Novembri dividenditulu, DRIP ja scrip - Dividend Investor\nDRIP ja scrip\nVälismaise maakleri juures kontot omades avarduvad võimalused. Mitte ainult erinevatesse instrumentidesse ja turgudele investeerimisel, vaid ka juba olemasolevate investeeringute haldamise poolel. Pean siinkohal antud juhul silmas saadud dividendide automaatset reinvesteerimist. Just nimelt taoline võimalus mulle novembris avaneski kui üks Euroopa börsidel noteeritud minu portfelli ettevõte pakkus võimalust dividendide automaatseks reinvesteerimiseks.\nAlustuseks veidi terminoloogiast. Kuigi laialdaselt kasutatakse ükskõik millise dividendide automaatse reinvesteerimise puhul terminit DRIP (Dividend Reinvestment Plan), siis nõnda ühene see siiski ei ole. DRIP on konkreetne skeem, kus aktsionär on liitunud automaatse dividendide reinvesteerimise programmiga, mida haldavad enamasti selleks spetsiaalselt loodud ettevõtted (agendid) ja mille puhul uued aktsiad tulevad dividende maksva ettevõtte enda poolt. See tähendab, et dividendimaksete eest mitte ei osteta börsilt sama ettevõtte aktsiaid, vaid need aktsiad võetakse ettevõtte enda poolt hoitavatest oma aktsiate varudest (või emiteeritakse).\nDividendide automaatseks reinvesteerimseks on ka muid mooduseid. Näiteks scrip dividend või scrip issue nime kandev võimalus. Ka sellisel juhul toimub dividendide automaatne reinvesteerimine, aga mehhaanika selle protsessi taga on hoopis teine. Scrip puhul emiteeritakse igale aktsionärile dividendimakse saajate nimekirja lukkulöömise päeval täiendavate aktsiate saamise õigused (rights issue). Seejärel on igal aktsionäril võimalik otsustada, kas ta soovib neid õigusi kasutada ja saada dividendid aktsiatena või loobub neist õigustest ja tema kontole jõuab dividendimakse rahas. Seega scrip on sisuliselt stock dividend ehk dividendimakse täiendavate aktsiate näol. Minu portfellis olev ettevõtte pakkuski just scrip võimalust.\nOlgu veel selgituseks öeldud, et sõna scrip tähistab ettevõtte poolt võetud kohustust – kohustust teisele tehingu osapoolele midagi tulevikus tasuda. Seega mõnes mõttes on tegu krediidi või lihtsalt laenu omamoodi vormiga. Scrip dividendimakseid pakkudes saab ettevõte vähendada dividendide välja maksmisele kuluvat rahasummat. Seega juhul kui pooled investoritest valivad scrip dividendi ja ülejäänud pool tavalise, rahas laekuva dividendimakse, kulub sel ettevõttel dividendide välja maksmiseks poole vähem reaalset raha kui siis kui kõigile investoritele dividendid rahas välja maksta. Juhul kui ligi pooled investoritest soovivad nii kui nii oma laekunud dividendid uuesti sama ettevõtte aktsiatesse paigutada (reinvesteerida), siis ongi tegu efektiivse lahendusega mõlema, nii ettevõtte kui ka investorite jaoks.\nDRIP or not to DRIP\nVaadates dividendide automaatset reinvesteerimise programmi (DRIP-i) suures plaanis, tundub esmapilgul, et tegu on üpris väärtusliku lahendusega. Teostades veebiavarustes otsinguid termini DRIP kohta tuleb välja rohkelt materjali, kus muuhulgas näiteks kirjas, et DRIP programmis osalevad aktsionärid saavad oma ostutehingud teostada ilma maaklerite poolt võetavate tehingutasudeta, võimalik on soetada täisarvust erinev arv aktsiaid (fractional shares), et kogu raha saaks täies ulatuses reinvesteeritud ja ka väide, et paljud ettevõtted pakuvad keskmiselt 2-5% hinnasoodustust DRIP programmi raames soetatavatele aktsiatele (võrrelduna hetke turuhinnaga). Pärast mõnevõrra detailsemaid uuringuid ei paista reaalsus hoopiski nõnda helge.\nAlustame kasvõi sellest, et Eesti investoritena (residentidena) on meil võimalused erinevate ettevõtete DRIP programmides osaleda mõnevõrra piitatumad. Uurides ühe suurima DRIP teenust pakkuva firma Computershare tingimusi, jääb silma, et DRIP võimalused on ikka väga ettevõttespetsiifilised. Suurbritannia ettevõtete DRIP programmis näiteks ei saagi väidetavalt osaleda ja mitmete USA aktsiate puhul pakutakse DRIP võimalust vaid USA ja Kanada residentidele (näiteks kasvõi McDonald’si puhul).\nJärgmine aspekt on tasud. Tõsi, tehingutasu (maaklertasu ehk brokerage fee) selle sõna otseses mõttes ei võeta. Neil tasudel on lihtsalt teised nimed. Näiteks liitudes Coca Cola automaatse aktsiate ostu programmiga (Direct Stock Purchase Plan) ja samaaegselt ka automaatse dividendide reinvesteerimise programmiga (Dividend Reinvestment Plan) tuleb alustuseks maksta konto avamise tasu 10 USD. Sellele lisandub kohustus soetada ühekordselt vähemalt 500 dollari eest Coca Cola aktsiaid (tehingutasu ehk cash purchase fee 3 USD + purchase processing fee 0,03 USD per aktsia) või vähemalt 10 kuud järjest teostada minimaalselt 50 USD suurused Coca Cola aktsia ostud (jällegi kehtivad samad tasud). Dividendide saabudes ja nende automaatselt edasi investeerimisel küsib ettevõte teenustasuks (dividend reinvestment fee) maksimaalselt 5% investeeritavast summast, kuid mitte rohkem kui 2 USD. Ja kui neid aktsiaid nüüd tulevikus müüma minna, siis orderi sisestamise ja tehingu teostamise hind on 25 USD + 0,12 USD per aktsia.\nNeed hinnad on aktsiate lõikes väga erinevad. Uurides automaatse investeerimise programme paarikümne USA suurima ettevõtte kohta selgus, et esialgne programmiga liitumise tasu võib olla isegi nõnda kõrge nagu 20 USD (Wal-Mart), esmaste ostude tehingutasu kuni 5 USD (AT&T, Ford Motor Company, IBM) ja dividendide reinvesteerimise tehingutasu samuti kuni 5 USD (Ford Motor Company). On ka erandeid, näiteks ExxonMobil ja Johnson&Johnson katavad ise dividendide automaatse reinvesteerimise kulud (DRIP kulud). Konto avamise ja DRIP programmis osalevate aktsiate soetamise kulud tuleb investoril siiski ise tasuda.\nSeega DRIP programmis osalemiseks selle sõna otses mõttes tuleb avada eraldiseisev konto mõne vastavat teenust pakkuva agendi juures (näiteks Computershare) ja siis sellele kontole soetada aktsiad, mille laekunud dividendimaksed siis edaspidi automaatselt edasi investeeritakse.\nHinnasoodustused ehk allahindlus võrreldes turuhinnaga on järgmine DRIP kasuks väidetavalt kõnelev aspekt. Ma küll ei ole uurinud väga paljude ettevõtete DRIP programme, kuid seni mul USA ettevõtete seast selliseid kuigi palju leida ei ole õnnestunud. Turuhinnast madalama hinnaga dividendide reinvesteerimist võimaldasid vähemalt mõni aeg tagasi käputäis USA REIT-e ehk kinnisvarafonde (näiteks HCN, HCP, OHI) ja mõned kommunaalteenuste firmad (näiteks WTR, PNY). Kanada ettevõtete puhul tundub see olevat levinum. Siin saab nimetada näiteks TD, PGH, PWE, IPL, MBT, CU, CWB, CJR.B, ENB, ECA, FTS, MFC.\nMaaklerite poolt pakutavad automaatsed dividendide reinvesteerimise teenused\nLisaks ettevõtete poolt pakutavatele DRIP ja scrip programmidele pakuvad dividendide automaatse reinvesteerimise teenust ka erinevad maaklerfirmad. Siin on tegu tavaliste turutehingutega, ehk dividendimakse laekumisel ostab maaklerfirma selle laekunud raha eest automaatselt sama ettevõtte aktsiaid. Sellisel puhul soetatakse üldiselt täisarv aktsiaid, murdosa suuruste aktsiaosaluste (fractional shares) soetamine on pigem erand. Tavaliselt lisandub siia veel ka üks praktiline kitsaskoht – dividendide automaatse reinvesteerimise teenuse saab sisse ja välja lülitada ainult kogu väärtpaberikonto ulatuses. See tähendab, et investor ei saa kahjuks valida, milliste aktsiate puhul ta maakleri poolt pakutavat automaatset reinvesteerimise teenust soovib kasutada ja milliste puhul mitte. Kui on valitud automaatne reinvesteerimise teenus, siis maakler rakendab seda kõigi väärtpaberite suhtes.\nPeamisteks erinevusteks ametlike DRIP ja scrip programmidega on see, et maakler ostab laekunud dividendisumma eest aktsiad järelturult ehk börsilt täiesti tavalise turutehinguna. Seega lisanduvad tavapärased tehingutasud. See tähendab ka seda, et nõnda saab reinvesteerida kõigi börsil noteeritud aktsiate laekunud dividende ja seda sõltumata sellest, kas investeerimisobjektiks oleval ettevõttel on DRIP programm olemas või mitte.\nVeidi erineb ka dividendide tulumaksustamise pool. Maaklerteenuse kasutamisel peetakse dividendimakset tehes tulumaks juba asukohariigis kinni, investori kontole jõuab maksudejärgne dividend ja uusi, sama ettevõtte aktsiaid ostetakse selle laekunud netosumma eest. Ametlikus DRIP programmis osaledes teostatakse aktsiaostud Computershare väitel dividendimakse brutosumma eest ja aasta lõpus koostatakse igale investorile niinimetatud maksuaruanne dividenditulult tasumata maksu kohta.\nScrip võimalus ja praktilised kaalutlused\nNagu eelnevalt mainisin, siis minu postkasti jõudis scrip dividendi pakkumine. Sellised asjad saabuvad tavaliselt niinimetatud corporate action’ite vormis ehk teavitustena, millele on võimalik reageerida hääletades ühe, endale sobiva vastusevariandi poolt. Vaikimisi valikuks on sellistel puhkudel alati dividendide välja maksmine rahas ehk kui investor pakkumisele ei reageeri, laekub dividenditulu kontole rahas. Juhul kui investor väljendab täiendavate aktsiate saamise soovi, emiteerib ettevõtte tema jaoks uued aktsiad (mis suurendab ettevõtte aktsiakapitali ja aktsiate arvu).\nÜtlen kohe ära, et kuigi ma esialgu tõsiselt kaalusin automaatse dividendide reinvesteerimise programmiga liitumist, siis praktilistel kaalutlustel otsustasin sellest loobuda. Peamiseks põhjuseks oli liialt keerukas tulevane haldus. Mida see tähendab? Sisuliselt seda, et oleksin pidanud hakkama pidama suhteliselt keerukat arvestust maksmata tulumaksukohustuse, reservi jäänud ja välja maksmata dividendimakse osa ning kaalutud keskmise aktsiate soetushinna üle\nEsiteks võimaldab antud programm soetada iga dividendimakse laekumise puhul vaid täisarvu aktsiaid. See tähendab, et osa rahast jääb nii-öelda reservi järgmise dividendimakse ja reinvesteerimise tarbeks. See raha on ettevõtte käes ja scrip programmi tingimuste kohaselt mingit intressi ei kanna ehk tulu ei teeni.\nTeiseks, vastavalt asukohamaa kehtivatele maksuseadustele on võimalik reinvesteerida kogu välja kuulutatud dividendisumma. See tähendab, et Eesti maksuameti silmis on ikkagi tegu tuluga, antud juhul maksustamata tuluga ja maksukohustus tekib Eestis. Ja seda kõrgema maksumääraga kui see, mis rakenduks rahas välja makstud dividendidele.\nLisaks, kuna ettevõte maksab dividende kord kvartalis, siis igal aastal oleks neli suhteliselt väikestes kogustes ostutehingut, mille puhul peaksin täpselt järge pidama, mis hinnaga ja mis kogus iga kord soetati. Seda selle jaoks, et viia sisse muudatused kogu aktsiapositsiooni kaalutud keskmises soetushinnas. See on tarvilik selle pärast, et kui kunagi müümiseks läheb, on vaja arvutada kasum ja tekkiv tulumaksukohustus.\nSeega otsustasin minna lihtsama vastupanu ja enda arvates ka maksuefektiivsuse teed ning automaatse dividendide reinvesteerimise programmiga seekord mitte liituda. Niisiis kuigi DRIP programmi ja samuti maaklerite poolt pakutavate automaatsete dividendide reinvesteerimise teenustest kirjutatakse veebiavarustes palju positiivset, siis praktikas kipub pilt olema veidi teistsugune. Nüansirohkust ja keerukust on ikka omajagu ning haldamine kipub minema üpris keerukaks, eriti kui automaatset reinvesteerimist kasutada 5, 10, 15 või enama aktsia puhul.\nNovember oli dividenditulu osas suhteliselt vaikne. Või ehk oleks õigem öelda, et laekunud summad jäid eelmise kuuga võrreldes tagasihoidlikumaks. Dividende maksnud väärtpabereid oli siiski ikkagi päris mitu – kokku kuus tükki, 4 aktsiat ja 2 ETF-i. Esimest korda laekus dividenditulu novembris ka välismaakleri ehk Lynx’i kontole. Pean ausalt ütlema, et Trader WorkStation nimeline kauplemisplatvorm ei ole ikka üldsegi lihtsate killast – dividendimakse laekumise info ülesleidmiseks pidin esmalt ikka ise päris palju vaeva nägema ja igaks juhuks sai asi kliendihalduri käest üle ka küsitud.\nValdav enamus seekordsest dividenditulust laekus USA dollaris. Seega tänu hiljutisele dollari tugevnemisele kergitas see eurodesse ümber arvutatuna laekunud omanikutulu mõnevõrra oodatust kõrgemale. Kokku laekus novembris dividenditulu 265 eurot.\n2014. aastal sain novembris dividende ühelt aktsialt summas 70 eurot, 2015. aastal juba kahelt ETF-ilt ja kahelt aktsialt kokku 209 eurot. Dividende maksnud ETF-id olid täpselt samad käesoleva aasta ja 2015. aasta novembris. Seega uurisin huvi pärast, kas ja kui palju muutus aastataguse ajaga võrreldes nende ETF-ide dividendimakse. Kuna mõlemad ETF-id maksavad omanikutulu välja dollarites, siis esmalt uurisin euro-dollari vahetuskursi muutusi viimase aasta jooksul. Enesele üllatuseks avastasin, et täpselt aasta tagasi olen dividenditulu konverteerimisel kasutanud tänasega suhteliselt sarnast EUR/USD vahetuskurssi. Seega olgu mõõdetuna eurodes või dollarites, dividendimakse muutus möödunud aastaga võrreldes tuleb antud juhul siis täielikult sellest, kas ETF on oma väljamakset muutnud või mitte. Esimese ETF-i puhul oli dividendimakse täpselt sama nagu aasta tagasi ehk dividendide kasvumäär on 0%. Teise ETF-i puhul tuli aastaseks dividendide kasvumääraks +8%. Kuna mu eesmärk on oma raha paigutamine väärtpaberitesse, mis maksavad stabiilseid või soovitavalt pigem kasvavaid dividende, siis selle vahekokkuvõtte näol võib investeerimisotsusega kenasti rahule jääda.\nTänaseks on omanikutuluna kontole laekunud 93% prognoositud dividenditulust. Viimastel kuudel tugevnenud dollar on muutunud USA dollaris laekunud dividendid eurodes mõõdetuna omajagu suuremaks ja on dividenditulu sedasi ka prognoosile lähemale aidanud.\nMida tahendab kui etfile on margitud cumulative dividend, kas uute osakute ostmist turuhinnaga, ehk taaskord teenustasud?\nÜldiselt viitab see asjaolule, et ETF ei maksa fondi koosseisus olevatelt väärtpaberitelt saadud tulu välja dividendidena, vaid hoopis reinvesteerib selle tulu juba fondis olevatesse väärtpaberitesse edasi. Ja tõsi ta on, et sellega kaasnevad ka teenustasud, kuid suurte varahaldurite poolt makstavad tehingutasud on ikka kordades madalamad kui erainvestorite omad.\n23.05.2017 at 11:19\nKui automaatne süsteem siiski valida dividendide reinvesteerimiseks, kas siis ka kahju selle pealt ei teki et aktsia hind langeb peale dividendide maksmist,mistõttu saaks natukene hiljem osta odavamalt, asja teeb küll keerukamaks aktsiate kogus ja teenustasud aga ikkagi, on see ehk märkimisväärne?\n23.05.2017 at 12:12\nSoovitan lugeda seda postitust erinevate dividendimaksetega seotud kuupäevade teemal. Sealt näed, et aktsia hind korrigeerub dividendimakse võrra varem kui toimub dividendide välja maksmine. Dividendide automaatse reinvesteerimise puhul lisandub sellesse kuupäevade nimistusse veel üks – nimelt reinvesteerimise hinna fikseerimise kuupäev. See jääb enamasti dividendi ex-kuupäeva ja dividendide väljamakse kuupäeva vahele ehk siis dividendimaksest tulenev hinnalangus saab kenasti arvesse võetud.\nMillist süsteemi reinvesteerimiseks kasutad/soovitad?\nEi kasuta ise automaatset reinvesteerimist. Puhtalt sel põhjusel, et soovin ise otsustada, kuhu regulaarselt laekuva dividenditulu edasi paigutan.\nÜldist ja ühest soovitust ei ole võimalik anda. Programmid on nii aktsiate kui ka maaklerite lõikes üpris erinevate tingimustega.


