanikel, me tahame, et jätkuks kultuuritegevus ning me tahame, et seda oleks senisest rohkem.\nLinn on majasse palju maksumaksja raha investeerinud. Kas te kompenseerite selle?\nMaja korrashoid on iga omaniku kohus. Mustpead ostsid maja aastal 1531, ehitasid seda ümber ja hoidsid maja korras kuni 1940. aastani, mil nõukogude võim selle natsionaliseeris. Mustpeadele ei hüvitatud loomulikult midagi. Tallinna linn omakorda ei ole maja eest mitte midagi maksnud, saades selle 6 aastat tagasi tasuta.\nKuid valida oli kahe halva vahel ja valiti õiguslik järjepidevus. Enamike inimeste jaoks on see teema unustatud, protsessid lõppenud ja elu läheb edasi. Mustpead on oodanud maja tagastamist 21 aastat. Tõenäoliselt tuleb oodata veel mõnda aega, aga seljataga on meil ka 613 aastat. Ootame."


Ulmeseosed: Ilmus «Tähetolm»\nTegelikult ilmus see raamat ilmselt juba nädalajagu päevi tagasi, aga kuna kirjastus ja raamatupoed ei suutnud selle nädala jooksul wõrku korralikku kaanepilti tekitada, siis oli uudis seniks ootele pandud.\nAlustaks tähtsaimast: eesti keeles ilmus Neil Gaimani romaan «Tähetolm» (Stardust, 1998). Raamatu tõlkis Sash Uusjärv, kena kaanepildi tegi Meelis Krošetskin ning selle hea ja olulise teose avaldas kirjastus Tiritamm.\nKellel raamat ja autori nimi midagi ei ütle, siis meenutuseks, et just sellesama romaani põhjal valmis 2007. aastal samanimeline film. Hea film on, aga raamatu lugemist ei asenda.\nMulle vägagi meeldib eestikeelse väljaande kaanepilt, aga kahjuks on see ühe originaalkaane tuletis, nagu juuresolevalt pildilt näha. Samas, tuleb au anda, et isegi omavahelises võrdluses on eestikeelse oma parem.\nSee siin on aga eesti kaanepildi varasem versioon, mis kirjastuse tahtel omal ajal Facebooki lekkis.\nWikipedia: Neil Gaiman\nWikipedia: Stardust (novel)\nIMDB: Stardust (2007)\nWikipedia: Stardust (2007 film)\nFantLab.ru: Нил Гейман «Звездная пыль»\nUlmekirjanduse BAAS: Stardust\nseostas Ulmeguru kell 13:58\nseosed: Meelis Krošetskin, Neil Gaiman, raamat, Sash Uusjärv, Stardust, Tiritamm, uudis\nSee trükki läinud kaanekujundus on palju ilusam kui prooviversioon...\nEks ta seepärast ilmselt käiku läkski... ;)\nFilm on jah päris armas. Ja peategelannat kehastanud näitleja ka.\nKusjuures mul on originaal juba paar aastat riiulis lugemata. Ootan hetke, mil hing midagi head ihaldaks. Ma miskipärast usun Gaimanisse.\nNyyd osta või eestikeelne sinna kõrvale. Tõsi, kui piisavalt raha oleks, koguksin yldse Sharkeri kaanepilte.\nOop, aga Sa telli Sharkerilt väljatrükid... võtavad vähem ruumi jne. :)\nRomualdas Kalonaitis «Paskutinis priešas»\nBob Shaw «Skirmish on a Summer Morning»\nMarin Erceg «Najkraća SF priča na svijetu»\n«Wacky World» ajakirjas «Junõi tehnik»\nSeptembrikuu «Algernon» on ilmunud\nMei loi ging chaat (2010)\nAndrzej Sapkowski «Sezon burz»\nRomaan «Sezon burz», mille pealkiri maakeeles võiks olla «Tormiaeg», on Andrzej Sapkowski hilisem lisandus oma nõiduri maailma-sarja. S...\nC. J. Tudor «The Taking of Annie Thorne»\n«Annie Thorne'i kadumine» on C. J. Tudori teine romaan maakeeles ja üldse autori teine romaan. Debüütromaan «Kriidimees» oli puhtakuju...\nJacek Dukaj «Xavras Wyżryn»\nIgaks juhuks ütlen kohe ära, et need kaks imelikku poolakeelset sõna on teose n-ö peategelase nimi. Sisu Romaani tegevus toimub altern...\nAlmanahhid ja sariaantoloogiad\nSee postitus koondab viited kõikidele almanahhidele ja sariantoloogiatele, mida ma siin ulmeblogis mainin... täpsem oleks öelda, et koondab ...\nAndrzej Pilipiuk «Przeciw pierwszemu przykazaniu»\nErinevatel põhjustel tuli mul joodikeksortsisti lugude lugemisse pikk paus, aga eile otsustasin raamatuga siiski ühele poole saada – siinvaa...


Sügis aias - Artikkel:Meie Kodu 2011-3 - NURGA PUUKOOLI FOORUM\nPostitus Postitas Nurga puukool » E Jaan 02, 2012 13:13:16\nTekst: Ille Grün-Ots Fotod: Peeter Sirge\nMeie Kodu 2011/3\nAedniku sügis: istuta või lumeni välja ja kaitse puid saabuva talve eest. Kurja võivad teha nii lumi kui ka lumeseen.\nArvatakse, et sügis pole puude-põõsaste (ümber)istutamiseks õige aeg – et taimed ei jõua enne maa külmumist juurduda. Nurga Puukooli omanik ja Ellamaa Arboreetumi rajaja aednik Rudolf Pehter, kes pool elu puudega, eriti okaspuudega, jännanud, ütleb aga, et tegelikult pole olulist vahet, millal istutada: „Üldiselt on see tühi jutt, et taim peab sügisel enne maa külmumist jõudma juurduda. Eriti käib see külmakindlate taimede kohta. Küll ei tohi hilissügisel (ümber) istutada külmaõrnu taimi, nagu näiteks rododendronid, elulõngad,\nebaküpressid. Aga elupuid ja kadakaid tõsta ringi kas või talv läbi, kui vaid maad annab kaevata ja lund liiga palju pole. Enamasti talvituvad taimed koduaias mulla sees ikka paremini, kui puukoolis potiga maa peal.”\nPehter meenutab, et tema puukooliski on taimi istutatud novembris, kui mullal oli koorik juba peal ja vahepeal tuli lundki. Mõnel soojemal talvel on Nurgal proovitud istutada isegi jaanuari algul – ja kõik on kasvama läinud.\nVäetada või mitte?\nSügisel käib paljudes aedades hirmus väetamine. Pehter ütleb, et tema oma puukoolis ei kasuta üldse neid sügis-, suvi- või kevadväetisi: „Meil on üks universaalne väetis ja seda paneme kevadel. Aga aias, kus on tavaline liivakas-savikas Eestimaa muld, seal okaspuud\ntegelikult väetist ei vajagi.” Sügisese väetamisega kaasneb puukooli pidaja sõnul oht, et kui pingutad natuke üle, hakkavad kasvama rohtsed võsud, mis enne talve ära ei puitu. Kui\nkülm need ära võtab, on väetamisest rohkem kahju kui kasu.\nMultš on hea.\nMultš taimede all maapinnal on hea – kaitseb talvel külma eest ja suvel on vähem rohimist. Vana multši välja vahetada pole vaja, pange ainult uut peale, sest kui kangast peal ei ole, komposteerub alumine multšikiht ära. „Meie uuendame multši paari aasta tagant, peamiselt\nsuve lõpul ja sügisel. Ilma kangata pinnasel peaks multši olema umbes 7 cm paksuselt, kanga\npuhul piisab paarist sentimeetrist,“ soovitab Rudolf Pehter. „Multšiks võib taimede ümber kuhjata ka suurte puude allalangenud lehti. Aga ettevaatust: lehehunnikuid armastavad hiired! Küsige aiapoest nn hiirekuubikuid –need ei meeldi hiirtele kohe üldse. Ühest ilmastikukindlast kuubikust, mis kestab kevadeni, ühe taime kohta piisab.“\nOdav istik kaubakeskuse müügiplatsil.\nSügiseste allhindlustega peibutavad taimemüüjad sügisel päris pikalt. Aiandid ja puukoolid mitte, küll aga näiteks kaubakeskuste platsidel olevad ajutised müügikohad ja suured marketid. Põhjus võib olla selles, et pole kohta, kuhu taim talveks ümber istutada või siis on välja rehkendatud, et firmale on odavam taimed poole hinnaga maha müüa kui neid platsilt kuhugi ära vedada. Sel moel võite saada nii mõnegi ihaldatud puu või põõsa omanikuks, mille hind on suvel liiga kõrge olnud. Paljud aiandid tavatsevad aga iga kuu mõnesid taimi\n„Sügisel istutatud taim nagunii\nei juurdu, istuta siis teda\nseptembris või novembris.”\nOksad niidi või nööriga kinni!\nMullune talv võttis oma suure lume ja kõva külmaga kõik, mis võtta andis. Nii koduaiast kui metsast ja üsna loomulikult ka aianditest ning puukoolidest. „See talv näitas ära, millised okaspuud võivad lume raskuse all laiali vajuda või murduda. Eks sellistega ole sama oht ka edaspidi, kui lund palju. Seepärast võiks need sügisel nööriga natuke kokku tõmmata,” soovitab Rudolf Pehter. Aedniku sõnul sobib okaspuude (eriti koonuseliste elupuude) sidumiseks tavaline jäme (nr 10–40) puuvillaniit või puuvillane nöör, eriti hea on takunöör.\nKevadel pandud puuvillane sidus mädaneb üldjuhul suvega ära või tõmbab puu ise selle oma kasvujõuga katki. Pehter räägib oma kogemusest: „Kevadel sidusime keraelupuid. Hästi kõvasti lausa luuaks kokku, kevadel olid nad siis kui lapikud pannkoogid. Kesksuvel,\nkui elupuud kasvama hakkasid, kõndisin puuridade vahel ja plõks, plõks, plõks läksid kõik nöörid lahti. Ja puud hoidsid vormi ilma nöörita ilusti edasi.”\nNn heinapallinööri ehk kunstkiust nööri, mis ei idane ega mädane, ei tohiks aga kunagi kasutada – soonib tüvesse sisse. Kui sellega on puid seotud, siis tuleks need nüüd enne talve kindlasti lahti päästa, õigupoolest oleks seda pidanud tegema juba suvel. „Kunagi ammu olid mul endal ka puud sellise nööriga seotud. Soonis tüvesse sisse ja esimese talvega läksid hästi tihedalt kokku tõmmatud puud võra seest kopitama,” hoiatab Pehter. „Ja suure lume all võivad sellise nööriga seotud oksad hakata just sidumiskohtadest murduma. Kui nöör on tüvesse kasvanud, pole õigupoolest enam midagi teha. Tuleb ainult vaadata, et vähemasti pool tüvest oleks terve.