Side-, elektri- ja turvangusüsteemide ehitus | Go Track\nSide-, elektri- ja turvangusüsteemide ehitus\nÜlesõitude automaatika projekteerimine ja ehitus\nTegeleme ülesõidu- ja ülekäigukohtade automatiseerimisega. Meie sidemehaanikute käe all on paigaldatud hoiatusfoore ning tõkkepuid paljudele ülesõitudele mitmel pool Eestis.\nRaudtee signaalfooride ehitamine ja paigaldus\nOleme mitmetesse jaamadesse paigaldanud uusi signaalfoore. Uute fooride tuled põhinevad väga töökindlal LED-tulede tehnoloogial, mis tagab veeremijuhtidele parema nähtavuse ning suurendab seega ohutust raudteel. Fooride paigaldamisel pakume terviklahendust. Koostame selle vundamendist foorimasti ja tuledeni ning teostame foori liiklusjuhtimissüsteemiga integreerimiseks vajalikud installatsiooni- ja seadistustööd.\nOleme mitmes releepõhise juhtimisseadmestikuga jaamas tsentraliseerinud liikluskorralduse. Tööde käigus paigaldame käsipöörangutele ajamid ning pöörmekütted ja teostame vajalikud installatsiooni- ning seadistustööd, mis võimaldavad pöörmeid integreerida jaama liiklusjuhtimissüsteemiga. Meie koostööpartnerite toel saame pakkuda ka kaasaegse arvutijuhtimisel baseeruva tsentraalse liikluskorraldussüsteemi projekteerimist ning ehitust.\nOmame head kogemust kaablikanalisatsiooni projekteerimisel ning ehitamisel. Meie masinad ja töömehed on paigaldanud kaablikanalisatsiooni ning juhtmeid nii raudteejaamade piirkonnas kui jaamade vahel. Meie töömasinaid saab varustada kaablikündmiseks vajalike eelkünni- või paigaldussahaga.\n– asendanud vanu signaalfoore uute LED-tehnoloogial töötavate fooridega;\n– rajanud erinevate tööde käigus üle 50 kilomeetri sidetrasse;\n– ehitanud elektritsentralisatsiooni Kohila ja Võhma jaamades.\nKohila ja Võhma jaamades elektritsentralisatsiooni väljaehitamine võimaldab pööranguid juhtida jaamast. Tegime vajalikud kaabeldustööd, monteerisime juhtimisseadmete kapid, täiendasime jaama liiklusjuhtimissüsteemi, lisasime pöörangutele kütteelemendid ning asendasime vanad signaalfoorid uute LED-tulede tehnoloogial töötavate signaalfooridega.


Koguja 8 | Netipiibel | „Uue maailma tõlge”\nEbatäiusliku inimese valitsus (1–17)\nTäida kuninga käske (2–4)\nInimene valitseb inimese üle (9)\nKui kohtuotsust kiiresti täide ei viida (11)\nSöö, joo ja ole rõõmus (15)\n8 Kes oleks võrdne targaga? Kes oskaks probleeme lahendada*? Tarkus paneb inimese näo särama ja pehmendab tema palge karmust. 2 Ma ütlen: „Täida kuninga käske+ Jumalale antud vande pärast.+ 3 Ära kiirusta kuninga eest minema.+ Ära hoia kurja poole.+ Kuningas teeb ju, mida tahab, 4 sest tema sõna on lõplik.+ Ja kes võiks talle öelda: „Mis sa teed?”?” 5 Käsu täitjale ei juhtu halba+ ning tark süda teab õiget aega ja toimimisviisi*.+ 6 Inimesi tabavad paljud hädad, kuid iga asja jaoks on oma aeg ja toimimisviis.+ 7 Keegi ei tea, mis tulevikus juhtub. Kuidas võiks siis keegi seda öelda? 8 Nii nagu inimesel pole võimu vaimu* üle ja nagu ta ei suuda seda kinni hoida, pole tal ka võimu surmapäeva üle.+ Nii nagu kedagi ei lasta erru sõja ajal, ei lase ka kurjus vabaks* neid, kes kurja teevad. 9 Kõike seda ma nägin ja mu süda pani tähele kõiki tegusid, mida on tehtud päikese all kogu see aeg, kui inimene on valitsenud inimese üle, tuues sellega palju kahju.+ 10 Ma nägin ka seda, kuidas maeti jumalatuid, neid, kes olid kõndinud pühasse paika sisse ja sealt välja. Aga peagi nad unustati linnas, kus nad olid kurja teinud.+ Seegi on tühisus. 11 Kui kohtuotsust kuriteo kohta kiiresti täide ei viida,+ kasvab inimeste südames julgus kurja teha.+ 12 Ehkki patustaja võib teha kurja sada korda ja ikka elada kaua, tean ma seda, et neil, kes kardavad Jumalat, läheb lõpuks hästi, sest nad kardavad teda.+ 13 Kuid jumalatul ei lähe hästi+ ja ta ei pikenda oma päevi, mis on kui vari,+ sest ta ei karda Jumalat. 14 Maa peal on tühisus* seegi, et on õigeid, keda koheldakse nii, nagu nad oleksid teinud kurja,+ ja on jumalatuid, keda koheldakse nii, nagu nad oleksid teinud, mis õige.+ Ma ütlen, seegi on tühisus. 15 Ma ülistasin rõõmu,+ sest inimesel pole midagi paremat päikese all kui süüa, juua ja rõõmus olla. See saatku teda ta kõva töö juures kõigil ta elupäevil,+ mis Jumal talle päikese all annab. 16 Ma pühendasin oma südame tarkuse tundmaõppimisele ja kõigi nende tegude vaatlemisele, mida tehakse maa peal,+ nii et ma ei saanud und päeval ega ööl*. 17 Siis ma mõtlesin kõigile Jumala tegudele ja sain aru, et inimesed ei suuda mõista seda, mis päikese all sünnib.+ Kui väga inimesed ka ei püüaks, ei suuda nad seda mõista. Isegi kui nad väidavad end olevat piisavalt targad, et seda mõista, nad tegelikult ikkagi ei mõista.+\n^ Võib tõlkida ka „kõike selgitada”.\n^ Võib tõlkida ka „ja seda, et tuleb kohtumõistmine”.\n^ Võib tõlkida ka „eluvaimu”, „hingeõhu”, „tuule”.\n^ Teine võimalik tähendus: „ei päästa ka kurjus”.\n^ Võib tõlkida ka „valmistab pettumust”.\n^ Teine võimalik tähendus: „ja nägin, et inimesed ei saa und päeval ega ööl”.


NÄDALA MÕTE. 28.06.2021\nNii palutakse meid sellel alanud nädalal.\nKas paluja on kirikukalendri koostaja? Siis uuriks välja, milline ta on, ja äkki siis saaks öelda, et vaadaku ennast ja alles siis hakaku meile midagi ütlema.\nParaku on paluja Jumal – halastav ja armuline Jumal. Seega on mõistlik selle palve üle mõtiskleda.\nJeesus ütleb: „Õndsad on halastajad, sest nende peale halastatakse“ (Mt 5:7).\nPaulus ütleb: „Olge üksteise vastu lahked, halastajad, andestage üksteisele, nii nagu ka Jumal on teile andestanud Kristuses“ (Ef 4:32).\nPeetrus ütleb: „Aga viimaks, olge kõik üksmeelsed, kaastundlikud, vennalikud, halastajad, alandlikud. Sest kohus on halastamatu selle suhtes, kes ise ei ole halastanud“ (Jk 2:13).\nMäejutluses kõneleb Jeesus seitsmest kristlikust voorustest. Viies neist on halastus.\nMitte keegi meist ei ole nii vaene, et ta ei võiks kellegi elu rikkamaks muuta. On palju sellist, mida meil ei ole või mille puudumist põhjenduseks tuues võime midagi olulist tegemata jätta. Aga halastamine? Püüdke öelda: „Minus pole mingit halastust!“ Kas suudame seda öelda? Ja kui suudaksime, siis kas see oleks tõde?\nVahel mulle tundub, et me vajame pattu, et meile tuleb see heaks, kui oleme eksinud. Kui me oleksime inglid, siis me ei vajaks pattu. Kuid kuna me oleme inimesed, siis me vajame oma eksimusi ja pattu, et meie süda võiks muutuda teiste eksijate, patustajate vastu pehmemaks.\nKord kutsuti üht väga vaga munka kohut mõistma ühe kaasmunga üle, kes oli eksinud. Kui ta lõpuks vendade ette ilmus, nähti ta järel lohisemas üht räbaldunud liivakotti, millest liiv tulija järel otsekui pikk saba maha voolas. Tulija ütles: „Siin ma siis nüüd olen, kuna te palusite mul tulla kohut mõistma meie eksinud venna üle. Ma tulin, kuigi mu enda eksimused lohisevad pika sabana mu taga.“ Kohtumõistmiseks kokku tulnud lahkusid, andestades ja halastades oma eksinud vennale.\nMiks on Kristuse sõnade ja tegude hulgas halastusel nii oluline koht? Miks Ta seda nii oluliseks peab ja seda korduvalt rõhutab? Mis on halastuse eesmärk? Kas see, et teised halastajat heaks inimeseks peaksid? Ei! Kristuse halastuse eesmärgiks on see, et need, kelle peale halastatakse, jõuaksid koju, saaksid võimaluse pöörduda sinna, kuhu nad kuuluvad, ja muutuda sellisteks, millisteks Jumal on neid mõelnud. Kuid veel – halastamise läbi võivad inimlapsed muutuda nendeks, kes leiavad halastuse. Nad leiavad selle kindlasti. „Õndsad on halastajad, sest nende peale halastatakse.“\nKivirasketest halastamatuse liivakottidest ehitame me enda ja Jumala halastuse eluvee vahele tammi ja me ei pea imestama, kui ühel hetkel sealt enam piiskagi meieni ei jõua. Meie elu muutub tuimaks, kuivaks ja elutuks vegeteerimiseks. Me muutume kibedateks kohtumõistjateks, rõõmututeks õelusekottideks.\nSellest on väljapääs.\nAndestus ja halastus.\nOmaenese eksimuste, pattude nägemine ja oma ligimestele andestamine ja halastamine.\nNeed, kes tulevad täna siia, selle altari juurde, et siin vastu võtta Jumala armu, võivad siit lugeda Jeesuse mäejutluse sõnu veidi teises sõnastuses. „Õndsad on armulised, sest nemad peavad armu saama.“ See on Jumala tõotus. Palugem, et Jumala halastus ja arm võiks saada osaks ka meile.


Valmib „Kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse“ eelnõu - Omanikud\nEhitusmess Eesti Ehitab 2019\nValmib „Kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse“ eelnõu\nRail Baltica ehitamiseks tuleb Eestis omandada ligikaudu 650 erakätes või kohalike omavalitsuste valduses olevat maaüksust. Suurprojekti tarvis õigusloomet uurides selgus aga, et Eesti riik on jäänud maakorralduses ja mitmes sellega seotud valdkonnas ajale jalgu ning maaga seotud toimingutes on vaja teha muudatusi. Kui Lätis ja Leedus on Rail Baltica jaoks maa omandamisel maaomanikel sõnaõigust vähe, siis Eestis püüab riik nendega suhelda ning pakkuda välja alternatiive ja hüvitisi. Kui see siiski ei õnnestu, kasutatakse sundvõõrandamist.\nEelnõu saate lugeda siit.\nUuringu põhjal valminud kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse eelnõu jõuab peagi Riigikogus vastuvõtmise faasi. Eelnõuga täpsustatakse kinnisasja avalikes huvides omandamise, sealhulgas sundvõõrandamise menetluse läbiviimist ning maade väljaostmisele lisaks kavandatakse maaomanikele ka muid kompensatsioonimeetmeid ja hüvitisi.\nTehnilise Järelevalve Amet tellis 2014. aastal analüüsi eesmärgiga teha uuring selle kohta, millised võimalused on hüvitada kinnisasjade omanikele ja kasutajatele võimalikud negatiivsed mõjud, mis kaasnevad Rail Baltica raudtee rajamisega. Järgmise aasta sügisel valmis advokaadibüroo Sorainen AS ja Eesti Rakendusuuringute Keskus Centar OÜ aruanne „Analüüs Rail Baltic raudtee rajamisega kaasnevate võimalike negatiivsete mõjude hüvitamise võimalustest kinnisasjade omanikele ja kasutajatele“.\nUuringuga selgitati välja Rail Baltica rajamisega kaasnevate võimalike negatiivsete mõjude hüvitamise põhimõtted ja võimalused ning anti ülevaade teiste riikide sarnasest praktikast ja Eesti õigusruumist. Selgus, et Eesti seadused annavad nii maade omandamiseks kui ka hüvitiste maksmiseks piisavalt võimalusi ning on üldiselt kooskõlas sarnase praktikaga teistes arenenud riikides. Anti ka soovitusi selle kohta, kuidas õigusakte täiendada ja meetmeid kinnisasja omaniku jaoks paindlikumaks muuta.\nUuringu autorid leidsid, et kehtivad seadused annavad tulevase rahvusvahelise raudtee alla jääva maa ja mõju hüvitamiseks rohkem võimalusi, kui neid igapäevapraktikas kasutatakse: enamasti makstakse hüvitist rahas, kuid selleks on ka teisi võimalusi. Uuringu kohaselt ei ole alternatiivse meetmetena kasutatud ümberkruntimist, kuna selle rakendamise võimalused on piiratud ja õiguslikud aspektid ebaselged.\nPeale kohtumisi Pärnu trassile jäävate kruntide omanikega ütles Maa-ameti esindaja Merje Krinalnii: „Esialgse küsitluse põhjal soovib Pärnu maakonnas u 50% maaomanikest saada kompensatsiooniks maad, 13% maaomanikest kaalub, kas eelistab maad või raha, 17% maaomanikest soovib raha ja 20% puhul vastus veel puudub või ei ole saadud nendega kontakti. Kohtumised Pärnu maaomanikega kulgesid üldjoontes rahumeelselt ja konstruktiivses õhkkonnas.“\nAnalüüs on kättesaadav aadressil http://www.railbaltic.info/et/materjalid/uuringud-ja-analueuesid.\nKorteriühistuseaduse infotunnid Paide, Viljandis ja Pärnus!\nSaatsime keskkonnakomisjonile kirja, et jäätmeseaduse eelnõu tuleks peatada...\nHAKKAME HÄÄLETAMA! Kes on "Koduomaniku sõber 2018" ja "Koduomaniku kiusja 2018"? ... võida 50 €