Meie hulgast on lahkunud armastatud helilooja Veljo Tormis. Tormise panus Eesti koorimuusika traditsiooni ja maailma koorimuusikasse on hindamatu. Alustanud neoklassitsistlikus stiilis – eredaks näiteks Avamäng nr. 2, mis oli esimene Eesti helilooja teos festivali „Varssavi sügis” kavas 1961. aastal – viis ta järgnevatel aastakümnetel eesti rahvamuusikast lähtuva stiilisuuna uuele tasemele, kasutades ka modernistlikke väljendusvahendeid. Lisaks eesti rahvalaulule on ta oma töödes kasutanud ka sugulasrahvaste ja kaugemate rahvaste folkloori. Tema kooriteostes kõlavad ingerlaste ja setude, eestlaste ja lätlaste, liivlaste ja soomlaste, venelaste, bulgaarlaste ja teiste rahvaste viisid. Eesti regilaulust ammutatud isikupärane stiil on Tormisele toonud maailmanime. Tema arvuka loomingu hulgast paistavad silma kaks mahukat tsüklit: eri maakondade viisidel põhinev ja rahvakalendri tähtpäevadega seotud segakooritsükkel „Eesti kalendrilaulud“ (1967) ja „Unustatud rahvad” (1970–1989), mille aluseks on läänemere-soome ohustatud väikerahvaste folkloor.\nEesti muusika ühes tippteoses, 1980. aastal loodud kantaat-balletis „Eesti ballaadid” (Lea Tormise libreto, rahvaluule Ülo Tedre seades) on eesti jutustavad rahvalaulud põimitud sümfoonilise koega ja filosoofilise sõnumiga dramaatiliseks lavaeeposeks. Teose uuslavastus (Peeter Jalakas) 2004. aastal kujunes eesti muusikaelu suursündmuseks.\nTormis on töötanud Tallinna Muusikakoolis teoreetiliste ainete ja kompositsiooniõpetajana (1956–1960), aastail 1956–1969 oli ta ENSV Heliloojate Liidu konsultant ning 1974–1989 esimehe asetäitja. Alates aastast 1969 oli Tormis vabakutseline helilooja.\nVeljo Tormise ärasaatmine toimub helilooja soovil kitsas pereringis.


Galerii: Eestit külastab värvika minevikuga printsess, kes on üle elanud ka inimröövi - Kirev elu - Elu24\nGalerii: Eestit külastab värvika minevikuga printsess, kes on üle elanud ka inimröövi\nTäna, 30. mail saabus Eestisse visiidile Briti kuninganna Elizabeth II ja prints Philipi teine laps ja ainus tütar, Tema Kuninglik kõrgus printsess Anne.\nKa Kuningliku Printsessi (Princess Royale) tiitlit kandev Anne, kelle täisnimi on Anne Elizabeth Alice Louise, sündis 15. augustil 1950 Londonis.\n68-aastane printsess, kes on Briti troonipärimisjärjestuses 14. kohal, on tuntud ratsasportlane ja Suurbritannia esindaja rahvusvahelises olümpiakomitees. Samuti on ta heategevusorganisatsioonide patroon ja mitme sõjaväerügemendi auesindaja.\nKui 6. veebruaril 1952 suri kuningas George VI ja printsess Elizabethist sai kuninganna Elizabeth II, anti Anne’ile tiitel Tema Kuninglik Kõrgus printsess Anne.\nTa hakkas kuningliku pere esinduskohustusi täitma 1960. aastatel lõpul kui ta oli teismeline.\n14. novembril 1973 abiellus printsess Anne Westminister Abbeys kuningliku ratsarügemendi leitnandi ja ratsasportlase Mark Phillipsiga. Elizabeth II pakkus Phillipsile krahviseisust, kuid mees loobus tiitlist.\nPrintsess Anne ja Mark Phillips abiellusid 14. novembril 1973\nNeil on kaks last: 1977 sündinud poeg peter Phillips ja 1981 sündinud tütar Zara Phillips.\nPaari lapsed olid kuninglikus peres esimesed, kellel ei ole tiitlit.\nPrintsess Anne 1986 oma lastega: vasakul poeg Peter Phillips ja paremal tütar Zara Phillips. Nende taga on ihukaitsja\nFOTO: Ron Bell / PA Archive/Press Association Images/Scanpix\nNad lahutasid 1992. aasta aprillis. Sama aasta detsembris abiellus Anne mereväeohvitseri Timothy Laurence’iga, neil ühiseid lapsi ei ole.\nBriti printsess Anne ja ta abikaasa, viitseadmiral Timothy Laurence suundumas 21. aprillil 2019 Windsori lossi St. George'i kabelisse lihavõttejumalateenistusele\nFOTO: IAN VOGLER / AFP/Scanpix\nPrintsess Anne oli pärast 16. sajandi kuningat Henry VIII (1491 – 1547) teine kuningliku pere liige, kes teist korda abilellus. Henry VIII oli kokku kuus naist, kellest osa kaotasid elu pea maharaiumise läbi.\nPrintsess Anne’i elus on ka episood, mis oleks nagu mõnest krimifilmist. Teda üritati 20. märtsil 1974 röövida. Ian Balli nimelisel mehel oli plaanis küsida printsessi eest 2 – 3 miljonit naela.\nPrintsess Anne 1973. aastal\nPrintsess ja ta abikaasa olid sõitmas koju Buckinghami paleesse, kui nende autole sõitis ette teine auto, millest hüppas välja kurjategija.\nTa haaras püstoli ja tulistas lähedal liikunud inimesi, haavates neist mitut. Ball avas siis autoukse ja võttis printsessi sihikule. Kohe astus Anne’i kaitseks välja ta ihukaitsja, Scotland Yardi eriüksuslane James Beaton, kes kurjategijat tulistas. Ball sai haavata ja Buckinghami palee lähedal valves olnud politseinikud võtsid mehe kinni.\nTa paigutati psühhoneuroloogiahaiglasse, kus ta on seni.\n1987 andis Elizabeth II oma tütrele tiitli Kuninglik Printsess (Princess Royal). See tiitel antakse vaid monarhi vanimale tütrele.\nPrintsess Anne’il on tulnud tegemist teha ka kohtuga. 2001. aastal astus ta kiiruse ületamise eest kohtu ette, mõisteti süüdi ja ta pidi maksma 400 naela trahvi.\n2002. aastal ründasids ta koerad Londoni ühes pargis kahte poissi, kes said vigastada. Printsess tunnistas end süüdi ja maksis 500 naela trahvi.\nPrintsess Anne on Briti kuningakojas ainus liige, kes rahvast ei kätle, küll aga teeb seda ta ema, kuninganna Elizabeth II.\nPrintsess põhjendas, et kui hakata kätlema, siis võibki jääda kätlema ning kunagi ei jõua kõigile kätt anda.\nSeega on parem mitte üritada ja jääda vana traditsiooni juurde, mille kohaselt kuningliku pere liikmed lihtrahvast ei kätle.\nBriti printsess Anne kohtus Eesti visiidil Kadriorus president Kersti Kaljulaidiga.\nTema Kuninglik Kõrgus Printsess Anne, Briti Kuninglik Printsess visiidil Tallinnas. Pildil koos Eesti presidendi Kersti Kaljulaidiga\nKaks naist panevad pärjad Tallinna kaitseväe kalmistule, kuhu on maetud ka Eesti Vabadussõjas langenud Briti sõdureid.\nKuninglik Printsess Anne on kuninglike husaaride rügemendi aukolonel ja selle rügemendi sõdurid teenivad praegu NATO lahingugrupi koosseisus Eestis Tapal. Printsess teeb visiidi nende sõdurite juurde.