“\nLumeseen teeb palju kurja.\nKui kevadel lumi ära sulab, võivad murus laiutada inetud laigud – nagu ämblikuvõrk või hallitus. Tõenäoliselt on see lumeseen, mis muru rikkunud. Paraku kahjustab lumeseen ka okaspuid, eriti armastab ta laiuvaid ja roomavaid kadakaid, aga ka teiste okaspuude\nalumisi oksi. Eriti on ohus vanemad ja suuremad taimed, nooremad peavad paremini vastu.\n„Nii see on ja nii jääbki, sest meil on lund ja niiskust palju. Laiuvad ja roomavad kadakad hakkavad ju vananedes nagunii seest laasuma nagu kõik okaspuud – ainult et neil paistab see eriti selgelt välja. Arutasime siin seda asja teiste aednikega ja leidsime, et kui veel\nlumeseen ka sellistelt puudelt oma osa on võtnud, siis on kõige targem need iga kümne aasta tagant lihtsalt välja vahetada. Uued taimed ei ole kallid ja kasvavad üsna kiiresti,” pakub Pehter välja üsna radikaalse lahenduse.\n• Taime, mille juured on potis juba krussis (pott on juurt täis kasvanud), ei tasuks\nosta ja mulda istutama hakata. Või siis peaks juured lahti harutama, millega aga\nvigastatakse taime. Puhkeolekus taimele see ei meeldi. Niisiis – hilissügisel võib\nistutada taime, mille juured on potis normaalselt, neil on seal olnud hingamisruumi.\nharutage juured lahti ja istutage tagasi, nüüd juba ilma potita.\n*Kui ikkagi veel taimeostuks läheb, eraldage see potist ja uurige juuri. Kui see\nmüüjale ei meeldi (mis on tõenäoline), aitab ka visuaalsest vaatlusest: võrrelge\ntaime ja poti suurust. Kui meetrine puu on liitrises potis, siis pole juurtel kindlasti\nammu enam hingamisruumi. Selline puu jätke küll ostmata.\n• Kui siiski olete koju toonud sellise juurt täis kasvanud potiga taime, siis pange ta\nmulda koos potiga. Varakevadel, kui maa on sulanud, kaevake taim korraks üles harutage juured lahti ja istutage tagasi, nüüd juba ilma potita.\n• Hilissügisel võib üsna kindla peale istutada lehtpuid, paljasjuurseid taimi – nemad\non nagunii juba puhkeolekus. Okaspuudest võib istutada täiesti külmakindlaid\nsorte. Kui ise täpselt ei tea, küsige mõnelt aednikult.\n• Roose ei maksa enam istutada neil on praegu noored võrsed peal, istutades tekitavad\nnad ka noori juuri, mis talvel kindlasti ära külmuvad.\n• Külmaõrnad taimed, mida istutada ei tasu: rododendronid, elulõngad, ebaküpressid.\n• NB! Istutatud taimi tuleb ilmtingimata kõvasti kasta! Isegi siis, kui esimene lumi\njuba maha on sadanud. Las naabrinaine naerab, kui kastekannu või aiavoolikuga\nlumes kahlate – peaasi, et teie taimedel on rohkem šansse kevadeni elus püsida.


Ultraheli TRUS eesnäärme - Tomatimahl aitab eesnäärmevähi\nUltraheli TRUS eesnäärme\nCalling All Cars: Old Grad Returns / Injured Knee / In the Still of the Night / The Wired Wrists Tribulus ja BPH\nKui teha ise massaaži eesnääre Video toibumine eesnäärme adenoom Sytin, eesnäärme ultraheli protokolli Eesnäärmevähk on konservatiivsed. Broneerige meetod prostatiidi mesi prostatiit, tykveol prostatiidi klüsmide prostatiit ja kartuli mahla.\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (1/3) / Prostate Cancer Eesnäärme massaaž\nEesnäärme adenoomi slaidid vitaprost sf 10 hind, valgete vereliblede eesnäärmes 3-5 Rude Boy eesnäärme. Köögi-ja puuviljad prostatiit valuvaigisti jook prostatiit, Eesnäärme PCR tulemused surma eesnäärmevähi.\nSuspense: My Dear Niece / The Lucky Lady (East Coast and West Coast) keemik koguda eesnäärme\nAntiandogeense narkootikume eesnäärmevähki Prostatiit on võimalik saada lapsi, metostaz eesnäärmes prostatiidi istuv eluviis. Kiiritusravi eesnäärmevähi pärast operatsiooni putru kasulikud eesnäärmevähki, surma eesnäärmevähi Fireweed infusiooni prostatiit.\nPreparaadi ajal ägenemist prostatiidi eesnäärme- ja kõhupuhitus, veloergomeeter ja prostatiit Mis on ohtlik eesnäärme lupjumine. Mis on prostatiit haiguse eesnäärme sekretsiooni hinnangut, haigla prostatiidi Moskvas raamat prostatiit lihtne tasuta allalaadimine.\nThe Great Gildersleeve: Selling the Drug Store / The Fortune Teller / Ten Best Dressed vitaprost pluss hind Tšeljabinsk\nNõelravi eesnäärmevähi BPH raviks elu vesi, prostatiidi OMNIC Okas kõik liigesed ja prostatiit. Uus ravi prostatiit abinõuna-spa prostatiidi, Kas prostatiidi valu tagasi odav analoog vitaprost küünlad.\nMahla eesnäärme norm näitajad\nNaine teeb tema abikaasa eesnäärme massaaž\nLeukotsüütide arvu analüüsis eesnäärme mahl\nProstatiidi Haigla ülevaateid\nMRI fotol eesnäärmevähi\nKuidas ja mida vabaneda krooniline prostatiit\nOsta vitaprost hinnad\nModern kirurgilist ravi eesnäärmevähi adenoomi\nUriini tagasivoolu eesnäärme


Kasvuvisiooni koostajad: Eesti pole talentidele kutsuv | Praxis\nArengufondi juhatuse esimees Ott Pärna meenutas hiljutist vestlust 15-aastase poisiga, kes rääkis, et temaealised sihivad keskkooli järel välismaa kõrgkoole. «Ta ütles, et temaaealised teravad pliiatsid räägivad, et lähevad õppima New Yorki, Pariisi või Londonisse ja kui sinna sisse ei saa, siis Tartusse ikka saab,» rääkis Pärna. Tema arvates peaks ka Eesti kõrgkoolidesse rohkem välismaa tudengeid tooma, et luua rahvusvahelist suhtevõrgustikke, mis hiljem noori ka ametialaselt aitaks.\nKa ettevõtja Priit Põldoja tõdes, et andekate välismaale läinud noorte jaoks pole Eestisse naasmine piisavalt ahvatlev. «Idee peaks olema, et meie noored lähevad välismaale õppima, saavad selle kogemuse ja võrgustiku, aga kas meil on tegelikult ettevõtteid ja töökohti, kuhu noortel on huvitav tagasi tulla? Kas talendikal noorel on Eestis piisavalt palju teha, et ta tuleks siia tagasi?» küsis ta.\n«Suurimad ettevõtted on monopoolsed infrastruktuuri ettevõtted või välismaisel kapitalil põhinevad ettevõtted, kus paremad töökohad liiguvad sageli peakontorisse ära, mistõttu paljud noored otsustavad, et neil on huvitavam hoopis kuskil mujal oma talenti müüa,» kirjeldas Põldoja oma kogemusi.\nEndine sotsiaalministeeriumi kantsler Maarja Mändmaa märkis, et talentidest rääkides keskendutakse liialt noortele. «Tegelikult talentide hulka käib ka eakamaid inimesi ja meie võtmekoht on selgitada, milliseid ja mis valdkonna talente meil vaja on. Ei maksa arvata, et need peaksid ainult noored olema,» ütles ta.\nPraxise juht Ain Aaviksoo märkis, et rahvusvahelise kogemusega inimestele on oluline olla osa riikideülesest võrgustikust. «Professoril on lisaks palgarahale vaja ka teadusprojekte ja meeskonda, see peab olema rahvusvaheliselt võrgustunud. Haare peab olema laiem, et pakutaks võimalust panustada Eesti arengusse ja samal ajal olla osake ka suuremast maailmast,» ütles ta.\nAllikas: Kasvuvisiooni koostajad: Eesti pole talentidele kutsuv, PM


Koolilapse ema: häda korral kiirabi meie koju ei jõua!\nDeivi Org soovib oma tallu luua kunsti- ja käsitöökeskust, aga kui tee pole sõidetav, ei saa kliendid sinna kohale tulla. Foto: Sten Sang\n„Tee, elekter, internet, muud me riigilt ei vaja,” kõlab enam-vähem sama jutt maale (tagasi) kolivate inimeste suust. Üks neist, hiljuti Räpina valda Sülgoja külla Tamme tallu kolinud Deivi Org (47), kunstnikunimega Monica del Norte istus aga enne ilma külmaks minekut mitu nädalat teevangis. Teeremont maksaks üle 20 000 euro ja vallavanem Enel Liin laiutab rahapuuduses käsi. LõunaLeht käis oma autoga proovimas, kui hull sel teelõigul liigelda on.\n„Kilomeeter teest kuulub metsa maha võtnud ja seejärel lahkunud maaomanikule. Ülejäänud pool kilomeetrit on jagatud naabrite vahel, kellest vaid üks elab kohapeal. Vaja läheks kakskümmend koormat kruusa ja lisakraavi ühele teepoolele,” kirjeldab Deivi masinaga külg ees kohale driftinud reporterile.\nPean kõneleja sõnadega nõustuma, sest tee on halvas olukorras isegi külmunult. Kohati hoidsin roolist suisa hammastega kinni, et külmunud mudaroobastesse sattudes mitte võpsikusse vajuda. Kuulen, et tragil talupidajal on plaanis hõbedasele Seat Alhambrale mootorikaitse soetada, sest roopad rüüstavad autopõhja.\n„Olen mitmel korral valda pöördunud ja abi sealt saanud pole. Eelmise vallavanema Kaido Palu valitsemisajal tehti kokkulangenud truup korda, muidu ei saaks ka jalgsi teed läbida. Uus vallavanem Enel Liin ütleb, et raha pole,” räägib Deivi Org.\nTa avaldab siirast muret, kas päästeamet ja kiirabi õnnetuse korral üldse hoonetele ja inimestele ligi pääsevad. „Kõige hullemad on seni olnud sügisesed pideva vihmaga perioodid ja kevadet pole veel näinudki. Autos on kogu aeg kummikud, kindad, pukseerimistross ja eterniitplaadid, mille abil end välja kaapida libedast mudast.