Lasteaia sünnipäev - Ettevõtlik Kool\nProjekti nimi: Naksitrallide lasteaia 37. sünnipäev\nKooli nimi: Naksitrallid\nKlass/rühm: kogu lasteaed\nTegevuse juhendaja: direktor; rühmaõpetajad\nKuidas tähistada lasteaia 37. sünnipäeva? Küsisime lastelt! Valmis kiri, mis ümbrikus jõudis igasse vanuserühma. Kirjas soovisid Muhv, Sammalhabe, Kingpool ja Hiireke lastelt teada saada, mida rühm üheskoos nende tegelastega pidupäeval teha võiks.\nKiri kutsus lapsi ideid julgelt välja pakkuma ja põhjendama ning andis võimaluse igaühel tunda end peo kujundajana. Sünnipäeva ettevalmistamine on vanusest olenemata kõigile lasteaiaealistele lastele huvipakkuv tegevus. Rühmaõpetajale jäi suunav roll arutelu läbiviimisel ja ühise kirjavastuse vormistamisel.\nValmisid erineva sisuga „peokavad“ ja Naksitrallid said erineva eakohase vormistusega kirjavastuseid.\n„Peokavade“ loomisel oli vaja arvestada ruumide või õuega ja viimase puhul ka kevad-talvise ilmastikuga (ümbritseva eluolu märkamise oskus). Oli võimalus uurida kirja koostamise ja postitamisega seonduvat (vana-aja postkaartide näitus; õppekäik). Lapsel oli võimalus oma ideed sõnastada ja/või pildile kanda (emakeel ja kujutavad tegevused).\nKuna Naksitrallid arvestasid laste kõikide soovidega, siis toimus sõime sünnipäevapidu saalis ja teisi kutsuti Naksitrallide seiklusrajale (orienteerumine lumele joonistatud märkide järgi), mida läbides jõuti nn peoplatsile telgi juurde. Kõik tegevused peoplatsil olid seotud muusika, aktiivse liikumise ja mängudega. Laste sõnastatud ühisele joonistamissoovile vastu tulles said aiarühma lapsed endale ennelõunal Naksitrallide värvimispildi ja tänusõnad. Vanemal rühmal käis Muhv veel sünnipäevaväliselt külas, et üheskoos lugeda ja pitti mängida. Ühise lumekoopa ehitamise soovi suunasid Naksitrallid sujuvalt nädalavahetuse kodutööks, et tekiksid korralikud lastepoolsed joonised lumekoopa ehitamiseks.


Lilled + kõrs- ja maitsetaimed 2014 -- Raamatukoi raamatupood\nInglise keelest tõlkinud Virve Kaal\n80-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat sarjast Väike loodusesõber\nLooduses on väga palju huvitavat, mida avastada ja jälgida. Kuuldes sõna «lill», meenuvad kohe kaunid värvirikkad õied, mida oleme kohanud aias, pargis ja suvisel aasal. Õied ei ole tingimata alati kirevad ega suured või mõnel muul viisil silmatorkavad. Õied on olemas ka kõrstaimedel ja maitsetaimedel, puudel ja põõsastel, kuigi neid esmapilgul ei tarvitse märgatagi.\nKuidas näeb välja tõrvalill? Kust on saanud oma nimetuse kopsurohi? Kas iminõges on söödav? Milline õis muudab pärast tolmlemist oma värvust? Kui kaugele võivad lennata võilille seemneid kandvad ehmed? Nendele ja paljudele teistelegi küsimustele leiavad lapsed vastused sellest raamatust.\nTäiskasvanud saavad selle raamatu abil äratada lastes huvi meid ümbritseva õiemaailma mitmekesisuse vastu ning õpetada neile looduses ringi liikudes tähelepanelikkust ja hoolivust kõige elava suhtes.\nLilleraamatust leiab ka huvitavaid võimalusi praktiliseks tegevuseks, näiteks õpetuse, kuidas ise maitsetaimi kasvatada. Samuti saab raamatu abil katseid teha ja pilte värvida. Raamatu lõpus on sõnaseletused ja nimeregister.


Tiit_Veermäe July 2, 2019, 10:40am #34\nKabe, langevarjuhüpped, kaugushüpe, tennis, poks, lauatennis, jalgpall või kotijooks suguvõsa kokkutulekul, kõik nagu “sport”, aga pildistamiseks erinevad. Täpse hetke jaoks praegu veel peegelkaamera, mitte viivitusega televiisor.\nLoodus samuti ulatab üli-makrost ülipikkade telede ja veealuse looduseni…\nTäiesti tundmatusse vette tasuks vist AB-õppimiseks võtta kasutatud poolekaadrine kere kahe objektiiviga: 35mm evivalent ca 24-100 ja kobedam 70-300. Piisavalt odavad, et üldse pilt ette saada, kuhu oled sattunud\nSiis selguvad ka huvid täpsemalt ja oskad kallimaid riistu täpsemalt sihtida. Muidu läheb õppimise ajal tippmudel juba “moraalselt hapuks”, tema eeliseid aga pole osanud kasutada.\nJa huvi võib üle minna…\nmetsjeesus July 2, 2019, 8:15pm #35\nTäiesti tundmatusse vette tasuks vist AB-õppimiseks võtta kasutatud poolekaadrine\nKui seesamune ärahooratud poolekaadriline sees on juhtumisi olema känn-onna sensoriseppade sensorikäkk, mille karakteristikute iseloomustamiseks sobivad sõnad TööstusKatastroof ning tõsiduse mõõtmiseks INES (International Nuclear and Radiological Event Scale) välja pakutud mõõtmismetoodika, kus tulemuseks on austustvääriv 7 (hullemat noil lihtsalt ei ole), siis on väga tõenäoliselt üks tulevane fotograaf vähem – seee möga, mis tuleb välja känn-onna sensorilaadsest trükkplaadikujunduselemendist peletab iga algava fotohuvilise vähemasti valgusaastate kaugusesel.\nSaame aru – kaamera sensor on olemuselt päikesepaneel, mis toodab elektrone (mis siis hiljem voolumõõtjast läbi lastakse ja näidud üles kirjutatakse). Mida suurem on paneel, seda rohkem elektrone toodab. Sellest tulenevalt performivad keskformaadi kaamerad paremini kui täiekaadrilised, täiekaadrilised paremini kui poolekaadrilised, poolekaadrilised paremini kui veerandikaadrilised (FourThirds) jne jne jne.\nTeine känn-onna ja üldse digisensorite probleem on DÜNAAMIKA. Digisensorid kipuvad olema – digitaalsed ja tootma kas nulli (süsimusta, kus puudub igasugune detailsus) või ühte ehk lootusetult sissepõlenud valget. See et vahepeal on vähemalt 50 halli varjundit läheb lihtsalt kaotsi. Praktikas tähendab see et atleedi prožektoripoolne selg on kõrbend servadega valge laik, kõhualune must plönn. Mida kõrgemad ISO-d seda akuutsem probleem.


, Suurim suurus peenise\nMaailmas on kõige paremad tulemused cm. Poolemeetrine peenis lõi laineid, kuna varasem kõige suurema riista tiitel kuulus Ameerika näitleja Jonah Falconile, kelle peenise suuruseks mõõdeti kõvastununa 34 sentimeetrit. Selle programmi tugev punkt on, et kui mees treenib teatud lihaseid, saavutab ta parema kontrolli suguakti üle ja parandab ka erektsiooni kvaliteeti.\nCabrera sai kuulsaks aastalkui levima hakkas video, milles tema riista mõõdeti. Poolemeetrine peenis lõi laineid, kuna varasem kõige suurema riista tiitel kuulus Ameerika näitleja Jonah Falconile, kelle peenise suuruseks mõõdeti kõvastununa 34 sentimeetrit.\nMa tahaksin jõuda Guinessi rekordite raamatusse. Roberto Cabrera on sellest seni keeldunud. Arst teab ka, kuidas Roberto riist nii suureks sai Suurim suurus peenise väidetavalt olla mees juba noorena sidunud riista külge raskusi, et seda pikemaks venitada.\nSuur riist valmistab aga Robertole kõiksugu hädasid — tal on sageli infektsioonid, samuti peab ta mässima oma riista sidemetesse, et see ära ei hõõrduks. Kõhulimagamine on välistatud, ka peab ta ööseks riista eraldi padjale asetama.\nVälistatud on suguelu, kuigi mees on proovinud kaks korda seksida — esimene naine keeldus kui riista nägi, teine aga pidi valu tõttu katkestama. Roberto ütleb, et suur riist on puue, mis takistab tal töötada.\nTa ei saa kanda vormiriietust, suuruse tõttu ei saa ta ka joosta ning põlvitada. Ta elab riiklikest abirahadest. Mees aga ei nukrutse.\nTema unistuseks on kolida USAsse ning ehk alustada näitlemisega pornofilmides. Samuti on inimesed seal vabameelsemad, neid ei huvita, mis mul püksis on.


Meedias 2016.a. | Eesti Kontsert\nSaarlastele müüdi kaks päeva salakaupa/ 10.12.16 Meie Maa\nÕieti pole kaup salajane, vaid selle hind on aktsiisivaba, nagu kommenteeris naljatades Eesti Kontserdi arendusjuht Kertu Orro.\nEile Arensburgi hotelli fuajees Saaremaa ooperipäevade piletite salamüüki alustanud Eesti Kontsert avas kaks kassat kell kümme hommikul. Selleks ajaks oli tekkinud juba korralik järjekord, mis ulatus teise korruseni välja. Kui möödunud aastal müüdi saarlastele kahe päevaga 700 ooperipiletit, siis tänavuse salamüügi skoor Kuressaares, Orissaares ja Kihelkonnal kokku oli 707 pääset.\n“See näitab, et saarlastel ooperi vastu huvi on. Kõige rohkem pileteid osteti Rannapi etendusele,” rõõmustas Orro. “Piletimüügi number iseenesest polegi meile nii tähtis. Olulisem on kahe päeva jooksul saadud emotsioon ja vahetu tagasiside, mis näitab, et ka väiksemate piirkondade, nagu Orissaare ja Kihelkonna, inimestele läheb see korda, mis me teeme.”\nOrro sõnul annab salamüük saarlastele võimaluse neil ooperipäevadest osa saada veidi soodsamalt, mõne etenduse pääse on tavahinnast odavam koguni poole võrra.\nOrro teadis öelda, et salamüügiga on kursis nii mõnigi ooperigurmaan mandrilt, kes suvel pileti ostmata jättis ja nüüd Saaremaale pääsmeid soetama sõitis.\nOoperipäevade korraldaja, Eesti Kontserdi juhatuse liige Jüri Leiten ütles Meie Maale, et järgmise suve ooperifestival algab nädal aega varem Saksamaa külaliskollektiivi, Krefeld-Mönchengladbachi teatri töökalendri tõttu.\n“Tuleval aastal korraldab Eesti Kontsert festivali kümnendat korda ja pakub muusikaelamusi üheksaks päevaks. Püüame ka edaspidi tuua siia Eesti algupärandeid. Üleeile esitles Rein Rannap Kuressaares Pöide pruulikojas oma loomingut ja suvel esiettekandele tulevat Saaremaale ja saarlastele pühendatud Eesti esimest märuliooperit “Nurjatu saar”,” lisas Leiten ning tõdes, et kui ta elu poleks lennukis, võiks ta kodu olla Saaremaal.\nKampaania idee sai alguse kaks aastat tagasi linnapea Madis Kallasega kõneldes ning Eesti Kontserdil on hea meel, et saab saarlastele kui võõrustajatele midagi ka tagasi anda, omalt poolt pakkuda.\n10.12.2016.a.EK:Labori finaali võitis Liigi “Kommentaarium”/ 9.12.16 Meie Maa Hiiu Leht\n10.12.2016.a.Nullist tulemuseni / 9.12.16 Sirp\n10.12.2016.a.Kivirähk pani ooperile õla alla / 10.12.16 Meie Maa\n10.12.2016.a.Saarlastele müüdi kaks päeva salakaupa/ 10.12.16 Meie Maa\n08.12.2016.a.Arvustus. Milarepa minus eneses 1.12.16 kultuur.err.ee\n08.12.2016.a.Ooperipäevade saladused / 6.12., Meie Maa\n02.12.2016.a.Elektroonilise näoga mehe õhtu / 2.12.16 Sirp\n18.11.2016.a.Kirgas ja karge Angela Hewitt ehk kui inglid oskaksid klaverit mängida /17.11.16 kultuur.err\n18.11.2016.a.Miks klaverimäng igav on / kultuur.err 17.11.16\n18.11.2016.a.Armastusega pianistidest / 18.11.16 Sirp