MNT ostuabi. - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas allan222 » 27. 08. 2014. 11:55\nOlen nüüdseks 2 hooaega sõitnud MTB ga ja see aasta siis esimest hooaega ka võistelnud. Hetkel olen 184 pikk ja kaalu 82 kg. Olen kuulnud targematelt meestelt, et jalga ikka ainult mtb- ga tugevaks ei saa ja kuna Tallinnas toimub ka palju ühistreeninguid tekkis plaan hankida mnt ratas. Eelnevalt olen mnt rattaga koku puutunud nii palju, et olen sõitnud umbes 500m ja kogu lugu. Isilkikut tundub mnt rattaga sõitmine ikkagi väga vastumeelne olevat kuna sirge tee ja tuulega võitlemine ei vaimusta eriti aga kui juba kuhugi kampa võetase võiks asi meeldima hakata.\nVaadates rattapoodides ringi leiab nii mõndagi ja kuna ka sügis käes siis hinnad sulavad. Siit ka siis kaks valikut mida müügimees soovitas:\nhttp://hawaii.ee/tooted/suvi/jalgratas/ ... ct-20-cd20 ja http://hawaii.ee/tooted/suvi/jalgratas/ ... -1/foil-15\nKas tasub nende vahel valida või pole üldse nii kõrgelt mõtet lennata kuna tegelikult pakub rõõmu siiski MTB ga metsas müdistamine? Samas kunagi ei tea kas asi ka rohkem meeldima hakkab ja siis tuleb hakata juppe paremate vastu vahetama.\nEesmärgiks on ikka jalg tugevamaks saada, et mtb võistlustel kohti parandada.\nRe: MNT ostuabi.\nPostitus Postitas Omiar » 27. 08. 2014. 13:42\nKui kasutad MNT ratast pigem treeninguks, siis vaata pigem endurance/granfondo tüüpi ratast, mille raami geomeetria on mugavam.\nEhk antud juhul mitte Foil ega Addict vaid pigem Scott Solace, uuest aastast saadaval ka ketaspiduriga. Samas pole ka korraliku aluraamiga probleemi kiiresti sõita. Juppidest võiks olla minimaalselt Shimano 105.\nPostitus Postitas juuser78 » 27. 08. 2014. 14:17\nSee küsimus kaldub jälle natukene sinnapoole, et "kas punane on ilus?". Mõlemal lingil olevad rattad on head, üks lihtsalt natukene veel parem kui teine. Kui just rahaga väga priisata ei ole, siis soovitan esmalt võtta odavam ratas (ca 500-700.-EUR-i) ja vaadata, kas üldse maanteesõidu huvi tekib. Hiljem, kui on soovid selgemad, saab juba korralikuma pilli soetada. Ise nt soetasin ka MTB-le lisaks maanteeratta, aga reaalselt olen kasutanud sel aastal kolm korda. Ja seda ka vist rohkem südametunnistuse piinade pärast, et kallis ratas soetatud ja kuidas siis üldse ei sõida.\nallan222 kirjutas: Olen nüüdseks 2 hooaega sõitnud MTB ga ja see aasta siis esimest hooaega ka võistelnud. Hetkel olen 184 pikk ja kaalu 82 kg. Olen kuulnud targematelt meestelt, et jalga ikka ainult mtb- ga tugevaks ei saa ja kuna Tallinnas toimub ka palju ühistreeninguid tekkis plaan hankida mnt ratas. Eelnevalt olen mnt rattaga koku puutunud nii palju, et olen sõitnud umbes 500m ja kogu lugu. Isilkikut tundub mnt rattaga sõitmine ikkagi väga vastumeelne olevat kuna sirge tee ja tuulega võitlemine ei vaimusta eriti aga kui juba kuhugi kampa võetase võiks asi meeldima hakata.\nPostitus Postitas allan222 » 27. 08. 2014. 14:23\nRahaga pole siin pillata midagi. Kui osta siis võiks olla selline korralikum ratas, sest niigi tuleb uue pereliikme kojutoomisega vaeva näha ja naisega üks lahing maha pidada\nPostitus Postitas veloson » 27. 08. 2014. 14:36\nallan222 kirjutas: Olen kuulnud targematelt meestelt, et jalga ikka ainult mtb- ga tugevaks ei saa\nEi tea, kas mõni neist pikemalt kah pajataks?\nKas istumisasend MTB peal tekitab tunnet, et ei taha pikemaid trenne olemasoleva rattaga sooritada? Kui jah, siis kui pikkade trennide puhul? Ja mitme tunni kanti nädala treeningtunnid lähevad?\nPostitus Postitas Indreq » 27. 08. 2014. 14:42\nMa kah selline kes maanteeratast ainul trenniks pruugib ja sealjuures rõhutaks kah eelkõige mugavuse olulisust. Kõik kiiremaks tegevad vidinad (sh grammide taga ajamine) pole nii olulised, kuni trennist tulles veel nägu naerul püsib. Minu jaoks on olulised näiteks korralikud jupid (kellel seda jupsiva käiguvahetuse stressi ikka vaja on - 105 on minu jaoks ok, olen Ultergat proovinud ja erilist vahet ei tajunud), veidi jämedamad kummid (23 ikka raputab...), touring raamigeomeetria, vibratsiooni neelav (tootja väitel) süsinikraam, mugav sadul jne.\nSellest maantee ühistrennide mõttest ma pole veel väga aru saanud (võibolla moti lisajaks kui mõnel puudu jääb...), kuigi olen käinud piilumas nii mõnelgi, pigem eelistan üksi sõita - siis saan oma programmi järgi lõike sõita, ise trassi valida ja täpsemalt pulsitsoone jälgida. Tuult pole mõtet peljata, meil siin Põhja-Eestis ju mägedega kitsas, tuleb tuule eestki tänulik olla. Üksi sõites muidugi on eraldistardi pulgad lenksul ka suureks abiks, kätel ikka palju mõnusam kui saab küünarnukkidele toetuda.\nPostitus Postitas allan222 » 27. 08. 2014. 14:46\nMtb ga asfaltil sügades pole mingit sõidumõnu. Tahaks kohe metsa keerata. Mnt rattaga, raske rauaga ja 2+h trennid pidid kasulikud olema aga mtb-ga ei viitsiks küll juba sõiduasendi pärast selliseid treeninguid ette võtta ja tuulega võitlust pidada. Mtb ga teen tavaliselt trenni 40+ km korraga ja võimalikult rohkem singleid ja maastiku. Aeg kõigub kuna maastik ja rajad erinevad aga 3x nädalas ikka metsa saab.\nPostitus Postitas QRX » 27. 08. 2014. 14:48\nMöödunud aastal olin täpselt samasuguses olukorras, nagu sina. Ka soovitati ette ja taha carbonit ja Ultegrat jne. Kuna enda MNT soetamise eesmärk oli kevadel põhja alla sõita ja metsatreeningute vahele lasta ühtlase pulsiga trenne, siis sai mindud ja räägitud "no bullshit" juttu tuttavate mehaanikute ja muude selliste inimestega, kellel pole mingeid huvisid sulle midagi maha müüa. Tulemuseks on Scott Speedster S20 Compact ratas, millele sai ka väga hea hinna ning mina olen väga rahul. Siin ühes varasemas postis oli juba juttu sõiduasendist ja geomeetriast ning seda need tuttavad mehaanikud ka soovitasid ühest suust, et kui hullult võistlema jne ei hakka, siis Speedster vastab just nn harrastaja kriteeriumitele. Kuna mina olen 100 kilo kanti mees, siis ainsa asjana vahetasin ma jooksud välja selliste vastu, mis mu kaalu alla ei kipu läbi painduma ja kogu pidu. Isegi pedaalid sai külge pandud Shimano PD-A520, et saaks maastiku kingaga sõita See siis lihtsalt minu kogemus, oma otsused teed loomulikult sina ise.\nP.S. Jah, ainus mida rõhutati, oli see, et alla 105 juppe pole mõtet ja üle selle ei saa sa erinevusest aru.\nPostitus Postitas santehnik » 27. 08. 2014. 20:11\nSeda alla 105 juttu ära kuula. Mul on terve grupp Tiagra ning olen 2 aastat järjest sellega sõitnud k a 5 rattarallit aastas, 2 korda kukkunud ning käikarid pole isegi regullimist vajanud. Kõik töötab laitmatult. Käike peab oskama ka vahetada muide.\nPostitus Postitas raikzz » 27. 08. 2014. 20:25\nEndale sai ka suve alguses maantekat valitud , ajati muidugi,et alla ultegra ära mõtlegi , aga sai carbon raamiga pill valitud kuid jupid Tiagrad , kui korralikult timmitud siis mingit erilist vahet kyll pole, Ultegra pidurid on ainult paremad , aga see võibolla klotsis kinni mul\nPostitus Postitas QRX » 27. 08. 2014. 20:26\nIlmselt toimib ka Tiagra, endal kogemus puudub selle grupoga. Isiklikult meeldivad 105 vahetajad puhtalt visuaalses osas rohkem. Trossid on peidetud ja lenks näeb esteetilisem välja...\nPostitus Postitas Indreq » 27. 08. 2014. 22:29\nMu eelmisel rattal oli Sora - kah toimis ideaalselt aga miinuseks see et alt hoides ei saanud seda va nuppu vajutada. Tiagra puhul mulle ei meeldi need küljelt väljatolgendavad trossid aga eks see ole maitse asi.\nPostitus Postitas Viljar V » 27. 08. 2014. 22:46\nEelmine nädal tõin koju Scott CR1 20 ratta, tänaseks 500+ km keritud, lagunema pole hakkanud, sõiduasend sattus hea (raam L, minul pikkus 183-184) ja võiks öelda, et otsusega väga rahul.\nIse samuti rohkem metsainimene (Kroodi-Ülgase on kodurajad), aga samas meeldib teha selliseid pikemaid sutsakaid 100+ km, lisaks meeldiks ilusate ilmadega liikuda linnast-linna, kuid MTB-ga see kõikse mugavam ei ole (proovitud).\nTänaseks mõned 100+ sõidud tehtud, ning otsusega väga rahul, km kerivad iseenesest ja samas saab mõnusa madala pulsiga trenni.\nKui kõik klapib, siis teen linnast-linna proovi laupäeval, kõrvalisemaid teid mööda Tallinn-Pärnu, kilomeetreid peaks saama kokku ca 160\nPostitus Postitas Omiar » 28. 08. 2014. 08:36\nMitte alla 105 soovitus tuleneb sellest, et see on esimene groupset, mis on mugav ja töökindel. Alla selle on paraku laudaukse täpsuse ja tunnetusega, kus tõesti peab jälgima, kuidas ja millal pead käiku vahetama. Lisaks on pidurid ja saadaolevad klotsid ka täielikud jamad. Mõnusa rattasõiduga pole nendel asjadel midagi ühist.\nLisaks näeb 2015 mudeliaastaga saadaval olev 5800 grupp oma odava hinna juures väga hea välja ning on saanud kallimatelt mudelitelt mitu head uuendust: esihammakad, mis võimaldavad liigselt mõtlemata sõita iga käigukombinatsiooniga, uued pidurid ja suurema jõuõlaga esivahetaja. Komplekteerisin just ühe ratta 5700 seeria grupiga kuigi hea meelga oleks pannud juba 5800, sest hinnavahe on olematu.\nPostitus Postitas allan222 » 28. 08. 2014. 17:38\nTänud kõigile vastajaile. Sai arutatud ja patsutatud veel rattaid ja veeretasin ühe suksu koju, millega esimesed 60 km tundusid küll väga huvitavad ja ei olnudki nii jube see maantee sõit kui arvasin.\nLiitunud: 10. 04. 2009. 10:46\nPostitus Postitas Salmiakki » 03. 09. 2014. 14:02\nQRX kirjutas: .. Kuna mina olen 100 kilo kanti mees, siis ainsa asjana vahetasin ma jooksud välja selliste vastu, mis mu kaalu alla ei kipu läbi painduma ja kogu pidu. ..\nMis jooksud need 100kg juures läbi paindusid, huvi pärast küsin? Endal kaal seal 95-100kg vahemikus ja sõidan 100-euroste kõige odavama otsa Shimano WH-R501 jooksudega, olen sõitnud ka DT Swiss ca 350-euroste alujooksude ning 2000-euroste Campagnolo Bora Ultra karbonjooksudega ning pole neil küll mingit vahet täheldanud (peale selle, et karbonjooksudega oli kehval teekattel mõnusam sõita + muidugi edev välimus ja vinge hääl).\nOmiar kirjutas: Mitte alla 105 soovitus tuleneb sellest, et see on esimene groupset, mis on mugav ja töökindel. Alla selle on paraku laudaukse täpsuse ja tunnetusega, kus tõesti peab jälgima, kuidas ja millal pead käiku vahetama. Lisaks on pidurid ja saadaolevad klotsid ka täielikud jamad. Mõnusa rattasõiduga pole nendel asjadel midagi ühist.\nKui sõita aastas kuni 1500km, siis see on küll jama jutt, Tiagra juppidega (käikarid ja kassett) kõik sõidud tehtud saanud ja 0 probleemi siiani 3 aasta jooksul ning ei tunne küll mingit vajadust, et peaks kangemad jupid paigaldama. Grupis ei sõida, ainult eraldistart (võistlusdistantsid 10-180km). Suuremate läbisõitude puhul ei vaidle vastu, et vahed tulevad tõenäoliselt sisse.\nallan222 kirjutas: Tänud kõigile vastajaile. Sai arutatud ja patsutatud veel rattaid ja veeretasin ühe suksu koju, millega esimesed 60 km tundusid küll väga huvitavad ja ei olnudki nii jube see maantee sõit kui arvasin.\nMis ratta ostsid siis?\nViimati muutis Salmiakki, 03. 09. 2014. 14:21, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas allan222 » 03. 09. 2014. 14:08\nVõtsin selle http://hawaii.ee/tooted/suvi/jalgratas/ ... l-30-cd-20. Nüüdseks on juba kilomeetreid kogunud ja hakkab täitsa meeldima aga MTB vastu ikka ei saa, eriti kui veel FS on\nPostitus Postitas mart » 03. 09. 2014. 14:58\nallan222 kirjutas: Võtsin selle http://hawaii.ee/tooted/suvi/jalgratas/ ... l-30-cd-20. Nüüdseks on juba kilomeetreid kogunud ja hakkab täitsa meeldima aga MTB vastu ikka ei saa, eriti kui veel FS on\nTagumine käiguvahetaja Shimano Rival\nEsimene käiguvahetaja Shimano Rival\nPostitus Postitas allan222 » 03. 09. 2014. 16:40\nShimano on vist Srami ära ostnud jah\nPostitus Postitas QRX » 03. 09. 2014. 17:22\nMingid Alexrims Race 28 jooksud olid tehase poolt alla pandud. Need vahetasin Fulcrum Racing Quattro vastu välja ja vahe oli täiesti olemas, nii püsti vändates kui ka kurvides. Ratas muutus konkreetseks ja tundlikuks võrreldes originaaljooksudega.\nLiitunud: 09. 07. 2013. 19:30\nPostitus Postitas pola » 03. 09. 2014. 22:38\nPalun kommentaare sellisele isendile\nhttp://www.bike-discount.de/en/buy/spir ... /wg_id-111\nPostitus Postitas erikr » 03. 09. 2014. 22:51\npola kirjutas: Palun kommentaare sellisele isendile\nSelle raha eest peaks küll ratast olema.