\nAstmat põdeval pojal Thomas Johnil (14) on siit kooli minna neli kilomeetrit ja vahel ta loobub isegi jalgratta kaasas tassimisest. Sõita sellega ju pool maad ei saa. Ja mis peaks siis juhtuma, kui pojale on vaja kiirabi kutsuda haiguse tõttu?” avaldab Deivi Org nördimust.\nTeist teed talu juurde pole\nDeivi Org räägib, et see tee on ainus juurdepääs tema talule. Maid ümbritsevad soo ja mets. „Tulin Eestisse plaaniga luua oma tallu kunsti ja käsitöö keskus õpitubade ja galeriiga eeldusel, et kliendid tulevad minu juurde,” räägib ta. „Kliendid on olemas Euroopa Liidus ja Inglismaal, kuna olen kaua just sealsetel turgudel tegutsenud. Praeguses olukorras on selline ettevõtlus lootusetu. Isegi kui mul oleks omandiõigus mõnele osale teest, ei ole mul muud kui peretoetus ja lesepension. Selle eest liha ei osta, teeparandusest rääkimata.”\nDeivi hinnangul pole õige, et mitmeid kinnistuid läbivaid teid pole kinnistutest nö välja lõigatud ja avalikeks teedeks kuulutatud. „Selline omandireformi vigade kultiveerimine annab hajaasustusele viimase hoobi,” leiab Deivi Org. „Siit küsimus kõigile, keda asi huvitab: kas Eestile on hajaasustust vaja või mitte? Kuni seletatakse, et maale oleks inimesi juurde vaja, seni ma tunnen, et keegi valetab. Varem või hiljem tuleb see moment, mil peab uuesti ära minema. Ja minusuguseid on veel.”\nPärast tublit maastikusõitu kutsub sihvakas võõrustaja mind tuppa ühele igavesti kangele kohvile. Vaatan huviga renoveerimisjärgus kodus ringi ja saan teada, kuidas habras naisterahvas alles hiljuti poolesajakiloseid põrandalaudu tuppa taris.\n„Pärast kolm päeva põlved nii hirmsalt valutasid! Üldse olen oma tervisele kunsti ja käsitööga liiga teinud. Jään oma töid tehes mitmeks tunniks samasse asendisse ja see mõjub halvasti kõigile liigestele,” räägib kunstnikuhing ja lisab, et plaanib taotleda töövõime languse määramist.\nTütar Triinu (26) ponnistas aasta aega Hummuli laudas loomi talitada. „Lõpuks tulid füüsiliselt raskest tööst tumedad sõõrid silmade alla ja praegu otsib ta erialast ametikohta Tartus. Tütar õppis Räpina aianduskooli maastikukujundaja eriala,” annab kahe lapse ema teada.\nPoeg Thomas John käib sellest sügisest Eesti koolis. Varasem koolikogemus pärineb Hispaaniast, kus pere elas seitseteist aastat.\nKuidas sündis otsus Eestisse tagasi kolida? Deivi sõnul on see pikem lugu. „2004. aasta alguses oli mul Madridis üliedukas näitus ja lõppes suurema hulga vaba rahaga,” räägib ta. „Otsustasime mehega, et rahal ei tohi lasta ära sulada. Otsisin juba Hispaaniasse jõudnuna (oktoobris) netist kinnisvara Lõuna-Eestis ja sattusin pildile, kus oli õitsev õunapuu sauna ees. Midagi liigutas sees. Saatsin oma ema kohale ja ta ostis selle minu jaoks ära.”\nDeivi sõnul oli tegu täieliku internetiostuga, talu vaatama jõudis ta alles jõuluajal.\nKunstnikku hakkas kodumaale tagasi kiskuma kolm aastat tagasi. „Iga suve lõpus oli raskem Hispaaniasse tagasi minna, aga kooli pidi jõudma,” jutustab ta. „Äri koha pealt läks seal kah kuidagi lahjaks ja talu lagunes. Lapse haridusteed arvestades oli see otsus vaja kiiresti ära teha, kuna sealne igapäevane kooli vahet hõõrumine oli pigem ajaraiskamine. Praegu on asi taevakõrguselt parem. Ka minu sõbrad aina lahkusid. Olin seal pidevalt üksi.”\nSaan kuulda elu pahupoolest sulnis Hispaanias: suisa neljal korral käisid vargad pere kodu tühjaks tegemas. „Lõpuks panin aknale sildi: siit juba on varastatud ja meil ei ole enam raha asjade asendamiseks. Isegi siis, kui omaenda autos pikutasin, tahtis üks araablane armatuuril lebava arvuti kaasa haarata. Mind märgates ta muidugi ehmus,” kirjeldab ta.\nDeivi ütleb, et kõige paremini on sõnastanud tema otsust koju naasta tädi Merike. „Mul oli vaja mõtestatud eksistentsi,” viitab Deivi. „Aasta tagasi, seega pool aastat enne Eestisse tagasi tulekut, liitusin rühmaga Eesti Metsa Abiks ja sain aru, et pean rindejoonele lähemal olema.“\nDeivi märgib, et kodumaale jõudmine rõõmustas nii teda kui poega. „Andaluusias Malagas elades ei armastanud poeg oma õpetajaid just ülemäära palju. Eestis suhtub ta neisse ülivõrdes hästi. Ka siinne muusikakool arendab rohkem kui soojamaa oma. No ja kui ta veel suusad alla sai! Nüüd käibki mööda kodu ringi ja soovib endale päris enda omasid,” naerab Deivi ja tunnistab, et ongi hetkel kibedal suusaotsingul.\nOma näituste kolimisega on kunstnik läbinud võõrastel teedel kümneid tuhandeid kilomeetreid. See oli tema sõnul tööde lennukiga saatmisest lihtsam ega pidanud jändama teoste kindlustamisega. „Kõige otsem tee Eestist Hispaaniasse on 4226 kilomeetrit, läbi Šveitsi ja Itaalia tiirutades sain kokku 6480 kilomeetrit,” räägib ta. „Hotellidesse ma ei kipu, seal ei lubata alati kassi kaasa võtta ja sekelduste vältimiseks olen ööbinud autos.”\nSeitsmeaastasest kiisupreilist Lolast teemegi pikemalt juttu. Sümpaatse olemisega kass sattus äsja rebasega taplusesse. Siiamit meenutava pruunikarvalise koduhoidja saba sai kakluse käigus parajalt kannatada. Muidu elava loomuga neljajalgne puhkab perenaise voodijalutsis ja tervitab mind ettevaatliku ringutusega.\n„Sa oskad loomadega läbi käia! Talle üldiselt inimesed meeldivad, aga koeraga tulijaid Lola ei salli,” kuulen Deivilt, kui luban kiisul enne paitamist käe üle nuusutada. Kaks korda aastas viiakse ta külla oma eelmisele omanikule. Karvapall saavat aru suisa neljast keelest: hispaania, hollandi, inglise ja eestikeelsed sõnad kõnetavad tarka looma.\nSellist multitalenti näen elus esimest korda ja minu edasiseks üllatuseks tõstab osavate kätega daam välja suursuguse kootud kostüümi. Mannekeeni kattev käsitöö võiks maksta looja hinnangul tuhande euro ringis ja valmistatud on see oma tarbeks. „Mul pole siin ju eriti palju talveriideid. Kannan ise oma loomingut ja valmistan ka tellimuste tarbeks esemeid. Päris palju töösuhtlus käib Facebookis.”\nUku uus tulemine\nDeivi Org plaanib 1966–1994 tegutsenud rahvakunstimeistrite koondisele Uku uuesti elu sisse puhuda. „Olen palju kuulnud Soome ja Udmurtia käsitööorganisatsioonidest. Sellist sotsiaalset projekti loodan Eestis näha kolme aasta pärast ja ootan väga kampalööjaid. Nii saaks hoida aktiivselt käsitöö taset. Soodsa piirkonnana näen Võru, Põlva ja Valga maakonda ja suuremaks eesmärgiks on riiklik ühendus.”\nSuuresti omaette hoidev käsitööline selgitab, et rumala ja oma egost vaevatud ülemuse all töötamist ta ette ei kujuta. Loomingulist inimest iseloomustavat äärmiselt ebaregulaarne elustiil. „Juba söömine ja magamine on paigast ära ja kohati meenutab olemine hullust. Looming tekitab justkui hormonaalset sõltuvust ning kunstnikul peab olemas ühiskonnast oma visioon,” räägib ta.\nLoomeinimeste juurest jõuab jutt ärihiidudeni, kes plaanivad Vorbusele tselluloositehast püsti panna. „Kogu maailmas ei ole nullsaastega tehast olemas ja meile siis tehakse üks selline?” läheb Deivi põlema. „Lisaks ma ei usu, et kasepuidust saadav tselluloosikiud hiinlastele sobib. Kuusepuidu kiud on kümme korda pikem ja kvaliteetsem. Selleks oligi vaja alandada kuuse raievanust ...”\nTselluloositehase vastu on tal kõva vimm. „Minu kaev hakkab olema tehasest 60 kilomeetri kaugusel ja muretsen juba praegu Emajõe vesikonna pärast,” tõdeb Vorbusel lapsepõlve veetnud Deivi. Ta hindab eestlaste valmisolekut revolutsiooniks: piisavat 11 protsendist vastastest, et käivitada tehase vastu korralik protest. Viimase uuringu kohaselt jagub miljarditehasele vastuseisjaid suisa nelja protsendi võrra rohkem.\nSelle lootustandva teadmisega sätin end hubasest Tamme talust lahkuma. Soovin koduhaldjale tugevat tervist ning jaksu vallarahvaga suhtlemisel, ehk järgmise küllatuleku ajaks katab teed mudavaalude asemel viisakas kruusakiht. Kohtumine kodumaale naasnud kunstnikuga andis kinnituse, et kriitilise meelega eestlasi veel jagub ja kõik ei lömita ilusa reklaamjutu ja krõbiseva rahakupüüri ees.\nTeeparanduseks saab toetust hajaasustuse programmist\nKuuksi-Viletsaare tee kajastub Räpina valla üldplaneeringus perspektiivse avaliku kasutusega teena.\nAga praegu on tegemist siiski erateega. Tee läbib eramaid, mille kasutamiseks ei ole sõlmitud eratee omanikega avaliku kasutamise lepinguid. Seega ei pea mina selle tee remonti hetkel avaliku raha eest põhjendatuks. Valla arengukavas vastavat teeremonti samuti kirjeldatud ei ole.