Főoldal › Karriercentrum › Tudengid › Koolist tööle\n08 május 2009 | Tudengid\nPőhimőtteliselt peaksid haridussüsteem ja tööturg olema teineteisega tihedalt seotud  koolist (ka ülikoolist) tulnu on tööturul oodatud ja vastab tööturu nőudlusele, teisalt peaks tööturg omakorda mőjutama töötajate ettevalmistamist haridussüsteemis. Paljudes maades, sealhulgas Eestis, tunduvad aga need ühe terviku kaks poolt olema teineteisest üsna lahus, üks ei huvitugi sellest, mida teine teeb. Tööandjad kurdavad pidevalt, et haridussüsteem ei valmista ette sellist kaadrit, mida neil vaja, koolid aga, et tööandja ei formuleeri piisavalt täpselt, mida tahetakse.\nTulemuseks on ebakindluse kasv noorte (15-24 aastased) hulgas ja tööturule siirdumise edasi lükkamine. Enamikku Euroopa maid iseloomustab 15-19-aastaste noorte kahanev majanduslik aktiivsus. Selle peamise pőhjusena mainitakse őpingutes osalemise määra kasvu. Viimast seletatakse ühelt poolt noorte endi valikuga (ebakindla tööturu asemel valitakse őpingute jätkamine), teisalt aga valitsuste poliitilise tahtega kasutamaks pikemat őpiaega vahendina noorukite kőrge tööpuuduse vastu.\nKa Eestis on 15-19 aastaste vanusrühma majanduslik aktiivsus langenud: kui 1990. aastate algul oli see veidi üle 30%, siis aastakümne lőpuks oli langenud alla 20%. Vanemas rühmas (20-24 aastaste hulgas) oli majandusliku aktiivsuse langus tunduvalt väiksem, vaid mőni protsent, kuid tööjőus osalemise määr ise ulatus selles grupis kogu aastakümne jooksul 70% lähedale. Eestis on majandusliku aktiivsuse langust seostatud eelkőige hariduse väärtustamise ja őppimisvőimaluste avardumisega. Harva aga tunnistatakse haridussüsteemi kui reservuaari, s.o noorte őpingute pikendamise ja ühtlasi tööturule hilisema lülitumise funktsiooni. Tasub vaid oletada, kuidas kasvaks töötute armee, kui näiteks pooledki ametlikust koolikohustuse east väljas, aga praegu veel őppivad noored siirduksid kooli asemel tööturule.\nMillised probleemid ja ohud ootavad tööturule siirduvaid noori ees? Loomulikult on need pőhiharidusega noorel ühed, kőrgharidusega aga teised. Siinkohal seda analüüsimata, keskendugem üldisematele probleemidele ja ohtudele.\nEt üldse esmakordselt tööturule pääseda, on noored tihti (Eestis väidetavalt pooled) sunnitud vastu vőtma töö, mis ei vasta nende koolis őpitud erialale. Loobuda sellest on raske, sest reeglina puuduvad noortel säästud, millest elada. Kui vanemate rahakoti peal elada ei taha (kui see üldse vőimalik ongi), siis tulebki tihti leppida sellega, mida pakutakse, mitte ametiga, mida őpiti. Pealegi on töökogemus, kas vői lühiajaline, hädavajalik selleks, et saada teatud őigused sotsiaalsele kaitsele. Enamikus arenenud maades (ka Eestis) kehtib tööturu kaitset käsitlev seadusandlus nende puhul, kes juba omavad tööd, mitte tööturule siirdujate (s.o valdavalt noorte) osas.\nTööturule pääsenuna on noored seal paraku üsna ebakindlas seisus. Lääne-Euroopa kogemus kinnitab, et tänapäeval püüavad tööandjad sőlmida esmakordselt tööturule asuvate noortega ajutisi vői osaajaga töölepinguid. See vőimaldab tööandjal tööjőuga märksa vabamalt manööverdada, kuid samas jätab noored n.ö tőugata-tőmmata. Statistik Ülle Pettai analüüs Eesti tööjőu-uuringu andmetel näitas, et kui kogu hőives oli osaajaga töötajate osakaal 7%, siis 15-24 aastaste hulgas 11%. Noorte hulgas oli rohkem ka suulise kokkuleppe alusel töötajaid (vastavalt 7% ja 3%), seejuures noortest meestest töötas sel moel 9%, naistest 4%.\nParaku kipuvad noored töökohalt sagedasti ka ise, vabatahtlikult lahkuma, eriti vőrreldes vanemate pőlvkondadega. Majandusteadlased väidavad, et noored püüavad tööturul kőigepealt ringi vaadata, tutvuda olukorraga. Kui üks töö ei sobi, olgu pőhjuseks madal palk, rutiinsus, füüsiline raskus jne, vőib proovida midagi muud, lootusega, et ehk on leitud nüüd see őige.\nNoored satuvad sagedamini ka koondamiste alla. Töökoha ülesütlemine noorele läheb firmale mitmel pőhjusel vähem maksma kui täiskasvanu tööst loobumine: noorte ettevalmistusse on firmad vähem investeerinud, nad on seadusega halvemini kaitstud ja üldse on viimati palgatuid tavaliselt odavam ja lihtsam vallandada. Nii vőibki täheldada noorte keskmisest suuremat töötuse määra  2000. aastal Eestis 23,9% vőrreldes ülejäänud elanikkonna 13,7%-ga , kusjuures eriti suured erinevused ilmnevad sőltuvalt haridustasemest.\nKOOLIST TÖÖLE ÜLEMINEK ON PROBLEEMIROHKE. Nende lahendamist ei saa jätta ainult noorte vői mőne üksiku institutsiooni kanda. Noorte haridus- ja tööalase ettevalmistuse ning töölerakendumise eest peaksid kandma jagatud vastutust kőik asjaomased institutsioonid.\nEsimesed sellesuunalised sammud on tehtud  läinud detsembris allkirjastati kuue ametkonna (haridus-, majandus- ja sotsiaalministeerium, Eesti Tööstuse- ja Tööandjate Keskliit, Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, Eesti Ametiühingute Keskliit) ühise tegevuse kokkulepe tööjőu kvalifikatsiooni tööturu vajadustega vastavusse viimise kiirendamiseks aastatel 2001-2004, kus rőhutatakse vajadust ...arendada koostööd tööjőu kvalifikatsiooni tőstmise kiirendamiseks ja kutsealase koolituse tulemuslikkuse otsustavaks tőusuks. Jääb vaid soovida, et see kokkulepe tőepoolest realiseeruks ning selliseid programme, juba otsesemalt noortele suunatuid, tuleks juurde.


Kirsipuu-nälkvaablane kahjustab lehti - Maakodu - Delfi Lood\n29. september 2009 2 min.\nKirsipuu-nälkvaablane kahjustab lehti\nKuigi kirsipuu-nälkvaablase valmikut ei pruugi aias märgata, on tema ebaröövikud ja viimase poolt põhjustatud kahjustus üsnagi silmapaistvad.\nKirsipuu nälkvaablase valmik on läbipaistvate läikivmustade tiibadega 4-6mm pikkune putukas, kes muneb oma piklikovaalsed rohekad munad kevadel lehe alumisele poolele lehe koesse.\nNii kirsi-, ploomi- kui pirnipuu (harva ka pihlaka, toominga, õuna- ja viirpuu) lehti kahjustavad läikivmustad ebaröövikud on kuni 11mm pikkused. Nende keha on justkui koma, rindmikupool jämedam, tagakeha aga peenem. Oma musta läikiva limase keha poolest meenutavad nad nii kaani kui nälkjat.\nKahjustuse tulemusena paistab leht läbi ja on võrgutaoline (akensööm) – nälkvaablase ebaröövik sööb ära lehe pealmise lehekoe, soonestik ja alumine epidermis jäävad aga terveks. Kahjustatud lehed pruunistuvad ja kuivavad, väheneb üldine fotosünteesiv pind ja selle tulemusena ka viljapuu üldine saagikus. Kahjur talvitub ebaröövikuna mullas.\nMaalehe Raamatus „Suur taimekaitseraamat“ soovitab Väino Pallum tõrjeks järgnevat:\n1. Kirsipuude pritsimine kohe pärast saagi koristamist Decis2,5 EC-ga 0,5-0,8 l/ha (7-10 ml/10l), Fastac 50-ga 0,6 l/ha (6-10 ml/10l), Mavrik 2 F-iga 0,4-0,6 l/ha (6ml/10l), Karate Zeon-iga või Karate 5 EC-ga 0,4-0,5 l/ha (6 ml/10l).\n2. Võraaluste ümberkaevamine talvituvate ebaröövikute hävitamiseks sügisel või kevadel.


Must rassism Lõuna-Aafrika Vabariigis lokkab täiega - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Must rassism Lõuna-Aafrika Vabariigis lokkab täiega\nMust rassism Lõuna-Aafrika Vabariigis lokkab täiega\nEnam ei ole kellelegi saladuseks, et Lõuna-Aafrika Vabariigis (LAV) toimub otsene vägivald valgete, eriti aga valgete farmerite vastu.\nPolitseiministri Bheki Cele kevadel avaldatud statistika kohaselt on aastast 2012 taoliste rünnakute arv üha suurenenud, kuid kinni võetud mõrvarite arv iga aastaga vähenenud.\nLAV-i partei Freedom Front Plus (FFP) juhi Pieter Groenwaldi esitatud arupärimisele antud kirjalikus vastus avalikustas Cele valgete farmerite vastase vägivalla julma statistika. Arvud näitavad, et aastast 2012 kuni praeguseni on politseile esitatud avaldus 3059 rünnaku kohta, mis teeb keskmiselt 510 rünnakut aastas ja mille tagajärjel tapeti 338 inimest – umbes 56 inimest aastas. Viimasel kuuel aastal on kõige enam valgete farmerite vastaseid rünnakuid toimunud Loodeprovintsis. Seal toimus 722 rünnakut. Järgnes Gautengi provints 644 rünnakuga, kus tapeti kõige rohkem inimesi – 69 farmerit.\n2017/2018 aastal on registreeritud 581 juhtumit, milles on tapetud 47 inimest. Kõige rohkem rünnakuid toimus Gautengi provintsis (152), järgnes Loodeprovints (94). Samal perioodil tapeti kõige enam inimesi Loodeprovintsis (12), järgnes Gautengi provints (9).\nGroenewaldi sõnul tundub see statistika olevat üsna usutav. „On kahju, et eelmise presidendi Jacob Zuma ajal neid arve varjati,“ ütles Groenewald. Tema meelest tuleks sellest statistikast teha vastavad järeldused, tegutseda ja rakendada ka ennetavaid meetmeid\n„Vahepeal tegeleb aga FFP oma tegevusplaani täideviimisega ja jätkab rahvusvahelise üldsuse teavitamist ekspluateerimistest ning eriti julmadest mõrvadest Lõuna-Aafrikas, otsides samal ajal aktiivselt liitlasi, nagu Euroopa Parlament ja valitsused, samuti ÜRO,“ ütles Groenewald.\nTeemad: LAV must rassism valged farmerid


Kuidas kahesuguseid kuvareid Windows 7-s hõlpsalt seadistada - Windows\nKuidas kahesuguseid kuvareid Windows 7-s hõlpsalt seadistada\nKas otsite Windows 7 jaoks Dual Monitori häälestusabi? Selles artiklis selgitatakse, kuidas seadistada ja kasutada Windows 7 operatsioonisüsteemis Dual Monitors.\nNagu Microsoft ka ütleb, Kaks monitori on mõnikord paremad kui üksikmonitor. Saate kasutada kahte kuvarit nii Windows XP, Windows Vista kui ka Windows 7. Ja sisse Windows 7 , see protseduur kahe monitori seadistamiseks on väga lihtne. Microsoft on pakkunud 3 head funktsiooni neile, kes kasutavad topeltmonitore.\nNeed funktsioonid on:\nKasutajad saavad mõlemas kuvaris kopeerida sama sisu vaadatava punkti. Selles funktsioonis saavad kasutajad lohistada mis tahes sisu teisele kuvarile ja vastupidi.\nKasutajad saavad laiendada nähtavust teisele kuvarile - avage üks monitor ühel ja teine teisel kuvaril.\nKasutaja saab esimese monitori sulgeda ja teisele üle minna. See on abiks sülearvuti kasutajatele, sest mõnikord ei soovi nad midagi oma sülearvuti ekraanilt vaadata ja palju suurema välise kuvari abil.\nSeadistage kaks monitori Windows 7-s\n1. meetod: klaviatuuri otsetee abil:\nKahe monitori seadistamiseks võite vajutada Windowsi logoklahvi + P. Siit leiate kõik ülaltoodud kolm võimalust ja vaikevaliku „Ainult arvuti”.\n2. meetod: „Ekraani eraldusvõime: meetod:\n1: Paremklõpsake töölaua mis tahes tühjal alal ja valige Ekraani eraldusvõime 2: Nüüd klõpsake nuppu Mitu kuvarit ”Ja klõpsake nuppu Laiendage neid kuvasid või Kopeerige need kuvad . Kui te ei näe Mitu kuva seejärel klõpsake nuppu Avasta . Kui see ei toimi, siis taaskäivitage arvuti ja järgige uuesti 1. ja 2. sammu. Postitage kommentaarid siia, kui teil on Windows 7-s topeltmonitoride seadistamisel raskusi.\nÄrge unustage, et enne protseduuri alustamist peate teise monitori arvutiga ühendama ja ärge unustage monitori sisse lülitada.\nNeed Kahe monitori tööriistad Windows 10 jaoks saate hõlpsalt hallata mitut kuvarit. See postitus näitab, kuidas seadistage Windows 8.1 / 8-s kaks monitori .\nKuidas muuta Microsoft Wordi paberi suurust\nSeda seadet pole olemas, see ei tööta korralikult või kõik draiverid pole installitud (kood 24)\nTasuta tarkvara Windows 10 alglaadimise või käivitamise aja mõõtmiseks\nxbox üks taustapilt\nFirefox 64-bitine vs 32-bitine