Vortexi lilled - Tee\nÕitsev: magus õitseb rikkalikult alates mai lõpust 12-15 päeva. Soodsates tingimustes õitseb taas august-september.\nSeemned ja pistikud. Meetod seemnete istutamiseks: seemneteta, seemneid külvatakse varakevadel; seemned idanevad kahe nädala jooksul.\nPäikeseline kohapeal, kerged mullad, liivane muld, liiv, kergelt happeline, neutraalne\nKompleksväetised, kompostil põhinevad väetised, sõnnik.\nSee talub seisvat vett. Põõsad kasvavad tugevalt ja kui nad ei ole toetusega seotud, siis nad "lagunevad" ja asuvad erinevates suundades. Madal ja maapinna lähedal asuvad lehed muutuvad kollaseks, et säilitada põõsa dekoratiivsus, tuleb need eemaldada. Valu siirdab siirdamist - parem on kohe alalisele alale maanduda. Talvel ei ole vaja varjupaika, talvel vastupidav.\nOrientaalne õisik (P. orientale x bracteatum) on mitmeaastane kuni 1 m kõrgune basaaltükeldatud karvane lehtede ja sirged varred. Lilled küllastunud punane värv, läbimõõduga 10-15 cm, märgistatud punase värvi kohaga\n(m. islandi, m. arktiline) (P. nudicaule) - mitmeaastane taim, mille kõrgus on 50–75 cm, suurte lilledega, mis on pärit erinevatest koore, kollase, oranži ja punase toonidest.\nLehed on hall-rohelised, karvane. Ideaalne lõikamiseks. Sordi Scarlet Purjed (punased purjed) punane-oranž värvi lilled läbimõõduga 12 cm.\nVäga dekoratiivne grupp Oregon Rainbow õrnate "siidist" lilledega, mille läbimõõt on 20 cm, mis on aprikoos, virsik ja roosad toonid, koor või sidruni kollane ääris.\nKuna taim on väga lühiajaline (2-3 aastat), kasvatatakse seda sageli kahe aasta tagant.\n(m. oopium) (P. somniferum) on iga-aastane taim, mille kõrgus on 120 cm, kaunid helerohelised lehed, millel on tugev vahajas kate.\nLihtsa päkapikkujuliste lillede värvus on punane, valge, punakas või roosa. Taani lipu huvitav valik (Taani lipp) - taimed moodustavad suured punased lilled, mille keskel ja karmil äärel on kreemik.\nMagus magab pionovidny\n(P. somniferum paeony) - M. magamiskotid. Pojengimunad kasvavad kuni poolteist meetrit ja nende sfäärilised lilled võivad läbida 15 cm läbimõõduga.\nOn sordid, millel on kroonlehtede karm serv. Värvilised lilled - koor, lõhe, kõik punased toonid, karmiin, must (must pojeng).\nOn sorte karmide kroonlehtedega (Venus lõhe roosa, Flaami antiik - roosa ja kreemjas punane, roosa Bicolour - bicolor roosa, Swansdown - lumivalge, Scarlet Paeony - helepunane jne)\n(P. alpinum L.) on madala mitmeaastane taim, mille kõrgus on 20-50 cm ja mis moodustab terve hulga tükeldatud lehti. Lilled üksildased, kuni 4 cm läbimõõduga, kollane, oranž, punane või valge.\n(P. rupifragum) - väike kaheaastane taim kuni 45 cm kõrgusele, mis kasvab looduses Kaukaasias ja Väike-Aasias. Selle mooni lehed, nagu paljud teised, on iseenesest üsna dekoratiivsed. Teisel aastal hiliskevadel - suve alguses õitseb ta paljude väikeste (kuni 2,5 cm läbimõõduga) oranž-telliskivi skaalaga lilledega.\nUnikad - põldude õrn võlu. Istutamine, kasvamine, hooldus\nMägede värisevad kroonlehed ergutavad kujutlusvõimet. See tuline lill oli tuntud Vana-Roomas, kus, nagu praegu, kasutati seda meditsiinis edukalt. Ekspertide sõnul pärineb üldine ladinakeelne nimi kreeka povast - piimast, mis on väga sarnane taime piimjas mahlaga. Vene nimi on seotud väga väikeste mooniseemnetega ja see pärineb slaavi eelsõnast magh-chop.\nPoppy on Poppy perekonnale kuuluv rohttaim. Poppy on mitmeaastane, kaheaastane ja üks aasta. Looduses on kokku umbes 100 liiki, meie riigis ja lähimas välismaal umbes 75.\nÕige vormi üksikud lilled on õrnalt paigutatud pika õhuke vars, mõnikord karvane, mõnikord sile.\nRaiutud lehtede õrnad rohelised on täiuslikus harmoonias punaste, roosade, kollaste, valge, oranžide ja isegi bicolori lillede õrnade toonidega.\nUnimaguna on karp, nagu oleks suletud ümmarguse korgiga.\nPoppy - tagasihoidlik taim, kuid mõned külvi (istutamise) ja hoolduse funktsioonid on endiselt olemas.\nKõikide unimaguna tüüpide puhul on külvamisel üldine nõue: välistada vee stagnatsioon ja põhjavee lähedane esinemine. Muld sobib nii neutraalseks kui ka nõrga happe reaktsiooniks. Kõige parem on kasutada rabeid kergeid muldasid (liivsad, liivsalvad), kuigi unimaguna võib kasvada.\nPõldude metoodikat ei kasutata, kuna nad idanevad hästi ja kasvavad kevadel kohe maasse külvamisel. Paljud külvavad lume alla, et saada seemikud varakult kevadel. Aastataimede vahel on parem jätta umbes 25 cm, mitmeaastaste taimede puhul on parem võtta veidi rohkem.\nUnimagunid rõõmustavad teid kaunite õitsemisega, kui mahepõllumajanduslikud ja mineraalväetised mullale eelnevalt väetatakse. Seda saab teha mulla sügisel kaevamisega.\nMagus ei vaja erilist hooldust: raske põua korral on see kastmise eest tänulik, see reageerib väetistele, kuid see ei sure ilma nendeta. On vaja eemaldada umbrohi ja lõdvendada mulla ümber taime (nii et on vähem probleeme, seda võib multsida). Mitmeaastased unimaguna liigid ei vaja talve varju.\nMitmeaastaseid moonisid võib paljundada seemnete, juurte ja roheliste pistikute abil. Pistikutel on parem võtta suveõied (pesad), mis kasvavad suve lõpus või varakevadel. Paari nädala pärast hakkavad pistikud juurduma ja nad peavad 1-2 aastat kasvama. Ida-moonid on pärast siirdamist äärmiselt halvasti juurdunud, seega on parem lõikamine kohe alalisse kohta.\nÜheaastased paljunevad seemnetega ja omal kogemusel võin öelda, et parim on ise külvamine.\nSeemned on vaja koguda, kui lehestik on närbunud või kollaseks muutunud ning karp on täielikult kuivanud ning selle ja selle vahel on avanenud väikesed augud.\nSeemned peaksid olema tumehallid, peaaegu mustad.\nUnimaguna tüübid ja sordid\nMe oleme harjunud, milline on selle lille metsik vorm: õrnad õrnad kroonlehed, mille põhjas on must täpp, ümbritseb anumat kaussi. Siiski selgub, et on palju varicolored sordid erineva terry, kus te ei tunne kohe unimaguna.\nKõige sagedamini kohtume ühe-aastaste unenägude (oopiumi) moonidega. Lilled võivad olla erineva terri ja värvusega: roosa, punane, lilla, violetne, lilla, valge; läbimõõt umbes 15 cm; taime kõrgus umbes 90 cm.\nAedades, kellele meeldivad pojengvormid, suuremad topelt lilled.\nSellest tagasihoidlikust tehastest on palju suurepäraseid sorte, näiteks loetlen kõige ilusamad:\n“Must pilv” - üks aasta vana. Varred on sirged, kõrged (kuni 100 cm), hall-rohelised. Pikkadel harjadel on üksikud tumepunased, peaaegu mustad pojengikujulised lilled, mille läbimõõt on umbes 10 cm.\nÕitsemine algab juulis-augustis, kestab umbes 30 päeva. Erinevus kõrge külmakindlusega.\n“Lõhe pilv” - üks aasta vana. Lehestik on hall-roheline, vars on püstine, umbes 100 cm pikk. Lilled on terry, mille läbimõõt on umbes 10 cm, oranž-helepunane. Blossom algab juulis.\nBloom kestab umbes 30 päeva.\nAastane rohttaim umbes 80 cm kõrgusel. Lilled on lihtsast kuni froteeri- ja pooldupleksvärvilisteks: roosad, punased, valged, ääristega (punane, valge).\nKasutatakse peamiselt seemnete paljundamist. Poppy on mitmesuguste vormide ja erinevate aia sortidega.\nParim (minu arvates) unimagune on isekäitunud:\n“Silk Moire”. Kohtasin müügiga kahekihiliste poolkaksiste lillede segu, servad on värvi küllastunud, keskel - delikaatsemad toonid.\nSelle sordi taimed ulatuvad 80 cm kõrgusele, lilled võivad olla terry.\nMitmeaastased suured lilled, mille läbimõõt on umbes 20 cm, sirge karvane vars kuni 100 cm pikkune.\nVälja on töötatud palju sorte, mille värv ja värvus on erinevad.\nMa arvan, et selline taim ei riku ühtegi lillepeenrit oma kohalolekuga!\nMitmeaastane. Lühike (umbes 20-50 cm), väike lilled, umbes 5 cm läbimõõduga, kuid võib olla kollane, valge, oranž.\nSellised ilusad moonid kasvavad rohkelt Baikali järvest, Jakutias, ülemise Amuri piirkonnas.\nJuuni-juuli - selle liigi õitsemise periood. Kasutatakse meditsiinis.\nMinu lemmik unimagune:\n“Atlant” - mitmeaastane, umbes 20 cm pikkune, üksikud kollased ja valged lilled umbes 5 cm läbimõõduga. Õitsemine kestab peaaegu 2 kuud, alates juunist.\nKülvata lume all või varakevadel. Siirdamine on taime jaoks äärmiselt negatiivne. Kui selline vajadus tekib, siirdatakse kaks lehte ja isegi parem - õrnalt siirdamise teel. Ta kasvab mistahes pinnasel ilma seisva veeta. Eelistatud on päikesepaistelised alad, kuigi osaliselt varju on hästi talutav. Orgaaniliste ja mineraalväetiste valmistamisel on õitsemine rikkalikum ja pikem. Sordil on suurepärane külmakindlus. Kimpu puhul on vaja hoida lõikepunkti üle tule nii, et piimjas mahla ei ummistaks laevu.\nMul on väga kahju, et nüüd on Dachas lubatud kasvada mitte igasuguseid unikaale.\nKas sulle meeldib piparmündid? Milliseid ja sorte kasvab teie lillepeenardes?\nMaitsetaimed (Papaver) on Poppy perekonna liige. See perekond sisaldab rohkem kui 100 liiki. Sellise tehase kodumaa on Lõuna- ja Kesk-Euroopa, Austraalia ja Aasia. Looduslikes tingimustes leitakse piparkoogid mõõdukate, subtroopiliste ja külma kliimaga piirkondades. Samuti eelistavad nad kasvada kuivades kohtades, näiteks kõrbetes, steppides, poolpõrandates ja ka kivistel ja kuivadel nõlvadel. Seda lille kasvatatakse dekoratiiv- ja ravimtaimedena. Paljudes riikides on unimaguna kasvatamine keelatud, kuna narkootilised ained kuuluvad enamiku selle liikide hulka. Mõnes riigis kasvatatakse mooni tööstuslikus mahus, et saada oopiumi, mis eraldatakse ebaküpsetest kastidest. Opiumit kasutatakse toorainena valuvaigistite ja unerohkude valmistamiseks.\nJuba iidses Roomas oli teada, et moonid on tervendavad, nendel päevadel viidi läbi oopiumi uurimine või pigem selle hüpnootiline toime. On teada, et selle taime teaduslik nimetus pärineb ladinakeelsest sõnast “papa”, mis on tõlgitud kui “isa”, mis seletati asjaoluga, et magusad seemned lisati toidule rahutute nutva lapse rahustamiseks.\nVäike-Aasia moslemiriikides keelati alkoholi kasutamine keskajal, selle asemel suitsutati oopiumi. Aja jooksul on see traditsioon laialt levinud idapoolsetes riikides ja praegu on Hiina suurim oopiumitarbija. 1820. aastal kehtestas Hiina valitsus joovastava mürgi impordi keelu, kuid pärast mõnda aega, kui "oopiumi" sõda Inglismaaga kadus, lubati taas importida oopiumi. Fakt on see, et Inglismaal oli selle toote Hiinasse üleandmisest suur kasu. Tänapäeval harjutatakse moonikapslite kasvatamist Indias, Väikeses Aasias, Hiinas ja Afganistanis. Ja aednike seas on populaarsed dekoratiivsed moonid ja nende hübriidid. Sellist tehast võib tihti näha rockeries või lillepeenardes.\nPoppy on rohttaimne taim, mis võib olla mitmeaastane, kaheaastane või iga-aastane. Taproot läheb sügavale pinnasesse, samas kui perifeeria ümber on imemisjuur, mis siirdamise ajal kergesti maha tulevad. Võimsate otseste võrkude pind võib olla karvane või tühi. Ringikujulised või tahked lehtplaadid võivad olla vastupidised või vaheldumisi, nende pinnal on reeglina karvakasvuline pubescence. Apikaalsetel lilledel on suur hulk tolmukive, need asetatakse võimas ja suhteliselt pikale jalgadele. Reeglina on üksikud lilled, kuid on ka selliseid liike, kus nad on osa õisiku paanikast. Tahked suured kroonlehed võivad olla oranž, roosa, valge, punane, kollane või lõhe. Viljad on väikesed klubikujulised kastid, mille sees on seemneid, see on blokeeritud lame või kumer ketta. Kui karp on küps, puruneb see ja selle seemned hajuvad erinevates suundades korralikus kauguses. Seemned jäävad elujõuliseks 3-4 aastat.\nÜhe aasta vanust moonikat ei kasvatata seemikute kaudu, kuna see annab avatud pinnasesse külvamisel head võrsed. Lisaks, kui kasvatate sellist taime seemikute kaudu, siis on tõenäoline, et ta sureb pärast siirdamist. Poppy mitmeaastast saab kasvatada seemikuid. Pärast seda, kui kapsas on esimene paar tõelist lehtplaati, tuleks need korjatud alale paigutada.\nMillal magada istutada\nKui sellise lillede seemned on ostetud Internetis, spetsiaalses kaupluses või aiapaviljonis, siis enamasti ei ole neil vaja valmistada. Oma kätega kogutud seemned peavad kõigepealt kihistuma, sest neid külvatakse sügisel või viimasel talvekuudel mullas suhteliselt sooja talvega piirkondades, samas kui seemned peavad külma pinnase külmutamiseks olema. Kui te kavatsete magusad külvata kevadel, tuleb seemned eelnevalt kihistada, sest need eemaldatakse 8 nädalat külmkapi riiulile köögiviljadele. Kui seemned ei ole kihistunud, ilmuvad seemikud palju hiljem ja nende areng on aeglane.\nPeaaegu kõik selle lilli tüübid ja sordid kasvavad hästi valgustatud piirkondades. Mulla puhul on kõikidel liikidel ja sortidel oma erilised eelistused. Sordi puhul, mis kasvab hästi vaeses pinnases, ei ole vaja ala ettevalmistamist. Kui taim vajab toitaineid, siis on vajalik kaevata ala komposti või kondijahu kasutamisega. Külvi lihtsustamiseks on soovitatav seemned kombineerida peene liivaga vahekorras 1:10. Lõdvendage pinnase pinda kolme sentimeetri sügavusel, seejärel jaotage seemned ühtlaselt üle pinna, mis tuleb puistata õhukese kihi peale. Selle taime külvamine ridadesse ei ole läbi viidud, sest nad ei suuda kinni pidada selle koha kohta, kus sa neid panid. Veenduge, et põllukultuuriga pinnase pinnas on alati natuke märg. Kui seemikud tunduvad olevat, tuleb need lahjendada ja taimede vahel säilitada 15–20 cm kaugus. Kui külvamine toimub kevadel, peaksid esimesed seemikud ilmuma 1–1,5 nädalat hiljem. Magus õitseb 3–3,5 kuud pärast külvi, õitsemise kestus on 1–1,5 kuud.