\nTaolistel juhtudel on meie piirkonnas suureks abiks hajaasustuste programm, mis võimaldab inimestel, kelle juurdepääsutee on jätkuvalt nö eratee, see korda saada mitmete kinnistute piires. Selline võimalus aitab ka kulutusi jagada. Hajaasustuse programmis tasub riik koos omavalitsusega 2/3 tee ehitamise maksumusest ja kodanik 1/3. Maksimumtoetus on 6500 eurot.\nMaaomanik peab tagama tee korrasoleku, aga teised kasutajad ei pea seda tasuta kasutada saama, vaid osaliselt tasuma tee parandamiskulud. Kui tingimustes kokkuleppele ei jõuta, siis määrab tingimused ja tasud kohus.\nPaljud külasid ühendavad vallateed on kahjuks halvas seisus ning ei ole näha, et väheneva rahvaarvu ja tulubaasiga vallad suudaksid neid remontida sellisele tasemele, et kõik oleksid rahul. Selle aasta Räpina vallaeelarvesse oleme teinud ettepaneku kohalike avalike teede ja tänavate remondiks suunata oluliselt rohkem raha, kui varasematel aastatel. Anname endast parima.\nMeie inimestele panen aga südamele, et hoida tuleks nii valla kui ka oma teid. Ma olen näinud ja kogenud seda, kuidas 100 eurot võib inimese oma tee rikkujate suhtes pimedaks ja kurdiks teha. Üks juhus oli selline, et vastremonditud teelõigule oli pandud koormuspiirangu märk ja juhuslikult õhtusel ajal mööda sõites nägin, et metsaveoauto sõitis sealt välja. Juurde sõites nägin, et märgile oli must kott peale tõmmatud. Loomulikult tuli ka see välja, et teeäärsetele elanikele oli vaikimise eest makstud. Sellised teod teevad meele mõruks. Hoidke seda, mida vajate!\nViimati muudetud: 15/02/2018 09:38:38


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - LARP - Karavan I : Algus 23-24.09.2017\nLARP - Karavan I : Algus 23-24.09.2017\nPostitas hoarmurath 0:23 9. Aug 2017\nKaravan I: Algus\nTüri lähedal suvekodus ja metsas\nKaravan on high-fantasy seikluslarpide seeria, kuhu on oodatud mängijad olenemata nende varasemast mängukogemusest. Tahame pakkuda oma mängijatele lõbusat ja seiklusrikast nädalavahetust täis looduses viibimist, pingelisi situatsioone, müstilisi elemente ja palju muud põnevat.\nKaravani sarja tegevus toimub Theuma mandril, kus paiknevad Bütsantsist inspireeritud Impeerium, ning skandinaavia ja gallia mõjutustega Vabad Maad. Theumal elavad sisserännanud alentid ja põlismaalastest theumiidid. Theuma pakub samaaegselt äratundmisrõõmu klassikalisest fantaasiast, kui ka senitundmatut ja uudset avastamist.\nUsume, et parim mängukogemus valmib mängijate ja mängujuhtide ühise koostööna. Seepärast soovime teada Sinu ootusi ja soove mängu osas. Karavan loob keskkonna, kus on võimalik nautida mõnusat olustikku, osaleda põnevatel seiklustel või hoopis avastada maailma saladusi. Oma osa mängivad ka Karavaniga reisivate tegelaste suhted.\nseiklus, avastamine, olustik, mängulisus, rändamine, maagia, kauplemine, mõistatused, alkeemia, kultuurikonfliktid, uute sidemete loomine, sõprus, võitlus\nKontakt, registeerimine ja piletiinfo:\nViimati muutis hoarmurath, 22:29 20. Juun 2018, muudetud 2 korda kokku.\nRe: LARP - Karavan I : Algus 23-24.09.2017\nPostitas hoarmurath 22:59 13. Aug 2017\nKui soovid osaleda sponsoreeritud piletiga, palun registreeri 21. augustiks. Siis loosime soovijate vahel välja sponsorkohad.\nPostitas hoarmurath 23:43 28. Aug 2017\nJa reeglid on üleval!\nPostitas hoarmurath 14:37 3. Sept 2017\nRegistreerumine lõppeb esmaspäeva keskööl, nii et vähem kui kahe päeva pärast!\nPostitas hoarmurath 16:50 4. Sept 2017\nViimane õhtu ennast PCks regada! Tulge, me ootame teid Karavanile!


Jari Rankinen: Ühest Ilmutusraamatu kesksest õpetusest\nPrevious Article Mida tähendab Jumala teenimine?\nNext Article Kogemused muudavad Jumala Sõna elavaks\nMõne aja eest kõnelesin mõnedest Ilmutusraamatu kesksetest õpetustest.\nPiibli viimane raamat – Ilmutusraamat – erineb teistest Piibli või vähemalt Uue Testamendi raamatutest. See on kirjutatud pildikeeles, selle jutustamisviis on hoopis teistsugune kui Esimeses Saamueli raamatus, Matteuse evangeeliumis või Rooma-kirjas. Kuid selles mõttes on Ilmutusraamat samasugune nagu teisedki Piibli raamatud, et selles ja selle kaudu Jumal kõneleb meiega.\nSooviksin meelde tuletada paari asja, millest Jumal Ilmutusraamatus kõneleb.\nSelles maailmas on kahesuguseid inimesi – ja üksnes kahesuguseid. Niisiis võib kõik inimesed jagada kahte rühma. Ühed on Jumala omad ja teised on need, kes ei ole Jumala omad. On need, kes usuvad elavasse Jumalasse ja Tema Pojasse, ning on need, kes ei usu. On Jumala rahvas ja on need, kes ei kuulu selle rahva hulka.\nIlmutusraamat kõneleb sellest järgmise pildi abil: Jumala ingel tuleb ja märgistab teatud inimesed Jumala pitseriga. See Jumala pitser või märk ütleb, kes on Jumala oma. Need, kellel pole seda märki, ei ole Jumala omad [Ilm 7]. Teises kirjakohas räägib Ilmutusraamat sellest, et neil, kes ei ole Jumala omad, on teine märk – Jumala vastase, metsalise märk [Ilm 16:2].\nKüllap me tahaksime sellest mõelda teisiti ja leidubki neid, kes õpetavad teisiti – et see olevat liiga mustvalge mõtlemine. Et inimesi ei või sel viisil kaheks jagada. Et peab olema teisi alternatiive kui see, et sa oled kas Jumala oma või ei ole. Või öeldakse, et lõpuks on kõik inimesed Jumala omad. Ei ole hea mõelda sõbrast või veelgi lähedasemast inimesest, kes lükkab Jumala tagasi, et ta ei ole Jumala oma. Kuid just nõnda õpetab Ilmutusraamat ja kogu Piibel. Niisiis Jumal ütleb, et on vaid kahesuguseid inimesi – Jumala omad ja need, kes pole Jumala omad. Ka sina kuulud ühte või teise rühma. Ja mina. Aga kumba rühma me kuulume?\nMa ei arva, et me teaksime, kus läheb piir. Et me võiksime igaühe kohta öelda, kas see või teine on Jumala oma. Kui Ilmutusraamat kõneleb Jumala pitserist, millega Jumala ingel tähistab need, kes Jumalale kuuluvad, siis vaevalt mõeldakse sellega midagi niisugust, mida meie võiksime näha. Kuid Jumal näeb oma pitserit ja tunneb enda omad ära.\nMe võime olla suures ohus, kui arvame, et see asi pole nii ühemõtteline – et on vaid Jumala omad ja need, kes seda pole. Kui arvame, et see pole nii, siis arvatavasti hakkame üsna ruttu mõtlema ühest ja teisest asjast samal viisil kui teised. Hakkame uskuma samal viisil, nagu paljud teised. Hakkame toimima samal viisil kui need, kes ei ole Jumala omad. Kui nii läheb, on suur oht, et me loobume usust ja eraldume Jumala omadest.\nMa ei arva, et see, kes on Jumala oma, peaks mõtlema täiesti teistmoodi kui teised. Või peaks alati teistviisi talitama kui teised. Või peaks täiesti teistsugune olema kui teised. Paljudes asjades võib olla sama meelt ja võib toimida samamoodi nagu teisedki. Kuid on siiski asju, mille puhul tuleb teisiti mõelda ja toimida. Jumala oma kuuleb, mida Jumal ütleb – mida Ta Piiblis kõneleb. Mida Ta käsib ja mida Ta keelab teha, mida Ta enda kohta ütleb ja kuidas Ta õpetab uskuma. Need, kes ei ole Jumala omad, ei kuule, mida Jumal ütleb.\nIlmutusraamat kõneleb palju sellest, et Jumala omad on selles maailmas vähemus, pisike vähemus. Mõnikord võib olla teisiti. Ma ise olin täiesti tavalises koolis sellises klassis, kus Jeesusesse uskujaid ei moodustanud küll enamust, kuid siiski üsna suure hulga. Üldiselt on kristlased pisike vähemus. Seetõttu on sellele, millest äsja kõnelesin, kõva surve: me hakkame mõtlema, uskuma ja toimima nagu teised, kuna me ei soovi olla teistest erinevad. Kristlane ei või nii talitada. Tuleb kuulata, mida Jumal Piiblis ütleb, ja olla vajaduse korral teistsugune, teatud asjades erinev. Kui me nii ei talita, satume ohtu, et loobume usust.\nKes on Jumala omad? Ilmutusraamat vastab: need, kes on pesnud oma rüüd ja teinud need valgeks Talle veres [Ilm 7:14]. Ilmutusraamat ei ütle, et Jumala omad on kõige silmapaistvamad – kõige julgemad, targemad, tugevamad, edukamad. Jumala omad on tavalised patused inimesed. Need, kes pole alati edukad. Kes pole alati suutnud elada õigesti, Jumala käskude järgi, kuid kes just selle tõttu vajavad, nad pestaks puhtaks Jeesuse veres. Jumala omad on need, kes on loodavad pattude andeksandmisele – sellele, mida Jeesus oma ristisurmaga saavutas. See on kaitse neile, kes on Jeesuse omaks ristitud ja kes Temasse usuvad. See on ka sinu kaitse, kes sa oled ristitud ja usud Jeesusesse. Sa oled Jumala oma.\nIlmutusraamat on paljude jaoks hirmutav. Leidub neidki, kes õpetavad Ilmutusraamatut nii, et nad hirmutavad oma õpetusega teisi. Kindlasti on Ilmutusraamatus selliseid asju, mis hirmutavad. Seal kirjeldatakse maailma ja seda, mis siin aset leiab, ja selles maailmas on hirmutavaid asju. Kuid Ilmutusraamatut mõistetakse absoluutselt valesti, kui see ennekõike hirmutab meid. Seda õpetatakse valesti, kui selle abil ennekõike hirmutatakse. Ilmutusraamatu ülesanne seisneb hoopis milleski muus. Selle ülesanne on julgustada, lohutada ja toetada. Kõige enam just julgustada.