Eestis ostujõud väiksem kui Leedus | Eurosaadik MTÜ\n14. May 2014 16. Aug 2018 Artiklid\nEurostati viimastel korrigeeritud andmetel oli Eesti inimeste ostujõud 2012. aastal 71% Euroopa Liidu keskmisest, leedulastel 72%. Veel 2007. aastal olime meie neist ees 8 protsendi võrra, vastavalt 70 ja 62.\nPärast Isamaa ja Res Publica Liidu ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna valitsusse võtmist (Pronksiöö tagajärjel) polnud Eesti majandusel enam muud kui langeda. Läti ja Leedu suutsid veel 2008. aastalgi kasvada, kuid Eestis oli juba SKP langenud 4,2 protsenti (graafikul must joon, skaala paremal pool). Eestil kulus neli aastat taasjõudmiseks tipuga sarnase ostujõuni. Leedul ja Lätil kulus selleks vaid kaks aastat ning nad on praegu selgelt ostujõulisemad kui senise majanduskasvu tipus, vastavalt 8 ja 5 protsendi võrra.\nBalti riikide ostujõud Eurostati andmetel (tabel tec00114) ja Eesti Panga info SKP kohta protsentides (skaala paremal). Graafik: Virgo Kruve\nArvudele keskendunud Andrus Ansip läks peaministriks olemise ajal lausa selleni, et süüdistas Riigikontrolli ametnikke 13. novembril 2013 Riigikogus meie „edu“ kahtluse alla seadmises. „Siit tuleb välja just see, mida te ütlesite, et väide, nagu eestlaste ostujõud ei oleks jõudnud kriisieelsele tasemele, ei vasta tõele. Seda kinnitab Eurostat.“ Sellega tunnistas siis veel Reformierakonna esimees Ansip, et Eesti on vaid protsendi võrra liikunud lähemale 2007. aasta valimislubadusele „Viime Eesti viie jõukama Euroopa riigi hulka“. Sinna esiviisikusse kuulub Rootsi, kus ostujõud on 125% Euroopa Liidu keskmisest.\nEelolevatel valimistel lubab IRL kõrgemat elatustaset ja uut majanduskasvu. Ene Ergma: „Eesti inimesed väärivad euroopalikku elatustaset. IRL-il on selge plaan, kuidas tõsta inimeste elatustaset üle kogu Eesti.“ Need on sisutühjad sõnad, sest IRL-i valitsuses oleku ajal kukkus Eesti majandus –14,1% ja 2013. aastal oli kasv tühine 0,8%. Inimeste elatustase (ostujõud) pole samuti tõusnud.\nKui majandust saab siseriiklikult mõjutada, siis IRL ja Reform pole seda suutnud alates 2007. aastast. Kui Eesti majanduskasv sõltub välisriikidest, siis pole seost võimule valitud isikutel ega neile makstud palgal. Sel juhul tasuks vältida elamislube müünud või annetustega skeemitanud („Meikarit teinud“) parteisid.


Kuulutaja – Kristlik leht – September 2010\nKõike on väga kerge euro kaela ajada. Muidugi võib euro tulek hinnatõusudeks häid võimalusi anda. Eelmisel aastal sattusin peale hinnatõusule, mida põhjendati käibemaksu kerkimisega. Tegelikult tõsteti hinda üle viie korra rohkem kui vaja! Arvestus oli lihtne – enamik inimesi ei viitsi arvutada, rahulduvad päevakajalise seletusega ja siunavad valitsust.\nKaksiktornide kunagise asukoha lähedale tahavad moslemid ehitada mošee. Ameerikas on väga paljud selle vastu ja Terry Jones üritas saada nende eestkõnelejaks. Vaba maa põhimõtted ei lubavat võimudel ehitust siiski takistada. Kui moslemid ise ka järgiksid neid põhimõtteid, mida läänelt oodatakse ja mida rõõmuga ära kasutatakse, jääks vähemalt see mošee ehitamata ja palju halba toimumata.\nTuleb arvestada, et juba käib Riigikogu valimiskampaania. Iga erakond püüab meeldida oma valijatele ja kui võimalik, võita lisa ka teiste parteide pooldajate hulgast. Apostel Paulus võis kirjutada: «Sest nagu te teate, ei ole me kunagi tulnud lipitsevate kõnedega ega ajendatuna ahnusest, Jumal on tunnistajaks. Me ei otsi kiitust inimestelt, ei teilt ega muilt.» (1Ts 2,5–6). Kui palju on niisuguseid inimesi, kes julgevad enda kohta sama väita?\nkui inimene hinge heidab – kus on ta siis?»\nMe teame kümne neitsi lugu (Mt 25,1–13). See räägib Issanda tagasitulekust. Kes võeti vastu ja kes jäeti maha? Need, kel ei olnud võidmist – õli nendes ja osadust Issandaga, jäidki maha. Ma pean küsima endalt, kas ma olen see, kes läheb Issandale vastu või see, kes jäetakse maha?\n«See ei juhtu enne, kui on tulnud ärataganemine ja ilmunud seadusevastane inimene, hukatuse poeg. Ja nüüd te teate, mis teda takistab, nii et ta saab ilmuda alles omal ajal. Vägivalla saladus on juba toimimas, ainult vahelt peab ära kaduma see, kes teda seni takistab.» (2Ts 2,3.6–7).\nOn kostunud hääli, et jutlusi Jumala armust on liiga palju ja et see hakkab tüütama. Ma ei arva, et neid on liiga palju, aga võib-olla on armutuid armujutlusi liiga palju! Armujutlus ei saa kunagi teha tööd inimeses ilma Püha Vaimu võidmises oleva reaalse Jumala armu kogemiseta. Vajame Issanda armu siin ja kohe, et armujutlus meid kastaks, toidaks ja üles tõstaks. Vastasel korral on tegemist ilusate loosungitega. Vajame armu enam kui iseäralikku jutlust selle kohta – vajame võidmist, sest selline nimi on meile pandud.\nSain eriti õnnistatud muusikalise osa kaudu. Meie muusikajuht Kersti Kuusk ja kindlasti ka teised dirigendid ning vanempastor Siim Teekel olid teinud väga suure ettevalmistustöö. Kava oli väga hea – seal oli klassikalist, kammer-, koori- ja ülistusmuusikat ning see kõik oli suurepärane.\nEttekande ajal ma palusin püsti tõusta neil, kes osalesid asutamisjumalateenistusel 17. septembril 1950. Neid oli hinnanguliselt 20–25 inimest.\nMe võime ju vaadata nii, et see oli tolleaegsete võimude poolt pealesurutud käik. Aga mis siis, kui suhtume uue koguduse tekkimisse nii – see võis olla hoopis Jumala eksperiment, mis tänaseni kestab. Ühines kaheksa kogudust kolmest erinevast konfessioonist. See pani proovile usklike kannatlikkuse, tõi välja nende tolerantsuse piiri, aga ka inimlikud head ja halvemad küljed. Tuli teha suuri kompromisse ja kindlasti tuleb tänagi küsida, kus on kompromissi piir. Kui küsitakse, miks Jumal laseb mõnel asjal sündida, siis küllap on Temal mingi kaugemaleulatuv plaan, mida me ei mõista.\nMa ei ole midagi sellist ajaloomaterjalidest lugenud. Tõsi – Allika ja Eelimi kogudused on üheksakümnendatel aastatel taastatud. Aga kui vaadata kaasaega ja selle vajadusi, siis me saaksime moodustada mitu elujõulist kogudust, mis evangeelses plaanis oleks Tallinnale palju parem ja Oleviste ise võiks ka alles jääda. Tartu Salemi Baptistikogudus on juba teist uut kogudust asutamas. Nad on üsna andekad inimesed enda hulgast välja saatnud ja kogudus ise ei ole sugugi kannatanud.\nVõiks nii olla. Kunagi 1990. aastate esimesel poolel moodustati Olevistele mitmed osakonnad. Neist Mustamäe osakond on kogudusena iseseisvunud ja Pääsküla on osakonnana ainsana tegutsema jäänud. Aastapäeval paluti õnnistust Tõnis Roosimaale ja tema perele – nad hakkavad Pääsküla osakonna baasil Laagrisse uut kogudust rajama.\n20. septembril 2010 Skype’i vahendusel\nMa õppisin Klaipeda ülikoolis teoloogiat ja sain bakalaureuse kraadi. Pärast lõpetamist paluti mind appi liidu ajalehte tegema. Tõlkisin ja tegin tehnilist tööd – mida oli vaja, seda tegin. Meil oli toimetusgrupp, aga see vähenes ja minu osa suurenes. Siis läks liidu sekretär ära ja mul paluti seda tööd teha. Olen töötanud liidus kaheksa aastat, täitevsekretäriks sain kaks aastat tagasi.\nEi ole. Kõige suurem on Klaipeda kogudus, kus on kaks gruppi – leedu ja vene grupp, mis kogunevad eraldi. Mina kuulun selle koguduse vanematekogusse. Meil on kolm diakonit ja kaks diakonissi.\nAjalehe töö on praeguseks hetkeks seiskunud. Algul ilmus leht kord kuus, siis kord aastas ja aasta kestel ilmus see elektrooniliselt – kui infot tuli, saatsime selle lugejatele kohe e-mailiga laiali. Kogudustes trükiti info välja ja riputati üles, et igaüks saaks lugeda. Aga praegu, kriisiolukorras, ei kipu inimesed end kirjalikult väljendama.\nMe veidi kadestame teid. Meil käib arutelu – ühed tahavad eurot ja teised mitte. Kuid enamik inimesi ootab eurot.\nPakistanis on maa ajaloo kõige suurem üleujutus – kuni 20 miljonit inimest on laastavate loodusjõudude ohvriks langenud. Üks neist on Zeeshan. Tema pere on kõik oma vara kaotanud. 25-aastane noormees kuulub Pakistani väheste kristlaste hulka.


Ajakiri tegi Kelly Clarksoni kaanefotol poole peenemaks! - Buduaar\nAjakiri tegi Kelly Clarksoni kaanefotol poole peenemaks!\n13. august 2009 | 14:28\nLauljanna Kelly Clarkson on alati oma ümarate kehavormide üle uhke olnud. Paraku ei sobinud ümar Kelly ajakirja Self kaanele, nii tehti staar photoshopi abil kümneid kordi peenemaks, kirjutab Female First.\nAjakirja esindajad õigustavad Kelly digitaalselt salendamist väitega, et nad lihtsalt tahtsid, et lauljanna näeks võimalikult hea välja, olgugi, et tulemusel pole reaalse Clarksoniga midagi pistmist.\nKaanelugu räägib sellest, kuidas lauljanna ei pea oma kehakaalu oluliseks ja tunneb ennast ka ülekaalulisena hästi. Ajakirja peatoimetaja sõnas aga, et tema arust mõjub Kelly saledaks muudetud välimus naistele inspireerivalt.\n“Minu kaal sõltub mu tujust. Mõnikord söön lihtsalt rohkem. Olen koguaeg erinevates suurustes. Kui inimesed mu kaalust räägivad, siis mõlten, et teie olete need, kellel mu kaaluga problem on, mitte mina,” rääkis Clarkson ajakirjale.\nPole teada, mida Kelly ise oma töödeldud pildist arvab, kuid naine on varem kritiseerinud, et tema eelmise albumi kaanefoto oli tundmatuseni ära muudetud.\nVaata Kelly Clarksoni töödeldud kaanefotot SIIT\nVaata ka videot Kelly photoshootist SIIT


Üksteist kõige kihvtimat kiisut. Vaata, kas oled kohanud neid eriskummalisi tõuge! - Lemmikloom\nTere, mu armsad lugejad! Kuidas teil suvi seni läinud on? Mina pean küll igatahes ütlema, et tunnen vurrudest sabaotsani ainult suurimat heameelt.\nOlen saanud ringi reisida, puhata, mängida ning mis kõige tähtsam – selle kõige käigus ka oma vanu tuttavaid ja sõpru näha.\nNii tore on vaadata, kui erinevad võivad kassid olla. Teate ju küll, et peale minusuguse felixiliku kodukassi on veel sadu, kui mitte tuhandeid kassitõuge, aga kui pole neid ammu oma silmaga näinud, on kohtumisrõõm ikka väga suur.\nSeepärast mõtlesin ka teile tutvustada kümmet vähem või rohkem eriskummalist kassitõugu, et saaksite pisut aimu, kui lai ja kirju on tegelikult kasside sugukond.\nKliki nüüd kohe "Sfinksi" ja vaata, kas tunned neid!