\nPoppy hooldus aias\nKasva mooni ei ole raske. Ta vajab jootmist ainult pikaajalise raske põua ajal. Kui taimed on joota, peaks nende vahele jääma pinnase pind, samuti tõmmake kõik umbrohtud välja. Selleks, et oluliselt vähendada umbrohutõrje, niisutamise ja lõdvendamise arvu, on vaja pinda mullitada.\nSelliseid lilli ei ole vaja toita, kuid tuleb märkida, et nad reageerivad väga hästi ülemise kaste. Magus on haige väga harva ja kahjulikud putukad ei ela sageli, nii et ravi tehakse ainult vastavalt vajadusele.\nUnimaguna kahjurid ja haigused\nKui ilmastikutingimused on ebasoodsad, võivad moonid mõjutada jahukaste, peronosporoos (downy mildew), alternaria ja fusarium.\nMealy kaste on seenhaigus. Lehtplaadi pinnal olevas põõsas ilmub valge värvusega patina. Lühikese aja pärast kaob see õitsemine, kuid selle asemel on moodustatud seene viljakehad, mis on väikesed pruuni ja musta terad. See haigus pärsib oluliselt unimagunit, samuti negatiivset mõju selle saagikusele. Niipea kui haigus avastatakse, tuleb põõsast töödelda sooda lahusega (10 liitrit vett 30 kuni 50 grammi) või vaskoksükloriidiga (1 ämbervees 40 grammi). Ka üsna sageli pihustamiseks, kasutades ravimit Medex, kõige efektiivsem on sellised folk õiguskaitsevahendid sinepi või küüslaugu infusiooni suspensioonina.\nDowny mildew (perinospora) on ka seenhaigus. Nakatunud põõsas on täheldatud lehtede ja võrsete kumerust ning lehtplaatide pinnale ilmuvad pruun-punase värvi plekid, mille järel need deformeeruvad. Pärast mõnda aega lehestiku õrnal pinnal tekib lilla-hall-värvi õitsemine, mis koosneb seene eostest. See haigus pärsib seemikuid, samas kui nakatunud täiskasvanud põõsastes kasvavad väikesed kastid, kus on palju vähem seemneid. Sel juhul on vaja magusat töödelda samadel viisidel kui jahukaste vastu.\nFusarium wilt on ka seenhaigus. Mõjutatud proovis moodustuvad võrsed ja lehed. Põõsas on kahanemine, kuid kastide vähene areng ja deformatsioon, mis kahaneb ja muutub pruuniks. Fusariumhaiguse korral on mooniseemne süsteem kahjustatud. Seda haigust peetakse ravimatuks. Mõjutatud taimed tuleks maapinnast eemaldada ja hävitada ning alad, kus neid kasvatati, tuleks heita mis tahes fungitsiidi lahusega.\nKui taim on nakatunud Alternaria'ga, moodustub kastide ja lehtplaatide pinnale täpiline oliivivärv. See haigus on ka seen. Proovi tuleb pritsida Kuproksat, Fundazole, Bordeaux vedeliku või oksükloriidiga.\nSeenhaiguste aktiveerimise vältimiseks on vaja jälgida vilja. See tähendab, et varikoolis kasvatatud alal ei saa selliseid lilli kolm aastat istutada. Sügisel tuleks aed ja aed vabastada põletatavatest taimsetest jääkidest. Samal ajal teostatakse kaevamine kaevukeha sügavusele.\nKõigist putukatest põhjustab suurim kahju Maca-le, mida nimetatakse ka unimaguniks. Ta vigastab taime juurestikku. Selle putuka vastsed söövad mooni lehti. Mõningatel juhtudel on kastidel ja võrsed lonkad. Profülaktilistel eesmärkidel tuleks enne seemnete külvamist mulda külvata granuleeritud klorofossiga (7%) või basudiiniga (10%). Kui kasvatate unikaid kui mitmeaastast taime, siis peavad need vahendid olema taimede vahel pinnasesse paigutatud ja pärast lillede kasvatamist peaks idanema 2 või 3 korda puistatakse Chlorophose lahusega. Ravi vaheline intervall peab olema 1,5 nädalat. Kui lehetäide elama asuvad, töödeldakse põõsaid Aktar, Antitlin või Aktellik'iga.\nMagus pärast õitsemist\nPimendatud iga-aastane moon tuleb pinnasest eemaldada ja põletada. Selleks, et see õitseks kauem, on vaja vormimiskastid õigeaegselt ära lõigata. Kui munandid ei puuduta, tundub tulevikus hooajal iseseisev. Sügisel tuleb taimest jäägid eemaldada ja pinnase kaevamine läbi viia.\nKui unimaguna kasvatatakse mitmeaastase taimena, siis pärast õitsemist kaotab see oma atraktiivse välimuse ja seetõttu tuleks see lõigata koha pinnaga. Selliseid lilli ei ole vaja talvitamiseks katta. Kui aga on suur tõenäosus, et talv on lumevaba ja väga külm, siis peab sait olema täidetud kuuse lehtedega või kuivatatud lehtedega.\nPiparite tüübid ja sortid koos fotode ja kirjeldustega\nEespool oli juba mainitud, et moonid kasvatatakse aednikud, kes on üheaastased ja mitmeaastased taimed. Allpool kirjeldatakse neid aialiike, mis on aednike seas kõige populaarsemad.\nPoppy alasti (Papaver nudicaule) või unimagunakraf (Papaver croceum)\nSeda mitmeaastast taime kasvatatakse kultuuris iga-aastaselt. Tema kodumaa on Altai, Mongoolia, Ida-Siber ja Kesk-Aasia. Võrkude kõrgus on umbes 0,3 m. Basaalplaadi lehed on värvitud helehalliga või heleroheliseks, nende pind võib olla karvane või palja. Lillede läbimõõt varieerub 25 kuni 50 mm, need asuvad jõulistel jalgratastel, mille pikkus on 15 kuni 20 cm. Neid saab värvida kollase, valge või oranžiga. Taim õitseb mais-oktoobris. Selle moonise osa sisaldab mürki! On mitmeid sorte, mis õitsevad viimasel kevadisel nädalal ja lõpevad hilissügisel:\nPopsailid Sort on kompaktne ja üsna tähelepanuväärne. Põõsas jõuab 0,25 m kõrgusele, varred on tugevad, vastupidavad tuuleenergiatele. Lillede läbimõõt on umbes 10 cm küllastunud.\nKardinal Põõsa kõrgus on umbes 0,4 m, lillede läbimõõt on umbes 60 mm, neil on punast värvi.\nSulfureum. Bushi kõrgus on 0,3 m. Kollase-sidruni värvi lilled on läbimõõduga umbes 60 mm.\nAtlanta. Põõsa kõrgus on 0,2 m. Lilled on läbimõõduga 50 mm ja neid saab värvida valge ja kollase värviga.\nRozeum Põõsas, mille kõrgus on 0,4 m, kasvavad roosa värvi lilled, mille läbimõõt on 60 mm.\nSee liik pärineb Kesk- ja Lääne-Euroopast, Väike-Aasiast, Venemaa ja Vahemere keskosast. Selle levivad hargnenud võrsed on püstised, nende kõrgus varieerub 0,3 kuni 0,6 m. Vara lehed on kolmekordsed pinnakattega lõhedega ja basaalsed lehed on suured pinnalt jagatud ja hammastatud. Lehtplaatide ja võrsete pinnal on jämedad karvad. Topelt lillede või lihtsate lillede läbimõõt ulatub 5–7 cm, need on roosad, lõhe, punased ja valged, valge või tumeda värvi servaga, ja isegi kroonlehtede baasil võib olla tume täpp. Kasvatatakse alates 1596. aastast. Aednikud kasvatavad sellist tüüpi sorte ja aia vorme, näiteks:\nShirley. See aiavorm on 0,75 m pikk, lilled on elegantsed, värvitud heledates toonides ja neil on valged tolmud.\nSilk moire. Lilled pooleldi kahekordsed. Lõigatud kroonlehed on heledat värvi, keskel on nad värvitud sama värvi õrna tooniga.\nUnimagunid (Papaver somniferum) või unimagunid\nLooduslikes tingimustes on see liik leitud Vahemeres. Mõõtekõrgus on hargnenud hargnenud, püstised võrsed on värvitud roheliselt-hall-värviga, pinnal on vahakate. Basaalsed lehtplaadid on pikliku kujuga ja varred - elliptilised, ülemine leht on kolmnurkne rohekas, lokkis. Üksikud lilled võivad olla lihtsad või kahekordsed, nende läbimõõt on 9-10 cm. Need on värvitud roosa, lilla, valge, lilla, punase või lilla värviga, neid leidub valge või tumeda värvi kroonlehtede põhjas. Lilled pannakse pikkadele jalgadele. Lilled avatakse hommikul ja õitsevad. Õitsemise kestus kolm kuni neli nädalat. Seda on kasvatatud alates 1597. aastast. Lõbus perekond on populaarne:\nTaani lipp. Põõsas jõuab 0,75 m kõrguseni. Sellepärast nimetati sordi ebatavalise värvi tõttu: punase taustal on valge rist, kroonlehed on servadest ääristatud. Faded taim säilitab oma glamuuri tänu väga ilusatele seemnekastidele.\nNaljakas perekond. Selles sordis on bollil ebatavaline kuju, mis näeb välja nagu kanad koos kanadega. Lillede valmistamiseks kasutatakse talvepakke.\nSellist tüüpi pojengsordid on samuti üsna populaarsed:\nValge pilv Väga suured lumivalge õisiku õisikud asuvad võimas jalgade meetri kõrgusel.\nKollane pilv Suured kuldse värvusega õisikud on väga tähelepanuväärsed.\nMust pilv Värvi terry õisikud on lilla väga tumedad.\nTsartroza. Bush haarab ja jõuab 0,7–0,9 m kõrguseni. Heleroosa kahekordsed õied jõuavad 9–10 cm läbimõõduga, kroonlehtede põhjas on valge värvi täpp.\nSchneebal Keskmine haruettevõtte kõrgus on umbes 0,8 m. Valged froteelilled läbimõõduga ulatuvad 11 cm. Sisemine kroonlehtede servad lõigatakse.\nTsverg Rosenroth. Bushi kõrgus varieerub 0,4 kuni 0,6 m. Terry punane-roosa lilled on läbimõõduga umbes 10 cm. Ovaalse kujuga kroonlehtede keskel on valget värvi. Sisemise kroonlehed on servad.\nIsegi aastaringsena kasvatatakse unimaguna liike, nagu hall ja paabulind.\nKuna mitmeaastased taimed, kasvavad keskmises laiuses aednikud idamaiseid unemeid. Sellise rohttaimede kodumaa on Lõuna-Transkaukasia ja Väike-Aasia. Tugevad, karedad sirged ja paksud võrsed jõuavad kõrguseni 0,8–1 m. Ringikujulised põhjakujulised lehtplaadid, mille pikkus on 0,3 m, varre lehed ei ole nii suured ja pikad. Üksikute lillede läbimõõt on umbes 18 sentimeetrit, neil on punane ja tuline värvus, kroonlehtede põhjas on musta värvi plekke. Magus õitseb mitte kauem kui 15 päeva ja selle õietolm on sügav lilla värv, mis meelitab aeda mesilasi. Seda on kasvatatud alates 1700. aastast. Mitmed idamaade Pizzicato magusad on aednike seas väga populaarsed: võimas põõsaste kõrgus ulatub pool meetrit, lilled on värvitud valge, lilla, roosa ja erinevate oranžide ja punaste toonidega. Kõige populaarsemad on järgmised sordid:\nIlus kuninganna. Põõsa kõrgus on 0,9 m. Siidist lilled on alustassikujulised.\nMust ja valge. Põõsas jõuab umbes 0,8 m kõrgusele. Lilled on valged ja gofreeritud kroonlehtede põhjas on must värv.\nSinine kuu Jalgade kõrgus on umbes 1 m. Lillede läbimõõt on 0,25 m, neil on roosa värvus, kroonlehed on sinised.\nCedric Morris. Põõsa kõrgus on umbes 0,8 m. Roosakad lilled on väga suured, laineliste kroonlehtede põhjas on must värv.\nKerilloc. Põõsa kõrgus on umbes 0,7 m. Oranžid õied on natuke libisevad. Must täpik asub hamba kroonlehtede põhjas serva ääres.\nAllegro. Taimede kõrgus 0,4 m, hakkab külvamise aastal õitsema. Lilled on väga ilusad ja suured.\nKa aednike seas on järgmised sordid: aed-au, hõõguv amberid, pr Perry, Karin, Kleine Tanjerin, Markus Perry, Pettis Plum, Perris White, Piccotti, Sultan, Terkenlui, Terkish Delight jne.\nSelliseid mitmeaastaseid unikaineid kasvatatakse ka: Alpine, Amur, Atlandi ookean, roosa ja valge või mägi, burzer, Lapimaa, Miyabe, Skandinaavia, kandjad, Tatra ja Tien Shan. Kuid tuleb märkida, et kõik need liigid on idapoolse unimaga võrreldes vähem dekoratiivsed.\nUnimaguna omadused: kahju ja kasu\nPaljud sadu aastaid tagasi oli teada oopi unise omadustest. Sellise taime seemnetest valmistati jook, mida kasutati magamiskapina ja valuvaigistina. Ka see taim oli eriti populaarne Vana-Kreekas: müüdid ütlevad, et unistuste jumal Morpheus ja magamine Gipson kandis alati unikaid ja Hera, viljakuse jumalanna. Charlemagne'i valitsemise ajal Euroopas hinnati unistust väga kõrgelt, nii et talupojad pidid andma riigile üle 26 liitrit selle taime seemneid. Seda kasutati haigete inimeste raviks ja see anti lapsele parema une saavutamiseks. Neil päevil ei teadnud keegi, et mooniseemned on ohtlikud. 16. sajandil kirjutas botaniku ja arsti Jacob Theodorus raamatu „Unimagunite mahl”, milles kirjeldati nii unimaguna kasulikkust kui ka kahju.\nMagusiseemned sisaldavad rasva, suhkruid ja valke, vitamiine E, PP, elemente koobaltit, vaske, tsinki, fosforit, rauda ja väävlit ning kroonlehed sisaldavad rasvaõli, C-vitamiini, alkaloide, glükosiide, antotsüaniine, flavonoide, orgaanilisi happeid ja kummi. Kõige väärtuslikumate taimeõlide hulgas on unimagunaõli. Seda kasutatakse kosmeetikatoodete ja värvide valmistamiseks.\nSinise unimaguna seemneid kasutatakse röstimisvahendina ja neist valmistatakse keetmine, mis kõrvaldab nii kõrvade valu kui ka hambavalu. Unimagunite, kopsupõletiku, maksahaiguste, mao katarri ja hemorroidide raviks kasutatakse mageveemahust valmistatud preparaate. Unimaguna juurtest kasutatakse migreeni ja istmikunärvi põletiku raviks. Seedimise parandamiseks kasutatakse seemnete keetmist. Seda taime kasutatakse liigse higistamise, põie põletiku, düsenteeria ja kõhulahtisuse korral. Unimaguna põhjal valmistatakse järgmised tugevad ravimid: morfiin, narceiin, kodeiin, papaveriin ja narkootikum. Neid ei saa kasutada ilma eelnevalt konsulteerimata arstiga.\nOn inimesi, kellel on keelatud unimagunipõhiste toodete vastuvõtmine. Nende hulka kuuluvad: eakad inimesed, kuni kaks aastat vanad lapsed, alkoholi kuritarvitamisele kalduvad inimesed. Ja neid ravimeid ei saa kasutada kolelitseesi, emfüseemi, hingamisteede depressiooni, anokseemia, astma või kroonilise kõhukinnisusega inimestel.