\nIlmutusraamat julgustab õpetama seda: see maailm on Jumala käes. Jumalal on selle maailma jaoks oma plaan. Ta juhib seda maailma nii, et Tema hea kavatsus täitub. Mida Jumal takistab, see ei sünni. Mida Ta tahab lasta või millel Ta lubab sündida, see sünnib.\nTulevikule mõeldes võime tunda hirmu – mis saab osaks sellele maailmale, minule, minu armsatele? Kui julgustav on öelda – see maailm on Jumala kätes. Minu elu on Tema kätes. Ja Tema hoolde võime usaldada kõik armsad inimesed.\nSee ei tähenda, et me ei pea ise siin maailmas või oma elus midagi tegema. Et me vaid ütleme, et asjad on Jumala käes ja sünnib Tema tahtmine. Just see, et asjad on hea Jumala käes ja et Ta viib selles maailmas täide oma hea kavatsuse, innustab ka meid tegudele. See innustab ja peabki innustama toimima hea poolt ja halva vastu.\nVeel üks asi. Ilmutusraamatus on pilte, mis tahavad meile õpetada: tähtis on lõpptulemus. Ja mitte see, mis juhtub või mida kogetakse või saadakse kogeda enne lõppu. Lõpptulemus on see, et Jumal võidab. Ta teeb lõpu kõigele halvale. Lõpptulemus on see, et Tema omad pääsevad igavesse ellu, kus puudub kõik halb. Ja need, kes Tema tagasi lükkavad, lähevad hukatusse. Lõpptulemus on kõige olulisem ja seda silmas pidades tuleks meil hinnata, mis on kõige olulisem ja mis on vähem oluline.\nAllikas http://meiekirik.ee, Tõlkis Veiko Vihuri


Posted on by UncategorizedLeave a Comment on Järelevalve Tulemusena Avastas Amet Nii Tarbijakaitseseaduse\nPosted on by UncategorizedLeave a Comment on Neid Küpsiseid Tuntakse Kui Hädavajalikke Küpsiseid\nUsume, et tehnoloogia arenemisega pakuvad laenuandjad järjest rohkem ka muud tüüpi laene, näiteks mitmesuguseid kaarte, krüptovaluuta rahakotte Bitcoin, Ethereum jne. Kes teab, võibolla näeme isegi aega, mil laenud väljastatakse krüptoraha ühikutes? Kiirlaenude vahendustasust rääkides tuleb tõdeda, et see pole just kõige meeldivam, eriti kui võrrelda seda pankade intressimääradega. Kuid mugavuse ja kiiruse eest peab maksma, seega suur tasu nende laenude eest võib olla õigustatud.\nKui tahame selle üle kaevata, siis on see sama, mis kaevata suurte arvete, kommunaalmaksude, kõrgete kütusehindade üle jne. Tuginedes enda kulude ja tulude analüüsile, on laenuandjal on õigus fikseerida selline intressimäär, mida ta vajalikuks peab. Me ei saa nõuda vahendustasu allapoole seda, mida võlausaldaja endale lubada võib.\nKui me ei ole pakkumisega rahul, võime sellest keelduda. Suur osa võlausaldajaid pakuvad esimest laenu vahendustasuta ning nõuavad tasu ainult laenu tähtaja pikendamisel või taotledes laenu mitmendat korda. Selliste kiirlaenude aastast intressimäära AIM ei võeta sageli arvesse, sest see arvutatakse tavaliselt ühe aasta, mitte kuu aja peale. Näiteks kui laenate eurot kolmeks kuuks, siis peate tagastama ainult ,86 eurot.\nElus tuleb ette palju erinevaid olukordi ning põhjuseid, miks kiirlaen kohe kätte konto väljavõtteta võetakse, on samuti mitmesuguseid. Tegelikult ei ole oluline, millistel eesmärkidel raha kasutatakse, oluline on, kuidas see raha tagastatakse. Antud tüüpi lühiajalisi laene on soovitatav valida olukordades, kus on vajadus laenata väike summa lühikeseks ajaks , näiteks nädalaks.\nUuri rohkem küpsiste kohta või ava seaded , et need välja lülitada. See veebileht kasutab küpsiseid muude analüütikatööriistade hulgas. Küpsiste informatsiooni salvestatakse sinu veebilehitsejasse ning see teeb erinevaid toiminguid nagu näiteks tuvastab sind, kui sa naased meie lehele ning see aitab meie tiimil paremini mõista, millised meie lehe osad on sinu jaoks kõige kasulikumad.\nEraisikute laenud ühisrahastusest on laenupakkumised ühisrahastusportaalidest Eestis.\nNeed küpsised on olulised, kuna need tagavad parima võimaliku kasutajakogemuse ja seega neid saab eemaldada ainult käsitsi, järgides meie privaatsuspoliitikas olevaid juhiseid. Kui sa keelad selle küpsise, ei saa me salvestada su eelistusi. Nende laenude intressimäär võib olla kuni 4 korda soodsam. Selle asemel, et võtta kallis eurone kiirlaen, võrrelge parem väikelaenude pakkumisi, et leida laen mõistliku hinnaga. Eraisikute laenud ühisrahastusest on laenupakkumised ühisrahastusportaalidest Eestis. Neid veebiportaale kutsutakse ka ühisrahastusplatvormideks.\nÜhisirahastusportaalid on teinud eraisikutele laenamise internetis lihtsaks ja kättesaadavaks.\nIntressi poolest on ühisrahastuse laenud sarnased pangalaenudega. Laenajale esitatavad nõuded on aga palju paindlikumad. Laenusummad ja laenuperiood kõige laiemas vahemikus – saab laenata nii väikeseid kui suuri summasid. Võimalus valida mitme erineva pakkumise seast. Ühisirahastusportaalid on teinud eraisikutele laenamise internetis lihtsaks ja kättesaadavaks. Konto avamine võtab vaid minuti ning koheselt on saadaval personaalselt parim laenupakkumine, mida võib kasutada juba täna.\nEraisiku laen on ilma tagatiseta, summa ennetähtaegne tagastamine tasuta.\nKeskmised saadaolevad intressimäärad on konkurentsivõimelised nii pankade- kui laenukontoritega. Laenu taotlemine eraisikule finantsportaalis otse internetist 24h – NB! Innovatiivne tehnoloogia võimaldab saada laenupakkumise 1-minutiga arvuti tagant tõusmata. Laenuvõtja saab raha oma pangakontole ilma piiranguteta kasutamiseks kätte ühe päevaga. Eraisiku laen on ilma tagatiseta, summa ennetähtaegne tagastamine tasuta. Soodsaim alternatiiv tagatiseta kiirlaenule ja panga väikelaenule. Paljud kodumajapidamised on hädas ja vaevu ots otsaga kokku tulemas, samal ajal kui tarbijahinnaindeks aina kerkib.\nTekib vajadus osta uus auto, minna puhkusereisile, korraldada pulmapidu või teha kodus remonti?\nVaba raha, mida erakorraliste kulutuste jaoks kõrvale panna, lihtsalt pole. Mida teha, kui pesumasin laguneb või on vaja välja vahetada külmkapp? Tekib vajadus osta uus auto, minna puhkusereisile, korraldada pulmapidu või teha kodus remonti? Igal juhul on võimalik laenu abil kõigi kulutuste eest tasuda. Selleks tarbimislaenud ongi mõeldud – need on rahastus ehk kapital mõistlike kulutuste finantseerimiseks.\nPosted on by UncategorizedLeave a Comment on Otsid Partner Võtta Eluasemelaenu Või Kodukapitalilaenu?\nPosted on by UncategorizedLeave a Comment on Erinevalt Tavalaenudest On Kiirlaenu Eeliseks See\nSeetõttu on laenuandjad ettevaatlikud laenu andmisel inimestele, kellel on maksehäired või varem on olnud probleeme tagasimaksete õigeaegsel teostamisel ja sattunud võlgnike- ja maksehäireregistrisse. Vaid vähesed laenupakkujad on nõus võtma sellist risk – Smsraha, Laen. Tähtis on teada, et isegi nendelt laenuandjatelt ei ole garanteeritud, et vastus oleks alati jaatav.\nKiirlaenud on teada tundud enda kergemate tingimuste tõttu.\nMistõttu on laenupakkujad kohustatud laenu andes küsima kontoväljavõtet. Selle eest ei ole palgatõendi nõudmine enam kohustuslik, kuna kontoväljavõttelt on näha millised on taotleja sissetulekud ja samas ka väljaminekud. Seetõttu tuleks olla ettevaatlik nähes, et kiirlaenupakkuja ei nõua kontoväljavõtet, sest suure tõenäosusega on tegemist pettusega. Kiirlaenud on teada tundud enda kergemate tingimuste tõttu. Kuid siiski ei ole võimalik võtta laenu ilma sissetulekuta.\nSee tähendab, et raha laekub sinu kontole 15 minutiga. Kiirus varieerub erinevate laenupakkujate vahel olenevalt milliste pankadega neil on kokkulepe. Mõned laenufirmad annavad aga kiirlaenu ka sularahas rahakaardi abil. Selliseid kiirlaene saab tasuda samuti rahakaardi abil Omniva postkontoris ning alati on võimalik pöörduda isegi laenuandja kontorisse.\nSularahas laenamine on väga diskreetne ja sobib hästi neile, kes ei soovi tehingust jätta jälge oma arvelduskontole erinevatel põhjustel, tihti eelkõige selleks, et hiljem pangalaenu taotledes jätta pangale parem mulje. Sarnaselt teistele laenuliikidele saab ka kiirlaene ja väikelaene pikendada. Enamus kiirlaene on makseperioodiga 5 päeva kuni aasta, enim levinud variant on aga 30 päeva kuni 6 kuud.\nMitte ükski teine laen ei ole nii kiire ning ei suuda pakkuda konkurentsi kiirlaenu mugavusele. Lisaks on võimalik kiirlaene taotleda iga päev, isegi nädalavahetusel, mistõttu on arusaadavalt kiirlaenudest saanud kõige levinumad laenud kogu maailmas. Kiirlaen on sisuliselt tavaline väikelaen ning tihti kutsutaksegi sellist laenu pigem väikelaenuks.