Põltsamaa gümnaasiumi ajalugu\n1917. aastal, kui Venemaal oli kukutatud tsaar ja Eesti oli saanud Venemaa Ajutiselt Valitsuselt omavalitsuse ehk autonoomia, tekkis mõte luua Põltsamaale keskkool. Mõtte algatajate esimene koosolek toimus 24. juunil, 26. augustil moodustati Põltsamaa Keskkooli Selts eesotsas venekeelse algkooli juhataja Glazunoviga. Ehkki see aktiivne koolijuhataja lahkus seoses Aleksandri Kõrgema Algkooli evakueerimisega Venemaale, avati kool 17. detsembril 1917 Põltsamaa Reaalkooli nime all sama algkooli ruumides.\nÕppetööd alustas kaks gümnaasiumiklassi: III ja IV. Koolis töötas neli õpetajat. Direktori ülesandeid täitis ajutiselt Jaan Peterson-Põldra.\n1921. a. kolis kool Uue-Põltsamaa mõisahäärberisse.\n1924–1938 tegutses kool Põltsamaa Ühisgümnaasiumi nime all reaal- ja humanitaarklassiga; 1938–1940 töötas kolmeklassiline Põltsamaa Eragümnaasium. Vahepealse kooliastme moodustas 1932–1940 tegutsenud progümnaasium (5 klassi), riiklik algkool tegutses eraldi Aia, hiljem Lille tänavas.\nSõja aastatel kiratses hariduselu ka Põltsamaa. Lühendati õppeaastat ja õppetunde. 1944. a sügisel hakkas tööle Põltsamaa Keskkool viie klassikomplektiga. 1951. a ühendati mittetäielik keskkool (endine Lille tänava algkool) keskkooliga ja õpilaste arv tõusis 600ni.\n1967. a. avati uus koolihoone Veski tänavas, kuid õige pea jäi ka see mahja kitsaks. 1974. aastaks ületas õpilaste arv 1200 piiri.\n1994. aastast kannab kool jälle Põltsamaa Ühisgümnaasiumi nime.\n1917–1918 – Jaan Peterson-Põldra\n1918–1920 – Friedrich Sauer\n1920–1935 – August Schulzenberg\n1935 – Paul Pedoste\n1935–1940 – Harvig Reinvalla\n1940–1941 – Paul Pedoste\n1941–1944 – Hartvig Reinvalla\n1944–1945 – Robert Kurg\n1945–1950 – Theodor Rõigas\n1951–1990 – Kalju Teras\n1990–1999 – Helle Rümmel\n1999... k.a – Aimar Arula\nHooned, kus on tegutsenud Põltsamaal gümnaasium\nCarl Schmidti maja (1917–1920)\nUue-Põltsamaa mõisahäärber. Kooli peamaja 1921–1967; hiljem kasutuses kuni 1998. aastani\nLasteaed Tõruke (1998–2005)\nLille tänava vana algkoolihoone. Ehitatud 1934\nVeski tänava koolihoone. Ehitatud 1967\nLille tänava uus koolihoone. Ehitatud 1979\nAutomi maja. Ehitatud 1980, praegu poiste tööõpetuse maja\nKooli botaanikaaed on rajatud õpetaja Paul Pedoste poolt 1925–1934.\nAeda rajati kolm osakonda:\n• süstemaatiline osakond – taimed on istutatud sugukondade kaupa\n• biomorfoloogiline osakond\n• taimegeograafiline osakond\nKooliaia juures tegutses ka ilmajaam.


Euroopa börsidel on oodata täna languspäeva\n14. veebruar kell 6:38\nEuroopa aktsiabörse suunavad langusele poliitilised pinged Ukrainas.Foto: Reuters/Scanpix\nAasia börsid on alustanud nädalat suurema kukkumisega ning langust on oodata ka Euroopa aktsiabörsidel. Samas USA futuurid on kauplemas plusspoolel.\nUut nädalat on Aasia aktsiabörsid alustanud langusega, saades jätku eelmise nädala kukkumisest USA börsidel. Lisaks on börse Aasias mõjutanud pandeemia leviku kiirenemine. Aasia Dow' aktsiaindeks on nädalat alustanud 1,3% suuruse langusega, Hongkongi aktsiabörs Hang Seng on odavnenud 1,5% ning suurima kukkumise on teinud Jaapani börsiindeks Nikkei 225, mis on langenud 2,2%.\n11. veebruar kell 21:16\nNafta barrelihind ületas 95 dollari taseme\nNafta kallines juba kaheksandat nädalat järjest, sest Ukraina ja Venemaa vahelised pinged tõid jälle esiplaanile piiratud globaalse pakkumise, vahendab Bloomberg\n11. veebruar kell 15:40\n11. veebruar kell 10:42\nEuroopa aktsiaturud on täna USA ja Aasia turgude eeskujul langemas, põhjuseks USA kõrgest inflatsiooninäitajast tingitud ootuste kasv intressimäärade tõusu osas, vahendab Reuters.


Teisenda ZHz mõõtühikuks MHz (Zettaherts mõõtühikuks Megaherts)\nZettaherts to Megaherts\nKui palju on Megaherts ühes Zettaherts?\n1 Zettaherts [ZHz] = 1 000 000 000 000 000 Megaherts [MHz] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Zettaherts mõõtühikuks Megaherts teisendamiseks.\nTeisenda Zettaherts mõõtühikuks Megaherts (ZHz mõõtühikuks MHz):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '933 Zettaherts'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Zettaherts' või 'ZHz'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Sagedus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '33 ZHz na MHz' või '31 ZHz to MHz' või '81 Zettaherts -> Megaherts' või '56 ZHz = MHz' või '71 Zettaherts na MHz' või '38 ZHz na Megaherts' või '61 Zettaherts to Megaherts'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(73 * 39) ZHz'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '933 Zettaherts + 2799 Megaherts' või '47mm x 26cm x 86dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Šveitsi suusakuurort teenib suvel talvest rohkem raha - ärileht.ee\nŠveitsFoto: Scanpix/ Reuters\nKui tüüpiline Šveitsi suusakuurort on hädas, kuna juba kolmandad jõulud möödusid lumeta, siis Hans Grueteril sellega probleeme ei ole, kuna ta teenib juulis rohkem kui detsembris.\nPensionil pangajuht Gruetnerile kuulub ligi 11 protsenti ettevõttest Bergbahnen Engelberg-Truebsee-Tiltis AGst, mis omab Šveitsi suusakuurordis kahte hotelli. Selle ettevõtte varaks on suusakuurort 3238-meetrisel Tiltise mäel.\nEttevõtte kasumit on 18 kuu jooksul löönud kallim Šveitsi frank, Hiina turistidele karmimad viisanõuded ja uue aasta paiku lume puudus. Grueteril on pikaajaline vaade ja seni on strateegia end õigustanud, kuna alates esimesest aktsiate ostust 2009. aastal on aktsia hind kolmekordistunud. Tema varandus selle ettevõtte aktsias ulatub 23 miljoni frangini.\n„Ostsin esmakordselt aktsiat, kuna tundsin, et siin on peidus firmaväärtust ja seejärel olen aktsiat korduvalt juurde ostnud,“ lausus ta Bloombergile. „Talikuurordi töös hoidmine on kallis, suvi on kasumlikum.“\nSama meelt on ka Tiltisbahneni juhatuse esimees Norbert Patt. Kuigi talvised tegevused annavad veidi üle poole tuludest, on nende panus kasumisse vaid 35 protsenti. Ülejäänu tuleb välismaalt tulevatelt turistidelt, märgironijatelt ja teistelt mitte-suusatajatelt, kes kulutavad hotellis majutusele, toidule, liftipiletitele, mägiratastele, jms.\nTiltisbahneni kahe hotelli ja korterikompleksi reserveeringud maisse ja juunisse on väga head – paremad kui mullu. See on India turistide Šveitsi külastamise tippkuud. Juulist septembrini on Hiinast saabuvate turistide tipphooajaks.\nŠveitsi kellaekspordiga on lood üpris kehvad


Positiivne suund: Eestis on deklareeritud miljonite eest krüptorahatehinguid - Tehnika\nPositiivne suund: Eestis on deklareeritud miljonite eest krüptorahatehinguid\n31. juuli 2018, 16:57\nMaksu- ja tollaimeti andmeil on esimesed Eesti inimesed asunud ametlikult deklareerima krüptorahatehingute pealt teenitud summasid ning need ulatuvad teisendatuna miljonitesse eurodesse.\n«Eelmise aasta kohta deklareeris tulu krüptorahalt kokku 68 isikut 2,6 miljoni euro eest. See info ei pruugi olla täielik, kuna deklaratsioonil võib olla jäetud täpsustamata, et võõrandati krüptoraha,» ütles Postimehele maksu- ja tollaimeti pressiesindaja Rainer Laurits.\nAmet tegeleb tema sõnul aktiivselt ka selliste tehingute riskianalüüsiga ning võimalused selleks on olemas.\n«Krüptoraha tehingutest jäävad ka jäljed, kui seda euro või muu valuuta vastu vahetatakse. Järelevalves oleme seni nõustanud isikuid, kuidas krüptorahast saadud tulu deklareerida ja suunanud seda tegema. Seni ei ole me pidanud seetõttu ka maksumenetlusi alustama,» märkis ta.\nMaksuseaduste kohaselt tuleb saadud bitcoinid ja muud krüptovaluutad deklareerida oma tuludeklaratsioonis ümberarvutatuna eurodeks. Tulude deklareerimiseks tuleb võtta bitcoini kurss, mida tehingupooled ise tehingu tegemisel kasutasid ja mis on leitav avalikest allikatest.\nKuna tuludeklaratsioon esitatakse juba eurodes, siis ei ole samas maksu- ja tollimetil alati kindlaid andmeid, kas ja mis summas tehingud võivad olla tehtud bitcoinides.