Salasigarette vedanud valgevenelased jäid ilma nii kaubast kui ka autodest | Maksu- ja Tolliamet\nAvaleht Uudised Salasigarette vedanud valgevenelased jäid ilma nii...\nEile mõistis Pärnu maakohus salasigarettide vedamises süüdi kolm Valgevene meest, kes peeti Pärnumaal piiri lähedal kinni 1. oktoobril.\nKaks sõiduautot peatati maksu- ja tolliameti (MTA) töötajate poolt riskianalüüsi tulemusena, kontrolli käigus leitigi autodesse ehitatud peidikutest kokku üle 100 tuhande sigareti, mille pakkidel puudusid nii maksumärgid kui ka nõuetekohased hoiatused terviseriskide kohta. Kui kinnipeetud kogus salasigarette oleks jõudnud Eestis mustale turule, jäänuks riigil maksudena saamata ligikaudu 13 tuhat eurot.\nMTA uurimisosakonna Lääne talituse juhi Peeter Paisuotsa sõnul on juhtum hea näide tõhusast menetlusest, kus kohtuotsuseni jõutakse 48 tunni jooksul alates kuriteo tuvastamisest. „Tõhus võitlus salakaubandusega saab võimalikuks vaid tänu suurepärasele koostööle, seda nii prokuratuuri kui ka politsei- ja piirivalveametiga,“ rõhutas Paisuots.\nProkuratuuri ja süüdistatavate vahel sõlmitud karistuskokkuleppe järgi karistatakse kolme meest suures koguses salasigarettide vedamise eest võrdselt aasta ja kuue kuu pikkuse vangistusega, mida ei pea ära kandma, kui nad kolme aasta jooksul ei pane toime uut rikkumist. „Lisakaristusena saadetakse nad riigist välja ja järgmised viis aastat kehtib neile Eestisse sissesõidukeeld,“ ütles prokurör Marika Salmistu.\nMeestelt konfiskeeriti nii maksumärkideta salasigaretid kui ka nende vedamiseks kasutatud sõiduautod Fiat Ulysse ja Hyundai Trajet. „Kui autot kasutatakse salakauba vedamiseks, on see kuriteo toimepanemise vahend ja konfiskeeritakse koos salakaubaga,“ ütles prokurör.


Kuidas Hinne Sinu Pesapall kaardid - Tips for you - Tipsed.Com\nhinne pesapalli kaardi väljendab kaardi suhteline seisukorras ja on alati mõõta täiuslikkust.Täiuslik kaart on öelnud, et heas korras ja võid kuulata ka mõiste "pärl mint" kasutatakse, et kirjeldada kaart, mis on absoluutselt igas mõttes täiuslik.Klass Kaardi määrab tema väärtus, ja see on väga oluline oskus iga isehakanud koguja kapten.Loe edasi õppida, kuidas hinne oma pesapalli kaarte.\nÕpi kohapeal kaardi heas korras.Mint kaardid pole absoluutselt mingit tuvastatavat vigu või kahjustusi, täiuslik servad ja täiuslik pinna.Pea meeles, et trükkimine puudused võivad põhjustada kaart tuleb alandada, kuigi tema füüsiline seisund on täiuslik.\nHinne pesapalli kaardi lähedal piparmünt, kui see on trükkimine ebatäiuslikkus, nagu nihkes pilt ees.Near Mint kaardid on ka rohkem kui üks väike kohapeal kahju, tavaliselt nurgas või serva.Muud kui üks väike viga, peaaegu mint kaart on täiuslik kuju.\nMõtle oma pesapalli kaardi olla suurepärased tingimused, kui s\nee on rohkem kui ühel korral väga väike, pindmisi kahjustusi, nagu veidi painutada serv, kulunud nurgas või kui kaart ei näe täiesti tasane.\nÕpi kohapeal näide kaart väga heas seisukorras.See kaart hinne kirjeldab pesapalli kaardi, millel on üks kohapeal olulist kahju, nagu kortsu või pinda kriimustada.Mõned kogujad võiks kaaluda ka kaardile suure hulga väiksemaid vigu olema väga heas seisukorras.\nKontrollige oma kollektsiooni näiteid kaarte, mis on üks oluline viga, samuti kahe või enama väikesed vead.Klass sellise kaardi tavaliselt kirjeldatud kui hea.\nVältida lisades kaardid õiglane või halvas seisukorras oma kogusse, nagu nad tavaliselt ei säilita peaaegu sama palju raha pikas perspektiivis.Kaarti on õiglase seisukorras, kui see on kahe või enama eksemplari suuri kahjustusi.Pesapall kaardid halvas seisukorras funktsioon tõsist kahju, nagu veekahjustuste või sügava kortsud.\nalati kontrollida kaartide luubiga.See on eriti oluline kaarte, mis tunduvad olevat heas korras.Tihe kontroll võib paljastada väikesed vead, mida saate kasutada, et saada paremat hinda kui otsite osta kaart ja lisada see oma kollektsiooni.\nHindamisviis pesapalli kaarte on parimal juhul isikupärane teadust.Ei ole raske ja kiire eeskirjad, mis määratlevad täpselt, mida kujutab endast teatud kaardi hinne (ja sellest tulenevalt ka kaardi väärtus).Eelistused erineda koguja koguja ja vead, et üks koguja oleksid nõus unustada võiks olla palju-killers keegi teine.


Slim alla puksid.\nKaalulangus kui katkendlik paastumine\nPalun andke meile võimaluse lahendada mis tahes probleemi juhtus. Minu mitte-tööpäeva, te saate vormistada otse ja teha vastav märge, et koos oma taotlusi, või saate sõnumi saata mulle Sõnumi Center, ma vastame teile võimalikult kiiresti. Aega oma tellimuse, mis on hinnanguline tarneaeg, mitte reaalne kättesaamise aeg. Kui ma ei vasta teile kohe, palun saatke mulle sõnum. Me hoolime meie väärtustatud kliendid,ja alati püüavad sind aidata Märksõnad: pantalon homme, meeste vabaaja püksid, meeste haarem püksid, Odavad pantalon homme, High Quality mens casual trousers, Hiina mens haaremi püksid Tarnijad.\nKui ma ei vasta teile kohe, palun saatke mulle sõnum. Ma vastame teile nii kiiresti kui võimalik, kui ma näen seda.\nMinu mitte-tööpäeva, te saate vormistada otse ja teha vastav märge, et koos oma taotlusi, või saate sõnumi saata mulle Sõnumi Center, ma vastame teile võimalikult kiiresti.\nFotod Kõik need fotod on võetud aluseks reaalne tooteid.\nVärv erinevus on paratamatu, sest eri valgus-ja shooting keskkond. Kallis sõber, palun suhtes tegelik toode kui sa saad selle. Kui te olete range meie toodete värvi, palun mõelge, enne kui te tellida meie poest, tänu oma arusaamist ja koostööd!\nRohkem makse valikud on saadaval Ali Express tulevikus. Umbes vastuvõtmine 1.\nEsiteks ma tahaks öelda, et ma ei saa kontrollida, kohaletoimetamise kiirus ja teha lubadus tarneaja. Aega oma tellimuse, mis slim alla puksid hinnanguline tarneaeg, mitte reaalne kättesaamise aeg.\nYoi S Line Slims\nKuid ma luban sulle, et ma laeva välja oma toote nii kiiresti kui võimalik pärast teie makse möödub julgeolekukontrolli Aliexpress. Kõik meie tooted on tehtud lähe kontrollige, palun veenduge, et pakend on heas enne logite ta. Kohta tagasisidet Kui olete rahul riideid, kui teil seda saada, palun võtke minuga ühendust enne kui jätate halba tagasisidet, püüan lahendada probleeme ja anda teile meeldivat ostuelamust.


THMK - Kooli 20. juubel\nSöökla menüü Moodle Stuudium Tunniplaan\nÜlevaade meie tegevustest\nKooli 20. juubel\nEksamid ja klassilõpetamine\nÕpilasuurimused ja loovtööd\nÕppeekskursioonid ja välipraktikad\nUjumine ja sportimine\nMeditsiiniline teenindamine THMK\nTartu Herbert Masingu Koolil täitus 2013. aastal 20. õppeaasta Tartu linna üldhariduskoolina. Tähtsat sündmust tähistati mitmekülgselt terve nädala jooksul 25. veebruarist 3. märtsini.\nSünnipäevanädalaks ehiti kool pidurüüsse, üles seati õpilastööde näitused ning kooli tegemisi ja ajalugu kajastavad stendid. Õpetajarolli esindasid pidunädala puhul vilistlased ja külalised.\nReedel, 1. märtsil oli klassijuhatajapäev. Dorpati konverentsikeskuses peeti kooli juubeli puhul hariduskonverentsi, mis kandis pealkirja „Tabamata ime“.Konverentsil osalesid lapsevanemad, õpetajad, tugispetsialistid, koolijuhid ja haridusvaldkonnas töötavad ametnikud.\nLaupäeval 2. märtsi pärastlõunal meenutasime üheskoos möödunud kooliaastaid ning tähtsaid hetki kooli ajaloos. Nostalgiatunnid toimusid vanas koolimajas Kalevi tänaval ning need juhatas sisse praegune direktor Tiina Kallavus. Kohtumisest võtsid osa nii vilistlased, õpetajad kui külalised. Huvitavaid jutte eelnevatest kooliaastatest, milledest esimene algas teadaolevalt juba 1946. aastal, oli palju. Endises koolimajas oli võimalik ringi vaadata ja saada osa majatäiest mälestustest. Avatud oli ka kohvik.\nHiljem samal päeval avati ka Tartu Herbert Masingu Kooli uksed aadressil Vanemuise 33, kus huvilised said end kurssi viia kooli tänaste ruumide ja tegemistega.\nÕhtul toimus pidulik kontsertaktus, mis päädis juubelipeoga vilistlastele ja endistele ning praegustele töötajatele. Väga põnevaks kujunes õpilastööde näitus-oksjon, kus väärt kunstiteosed endale uued omanikud said.\nJuubelikonverents “Tabamata ime”\nReedel, 1. märtsil pidasime Dorpati konverentsikeskuses hariduskonverentsi „Tabamata ime“.\nKonverentsil lahati kogu psüühiliste erivajadustega lastega seotud probleemide spekter, sh neuropsühholoogia ja psühhiaatria küsimused, perede ja laste sotsiaalprobleemid, võrgustikutöö ning juhtumikorraldus. Kaardistati õpikeskkonna ja finantseerimismudeli sõlmpunkte.\nAaro Toomela, Tallinna Ülikooli Psühholoogia Instituudi professor ‒ Psüühiliste erivajadustega laps neuropsühholoogi pilgu läbi\nAnu Susi, Tartu Ülikooli Kliinikumi lastepsühhiaater ‒ Kuidas pusletükke sobitada? Kes on psüühiliste erivajadustega laps ja kuidas teda eristada tavalapsest?\nTiina Kangro, ajakirja „Puutepunkt“ ja ETV saatesarja „Puutepunkt“ produtsent ‒ Ühiskond, pere ja erivajadustega laps\nAiriin Demir, kliiniline psühholoog, multisüsteemse teraapia spetsialist ‒ Tõsiste käitumishäiretega noorte taastusabi Norra ja Eestis näitel\nAnne Daniel-Karlsen, arst-lastepsühhiaater – Keeruline laps: emotsionaal- ja käitumisprobleemidega lastest Eesti ja Norra kogemuse põhjal\nMai Suuder, THMK õpetaja ‒ Autismispektri häiretega laste õpetamine TEACCH meetodi järgi\nTiina Kallavus, THMK direktor ‒ HEV last toetava tervikliku võrgustikutöö tegelik olukord ja parandamisvõimalused Eestis praktiku kogemuse läbi\nVallo Reimaa, TTG direktor ‒ Päeva kokkuvõte: Psüühiliste hariduslike erivajadustega õpilase arengut toetava haridusmudeli põhijooned\nViimati uuendatud: 04 Jaanuar 2016\nLaulufestival "Lauluke 2018"\nKolmapäeval, 7. märtsil kell 10.00 toimub kooli au...\nTartu Herbert Masingu Kooli kompetentsikeskus pakub HEV last...\nRobootika huviringide tutvustus lastevanematele\nKolmapäeval 17. jaanuaril kell 17.00 toimub kooli aulas...\nKoolitus "Autismispektrihäirega laps"\nKolmapäeval, 17. jaanuaril kell 17.30 toimub koolitus &...\nAvatud koolituspäev haridustöötajatele 3. jaanuaril 2018\nPsüühikahäiretega õpilaste õpet...\nMeie missioon on õpilase\nlõimimine ühiskonda ning\nkooli muutmine ja