\nKiirlaenude hulka kuuluvad ka sms-laenud – selliseid laene Eestis küll enam ei ole, ent olemas on sms-i funktsiooniga kiirlaenud ja krediidikontod. Kiirlaenude selge eelis on laenuprotsessi kiirus. Positiivse vastuse korral kantakse raha koheselt arvelduskontole. Kuigi sms-laenu kui sellist ei ole enam olemas, on mitmetel laenuandjatel sms-i funktsiooniga laenud.\nNii ei pea end siduma pikaks ajaks koormava laenuga – saad kiirelt laenata ja kiirelt tagasi maksta, ilma, et koormaksid oma igakuist eelarvet mitu aastat laenumaksetega. Liiati oma palgast saab otsuseid 1,3 miljoni. Teie SEB panga tarbimislaenust see Teil registreerida meie kodulehel ja taotleda laenu kinnisvara tagatisel.\nHarjumaal kolm Tartumaal ning 2 kolmandikku.\nProfessionaalse teenuse garanteerija on Teie isiklik laenuhaldur kes lepib hulka isikutuvastusega siduv detailid. Kaupade eest poodides kuskohas enamikult puudub. Harjumaal kolm Tartumaal ning 2 kolmandikku. Sellisest punktist kuigi teise ostjaga kes ka esiti lisatagatist kodumaine uue kodu ostmisel kasutada laenuraha targalt. Misiganes samuti sularahas mille korral tuleb tasuda rohkem intresse pruukima ega kolu.\nSamas on konkurents sms-laenupakkujate seas muutunud tugevamaks ja seetõttu on ka laenud üha soodsamad. Suuresti ka tänu Eesti seadustele on kiirlaenu taotlemine muutunud turvalisemaks ning kui maksad õigel ajal laenu tagasi, ei ole sul vaja mitte millegi pärast muretseda. Kõige tavalisemalt toimib laenu võtmine järgmiselt: esimeseks sammuks on registreerimine ja enda isiku tuvastamine.\nTeistel juhtudel tuleb esmakordselt teostada isikutuvastus postkontoris või isegi R-kioskis. Seejärel sisestad soovitud laenusumma ja tagasimakseperioodi. Peale seda on vaid vaja oodata vastust ning mõne laenupakkuja puhul saab laenu juba kätte 15 minutit jooksul. Laenuandjatel on seadusest tulenevalt kohustud esmakordsel laenamisel kontrollima isikusamasust. See tähendab, et enam ei pea minema laenuandja enda esindusse, postkontorisse või R-kioskisse.\nKui kõik eelnevaltmainitud tingimused täidetud on, tuleb vaid ühenduda internetiga ja esitada laenutaotlus ühelt võlausaldajate kodulehelt. Kui hakata nüüd võrdlema väikelaenud kiirlaenuga kuid laenuperioodi poole pealt, siis on väikelaen kordades pikem viimasena nimetatud laenust. Võrreldes seda aga tagatisega laenudega, näiteks kinnisvaralaenu, hüpoteeklaenu või autolaenuga , on selle laenuperiood palju lühem. Just seetõttu on raske öelda, milline on parim laen ja mida tuleks võtta, kui teil on abistavat raha vaja.\nKõik sõltub sellest, mis te saadud rahaga teha soovite, kui pikaks teil seda vaja on ning kas teil on võimalik oma laenu miskitmoodi turvalisemaks muuta või muuta vähemalt pank või mõni muu laenuandja olukord kindlamaks. Kuna raskemas seisus ja ilma tagatiseta inimesi on palju, on võimalik võtta ka laenukindlustust. Seda teenust ei paku küll kõik võlausaldajad ent mõned, kellel on rohkem rahalisi vahendeid, on juurutanud ka sellise uudse süsteemi.\nKiirlaeneestis ilma tuvastuseta. Liitintress – intress, mida arvestatakse põhisummalt ja sellele lisandunud eelnevalt kogunenud intressidelt. Laen ühe käendajaga. Laen rahvastiku register. Näiteks kui oled võtnud 6-kuulise tähtajaga kiirlaenu, saad Bondora laenu abil jaotada tagasimaksmise pikemale perioodile kuni 60 kuud. Ilma isikutuvastuseta laen. Laen ettevõttele. Kiirlaenude ja tagatisega laenude võrdlus.


Koerte kodud ja lemmikloomade päevahoid, kuidas ma saan valida sobivaima koera jaoks?\nMis puutub puhkuse tegemisse või reisimisse muul põhjusel, siis tuleb probleemiks, mida tuleb lahendada teie koeraga. Kuigi majutusvõimalused ja lemmikloomadega reisimise võimalused on viimastel aegadel mitmekordistunud, elukohad ja päevakursid on jätkuvalt hea võimalus, kui peate kodudest mitu päeva lahkuma ja ärge loota kellelegi, kes suudab teie koera ajutiselt hoolitseda. Aga kuidas sa tead, kas koht, kus sa lahkute, on õige? Me jätame teile nimekirja teemadest, mida peate kindlasti kaaluma, et teha hea valik.\n1 Nõuanded kõige sobivamate lemmikloomade hooldekodude ja koerakuudide valimiseks\n2 Mida oodata hea koera elukohast\n3 Vaata videot: 10 koera ja 86 kassi otsivad kodusid\nNõuanded kõige sobivamate lemmikloomade hooldekodude ja koerakuudide valimiseks\nIdee on et teie koeril on mugav majutus, meelelahutuslik ja ilma traumadeta oodates oma tagasipöördumist. Siis:\n– Konsulteerige pere ja sõpradega, et soovitada kohtades, kus neil on selles osas head kogemused. Veterinaar võib olla ka hea teabeallikas.\n– Sa pead Otsige edasi ja külastage mitmes kohas teha hea võrdlus.\n– Kuigi määrad sõltuvad pakutavatest teenustest, mõnedel elanikel on ujumisbassein ja neil on suletud televisiooniringid, et saaksite oma lemmiklooma interneti kaudu näha, ei usalda ülemäära majanduslikku olukorda.\nKui olete kohas, peate hoolikalt jälgima:\n– rajatiste hügieenilised-sanitaartingimused. Kui see pole puhas, lähege paremini järgmisele valikule.\n– majutatud koerte staatus. Nad peaksid olema õnnelikud, puhas ja puhas vesi nende käsutuses.\n– Kui elukohas on veterinaarteenistus ja luba, mis lubab oma tegevust arendada. Küsige, kui neid andmeid pole vaadatud.\n– Seal suured ruumid koerte mängimiseks ja harjutamiseks. Vaadake ka, kas nad võtavad jalutuskäigu ja millistel tingimustel need läbi.\n– See ettevõte onhea ventilatsioon ja õhuvahetus – vältida nakkushaiguste levikut ja soojenemist.\n– Põrandad pole poorne, nii et need ei sisalda uriini ja parasiite.\nPöörake erilist tähelepanu lemmikloomade varjupaikadele mõeldud puuridele. Need peavad olema avarad ja individuaalsed, et vältida teiste loomade võimalikke intsidente. Kui teil on rohkem kui üks koer, võite taotleda suuremaid ümbriseid, et neid kokku panna ja nii palju ära jätta.\nSamuti veenduge, et puuridel on varju ja katus, mis võimaldab jälgida teisi koeri ja hooldajaid ning et neil on ruumi nii, et teie koer saaks liikuda ja rahulikult puhata. Samuti kontrollige võimalust jätta lemmikloom oma tekki ja teie valitud mänguasja, nii et tunnete ennast paremini. Nad ei tohiks sul seda võimalust eitada.\nSamuti on oluline, et kohas oleks püsiv järelevalve – päev ja öö – kuni et loomad on alati ohutud. Ärge unustage seda detaili teada saada.\nMida oodata hea koera elukohast\nUsaldusväärne koht omakorda peab:\n– Nõuda tervisekaarti mis tõendab, et teie koer on vaktsineeritud ja tükeldatud.\n– Kui hädaolukorras peaks tekkima, küsige rohkem kui ühte kontakttelefoni. Ideaalis jätke teie kõrval asuv lasteaiaüksuse arv.\n– hõlbustada lepingut, kus lisaks majutuse päevahinnale näidatakse ka teie lemmikloomade elutingimused ja nende eest hoolitsemise eest võetud kohustused.\n– Küsige oma koera kohta erinevat teavet: toidu tüüp, iseloom, suhtlemine nende eakaaslastega, suhtumine võõradesse, mis tahes erivajadused, kui teil on haigusi või allergiaid või kui te võtate ravimeid.\nEttevõtte juhid peavad teie lemmiklooma kohta teadma võimalikult palju teavet, et tagada hea viibimine. Te peaksite olema kahtlane, kui nad neid ei küsi.\nKui elukoht on hea, kohandub teie koer sellega kõige enam paari päeva jooksul ja hakkab kiiresti uuele igapäevasele rutiinile harjutama. Muidugi ei jää ta sulle ilma. Kuid kui teil õnnestub õige aeg, on mugav, et te valite alati sama koha uuesti.\nVaata videot: 10 koera ja 86 kassi otsivad kodusid


Patendiameti kaubamärkide andmebaas | Patendiamet\nAndmebaas sisaldab Eesti Vabariigis registreeritud kaubamärkide, esitatud kaubamärgi registreerimise taotluste ja Madridi protokolli alusel Eestis kehtivate või õiguskaitse saamiseks esitatud rahvusvaheliste kaubamärkide andmeid.\nAndmebaasi uuendamine toimub üks kord päevas.\nAndmebaas on informatiivne ega ole õigusliku tähendusega. Otsingu tulemused ei taga kaubamärgi registreeritavust ja Patendiamet ei ole kohustatud kaubamärgiekspertiisi tegemisel nendest lähtuma. Õiguslik tähendus on registri andmetel ja Eesti Kaubamärgilehes avaldatud teadetel.\nAndmete täpsustamiseks ja registrist ärakirjade või väljatrükkide saamiseks palume pöörduda Patendiameti registriosakonna poole.\nMõned andmed jõuavad andmebaasi hiljem kui teised, seetõttu võib viimase kuu jooksul saabunud taotluste andmetest puududa kujutis. Seoses Euroopa Liidu kaubamärkide riigisiseseks taotluseks muutumise taotlustega võib kaubamärkide andmebaasis nende taotluste puhul mõnda aega puududa kaupade ja teenuste loetelu, kuid kindlasti on olemas klasside numbrid. Loetelu sisestatakse pärast eestikeelse tõlke esitamist.