Müür lao oma kätega! Spetsialist jagab nippe | Kodus.ee\nMaja pealisehituse kvaliteet sõltub sellest, kui korralikult on tehtud vundament. | Tootja\nPoorbetoon- ehk kergplokkidest saab lihtsalt laduda tugeva ja soojapidava müüritise. See on igaühele jõukohane, tööd tehes tuleb vaid järgida kindlaid põhitõdesid ning kasutada õigeid materjale.\nMaja pealisehituse kvaliteet sõltub sellest, kui korralikult on tehtud vundament – see peab kandma hoone koormust, kestma kaua ja olema ka kena vaadata. Müüritise ladumine – ehkki mitte keeruline – koosneb reast täpsust nõudvaist etappidest, mille omal käel edukaks läbimiseks jagab soovitusi ja näpunäiteid OÜ Cramor Ehitus juhataja Jargo Turkin.\nEelduseks tugev vundament\nHoone maa-aluseid kandekonstruktsioone nimetatakse vundamendiks, vundamendi toetuspinda tallaks, selle konstruktsiooni taldmikuks ja maapealset osa sokliks.\nVundamendi liigi ja selle ehitamiseks kasutatava materjali valik sõltub pinnasest ja hoone kavandatud koormusest. Pinnas peab olema vajaliku tugevusega, vastupidav pinnasevee toimele, vähesel määral ja ühtlaselt kokkusurutav ega tohi külmumusel paisuda. Veega küllastunud pinnas paisub külmudes. Leondunud, kobestatud või läbikülmunud savine pinnas vundamendi talla all tuleb asendada killustiku või kruusaga. Liivatäidet tihendatakse vibraatoriga kihtide kaupa, mille paksus peaks jääma vähemikku 0,2–0,3 meetrit. Pinnase ebaühtlane vajumine vundamendi all tekitab hoones pragusid, vähene ühtlane vajumine ehitisele ohtu ei kujuta.\nKaitse plokke niiskuse eest!\nMajaehitust alustades tuleb valida sobivad müüriplokid, mis vastavad projektis toodud mõõtudele. Loomulikult võib müüritise laduda ka silikaatkividest, tellistest või mingist muudest ehituskividest, ent siin käsitleme eelkõige poorbetoonist valmistatud ehitusplokkidest (rahvasuus tuntud kui tuhaplokid) müüri ladumist.\nKaubanduses on nii siledaid ja soon-punnmüüriplokke välis- ja siseseinte ladumiseks kui ka käepidemega plokke. Viimaste kasutamine muudab müüri ladumise veelgi lihtsamaks. Vastutusrikas töö on esimese plokirea paigaldamine – enne seda tuleb puhastada vundament ja paigaldada vundamendile hüdroisolatsioon. Selleks sobib hästi näiteks bituumenibaasiline rullmaterjal, mille paigaldamine on tähtis ennekõike sellepärast, et vältida kapillaarniiskuse ligipääsu poorbetoonist plokkidele. Viimastel on nimelt komme niiskust endasse imada.\nEnne plokkide paigaldamist tuleb valmis segada müürimört ja plokiliim. Seda võib teha mehaaniliselt või käsitsi, tähtis on, et segu oleks korralikult läbi segatud. Kuna vundament ei pruugi olla täpselt loodis, tuleb esimene plokirida paigaldada kahele paralleelsele müürimördist padjale.\nÕigete võtetega töö sujub\nSeina ladumist tuleb alustada nurgast. Poorbetoonplokid on kerged purunema, selle vältimiseks tuleb paigaldamisel kasutada kummihaamrit. Ka müürinööri ettepingutamine on täpsuse huvides vajalik.\nPloki vertikaalse liimimise mugavuse tagamiseks tasub võtta liimikasti kõrvale paraja kõrgusega plokk, millele saab liimimisel teist plokki toetada. Plokid paigaldatakse nii, et need jääksid üksteisega vertikaalselt tihkelt kokku. Ehitusplokke on võimalik laduda nii plokiliimiga, vuugipaksusega 3–4 mm, kui müürimördiga, vuugipaksusega 10–20 mm.\nKuna plokid on üldjuhul täpselt mõõdus, soovitavad spetsialistid müüri ladumisel kasutada just plokiliimi. Müürimördiga laotud seina puhul võib välisseinas hiljem ilmneda soojakadusid. Plokiliimiga laotud seina on hiljem ka lihtsam viimistleda, töö kiirem ja efektiivsem.\nPlokiliimiga saab laduda plokke kuni ühe korruse jagu päevas. Plokiliimi keskmise kihi paksus plokkide vahel on 3–4 mm. Liimi peab hoidma niiskuse eest kaitstult. Kõik plokiliimid on tugeva nakkega, kiire kivistumisega ning kuivamisel pole mahu kahanemist. Et saaks tööga alustada, tuleb vajalik kogus segupulbrit kallata segamisnõusse, lisada vett proportsiooniga 20% segu kaalust. Ehk siis näiteks 5 l vett 25 kg kuivsegu kohta. Valmis liimisegu on kasutuskõlbulik neli tundi. Kui segu on nõusse jäänud kauemaks, ei taasta hilisem vee lisamine enam selle esialgseid omadusi.\nArmatuur annab tugevuse\nEsimese plokirea ladumisel on oluline sein armeerida, kusjuures seda tuleb teha ka iga järgneva neljanda plokirea järel, samuti tuleb armatuur paigutada aknaavade alla ning silluste tugipinna sisse. Armeerimine tugevdab seina ja aitab vähendada pragude tekkimist müüritises. Armeerimiseks on võimalik kasutada A-III metallist armatuurvardaid läbimõõduga 8 mm või klaasfiiber-armatuurvarrast. Armatuurvardaga armeerimisel tuleb freesida plokkidesse sooned. Kõigepealt tuleb puhastada sooned harjaga ning täita need näiteks plokiliimiga. Oluline on silmas pidada, et plokiliimide kasutamisel on vajalik kasutada ka täpses mõõdus plokke. Ka armatuurvardad tuleb lõigata sobivasse mõõtu.\nPoorbetoonplokkide mõõdutäpsus võimaldab laduda seina mitte müürimördi, vaid spetsiaalse liimiseguga. See kantakse plokireale liimikelgu või -kulbiga. Iga neljanda rea tagant armeeritakse müüritis kas tavalise 8 mm armatuuri või õhukese murfor-terasarmatuuriga.\nIlmastikust tulenevate pragude tekkimise vältimiseks tuleb pikkades seintes jagada müüritis deformatsioonivuukidega osadeks. Soovitav deformatsioonivuugi laius on 10–15 mm. Kui seina tehakse deformatsioonivuuk, tuleb selle koha pealt armatuur katkestada ja jätkata pärast vuuki.\nEhitusplokke on võimalik laduda nii õhukese kui kõrge vuugiga – erinevus seisneb selles, et õhukese vuugiga seina on lihtsam laduda ning hiljem kerge viimistleda, kõrge vuugi puhul võib välisseinas hiljem ilmneda soojakadusid.\nEsimese ploki paigaldamist tuleb alustada maja nurgast. Järgmise ploki asetamisel tõmmatakse ploki otsa vertikaalvuuk, järgmised plokid asetatakse tihedalt üksteise vastu. Ploki vertikaalne ühendus peab olema liimiga seotud. Plokid peab täpselt paika loodima, selleks koputatakse neid kummihaamriga. Oluline on ka jälgida, et müüritise vertikaalvuugid ei kattuks alumise reaga.\nKui temperatuur on kõrge, tuleb seina minevaid plokke veega niisutada, et vältida plokiliimi kiiret sisseimendumist. Alla +5º C korral tuleb kasutada spetsiaalseid külmalisanditega kuivsegusid. Vältida tuleb segu külmumist kivinemise ajal. Kui temperatuur on lubatust madalam, peab järgima talvisele paigaldusele esitatavaid nõudeid, mis tähendab plokkide eelsoojendamist, müürimördi- või plokiliimisegu valmistamist sooja veega ning konstruktsiooni hilisemat soojustamist.\nSageli tuleb plokid õigesse mõõtu lõigata. Poorplokke on võimalik lõigata nii käsi- kui lintsaega. Käsisaega saagimisel on arukas kasutada ehitusmeistrite poolt tunnustatud täisnurkraami. Elektriline lintsaag annab kiirema ja täpsema tulemuse ning ka raami pole abiks vaja – lintsaag saeb niikuinii täisnurga all.\nSillus – valada või osta?\nPoorbetoonplokkidest müüritises olevate avade sildamiseks sobivad nii valmis- kui ka objektil valmistatavad sillused. Valmissillused on poorbetoonist, neid on avade sildamisel võimalik paigaldada valmismõõdus. Objektil valmistatav sillus on raudbetoonsillus, mis valatakse kohapeal, kasutades U-plokke, aga neid võib teha ka puidust raketise abil.\nSilluse aluspinnad peavad olema siledad ja laotud täisplokkidest. Kui avade sildamine toimub poorbetoonsillustega, tuleb armeerida viimane horisontaalne vuuk enne avatäidet, samuti silluse alumine ja pealmine horisontaalvuuk. Silluse toetuspind peab olema vähemalt 250 mm ja selle all peab olema lõikamata täisplokk. Armeeringsilluse toetuspinnas peab olema vähemalt pikkusega 900 mm. Pärast neid töid võib paigaldada täpses mõõdus silluse. Sillust ei tohi ise mõõtu lõigata ja selle paigaldamisel peab jälgima, milline on selle ülemine, milline alumine pool.\nKui sillused valatakse kohapeal, on võimalik neid valada maapinnal kindlal alusel, tõstes need pärast kivistumist ettenähtud kohta. Võib aga ka akna- või ukseava kohale ehitada puidust raketise, millele peale asetatakse U-plokid ning valatakse sillus. Raketis eemaldatakse pärast betooni kivistumist.\nMittekandvaid seinu võib laduda plokkidest laiusega 100–150 mm: esimese ploki serv kaetakse müürimördiga, seejärel asetatakse plokk korralikult kohale ja koputatakse kummihaamriga paika. Järgnevate plokkide servale kantakse plokiliim ja asetatakse need tihedalt üksteise vastu. Iga neljanda plokirea järel tuleb vahesein fikseerida olemasoleva seinaga, kasutades alumiinumvarrast, mis tuleb lüüa seina 45-kraadise nurga all. Et plokid omavahel seostada, tuleb alustada iga teist rida kitsama plokiga. Selleks tuleb plokk parajaks saagida. Kõige lõpuks ühendatakse vaheseina plokid laega, kasutades montaaživahtu.


Pique: olime valmis oma lepinguid muutma, et Neymar saaks tagasi tulla – Jalgpall24\nPique: olime valmis oma lepinguid muutma, et Neymar saaks tagasi tulla\nAvaldatud 31.10.2019; 19:32\nAutor Jalgpall24.ee 31.10.2019; 19:32\nBarcelona keskkaitsja ja klubis alates 2008. aastast pallinud Gerard Pique avaldas Cadena Ser’i vahendusel antud intervjuus, et möödunud suvel oli kindel eesmärk tuua Neymar Paris Saint-Germainist tagasi ja nüüd avaldas hispaanlane ka ühe huvitava fakti.\n“Me ei lükanud omavahel rahasid kokku. Uurisime klubi presidendilt, kas saaksime oma lepinguid ringi teha, sest teadsime, et takistuseks saab Financial Fair Play (UEFA finantsilise ausa mängu reeglid – toim.). Ütlesime presidendile, et selle asemel, et teenida midagi ühe aastaga, võiksime seda teha kahe või kolmega. Päeva lõpuks tahame ikkagi klubiga kaasas liikuda ja kui saame klubi aidata, antud juhul ausa mängu reeglite probleemi vältides, siis pole meie poolt mingeid takistusi. Küsimus polnud meie palkade kärpimises, vaid valemi leidmises, et kui klubi tahab Neymari palgata, siis seda ka saab. Ühel hetkel, kui nad arvasid, et see ongi hea idee, kerkisid siiski järgmised probleemid üles,” rääkis 32-aastane Pique.\nNeymari skandaalsest 222 miljoni euro suuruse ülemineku kohta sõnas Pique: “Ütlesime, et ta läheb ülekullatud vangi, aga jalgpallis võib kõike juhtuda.” Kuigi nüüdseks on üleminekuteemad mõnevõrra brasiillasest pallivõluri osas raugenud, ei saa kaugeltki väita, et mees on otsustanud PSG-ga end järgnevateks hooaegadeks siduda, vaid pigem on tõenäolisem ikkagi lahkumine.\nPrevious Post Õigesti ära arvatud Meistrite liiga tulemused tõid ennustajale tubli tagasimakse\nNext PostRoma tegi Unitedi mängumehe eest pakkumise, aga klubi tahab kahekordset summat


Eesliide 2404 on Mbabane suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 2715600 ja suunakoodi 2404 jaoks tuleb valida number 2404 2715600. Mbabane asub eSwatini (Svaasimaa).\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 2715600, suunakoodi 2404 (Mbabane) ja Riigi suunakood 00268 jaoks tuleb valida number 00268 2404 2715600. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 2404.\nKui te ei asu eSwatini (Svaasimaa) ja soovite helistada inimesele Mbabane, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. eSwatini (Svaasimaa) Riigi suunakood on +268 (00268), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Mbabane, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +268 2404. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 2715600, suunakoodi 2404 (Mbabane) ja Riigi suunakood 00268 jaoks tuleb valida number 00268 2404 2715600.


Binaarsete valikute hindamine on Excel -\nSee jääb teile tulevikus tasuta. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 6.\nBinaarsete optsioonide tehingute peamine plusspunkt on just see, et aegumisperiood on väga erinev ja kui teile tundub, et binaarne kauplemine on kahepoolne, otsige oma selgitusi selle samm-sammulise juhendi kaudu: 1. See on esimene asi, mida peate arvestama. Peate jagama vara, kauba või aktsiate ja aktsiate olemuse, millesse investeerite. Valik on üsna lihtne Veenduge, et maakleril on täielik litsents ja reguleeritud kaubeldavate varadega ning paljud pakuvad ka boonust, mis väljendab originaalse sissemakse väärtust.\nMaakleritel on erinevad kontoajad. Veenduge, et valiksite hästi.\nKui konkreetne vara tüüp on valitud ja maakler on valitud selleks, kuhu tehingud tuleb paigutada. Saate valida tehingute hulgast, mis kestavad 60 sekundit kuni 60 päeva! Pidage alati meeles, et mida pikem on kõlblikkusaeg, seda suuremad on riskid.\nBinaarsete optsioonidega kauplemine tagab finantstegevuse kasumi igas tehingus. Potentsiaalne kasum varieerub sõltuvalt investeerimisotsuse, vara, kaupade ja aktsiate valikust.\nMillisele suunale uudised osutavad? Kui kõrgele või madalale võib turg minna?\nMenüüsakilt Data rakendatav Solver võimaldab leida, millised ühtedes lahtrites olevad parameetrite väärtused kas minimiseerivad või maksimeerivad teises lahtris paikneva, neist parameetritest sõltuva funktsiooni väärtuse.\nSelle tippu jõudmiseks vajate oma turu ellujäämise komplektis analüütilisi ja riskijuhtimisvahendeid. Kohapeal, mis tähendab, et tehingud on suured kaubandusmahud, ja saavutage nende madalaim hind. Liitumisboonused võivad teile eelise anda, kuid lojaalsus ja sooduspakkumised peaksid kaasnema ka hoiuste vastete boonuse ja riskikartliku kauplemise korral.\nTeil on raha lukustamine, nii et veenduge, et saate teenitud tulu. Binaarsete optsioonidega kauplemise puhul on oluline eelarve.\nPotentsiaalselt kasumlikke kauplemisvõimalusi ei saa kunagi teada, kuni keegi ei otsusta binaarsete optsioonidega kauplemist. Ajastamine on oluline ja tehingute viivitamatu paigutamine mobiili- või veebiplatvormide kaudu annab teile alati eelise kiire ühenduvus. Boonusfondide kaudu saab hõlpsalt hallata mõlemat kaubanduse külge.\nEdasiliikuva funktsiooni abil on saadaval täiendavad kauplemisvõimalused, kui reaalajas kauplemine võidab veojõu. Edasiliikumine on aegumiskuupäeva pikendamise valik reaalajas kauplemiskohtades ja seda võimalust kasutatakse siis, kui aegumistähtaega muudetakse. Kuigi paljud kauplejad otsustavad seda oodata, võib kauplemiskasumi lukustamisel varakult lahkumisel olla märkimisväärselt kiire tootlus.\nKuidas genereerida Microsoft Wordist GitHubi märkimisfail, kasutades TypeScripti\nKaaluge alati varajast lahkumist, mitte pikka ja valusat ootamist ilma positiivsete tulemusteta. Kusagil pole see lausung õigem kui binaarsete optsioonide turg, kus peate kasumi teenimiseks esitama õigeid küsimusi. Mõelge sellistele teguritele nagu enim kaubeldavad aktsiad, kas sotsiaalmeedia aktsiatega saab kaubelda ja panganduse võimalused seda tüüpi kauplemiseks. Peate õppima binaarsete või fikseeritud tagastamisvõimaluste kohta, millel on aegumiskuupäev ja streigihind.\nKui lööte, kui triikraud on kuum, võite oodata hämmastavat tulu.\nHinnatavate parameetrite algväärtuste muutmine on ka üks võimalik tegutsemisvariant, kui Solver algselt paika pandud väärtustest alustades ei suuda lahendit leida. Joonisel 61C on Solver'i tulemused esitatud kõrvuti protseduuri Regression väljundiga. Tulemused - nii regressioonivõrrandi parameetrite hinnangud kui ka neile vastav vähim võimalik summaarne ruutviga - on võrdsed. Regressioonivõrrandi parameetrite hinnangute usaldusväärsuse ja statistlise olulisuse üle otsustamiseks vajalikud arvutused on samuti võimalik läbi viia Solver'iga saadud hinnangute jaoks, ainult selleks peab teadma pisut põhjalikumalt vastavate analüüside matemaatilist tausta.\nSoovi korral saab abi näiteks artiklist: Harris, D. Joonis 61A. Noormeeste kehamassi prognoosimine nende pikkuse alusel - mudeli parameetrite ja neist sõltuva, Solver'i abil minimiseeritava, summaarse ruutvea vahelise seose esitamine valemite abil.