kunst pole elu: 06.2007\nSoe on vaadata neid seal Kalevi keskstaadionil tantsimas. Piilupardi rongitants meeldis mulle kõige rohkem. Kõik lapsed tahavad kaamerasse lehvitada. Minister Tõnis pidas avamiskõneks demagoogilise palvuse. Eesti rahvariided on nõnda ilusad rõivad. Mina lähen homme Pärnusse külma rannajalgpalli mängima.\n# posted by Mart : 20:25 1 comments\nsuvereisid ja viimase hetke pakkumised.\nEile startisid mu sõbrad kaheks nädalaks avastama Gruusiat ja Armeeniat. Joovad seal veini ja kohtavad šarmantseid meesterahvaid. Minul on mõttes reisida augusti esimene nädal. Aga ma ei tea veel kuhu ja ma ei tea veel kellega. Nähtavasti üksi, siis ei tüüta mina kedagi ja keegi ei tüüta mind. Mõtlesin, et otsustan paar päeva enne reisi algust, et kuhu reisin. Võtan mõne viimase hetke pakkumise ja seiklen.\nMilliselt Interneti aadressilt on kõige otstarbekam, kasulikum, kavalam, ratsionaalsem, bravuursem uurida ja otsida viimase hetke pakkumisi?\nVõi peaks hoopis avastama Eestimaad. Ma pole fotograafia huviline, nii peaks mu Eesti avastuses olema mingi üllam eesmärk. Püüda kala?\n# posted by Mart : 09:28 1 comments\nkümblustünnid on surmast kindlamad\nSelle suve hitt on olla hilises keskeas ja istuda teiste hilistega tünnis. Tünne loositakse välja, nädalavahetusel oli kuskil TÜNNILAAT. Huvitav, kas Tarantino kasutaks oma järgmises filmis tünni, kui ta näeks tünni. Tünn on ikka hoopis midagi muud kui bassein. Tänases Postimehes kritiseerib ja lahkab Karol Ansip veelkord Tarantino uut filmi, mõni aeg tagasi kirjutas Maimik.\nTarantino ja Maimik on mõlemad baarmenid.\nMina ei taha tünnis surra. Kas tiigis või maismaal.\nEile soovisin Skype vahendusel kursavennale õnne ja ta rääkis, et tema kirjaoskav sõber läks peale seda filmi otseteed Laseringi ja ostis Tarantino filmide kogumiku. Kultuur toimib, mõjutused mõjutavad.\n# posted by Mart : 08:18 0 comments\nI wanna fuck you like an emo kostub kõrvaklappidest ja ma kirjutan nelja teksti korraga. Kursor liigub minutis mitu korda ekraani paremasse ülemisse serva, nii vahetan ma dokumente. Ma vist üldse ei oska enam konkreetselt ühele asjale keskenduda, mida tihedam tempo, seda tihedam on paberile jääv tekstirütm. Võimalik, et tegelt on vastupidi, võimalik, et tegelt võiks ühel päeval kirjutada ainult ühte asja, aga see mõte tundub mulle memmekas.\n# posted by Mart : 11:12 2 comments\nSuve algus on kaks nädalat ees, pärnaõied õitsevad, maasikad hakkavad lõppema. Muidu sajab vihma, loodame suve teise poolde lõõskavat päikest. Vihmase ilmaga tasub suvel olla asjalik, mitte uinata ja magada. Tuleb lugeda raamatuid ja luua endale teostamatut maailmavallutus visiooni. Jõin eile õhtul ühe siidri ja vaatasin PrisonBreaki teise hooaja 18-nda osa ära. Head stsenaristid, väga head stsenaristid.\n# posted by Mart : 09:30 2 comments\nKäisime Rockiklubis Hades lõunatamas, konkreetne seašnitsel koduse seenekastmega maksis 35 kulli. Normull värk. Enne meid einetas seal suur seltskond laululapsi, kõik jätsid magustoidu järgi ja jooksid õue hullama. Huvitav, kas sel nädalal on paljudes Tallinna koolimajades õhtust tönni, mille pühib minema unustamatu nädalalõpp.\n# posted by Mart : 15:26 0 comments\nma pole kunagi Õllesummeril käinud\nVaatan linna reklaamstendidel joonistusi "eestlane pidutseb vägevalt" ja muutun kurvaks. Kas varsti liidetakse õige laulupidu ka Õllesummeriga? Ma peaksin professionaalsest huvist käima kontrastsetel massiüritustel, aga usk ei luba. Tahaks elada peene maitsega inimeste keskel.\nTerve linn on kambas liikuvaid lapsi täis. Neil silmad põlevad, kõik on nõnda uus ja põnev. Laulu-tantsupeol käik on paljudele lastele üks suve tippsündmusi. Südamlik.\n# posted by Mart : 07:45 4 comments\nilu ja roppus ja matrix\nJens saatis töö listi. Mõlemad klipid on väga head. Esimene on Cannes'i reklaamifestivali võidutöö ja teine on võidutöö paroodia. Tõde pole olemas. Kõik on kunst, manipulatsioon, normaalse elu lõpp. Pelevin. Fidel Castro on 10 aastat surnud ja Jüri Lina on tegelikult Eesti Vabariigi president. Liis Lass on Tina Turner ja Tanel Padar ei oska laulda. Homme tuleb vihma.\nMu teksad rebenevad tagumiku alt, töökaaslased ütlevad küll, et see just ongi moodne, aga ma pole harjunud, et nahaga tunnen materjali temperatuuri, mille peale istun.\nKäisime Ilmataris söömas, pärast ostsime Balti Jaama turult maasikaid, karbi sees müüdavat mikserit ei leidnud, vahukoort täna veel ei tee. Tahtsime just mikserit karbi sees, sest varastatud asjade ostsime toob vastiku aura ja seda meiesugused inimesed endale lubada ei saa.\n# posted by Mart : 15:40 0 comments\nhot punkt ee ja spämm\nHotmaili, gmaili tuleb keskmiselt üks spämmipask päevas ja nad lükkavad selle kirja ise junki, aga rahvuslik hot.ee kostitab mind ööpäevas umbes kümne üleskutsega hakata oma peenist suurendama. Ma ei taha endale suuremat nokut, tüütamistaktika mulle ei mõju.\nErinevalt teistest, ei tule mulle töö e-mailile venekeelset junki. Ainuke, kes mu mailiprogrammi risustab on hotpunktee.\n# posted by Mart : 09:34 3 comments\nKäisin täna Lüllemäe kalmistul. Kirikuõpetaja pidas jutluse värskes õhus. Vanaema, vanaisaga oli kõik korras.\nEile niitsin nende kodu ümbruse puhtaks, tegin sauna ja käisin Rautina järves ujumas. Suur oksalõke põles kiiresti, uinusin vara, rääkisin maanotsudega pikalt juttu. Sugulastega oli lõbus. Kehal on paar punni, Lõuna-Eesti moskitod on lähedased.\n# posted by Mart : 20:09 0 comments\nvältige eestlaste jaani\nJaanipäev pole kohustus pidutseda. Kogu elus, igas päevas, igas minutis, peab olema bravuuri, mitte ühe õhtu lollustes. Mulle ei meeldi Jaanipäev. Lähen täna maale, teen päev läbi tööd, sossutan õhtul paar vorstikest, võib-olla õlu või paar ja enne kahteteist magama. Otsin individuaalset ilu, väldin massiräuskamist.\nEile algas ametlikult suvi. Ilusat suve kõigile šarmantsetele inimestele. Olgu suves kauneid varbaid, suplusi ja heinalõhna.\n# posted by Mart : 10:59 4 comments\nLogomeistrite Eesti meister!\nTäna on meil tööl nii ülev meeleolu, et peale võileivatordi söömist ja pudeli šampuse joomist asusime rõõmsalt jälle kõik tööle. Mul on hea meel Kaarli pärast, lisaks kõigele on tal täna ka juubel. Vaikne poiss, aga maailma parima huumorisoonega, vabal ajal pildistab linde. Sellest Kaarli tehtud kavandist sünnib Eesti Vabariigi 90. aastapäeva märk.\nEesti Vabariik vajab uusi sümboleid ja uusi mõtteid.\n# posted by Mart : 15:10 2 comments\notsi suudlust häbememokkadele\nAjaloolane Muld rääkis Terevisioonis nii kirglikult, et see kiilaspäine saatejuht sai ainult muiata. Vanal mehel käed käisid, puudusid igasugused targad laused, koheselt meenus Jaan Unduski lause: "Erootika on vestlus relatiivsusteooriast, mis mõjub otsekui suudlus häbememokkadele."\nInimene peab vaimustuma oma tööst ja tegemistest. See paneb teised vaimustuma teemast, mida ta valdab.\nKihvtid mehed on kirglikud füüsikud, keemikud, matemaatikud, ajaloolased. Aga me kõik oleme ka olnud surmigavates tundides või loengutes. Kas peaks lektoritele õpetama erootikat?\nLeidke oma vaimustus ja tegele sellega põhjalikult. Olge kirglik enda vastu.\n# posted by Mart : 08:47 0 comments\nüllata lõpetajat kunstlilledega\nKäivad lõpuaktused. Inimesed higistavad, klõpsitakse suures koguses fotosid. Lõpukõnedes visatakse nalja ja õhtu lõpuks joovad kolgata tee läbinud end purju. Päikesetõusu saabudes vannutakse üksteisele igavest sõprust.\nTegelikult kasvavad inimesed kiiresti lahku. Nagu närtsivad ka roosid. Lilltetädid turgutavad lilli igasuguste vedelikega, paar tundi roosid säravad ja siis langevad.\nSee on kõik eilne päev. Tänapäeval on kõik jääv, sest on olemas video, foto ja Internet. Miks mitte kavaldada üle ka närtsivad lilled? Oled tüdinenud longus lillede sõnnikuhaisust! Tahad kinkida inimesele midagi otse südamest! Jäädvusta end teise inimese riiulile kogu eluks!\nVõta kunstroosid. Need ei närtsi. Need ei torgid. Need on ilusamad kui kõik muu hein. Kas oled surnuaias näinud talvel õitsevaid peenraid? See on see. Kui on olemas kunstripsmed, kunstküüned, kunstrinnad, siis ammugi on olemas kunstlilled! Ole originaalne, ole ninnu-nännutavast pööblist üle!\nKäisin eile täditütre üheksanda klassi lõpetamisel. Võtsin Otsa kooli eest ühelt trullakalt lilletädilt pundi rukkililli. Kaks varianti, kas karikakrad või rukkililled.\n# posted by Mart : 07:17 3 comments\npaljad tissid keset linna\nIgas linnas on linnakeskus ja kuskil kaugemal on paneelmajadest koosnevad magalad. Kesklinna ja suurtemate rajoonide vahele jäävad väikesed majad. Nii on Tallinnas enne Mustamäed Lilleküla. Kuna käib suur teeremont, siis sõidab buss number 17 mööda eriskummalist marsuuti.\nEile istusin hilisõhtuses bussis ja Linnutee kandis jõllitasin maju. Justkui suvilarajoon. Õues on grillivärk, basseinid lastele, söögitelk jne. Inimesed päevitavad ja mängivad võrkpalli. See on nende koduaed.\nKas naised võivad oma koduaias alasti päevitada ning mehed kiljudes ja nokusid välkutades lastebasseini hüpata?\nVõi võivad naabrid kutsuda politsei, kui linnas suvitamine ületab sündsuse piiri.\nLihtsal mõtlesin bussis number 17 seda asja. Tahaks maale.\n# posted by Mart : 08:13 3 comments\nKõik klõpsutavad fotosid. Pildistavad üritustel teisi inimesi. Aga fotode tegemine on tundlik tegevus...\nKui sul on digifotokas, siis õpi seda enne põhjalikult käsitlema ja alles siis kuku ohjeldamatult hetki jäädvustama. Koledaid fotosid pole kellelegi vaja. Digifotokas ei tähenda ainult võimalust pilte arvutisse tõmmata. Digifotoaparaat on see riist, mis tänu õigele seadistusele võib kinni püüda väga kauni kaadri.\nDigifotoka omamine ei tähenda seda, et kõik tehtud pildid kuuluvad rahvale. Lase teiste silmade ette ainult õnnestunud klõpsud. Samuti ära proovi olla kompromiteeriv, sa ei pea avaldama teistest inimestest fotosid, mis võivad olla piinlikud.\nFotosid tehakse mõistusega.\nJa üks kuldne lause Marguselt:\n"Digifotokas on hea sellepärast, et saab oma nokust pilti teha ja kohe ära kustutada."\n# posted by Mart : 09:14 0 comments\nOdav nali. Minusuguse labase inimese peal töötab. Eriti töötas veel eilses kinosaalis.\njututuba - email - msn - scrap\nAmmu, ammu levis jututubades passimise komme. Nii juhututtavate kui võõrastega räägiti suvalist juttu. Mõne aja pärast saadi aru, et see on kuidagi igav ja mõttetu.\nE-mailide vahetamine oli kunagi väga pop tegevus. Kirjutati kõigile kõigest. Siis said jälle aeg ja kirjaoskus otsa. Praegu saadetakse üksteisele elektronkirju eelkõige mõne tähtsa asja tõttu.\nLevis msn (kaasajal skype) - hakati tuttavatega reaalajas rääkima. Vahetama nii olulist kui ebaolulist infot. Paljud lähedased inimesed muutusid läbi küberruumi alati kättesaadavaks. Juhututtavatega jäid msni vestlused pinnapealseks ja niisama pläma ajamine on tänaseks päevaks end msni, skype teel ammendanud.\nAga saabus Orkut. Osadele Rate. Scrapide kujul saab inimestele saata avalikke sõnumeid ja läbi selle tunda end paljudega palju enam suhtlevat kui mõni aeg tagasi. Orkutis on reaalsed inimesed, kes kirjutavad üksteisele personaalseid sõnumeid.\nÜhtepidi on uuesti pop privaatsus ehk siis, kogu aeg ei taheta inimestega suhelda. Teistpidi on just pop avalik kogukonnaelu ehk siis scrapid. Järjest rohkem tekib juurde inimesi, kelle jaoks Internet on eelkõige orkut. Eesti Vabariigi avalik rahvastikuregister.\nHuvitav, kuhu edasi? Kas on tulemas veel mõni kübersuhtluse moelaine?\nTarantino ja varbad\nÜhelpool kinotooli oli popcorni tops ja teisel pool õlu. Filmi jooksul kastsin vähemalt kolm korda näppe õlu sisse. Esimest korda elus käisin laupäeva õhtul Coca-Cola Plazas. Inimesi oli saalis vähe, film jättis kustumatu elamuse.\n"Surmakindel" on kohustuslik film kõigile inimestele, kes tahaksid kunagi kirjutada suurepärast näidendi või filmistsenaariumi dialoogi. Ma pole kunagi näinud ühtegi filmi, kus niipalju räägitakse.\nTarantino ja Mati Unt on sarnased hinged. Mõlemad oskavad tšikke näitlema panna.\nKui filmi üliolulised detailid on naistevarbad, siis ma ei saa suhtuda teisiti kui joovastusega.\nPeale Pulp Fictionit on see Tarantino kõige stiilsem film. Justnimelt, lisaks lihtsusele, näitlejameisterlikkusele ja dialoogi briljantsusele, oli selles kõiges stiili.\nLaupäeva hommikuti koristatakse. Kui tuba on enam-vähem puhas, siis tundub kõik palju parem. Lähen randa liiva sisse mürama. Seda võib kutsuda ka jalgpalliks. Vaeval täna väga edukas olen, alagrupivastased on kõige-kõiged.\nüks õel rahvuslik dialoog\n"Käisid eile kinos? Kuidas oli?"\n"Nojah. Eesti film ongi ju halb."\n"Aga ikka loodad. Sama värk, mis eesti jalgpalliga."\nkasside uputamise keelamine\nElame seaduste ajastul. Terevisioonis räägiti loomapiinamisest. Kirjeldati detailselt. Kogu päevaks on nüüd tuju kõhe. Üks mees oli oma koera üles poonud. Enam ei tohi kassipoegi uputada. Paljudele taluperedele võiks nüüd trahvi teha. Maal käivad asjad teisiti. Kuid usun, et enamjaolt palju inimlikumalt kui linnas. Loomi ei tohi piinata. Loomadest peab eemal hoidma, kui sa ei oska õigesti hoolitseda. Olen siiski arvamusel, et mida vähem loomi inimesi täis linnades, seda inimlikum on kõigi isendite elu.\n# posted by Mart : 08:10 7 comments\nVäljas sadas nii, et mööda sõiduteed voolasid valged mullitavad joad. Inimesed jooksid. Õhk lõi värskeks. Mina vaatasin kõike suurest kontoriaknast. Ilmamuutused on need kõige paremad asjad meie elus. Olgu põllumeestel mõnus. Need, kes täna plätudega õue läksid, need saavad kõik nohu.