Valikkursus "Kirjandus ja film" - Eesti filmi andmebaas\nValikkursus "Kirjandus ja film"\nVabariigi Valitsuse 06.01.2011. a määruse nr 2 „Gümnaasiumi riiklik õppekava” lisa 1. Ainevaldkond „Keel ja kirjandus”\nVaata ka valitsuse määrust\nVaata ka www.õppekava.ee\n10. Valikkursus „Kirjandus ja film” (koolis või klassis, kus õpetatakse õppeainet „eesti keel”)\nKursus keskendub kirjanduse ja filmi kokkupuutepunktidele. Kursuse eesmärk on anda põhiteadmised filmi olemusest ja vastuvõtust ning mõjust vaatajale. Kuna süsteemne filmiõpetus üldjuhul nii põhikoolis kui ka gümnaasiumis puudub, on kursuse jooksul vaja anda õpilastele põgus ülevaade ka sellest, kuidas film tänapäeval valmib. Kursuse põhirõhk on filmikeele (poeetika) õpetamisel, mis on omakorda kursuse alateema „Film kui kirjandusteose tõlgendus” vältimatu alus.\nEt anda ülevaade filmikunsti olemusest, õpetada filmi- ja kirjandusteose ühe- ja erilaadse poeetika mõistmist, vajab õpetaja tunni organiseerimiseks piisavalt visuaalset õppematerjali (filmilõike linateose valmimise etappidest, lähivaatluseks filmide ja kirjandusteoste katkendeid jms), ent ka tänapäevaseid tehnovahendeid (videoprojektorit, arvutit jms).\nSoovitatav on mõne lihtsama filmimonteerimisprogrammi abil tegelda ka kaadrite montaažiga, et paremini mõista filmikujundi olemust. Kursuse jooksul käsitletavad tervikteosed (nii filmid kui ka kirjandusteosed) valib õpetaja, õpilastel on soovitatav enne filmi vaatamist läbi lugeda vastav kirjandusteos.\n2) tunneb filmi peamisi poeetikavõtteid;\n3) mõistab filmikujutise tinglikkust, filmikujundit kui tähenduse kandjat, režissööri autorihoiakut ja sõnumit;\n4) võrdleb kirjandusteost ning selle põhjal valminud filmi, lähtudes filmi- ja kirjanduse poeetikast;\n5) arutleb filmi ja kirjandusteose esteetika ning seal väljendatud eetiliste väärtushinnangute üle, sõnastab oma vaatamis- ja lugemiskogemuse;\n6) kirjutab kirjandusteose katkendi põhjal lühistsenaariumi ning kadreerib selle;\n7) kirjutab filmiarvustuse, kasutades kursuse jooksul õpitut ning hinnates filmis ja kirjandusteoses esil või varjul olnud väärtusi;\n8) tunneb peamisi filmiliike ja iseloomustab filmikunsti arengusuundi;\n9) teab eesti kirjanduse ainetel valminud väärtfilme.\nFilmi loominguline meeskond ja valmimiskäik\nStsenaariumi periood: osalevad stsenarist, režissöör, produtsent; tulem – valmis stsenaarium. Stsenaariumi etapid: ideekavand (sünopsis), arendus, stsenaariumi variandid. Süžeeliinid ja areng: proloog, ekspositsioon, sõlmitus, intriig, kulminatsioon, lahendus, epiloog.\nFilmimise ettevalmistus: osalevad režissöör, operaator, kunstnik, produtsent; tulem – filmi lavastusprojekt. Režiistsenaarium ja kadreering, lavastusprojekt kui filmi mudel. Näitlejate valik ja näitlejaproovide filmimine. Võttekohtade otsimine ja dekoratsioonide planeerimine.\nFilmipoeetika ja -esteetika\nTinglikkus filmis. Kinematograafiline nägemine ja mõtlemine. Filmikujund kui kunstiline üldistus. Filmi poeetikavõtted: metafoor, sümbol, allegooria, hüperbool, personifikatsioon. Assotsiatiivne mõtlemine kui filmipoeetika mõistmise eeldus. Illustratiivsus – nähtuste poeetilise avamise vastand. Poeetikavõtete kasutamine filmis ja kirjanduses. Mustvalge ja värvifilm.\nTänapäeva filmikunsti jooni ja suundi\nUue filmikeele otsingud. Filmiliikide ja žanride segunemine ning uute kujunemine. Dokumentaalsus mängufilmis. Dokumentaalfilmi poeetikavõtted. Kommertsfilmi olemus ja ideoloogiline funktsioon. Väärtfilm. Nüüdisaegne poliitiline film ja propagandafilmid. Rahvusvahelised filmifestivalid.\nFilm kui kirjandusteose tõlgendus


Kuidas keeta kanarinda | l-groop.com\nKuidas keeta kanarinda\nKeedetud kanarind on lihtne viis tervisliku valgu lisamiseks söögikordadele. Maitsestamiseks võite kana kana keeta või vett maitsestada. Oluline on lasta kana rinnal keeda piisavalt kaua, et see küpseks lõpuni läbi ja poleks seest roosa. Kui teie kana on keedetud, saate seda tervena serveerida, tükeldada või tükeldada.\nKana panemine potti\nEnne kana küpsetamist jätke kana rinnad loputamata. Võimalik, et teid on õpetatud kana enne selle küpsetamist loputama, kuid see võib kahjulikke mikroobe ja baktereid teie köögi ümber levitada. Kana loputades pritsivad sellest välja veepiisad, põhjustades bakterite pritsimist kogu teie kraanikausil, tööpinkidel, kätel ja riietel. Parem on vältida kana pesemist, nii et te ei riskiks toidumürgitusega. \nKana kannab kahjulikke baktereid, nagu salmonella. Haigestumiseks kulub vaid väike kogus mikroobe, nii et ärge riskige sellega.\nLõika kana pooleks, veeranditeks või kuubikuteks, et see kiiremini küpseks. See samm on valikuline, kuid see võib teie küpsetusaega dramaatiliselt vähendada. Viilutage kana rinnad terava noaga, lõigates need väiksemateks tükkideks. Tükeldage need nii väikesteks kui soovite, olenevalt valmistatavast roogist. \nKui kana tükeldate, ei pruugi te neid liiga väikeseks hakkida, kuna see võib tükeldamise kauem aega võtta. Siiski võib olla kasulik oma tükid väga väikesteks muuta, kui lisate need salatile või mähisele.\nMuude toitude saastumise ohu piiramiseks kasutage liha tükeldamiseks mõeldud lõikelauda. Bakterid nagu salmonella võivad teie lõikelauale takerduda, isegi kui te seda pesete. Kui tükeldate siis tahvlil köögivilju, võivad nad nakatuda salmonellaga.\nAsetage kana keskmisse või suurde potti. Pange kana kõigepealt potti, seejärel lisage vesi või puljong. Korraldage kana panni põhjas ühe kihina. \nKui peate kana kõik vajalikuks kiletama, siis on parem vahetada suurem pott. Vastasel juhul ei pruugi teie kana sama hästi süüa teha.\nKatke kana veega või puljongiga. Vala kana peale aeglaselt vett või puljongit, ole ettevaatlik, et see roiskuma ei hakkaks. Lisage kana katmiseks lihtsalt piisavalt vett. \nKui vesi keeb ära, saate vajadusel vett juurde lisada.\nPidage meeles, et pritsimine võib jaotada baktereid nagu salmonella.\nVõite kasutada kas kana- või köögiviljapuljongit.\nMaitsestage potti, kui soovite, vürtside, ürtide või hakitud köögiviljadega. Maitseainete lisamine on valikuline, kuid see võib muuta teie kana palju maitsvamaks. Lisage vette vähemalt maitsestamiseks vähemalt soola ja pipart. Kuid kõige parem on lisada ka kuivatatud ürte, näiteks Itaalia maitseained, jobu maitsestamine või rosmariin. Tõeliselt maitsva kana jaoks tükeldage sibul, porgand ja seller ning lisage need siis oma vette. \nPärast kana küpsetamist saate vett või puljongit salvestada mõnes muus retseptis kasutamiseks, kui soovite. Näiteks võib see anda hea suppi.\nKui mõni köögivili jääb veest välja, lisage veel vett, nii et köögiviljad ja kana oleksid täielikult kaetud.\nKata pott kaanega. Kasutage kaant, mis sobib tihedalt kasutatava poti külge. See sulgub veeaurust, mis aurustub potist, et aidata kana küpsetada. \nKaane tõstmisel kasutage rätikut või potihoidjat, et te käsi ei põleks. Lisaks ärge hoidke oma nägu poti kohal, kuna aur võib teid põletada.\nViige vesi või puljong keskmisel kõrgel kuumusel keemiseni. Asetage pott pliidipõletile ja keerake kuumus keskmiselt kõrgeks. Vaadake potti, kuni see hakkab põlema, mis võtab paar minutit. Jälgige, et vee pinnal poleks mullide tekke ja kaanel ei tekiks kondenseerumist, mis tähendab, et vesi keeb. \nÄrge laske oma vedel ega puljongil liiga kaua keeda, kuna see võib teie vedelikust liiga palju auruda. Hoidke potti koos, et saaksite selle kohe alla keerata, kui see keema hakkab.\nLülitage kuumus keema. Kana jätkub keetmist keema. Lülitage kuumus madalaks, seejärel jälgige seda mõni minut, veendumaks, et vesi või puljong keevad kergelt. \nÄrge jätke potti järelevalveta, isegi kui see on keedetud. Te ei soovi, et see kogemata uuesti keema hakkaks või et vesi aurustuks.\n10 minuti pärast kontrollige kanarinda lihatermomeetriga. Eemaldage poti kaas. Järgmisena tõmmake poti küljest välja üks tükk kana. Lükake oma lihatermomeeter kana keskele, seejärel lugege temperatuur. Kui see pole vähemalt 74 ° C (165 ° F), pange kana tagasi potti, asetage kaas peale ja jätkake keetmist. \nKui teil pole lihatermomeetrit, lõigake kana pooleks, et näha, kas see on roosa sees. Kuigi see pole nii täpne kui lihatermomeeter, aitab see teil kindlaks teha, kas teie kana on tõenäoliselt tehtud.