Enriko Talvistu: hruštšovka kesklinna ei sobi - Arvamus - Tartu Postimees\nEnriko Talvistu: hruštšovka kesklinna ei sobi\n31. jaanuar 2013, 12:19\nTartu äärelinnade elukvartalites on üsna levinud kaubanduspindade vähenemine või suisa kadumine. See võttis kiired tempod üles 1990. aastail, ent pole peatunud tänini. Vaikselt jääb kohalikke kogukondlikke funktsioone ikka vähemaks. Enamik kohalikke kirub, et pole enam nurgapealset poodi või teenust, aga samas ei olda nõus sellega, et teeninduskoht või pood asuks nende majas – ainult mitte minu tagaõues!\nÜhelt poolt soov elada oma lillelises oaasis, teisalt aga soov elada kesklinnas, kasutada vähem autot, tunda naabreid, kes samas poes käivad jms. Me justkui elaksime soovitava osalusdemokraatia tingimustes, ent endal sellesse panustamise soovi pole.\nEi hakkagi halama teemal, miks Tammelinnas või Tähtveres pole kohalikku väikest toidupoodi või söögisaali. Pigem vestaksin kesklinnalistest kinnistuomanikest, kellel oleks võimalik selliste arendustega ka midagi teenida. Kasvõi selleks, et oma kommunaalkulusid üüriteenustega osaliseltki katta.\nOmandireformi käigus tehti maakorralduses selline lapsus, et igale kortermajale anti tema maatükk kuni tänava ja naabrini välja ning lisaks said mõttetute garaažibokside omanikud veel oma tükid kätte garaaži alt ja eest. Planeerimise ja maakorraldamise ametnikud said probleemi nn jokkskeemiga enese kaelast ära, aga kesklinnale oluliste planeerimise küsimustega sellel mikrotasandil ei tegeldud.\nTartu Postimehe juhi Vahur Kalmre antud väejuhikäsk arhitektidele anda tuld vana kaubamaja krundi uushoonestamisel (TPM 21.1) viitab ka sellele, mis seal siis ümberringi «vedelema» jääb. Kõik need Turu-Aleksandri-Kalevi ja Tiigi-Pepleri tänava masselamuehituse hruštšovkad on kesklinnale surnud elamualad, mille toomiseks aktiivsesse ellu on vaja arhitektuuri-, majanduslikke ja kogukondseid lahendusi.\nKuidas nende hoonete vähemalt esimestele korrustele anda äriline funktsioon, mismoodi ehitada nendevahelistele tänavaäärsetele aladele midagi atraktiivset, mis oleks nende hoonete elanikele ka majanduslikult kasulik, kuidas kujuneks parkimine ja laste mänguväljakud – ennekõike see oleks ühe esmase arhitektuurikonkursi ülesanne.\nKaua me ikka tegeleme jõeäärsete paadisildade või tänavate kivilaoga. Kesklinn Euroopa kultuuris näeb välja mõnevõrra teistsugune kui need vananenud korrusmajad. Ühekorruseliste poolkasutamata garaažide erakrundid on aga seesugune igand, mille puhul iga asja tundev väliskülaline vähemalt kulme kergitab.\nIlmselt oleks moodne kaasata soovitatavate arhitektuurilahenduste loomisse ka kinnisvara- ja majandusspetsialistide ning omavalitsus- ja rahandusasjatundjate kogemust – tänapäeva arhitektuur on juba selline mitmekülgselt seotud asjandus.\nVäga lihtne on midagi ehitada tabula rasa põhimõttel kaubamaja krundile, aga olukord olemasolevas kesklinnas on tunduvalt keerulisem, juhul kui me ikka tahame, et see kesklinn tegelikult toimiks. Mis maksab lammutatud maja versus uusehitis, on seesama küsimus, millest sporaadiliselt räägitakse Tallinnas näiteks Mustamäe puhul (viimane asub küll äärelinnas).\nPakuksin tulevasele (rahvusvahelisele?) arhitektuurivõistlusele pealkirja «Anonüümne vabaplaneering versus keskkondlik perimetraalne (tänavaäärne) planeering kesklinna tingimustes», aga võimalik on ka teistmoodi sildistada. Igatahes oleks tarvilik lükata sellised rekonstrueerimisprotsessid linnavalitsuse arhitektuuri- ja planeerimisüksuste tegevuskavasse – hoolimata rahakulust, aga hoolides linnakogukonna huvidest.


Rehbinderi Maja avab uksed | svm\nRehbinderi Maja avab uksed\n24. oktoobril avatakse Rakveres Tallinna tn. 5 asuv Rehbinderi maja. Veel hiljuti asus selles maja Rakvere Linnavalitsus, kes müüs hoone sihtasutusele Virumaa Muuseumid, ost sai teoks Kultuuriministeeriumi toel.\nMaja uueks nimetuseks sai Rehbinderi Maja ja seda esimese omaniku krahv Gustav Dietrich von Rehbinderi auks. Hoone on ehitatud 1793. aastal varaklassitsistlikus stiilis aadlielamuks.\nAvatavas Rehbinderi Majas on külastajatel võimalus vaadata püsinäitusi, kus on välja pandud unikaalsed eksponaadid, mida seni avalikus ekspositsioonis ei näidatud (16.sajandi gooti kapp, 2700 aastat vana pronksmõõk, 18. sajandi Ilumäe kabeli vapivitraažid ja palju muud). Ajutisi näitusi on kaks. Näitus "Kuidas toita ära 9,5 miljardit inimest ja võtta kaalus alla?" käsitleb planeedi Maa olukorda, kus rahvastik kasvab ja ressursside olukord järjest halveneb. Teisest küljest räägib näitus ülekaalulisusest, e-ainetest ja tulevikutoidust.\nTeine ajutine näitus "Meie, robotid" annab ülevaate robotite ajaloost, tänapäevast ja tulevikust. Näitusel on esindatud palju roboteid ja naelaks on kindlasti Starshipi marsikulgur ja humanoidrobot PEPPER, kes on programmeeritud suhtlema külastajatega, näitama oma oskusi ja rõõmuga teeb ka teiega selfisid.\nAnts Leemets SA Virumaa Muuseumid juht ”Tulevikku oleme planeerinud näitusi toetavad loengud ja haridusprogrammid, seega usun, et Rehbinderi maja pakub rõõmu nii suurtele kui väikestele.”\nKülastajatele avatakse Rehbinderi maja laupäeval 25. novembril, kus külastajaid oodatakse kell 11, 12 ja 13. Kõik külastused on giididega, kes annavad hea ülevaate majast ja näitustest.\nAvamisel osaleb kultuuriminister Indrek Saar ja humanoidrobot PEPPER.


Lavastaja Urmas Vadi: “Furby tagasituleku” idee sündis unenäost pagulasnaisest - PUBLIK\nLavastaja Urmas Vadi: “Furby tagasituleku” idee sündis unenäost pagulasnaisest\n13.oktoober 2017 10:00\n16. ja 17. oktoobril etendub Vaba Lava teatrikeskuses satiir tänapäevastest peresuhetest “Furby tagasitulek”. Vestlesime lavastaja Urmas Vadiga, kes kirjeldas, kuidas lavastuse idee sündis ja millest see tema jaoks räägib.\nKuidas tuli mõte teha satiiriline lavastus tänapäeva peresuhetest?\nSee mõte tuli lausa ilmutuslikult. See oli nii kolm aastat tagasi. Olime pundi kirjanikega Horvaatias ühel kirjandusfestivalil. Käisime päeval linnas ringi ja ma tundsin, et tahaks minna hotelli ja magada, teha sellise lõunauinaku. Nii tegingi. See oli just see hetk, kui Horvaatia oli otsustanud, et paneb piirid pagulastulva ees kinni. Ja korraga heliseb mu telefon, ma ärkan unest, helistab Jan Kaus, kes tahab teada, kas tema ID-kaart on hotellis ja siis vabandab, et ta mu üles ajas. Jan on üldse kõige viisakam inimene, aga mina ütlen talle, et väga hea, et sa mu üles ajasid, sest nägin just äsja sellist unenägu, et hakkan kohe novelli kirjutama. Ühesõnaga nägin unes, et olin seal Horvaatias festivalil ja mulle kui kirjanikule oli määratud auhind, milleks oli üks pagulasnaine. Ja sellest sai üks jutt, mis on ühe meesnäitleja seletuskiri oma naisele, miks ta on koju saabunud ühe teise naisega. Ja sellest tekkiski mul mõte segada kokku midagi, mis oleks ühelt poolt isiklik ja intiimne ning teisalt midagi globaalset ja hoomamatut. Sest mulle tundub, et selliste suurte probleemide ees nagu kliimamuutus, pagulasränne, Põhja-Korea jne oleme me võimetud. Tekib küll ahastus, mõtled, mida saaks teha, midagi tahaks ju teha! Ja siis proovid teha midagi kergemat ja ajad oma naisega hoopis juttu, aga isegi nii lihtne asi nagu oma lähedase inimesega rääkimine tundub vahel, nagu räägiksid Kim Chŏng-uniga.\nMillest "Furby tagasitulek" sinu enda jaoks räägib?\nEks see sellest räägibki, et me soovime kogu aeg justkui ree peal püsida, teiste inimeste ja ka enda silmis adekvaatsed näida, aga see on jube raske, sest midagi alati segab: tunded, suhted, mingid põhimõtted ja siis veel see maailmavaade, maitse. Ning kuigi oleks palju lihtsam endasse sulguda ja alla anda, istuda üksi trussikute väel oma toas ja olla kõige targem inimene maailmas, siis minu jaoks on oluline näidata inimest kangelasena, a la Rambona, kes võitleb ja proovib teiste inimestega kontakti saada, ükskõik kui raske või naeruväärne see ka ei ole.\nSihtgrupp on väga selge. Need on keskealised lastega pered, aga seejuures tulla kindlasti ilma lasteta! Tean üht juhtumit, kui laps oli lavastust vaatamas ning pärast oli ta vihane ja solvunud.\nSinu jaoks on väga oluline üksinduse temaatika ja ka mänguasi Furby saab lõpuks seltsiliseks üksikule inimesele. Miks see teema sulle huvi pakub?\nJu siis on. Selle Furbyga ongi see asi, et kui inimesed, kes proovivad teineteisega kontakti saada, on selles ühel või teisel moel ebaõnnestunud, siis on vähemasti Furby. Tema on tore loom – kui patareid on täis, siis ta silmad säravad, küsib entusiastlikult, kuidas sul läheb, teeb naljakaid hääli. Selles suhtluses pole mingeid ebakõlasid, etteheiteid, negatiivsust. Houellebecqi raamatus “Kaart ja territoorium” on olukord, kus üks kunstnik on kogu maailmast nii võõrdunud, et ainus, kes temaga veel räägib, on tema katkine tilkuv veeboiler. Mulle tundub see ääretult lohutu ja ma mõtlesin pakkuda alternatiivi, et inimesel meie lavastuses oleks vähemasti Furby, kes räägib.\nMillist kirjandust ise loed ja millist teatrit naudid?\nSellist, mis poleks tühi ega tühine.\nKas pead ka uue lavastuse tegemise plaane või keskendud praegu kirjutamisele? Mis on valmimas?\nHetkel kirjutan ma selliseid väga lühikesi lookesi enda rõõmuks. Ma kirjutasin mitu aastat romaani “Neverland”, ja see oli ikka raske töö, nüüd on nii hea lihtsalt mingeid kribalaid kirjutada.\n“Furby tagasituleku” järgmised etendused 16. ja 17. oktoobril Vabal Laval.\nMÄRKSÕNAD Vaba Lava\nDonald Trump üritas poja abielu päästa, ent põrus (15)


Naine valutab kõhu paremal - Kuidas ravida tsüstiit milliseid tablette\nKa rotaviiruse vastu vaktsineeritud lapsed põevad haigust kergemalt. Sageli kaebavad haiged mõru maitset suus, rasvase toidu talumatust, väsimust. Viiruste vältimiseks on väga oluline pesta käsi ja ka puuvilju. Sel juhul ei tohiks arsti juurde minekuga pikalt oodata.\nAlumise kõhupoole valud on lisaks eelmainitule mõnikord naistel seotud günekoloogiliste, meestel aga meessuguorganite muredega. Nakkushaigused Väga paljud viirused on kolinud talvest suvesse, põhjustades gastroenteriiti mao-soolestiku põletikku. Kui mao limaskestale, siis kaasneb iiveldamine ja oksendamine, kui soolestikku, siis gaasid ja kõhulahtisus. Võib juhtuda, et viirus ründab korraga nii magu kui ka soolestikku. Valu on mõnikord tugev, lisandub iiveldus ja oksendamine.\nEsineb pidev näriv valu paremal pool kõhus, lastel sageli naba piirkonnas. Tuleb minna perearsti juurde või pöörduda lähima haigla erakorralise meditsiini osakonda. Seal saab teha vereproovi. Kui see näitab, et veres on liiga palju valgevereliblesid, ei tohi operatsiooniga viivitada.\nNeeru- ja sapikivid Kiirabi on vaja kutsuda ka siis, kui lõikav valu lööb järsku selga. See kiirgab kõhtu, vahel kubemesse, ajades sageli valulikult urineerima.\nSeda võivad põhjustada neerukivid. Kui töö juures, lasteaias või koolis on keegi viirusega juba nakatunud, ongi tõenäoliselt tegu sama hädaga. Kuidas ravida?