\nkui keegi juba mõtles\nTekib idee. Supermõte, mis ajab sügelema. Otsustad maailma vallutada. Siis avastad, et Aadu või Peeter või John või Tomassi mõtles sama mõtet neli aastat tagasi.\nEi tohi pahaseks saada. Lihtsalt mõtetel on mitu tasandit ja kui sa õige käivitad, siis tekib maailma juurde rohkem õhku.\nMul on üks sõber, kes mõtleb päevas välja ca 20 äriideed. 10 aasta jooksul pole veel ühegi teostamiseni jõudnud. Kõik võtab aega.\n# posted by Mart : 06:54 0 comments\nmuusikat kuulatakse hingega\nStass on mees, kes purustab tulevikus Broadway lavalauad!\n# posted by Mart : 14:53 7 comments\nKell on 5:52 ja Internetti pole. Starmanil on plaanilised hooldustööd kuni 7.00. Kujutad sa ette. Tähendab ma saan e-mailidele ligi alles tunni aja pärast. Kas pole õudne? Võib-olla ootab mind mailboxis midagi head? Kas pean ise endale kirja kirjutades tund aega soojendama? On olemas msn ja skype ja mobiiltelefon, aga kõige parem lapsepõlveformaat on kiri. Olgugi, et ei kirjutata enam oma käega paberile, aga ikkagi. Alguses on e-kiri tume, siis klõpsad sellele ja loodad, et kiri oleks võimalikult pikk. Inimesed, vahetage puudutavaid e-maile, võib-olla on see arvuti parim funktsioon.\n# posted by Mart : 10:49 4 comments\npedaale sõtkuv väikemees\nJalutasin läbi Lepistiku pargi ja vastu sõitis kolmerattalisel sõiduvahendil üks poiss. Tal olid sandaalid jalas. Nähtavasti ta ei olnud kogenud juht. Sõitis mulle otsa. Hüüdis TUUUTU-TTUTU. Tal oli ema kaasas, kes pistis lõugama. Karjumiseks polnud põhjust, mu valged tossud ei saanud mustaks. Pole vaja nõnda pseudokalt emotsioneerida. Teine alles õppis rattaga sõitma.\n# posted by Mart : 09:17 3 comments\naudioklipp lasnamäe korteripeost\nJa härrasmehed kevadkoolilised või lihtsalt mõni teada inimene, palun nüüd siia selle audioklipi link, mida te terve nädalavahetuse imiteerisite, nii et iseendal ka lõpuks üle viskas.\nMõned repliigid jäävad ju mõnel sündmusel kõrvu kõlama päevadeks. Kuudeks, aastateks, tuhmuvad, siis kui sureme.\n# posted by Mart : 18:15 3 comments\nkas päike on ohtlik?\nKollane kera võtab praegu valusalt. Muudab kiirelt naha värvi. Rahvas, hoiduge päikesepiste eest ja niisutage oma nahka kreemiga. Ärme sure vähki, kuid lähme ikkagi pruuniks.\nPärast nädalavahetust on erinevates büroodes väga palju punakaid tüüpe.\nKäisin just poes. Lõunasööki ostmas. Nüüd on asjad niikaugel, et Rimis ripuvad kassaaparaatide juures kõrvuti kondoomid ja "kodused" rasedustestid.\n# posted by Mart : 11:13 0 comments\nVärske postitus on väärt rohkem kui hilisem konstanteering. Kohe lähen pessu ja vajun siis magama.\nKui auto vuras Liu poole, siis tegid mehepojad järgnevate sündmuste kohta nalja. Kevadkool on nagu sugulaste kokkutulek. Aastate jooksul pole midagi muutunud - inimesed on samad ja neid on soe näha. Nad käivadd sulle samamoodi närvidele ja naljad lähevad aina õelamaks.\nLiul oli kõik viimase peal. Veidi kivine rand. Kuhugi paati ehitatud saun. Peoperemees S. ehk "dance like noone is watching". Öine külakiik.\nMa olen kuus aastast järjest käinud Kevadkoolis ja läheb aina paremaks. Suurepärane suve esimene puhkus. Keha on päikesest hell.\nTagasiteel käisime Valgerannas ja söime Pärnus pastat. Söögikohas oli äärmiselt meeldiv teenindaja. Autos mängis Roxette.\n# posted by Mart : 20:51 5 comments\nkohustulik mossitus enne tšillimist\nLaupäeva hommikul kuulan tundmatut muusikat ja teen tööd. Saadan e-maile ja mõtlen, et äkki mu põlv ei valutagi, et äkki mõtlen põlvevalu ise välja. Paari tunni pärast vuran Kevadkooli. Hetkel on tunne, et väga ei viitsi minna. Vist peab see mitteviitsimise tunne olema enne kõiki toredaid väikesi seiklusi.\nVärner Lootsmann peaministriks, Aavo Sarap jalkakoondise treeneriks!\nBanaanivabariik elab oma elu. Suvel me ei napsuta, sest napsu saab ainult kontrollvahemikus. Poes müüakse alkoholi siis, kui õige inimene on tööl. Ja ega õlu, vein, viin ongi mõeldud ju neile, kel pole midagi teha. Õige napsutamine toimub ikka vahemikus hommikul kaheksast õhtu kaheksani. Tavainimene öösiti magagu, päeval orjaku tööd. Värner, Sina oled mees, kes eraldab tegijad pasast! Ikka on au sees olnud julged karišmaatilised otsustajad! Värner, see on Sinu karjääri algus!\nJalgpall on mäng. Peatreener on nagu õhtujuht. Ta peaks kõigile meeldima, ta peaks oskama hästi suhelda. Kui Aavost saaks jalgpallurite uus ülemus, siis saaks igast Eesti koondise mängust teha reality show. Enne mängu räägib Aavo Jurtšenkole, et mis taktikat kasutab ja liigutab tahvlil nupukesi, siis poolajal analüüsib oma tööd ja peale mängu paneb iseendale hinde. Loomulikult saavad vaatajad sms-i teel hääletada, et kes on põhikoosseisus. Jalgpall on vaatemäng! Laskem oma meelt lahutada!\naias mängitakse keppidega\nAvastasin täna uue mängu, millega saab mind närvi ajada. Kroket. See, mida Alice Imedemaal multikas mängiti. Tore mäng, aga see kõva muna nüüd küll ei veere nii nagu mina teda kaikaga löön.\nTäna helistati mulle Itaaliast. Alguses panin ära, mõtlesin, et keegi helistab valel numbril. Teist korda helises ja me rääkisime õige mitu minutit.\nHomme lähen liigamängule. Kui õhtuks olen tervelt ühes tükis funktsioneeriv, siis pole muud, kui põrutan laupäeva hommikul Kevadkooli.\nmiks ma vaatan üksinda jalgpalli\n* Kui on oluline mäng, siis ma ei salli idiootseid kommentaare. Inimesed kipuvad kambas igasuguseid teravaid märkusi tegema. Mõistan jalgpalli hästi. Ma ei soovi mängu ajal kuulda taktikalisi kommentaare a la "Jookse rohkem".\n* Tahan klõpsida erinevate kanalite vahel ja kuulata erinevate kommentaatorite juttu sama mängu kohta. Näiteks täna näitab Eesti-Inglismaa mängu ka Eurosport.\n* Tahan õlu joomise kiirust ise dikteerida. Kui oled seltskonnas, siis sotsiaalne kontakt kipub limpsamist tagant kiirustama.\nMul on raske hetkel mitte olla tõre. Olen endaga veidi pahuksis. Ummik. Pole aega luua. Aga luua tuleb.\nPerekonna kohta öeldi "suurepärane". Õige suurepärasus jäi proovidesse, minu näitlejatesse ja näitlejatest minusse. Aga tore, kui professionaalidele meeldis.\n"Sa kõigud kuskil arusaadavuse ja debiilsuse piiril, nii saabki tulemus olla kas harukordne või mõistmatu. Sa ise ei suuda neid eristada," ütles täna hommikul hästi siiralt kogemata mulle üks inimene.\nEma tegi maasikavahtu. Tõin koolist sinna kuhjunud asjad ära. (Üle)homme üritan mõned raamatud raamatukogule tagastada. See oleks aus.\nõnnetu Piiroja esimesed triibulised\nElus on head ja halvad juhused. Kõik meie elu suuremad muutused langevad nagu muuseas kuskilt kaela. Inimese ainuke võimalus on mitte korrata oma vigu. Aga ta ikka kordab. Mina kordan, sina kordad, 70-aastased inimesed kordavad. Saatus teeb vist igaühele elu jooksul vähemalt ühe väga valusa apsaka. Mul on väga kahju, et Raio Piiroja ei saa Inglismaa vastu mängida.\nAga ta murrab peapalli eest võideldes veel mitu korda ninaluu ja jätab veel mitmeid mänge kaartide tõttu vahele.\nKui täna trolliga tööle sõitsin, siis ühe hotelli akende ees rippusid suured inglise lipud.\n# posted by Mart : 10:29 0 comments\nNägin unes koletist, kes tahtis olla paha, aga muutus alati kurvaks, kui pidi mõne pea otsast ära hammustama. Lõpuks jõi ta tetrapakist keefiri ja istus igavusest ühe suure ostumarketi esisel pingil. Kõik poekülastajat mõtlesid, et koletis on maskot.\nTäna juba päris soe. Ei taha, ei suuda, aga suhteliselt peab päev läbi toas olema ja igasuguseid mõtteid mõtlema.\n# posted by Mart : 07:53 0 comments\nKäisin täna lõunat söömas ühes baaris Balti Jaama juures. Ootasin oma šnitslit umbes 30 minutit. Aga vähemalt oli väärt söök. Muidu istusid seal baaris keskealised mehed, kes ei teadnud, miks nad siin maailmas elavad. Ma ei tundnud end neist paremana, rohkem tundsin kaasa. Ettekandja lahendas ristsõna. Nii ta päevad mööduvad.\nMetro Luminalil on päris mitu päris head lugu.\n# posted by Mart : 14:46 1 comments\nvalge nahk on moes\nNaistel on ümber jalgade põlvede juures lõppevad retuusid. Jala otsas on ümarate äärtega jalanõud. Mehed kannavad valgeid tosse. Päikeseprillid muutuvad järjest suuremaks.\nJa päevitusjooned pidid olema eilne päev. Üks moetundlik inimene ütles, et üldse on päevitamine see aasta väga out-teema. Puhas valge nahk pidi olema kõige kõvem asi praegu üldse.\nNägu õhetab. Eilsest rannast. Mina ei päevita, aga kui päike jääb peale, siis jäägu.\n# posted by Mart : 13:00 2 comments\nrannajalgpall - kõige popim müramine\nMa olen nii väsinud. Jalad valutavad. Aga see kõik on hea.\nEile õhtul võitsime 8:2. Noored poisid olid piisavalt noored ja meie endise jalgpallivõistkonna aktiivsed mängumehed piisavalt head. Lõin ka ühe värava, jepidi je. Aga mängisin äärepoolikus, kohe väga väsisin ära. Pärastpidu toimus hotelli Baronsi saunas vaenu aegu meenutades.\nTäna hommikul oli tugev tuul ja ere päike. Suundusime Piritale rannajalgpalli esimesele etapile. Alguses ei saanud midagi aru, ei mõistnud seda mängu. Lihtsalt oli tossupilv üleval ja meile löödi palju kotte. Siis hakkas mõistmine tulema. Rannajalgpall on ju taktika ja osavuse mäng. Alagrupi teise mängu kaotasime napilt, kolmanda võitsime suurelt. Lõin ka kaks väravat, jepidi je. Meid ootas pooljuhuslikult veerandfinaal ja võistkond Betoon. Kahjuks pidid meil paar meest lahkuma ja nii mängisime veerandfinaali ilma vahetusteta. Polnud viga, kaotasime kogenenud meestele ainult 2:3. Mäng mängult läks koostöö paremaks, ega see rannajalgpall pole ainult sisutult rabelemine.\nJa just, Eesti - Horvaatia mängu poolajal, ütlesid spordiuudised, et Betoon võitiski rannajalgpalli esimese etapi.\nIgatahes. Pole ikka väga ammu nii lühikese aja jooksul nõnda palju sporti teinud. Homme on jalad väga valusad. Totaalne vanainimene.\nEesti võiks teisel poolajal Horvaatiale värava lüüa.\n# posted by Mart : 22:11 0 comments\n10 aastat tagasi, kui olin 15, tulime oma võistkonnaga Eesti noorte jalgpallimeistriks. Tänaseks on meist enamus professionaalsest jalgpallist kaugenenud. Omavaheline suhtlus on suhteliselt hõre. Täna õhtul tuleb võistkond taas kokku, et pidada sõpruskohtumine praeguste 15-aastaste vanuseklassi meistritega. Vaevalt me pead tõstvatele maradonadele vastu saame. Aga ikkagi.\nMa pole eriline nostalgitseja. Tunnen end igasugustel kokkutulekutel äärmiselt ebamugavalt. Aga ühine tegevus liidab inimesi ja jalgpall on kõige vägevam tegevus.\nNii, et täna õhtul kell 19 kohtub A Le Coq'i tagumisel kunsmuruväljakul kaks võistkonda. Ühtedel on unistused, teistel on rõõm. Tulge vaatama.\n# posted by Mart : 11:01 0 comments


Peaminister (peaaegu) vastab: kumb ütlus oli hullem – Korbi või Reinsalu oma? (51)\nJüri Ratas.Foto: Stanislav Moshkov\nTänasel valitsuse pressikonverentsil üritas Õhtuleht Jüri Rataselt uurida, kumb oma suuvärgi tõttu skandaali sattunud ministritest suurema rumaluse väljastas. Endine riigihalduse minister Mihhail Korb ütles mullu, et pole NATO liikmelisuse poolt ja sai ametist lahti. Justiitsminister Urmas Reinsalu solvas nädala algul naisi, kanu, mehi ja üleüldse kõiki, aga jäi ametisse.\nJüri Ratas vastas küsimusele talle iseloomuliku otsekohesusega. Esmalt peatus Ratas väga põgusalt endise riigihalduse ministri Mihhail Korbi NATO-vastasel mõtteavaldusel, mis viimasele tähendas teatavasti ministriportfellist loobumist. „Endine riigihalduse minister Mihhail Korb, veel viimaseid hetki, kui ta oli minister, ütles, et ta toetab Eesti kuulumist NATOsse,“ rääkis Ratas, jätkates seejärel Reinsalu ütluse kommentaariga.\n"Kui me räägime justiitsministrist, siis vägivald, igasugune vägivald – naistevastane vägivald –, olgu see vaimne või füüsiline, on lubamatu. Tema sõnakasutus ei ole sobilik. Seda ma ütlesin samal päeval. Ma ütlesin, et minu meelest peab ta igal juhul vabandama, mida ta on ka teinud."\nHea lugeja, kas sina oskad Ratase mõistatuslikku vastust lahti mõtestada? Kumb ministritest ütles hullemini?