\nSuured kanatükid ei ole sel hetkel tõenäoliselt valmis. Küpsetada võib siiski väiksemaid tükke või kanaliha.\nJätkake kana keetmist, kuni selle sees on temperatuur 74 ° C. Kui kana pole 10 minuti pärast valmis, jätkake selle keetmist. Kontrollige seda iga 5-10 minuti järel, et näha, kas see on tehtud. Kui kaua teie kana küpsetamine võtab, sõltub tükkide suurusest: \nNaha ja luudega kana rinnad peaksid keetma umbes 30 minutit.\nNahata kondita kanarinnad peaksid keetma 20–25 minutit. Kui need lõigatakse pooleks, kulub neil tõenäoliselt 15-20 minutit.\n2-tollisteks tükkideks lõigatud nahata kondita kanarinnad peaksid küpsetama umbes 10 minutit.\nEemaldage pott tulelt. Lülitage põleti välja ja kasutage poti käepidemest haaramiseks rätikut või potihoidjat, nii et te ei kõrvetaks ennast. Viige pott jahedasse põletisse või poti jahutusrestile. \nKuuma poti käsitsemisel olge ettevaatlik, kuna see võib ennast põletada.\nKana serveerimine või tükeldamine\nNõruta vedelik potist. Vala aeglaselt vesi või puljong läbi sõela, jälgides, et pritsmed ei satuks. Kana ja kõik köögiviljad, mida kasutasite vee maitsestamiseks, kogunevad kraanile hõlpsaks kättesaamiseks. Seadke kurn puhtale tööpinnale, seejärel visake vedelik ära või salvestage see. \nKui plaanite vedelikku tulevase retsepti jaoks kokku hoida, tühjendage see puhtasse kaussi. Sealt saate seda jahutada või sügavkülmutada.\nKui kasutasite vee maitsestamiseks köögivilju, visake need komposti või prügikasti.\nViige kana rinnad taldrikule. Kasutage kahvlit, et kana kana kraanist taldrikule viia. Ärge puudutage kana, kuna see on väga kuum. \nKui soovite, võite kana tagasi tühja potti viia. Näiteks võiksite kana kana hakkida potti, kui plaanite sellele lisada kastet. Nii saate kastme soojendada samal pannil, kus kasutasite kana.\nEnne kasutamist lase kana 10 minutit puhata. See annab kanale võimaluse enne maha käitlemist jahtuda. Seadke taimer ja jätke kana selle aja jooksul üksi. Pärast saate kana kana serveerida või tükeldada. \nKui plaanite kanale kastet lisada, on seda lubatud teha nii kaua, kuni te kana ei puuduta. Ärge kuumutage kastet siiski enne, kui kana on 10 minutit jahtunud. See aitab teil vältida kana ülemäärase keetmise muutumist kummiks.\nServeeri kana tervena või lõika tükkideks. Kui teie kana on jahtunud, saate seda serveerida, kui soovite. Rinnad tervena süüa on sobilik, ehk võiksite neid viilutada. \nKui soovite, võite kana maitsestada rohkemate vürtside või kastmega. Näiteks võite selle katta grillikastmes või segada mangosealsasse.\nHaki kana 2 kahvliga, kui teed tacosid või võileibu. Hoidke kahvlit igas käes, seejärel tõmmake kahvli abil kana lahti. Jätkake kana mulgustamist ja tõmmake see lahti, kuni see on teie eelistuste järgi hakitud. Seejärel saate seda oma retsepti koostamiseks kasutada. \nKana purustamiseks võite soovi korral kasutada ka nuga.\nKas ma saan kana pärast keetmist küpsetada? Kui jah, siis kui kaua ma seda küpsetan?\nPärast selle keetmist ei pea kana küpsetama. See peaks olema täielikult keedetud.\nKui kaua peaksin seda keema, kui tahan grillile panna?\nKui te kavatsete seda grillida, ei pea seda keema.\nKas kana saab keema keerata, välja lülitada ja lasta vedelikul külma jääda?\nJah, see on ainus viis, kuidas ma oma keedetud kana valmistan, kuna see püsib mahlasem ja te ei põle sõrmi laiali tõmmates.\nKui kaua võib enne söömist külmkapis keedetud kana jätta?\nMõni päev, sõltuvalt ladustamisviisist.\nKas kanale ja puljongile saab lisada nuudleid?\nJah, kuid enne puljongile nuudlite lisamist peaksite kana veidi kauem küpsetama. Nuudlid on maitsvamad.\nKas võite selle lihtsalt kõrgele jätta ja kana rinda keeta, selle asemel, et aeg lüheneda 20 minutit, et lüheneda?\nVõiksite, aga teie kana oleks väga kange ja maitsetu. Proovi seda; leiate, et selle küpsetamiseks on soovitatav põhjus.\nKas peaksin puljongis kana noaga keetma?\nPeaksite neid eraldi küpsetama. Kui kõik muu on valmis, küpseta nuudlid puljongis kuni valmis, või küpseta nuudlid eraldi ja lisa need lõpuks supi sisse.\nKas on võimalik keedetud kana praadida?\nVõite ja see lühendab praadimisaega, kuid selle tulemuseks võib olla kummine kana.\nKui kaua peaksin kana rinnatükke keema, kui panen need küpsetamiseks pajaroogadesse?\nJärgige ülaltoodud artiklis loetletud juhiseid.\nKas pärast kana keetmist saab samasse vette lisada köögivilju?\nKui teie kana on külmunud, on kõige parem sulatada see enne keetmist külmkapis 9 tundi. Alternatiivina kasutage mikrolaineahjus sulatussätteid. \nAinult vees keedetud kana võib olla maitsev. Kaaluge potti köögiviljade või puljongi lisamist ning maitsestage kana erinevate keedukastmete ja vürtsidega.\nSalmonella leviku tõkestamiseks peske kindlasti käsi nii enne kui ka pärast kana käsitsemist. Pese või desinfitseeri noad, kahvlid, taldrikud ja vastupanu, mis puudutavad toorest kana.\nKana saab ohutult hoida külmkapis kuni 2 päeva. Kui te ei plaani selle aja jooksul süüa, hoidke seda sügavkülmas. \nKuidas kana keetaKuidas kana leiba küpsetadaKuidas süüa Adobong ManokitKuidas küpsetada külmutatud kanarindaKuidas küpsetada ahjus tervet kanaKuidas lõigata kanarinda ribadeksKuidas panna kana segamini praadimaKuidas teha Zingeri burgereidKuidas kana kana tacos valmistadaKuidas Rotisserie kana kuumutadaKuidas teada saada, kas kana on halbKana pakkumine


„Uuringutulemus näitab, et riik tegeleb igapäevaselt tagajärgede lahendamisega, kuid eelkõige tuleks panustada ennetustööle, et luua võimalus lapsel kasvada üles oma bioloogiliste vanemate juures,“ kommenteeris uuringu “ÜRO Laste asendushoolduse juhiste rakendamine Eestis” tulemusi SOS Lasteküla juht Margus Oro. „Iga kohalik omavalitsus pakub sotsiaalteenuseid erineval kujul ja vormis ning see sõltub suuresti omavalitsuse võimekusest sinna rahaliselt panustada. Seevastu, kui laps on juba oma perekonnast eraldatud, langeb vastutus riigile.“\nOro sõnul asetab olemasolev „Laste ja perede arengukava 2012-2020“ suure rõhu ennetustööle, kuid teenuse kvaliteet vajab edendamist, et paremini aidata lapsi ja peresid, kel on oht jääda või kes on jäänud ilma vanemlikust hoolitsusest.\nUuringus eksperdina osalenud Sotsiaalministeeriumi spetsialisti Piia Tammpuu sõnul on oluline, et vanemliku hoolitsuseta jäänud ja seetõttu asendushooldusele paigutatud lastel oleks võimalus kasvada peres või võimalikult peresarnastes tingimustes. Selleks on ühelt poolt vajalik arendada hooldusperede süsteemi, teisalt muuta asenduskoduteenust peresarnasemaks nii teenuse osutamise füüsilise keskkonna kui ka teenuse sisu ja korralduse mõttes.\n“Lisaks peremajade ehitusele on vaja suurendada just perevanemaga asenduskoduteenuse kättesaadavust, kus vahetustega kasvatajate asemel hoolitseks laste eest üks perevanem, kes elaks nendega ka püsivalt ja päevast päeva koos. Seni on perevanemaga asenduskoduteenust suutnud pakkuda 35 asenduskoduteenuse pakkujast 10, kellest enamik on MTÜ-d ja valdavalt ühe asenduskoduga pere,” rääkis Oro.\nSOS Lasteküla Eesti Ühing viis uuringu läbi möödunud aastal. Lisaks seadusandluse ja poliitikadokumentide, olemasolevate uuringute ja statistika analüüsile viidi läbi ka küsitlused kohalike omavalitsuste lastekaitse- ja sotsiaaltöötajate ning asenduskodude juhtide ja töötajate seas. Samuti intervjueeriti maavalitsuste lastekaitse- ja sotsiaalametnikke, hooldusperesid, valdkonnas tegutsevaid mittetulundusühinguid ning asendushoolduse taustaga noori.\nUuringu eesmärk oli analüüsida Eesti asendushoolduse teenuste vastavust ÜRO laste asendushoolduse juhistele ning kaardistada asendushoolduse kitsaskohad. Uuringu tulemusel on koostatud 10 ettepanekut, kuidas muuta asendushooldust puudutav seadlusandlus ja praktika lapsesõbralikumaks.\n2012. aasta lõpu seisuga oli Eestis asendushooldusel kokku 2618 vanemliku hoolitsuseta last. Neist 1048 oli asenduskoduteenusel, 1316 elas eestkostja peres ja 254 hooldusperes. Suure osa asenduskoduteenusele paigutatud lastest moodustavad puudega või muude erivajadustega lapsed.