Minuvalik.ee - Väga hea pakkumine! SPA maniküür + käte külm parafiiniravi ilusalongis Rozalia! | www.deal24.ee\nVäga hea pakkumine! SPA maniküür + käte külm parafiiniravi ilusalongis Rozalia! Minuvalik.ee12.00 €-52%Seda diili enam osta ei saa


Start-Up Comedy: Ämbrisse astumise ajastu\nAutor: Tõnis Niinemets, Kertu Moppel, Karl Kermes, Birgit Kermes\nEsietendus 4. aprillil 2016 kell 19.00 Rakvere teatris\nStardib Tõnis Niinemets\nKeskkonna loovad Karl Kermes (POINT), Mihkel Uba (Ghostwalker) ja Petri Parrik (BLACKOUT)\nKes on Tõnis Niinemets?\nMis on Start-up Comedy?\nTõnis Niinemets on noor, andekas, ülimalt mitmekülgne ja võimekas näitleja. On täiesti normaalne, kui see tuleb Teie jaoks üllatusena ja Te ei ole teda teatrilaval näinud, sest enamus eestlasi ei ole Von Krahli teatris käinud …\nStart-up Comedy on uus otsinguline ja ambitsioonikas suund. Tõnis Niinemets on selle suuna esimene pioneer. "Ämbrisse astumise ajastu" omakorda on Tõnise esimene isiklik materjal, millega publiku ette astuda. Seega on olemas täiuslik kolm ühes olukord.\nStart-up Comedy on uus, värske, naljakas, terav, tihe, ootamatu, põhjalik, innovatiivne. See on otsing, ambitsioon, idee ja kompromissitu lahendus.\nStart-up Comedy ei paku klišeesid ja vanu kulunud nalju … Sorry!\nElu Eestis ja maailmas arenevad üha kiiremas tempos. Mitmed vanad tõekspidamised, tavad ja arusaamad hakkavad justkui ajale jalgu jääma.\nSama lugu on komöödiaga. Vana hea klišeedest pakatav huumor ei ole tihtipeale enam naljakas. See ei kõneta Teid, see ei paku Teie lugupeetud ajule enam tööd … Jah, Te naerate, aga Te naerate heasoovlikusest või kaastundest. Kaastundest oleks muide kohasem nutta. Võib-olla on naljakas, kui ühel naisel on üks armuke kapis ja teine keset tuba ja mees tuleb kohe koju, aga see ei ole enamuse jaoks kuidagi aktuaalne. Või kui kaua me ikka naerame selle üle, et Tallinna linnapeal on nüüd üks jalg ja eestlased on tõsine rahvas. Veidi väsinud teemad? Seega on aeg teha vahelduseks midagi uut ja kindlasti mitte pinnapealset.\nStart- up Comedy käsitleb ühiskondlikult ja globaalselt olulisi küsimusi. Juhib tähelepanu kitsaskohtadele ja absurdsusele meie igapäevaelus, inimestevahelises suhtluses ja inforuumis. Start-up comedy toimib artisti ja publiku tegeliku suhtluse toel ning ei vaju madala energiatasemega kulunud esitluseks. Start-up comedy etendused tuleks lõpetada või tekst ümber kirjutada, kui hakkavad tekkima ühekülgsuse ilmingud.\nEtendus kestab tund ja 15 minutit, ilma vaheajata.


Kokkulepe: ZTE tegutseb Ameerika Ühendriikides erinevatel tingimustel Androidsis\nKokkulepe: ZTE tegutseb Ameerika Ühendriikides erinevatel tingimustel\nMõni päev tagasi teavitasime teid ZTE komplikatsioonide lõppemisest Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumiga. Noh, see on ametlikum kui kunagi varem firma teatas ametlikult keelu tühistamisest, mille kohaselt ZTE-l oli keelatud USA ettevõtetega äri ajada. See võimaldab nüüd Hiina ettevõttel, kes on üks peamisi telekommunikatsiooniseadmete tootjaid sellel territooriumil, taastada oma peamised äritegevused selles riigis.\nkuigi see oli juba paar päeva tagasi realiseerunudTäna on kõik tingimused enam kui kunagi varem selged. Tuletame meelde, et probleem sai alguse pärast seda, kui ettevõte rikkus kokkulepet, mis oli saavutatud pärast süüdi tunnistamist USA kaupade ja tehnoloogia ebaseaduslikus Iraanis toimetamises, rikkudes USA kehtestatud sanktsioone.\nLepingu osana ettevõte on deponeerinud deponeerimiskontole 400 miljonit dollarit. Tingdeponeerimiskokkulepe on osa 1.400 miljardi dollari suurusest kokkuleppest, mille ta sõlmis eelmisel kuul riigi kaubandusministeeriumiga, et taastada juurdepääs USA pakkujatele, kelle telefonid sõltuvad nende komponentidest.\nUus leping sisaldab ka miljardi dollari suurust trahvi. et ZTE maksis eelmisel kuul USA riigikassa ja 400 miljonit dollarit USA deponeeritud deponeerimiskontol. Nimelt võib valitsus konto summa deponeerida, kui ZTE rikub viimast lepingut. Mis veel, Hiina ettevõte pidi 30 päeva jooksul vahetama oma juhatuse ja juhtkonna. Samuti peate palkama kaubandusministeeriumi valitud välise vastavuse järelevalve teostaja.\nLõpuks Lepiti kokku, et lubatakse USA valitsusel külastada ettevõtte rajatisi piiranguteta, et kontrollida USA komponentide kasutamist vastavalt ettevõtte väidetele. Lisaks peate oma veebisaidil avaldama oma toodete USA komponentide üksikasjad hiina ja inglise keeles.\nTäielik tee artiklini: Androidid » uudised » Kokkulepe: ZTE tegutseb Ameerika Ühendriikides erinevatel tingimustel


Kuidas arvutada müügimaksu liisitud - Tips for you - Tipsed.Com\nprotsess liisingu auto on veidi teistsugune kui sirgelt auto ostu.Näiteks siis, kui auto on ostetud, et müügimaks on lihtsalt lisatakse auto maksumusest ja siis kas tarbija makstud või rullitakse laenu.Kui auto on liisitud vahendusfirma jääb omandiõigus eest rendiperioodi, et lepingu terminoloogiat ja kuidas rendimakseid ja müügimaksu arvutatakse ka veidi erinev.\nKindlaks amortiseerunud auto hind.Sest sa oled ainult liisingu ja ei osta autot, oma igakuised maksed sisuliselt katta amortiseerunud auto hind, kui lülitate selle sisse. Rendileping makse leitakse lahutades MSRP või läbirääkimistega hind miinus jääkväärtus.Autokauplus pakub jääkväärtus.Näiteks, kui soovite rentida auto, mis maksab $ 30.000 kolm aastat, see võib olla jääkväärtus $ 15.000 lõpus rendiperioodi jooksul.\nKüsi raha tegur.Raha tegur on sisuliselt huvi, et autokauplus teilt kasutades oma auto rendiperioodi jooksul.Raha tegur\non tavaliselt väljendatud tuhandikku.Võrdsustama raha tegur intressimäära, peate korrutada 2400.(2400 on tööstuse standard.) Nii jätkates Eeltoodud näite öelda autokauplus pakkus raha tegur 0,003 eest $ 30.000 auto, mida soovite rentida.Konverteeritud intressimäära, mis annaks 7,2 protsenti.Esindus pakuvad alati raha tegur.\nLahuta jääkväärtus alates läbirääkimisi hinna ja jagage rendiperioodi jooksul.Kasutades meie näiteks matemaatika woould olla:\n$ 30,000 - $ 15,000 = $ 15000\nSiis jagatakse rendiperioodi 36 kuud:\n$ 15.000 / 36 = 416,67 $\nKuid see ei ole teie maksete kogusumma sest raha tegur võihuvi tuleb lisada iga makse.\nLisa läbirääkimistega auto hind jääkväärtuse ja siis korrutada raha tegur.See võib tunduda counter-intuitiivne, kuid kui arvutamisel liisingmakse, hinna ja jääkväärtuse tegelikult liita.Kasutades ülaltoodud näide $ 30.000 auto koos $ 15,000 jääkväärtus, vastus oleks $ 45.000.\n$ 30.000 + 15.000 = $ 45.000\nSiis korrutades selle arvu raha tegur:\n45000 $ x 0,003 = 135\nLisa huvides baasi makse.Kasutades ülaltoodud näites, matemaatika loeks:\nSee oleks liisingmakse enne makse.\nLisa maksu maksmise liisingmakse.Müügimaks auto-rendimaksete põhineb müügimaksu, kus auto on renditud ajal renti.(See kaitseb inimest, kes rendivad omamast piigid, kui palju nad võlgu, kui riigi müügimaks on suurenenud.) Müügimaks varieerub riigi.Aga kasutades eespool toodud näite puhul öelda müügimaks oli 8 protsenti.Matemaatika oleks järgmine:\nanda maksmine maksueelset x (1 + osariigi müügimaksu)\n"1" tähistab 100 protsenti makse\nSee oleks makse müügimakshulka, mis tähendab, et $ 44,13 eurot kuus oli müügimaksu selle konkreetse makse.


Bridget Regan Bio, perekond, rahvus, abikaasa, netoväärtus, mõõtmised - Näitlejad\nBridget Regan Bio, perekond, rahvus, abikaasa, netoväärtus, mõõtmised\nSünnikuupäev: 03. veebruar 1982\nSünnikoht: San Diego maakond, CA\nAmeerika näitlejanna Bridget Regan tõstis esile oma rolli mitme televisioonirolli eest. Tema silmapaistvate rollide hulka kuuluvad “Kahlan Amnell” filmis “Otsija legend”, “Rose Solano” filmis “Neitsi Neitsi” ja “Rebecca Lowe / Rachel Turner” filmis “Valge kaelus”. Tal on ka 'Sasha Cooperi' roll telesaates 'Viimane laev' koos ' Rhona Mitra 'Ja' Travis Van Winkle '.\nKerige allpool, et saada rohkem teavet näitlejanna varajase elu, tutvumisajaloo, karjääri edenemise ja muidugi ka tema kehamõõtmiste kohta. Samuti soovite teada saada tema teisi teoseid lisaks näitlemisele, siis lugege edasi.\nBridget Regan: bio, perekond, haridus\nRegan sündis 3. veebruaril 1982 USAs Californias San Diego maakonnas Bridget Catherine Reganina. Ta sündis vanematele Mary Catherine ja Jim Regan. Tema emal on esivanemad saksa keeles ja isa on iirlane. Ta kasvas üles roomakatoliku usus. Lisaks pole ta oma varasest elust palju arutanud.\nHariduse osas on ta lõpetanud San Dieguito Akadeemia keskkooli Encinitases, Californias. Seejärel asus ta edasi õppima Põhja-Carolina kunstikooli. Ta on lõpetanud kaunite kunstide bakalaureuse kraadi.\nBridget Regan: karjäärivõimalused ja saavutused\nPärast kooli lõpetamist kolis ta New Yorki ja asus oma näitlejakarjääri tegema. Kuid mõnede allikate sõnul astus ta sellesse valdkonda lapsnäitlejana. Lapsena on ta osalenud La Paloma teatri Põhjamaade lavastustes 'Wiz Ozzi'. Seejärel töötas filmis 'Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat' Carlsbadis.\nAlates 2006. aastast töötab ta meelelahutustööstuses. Samuti esines ta televisioonis nii Katena filmis 'Pulmaalbum' kui ka Vivian filmina 'Blinders'. Pärast seda esines ta korduva ja külalise rollina mitmes sarjas. Ta on osalenud ka sellistest hittfilmidest nagu „Lapsehoidjad“, „Seks ja linn“, „John Wick“ ja „Vaba aja klass'.\n2008. aastal sai ta oma esimese peaosa filmis “Kahlan Amnell” sarjas “Legend otsijast”. Siis, kui ta sai järjekordse peaosa seriaalis 'Viimane laev' filmi 'Sasha Cooper'. Ta on saavutanud tähelepanu, esinedes korduvates rollides sellistes sarjades nagu „Valge krae”, „Jane neitsis” ja „Agent Carter”.\nBridget Regan: Isiklik elu ja poiss\nIsikliku elu juurde jõudes on Regan õnnelikult abielus naine. Ta on abielus kirjanik Eamon O’Sullivaniga, kellega ta kohtus Uus-Meremaal sarja „Legend of the Seeker“ filmimisel. Regan pole jaganud teavet oma tutvumisajaloo ega abielu kuupäeva kohta.\nPaari on koos õnnistanud kaks last. Nende esimene laps, tütar Frankie Jean sündis detsembris 2010. Ja poeg Bernard Moon, sündinud 28. veebruaril 2018. Lisaks on ta kuulsuste tõttu rääkinud suhetest näitleja Craig Horneriga nende läheduse tõttu. Muidu pole tema kuulujuttude ja poleemikatega seotuse kohta teavet.\nBridget Regan: Net Worth ja sotsiaalmeedia profiilid\nBridget on teeninud nägusa karjääri jooksul nii televisioonis kui ka teatrites. Seetõttu on tema netoväärtus hinnanguliselt umbes 2 miljonit dollarit. Tal on elav telekarjäär, mille kaudu teenib kiiduväärset sissetulekut.\nVeteranäitleja on aktiivselt kasutanud erinevaid sotsiaalmeedia platvorme ja jagab sageli pilte oma lavalisest elustiilist. Tal on Instagrami konto @bridgetregan 179k jälgijaga. Twitteris on tal konto @BridgetRegan jälgijatega 79,7k. Samuti on tal a Facebooki konto üle 23,3K jälgijaga.\nBridget Regan: keha mõõtmised\nRegan on kõrge kõrgusega 5 jalga 9 tolli ehk 1,75 meetrit. Tema keha kaalub 54 kg ja tema mõõtmed on 35-25-35 tolli. Näitlejannal on looduslike punaste juuste värviga atraktiivsed sinised silmad, mille ta on värvinud tumepruuniks.\nkui vana on christine ferreira wgal


Mare Saag: ja ongi riigi sekkumise tulemus käes. Inimesed käivad hambaarstil aina vähem - Eesti Päevaleht\nMare Saag: ja ongi riigi sekkumise tulemus käes. Inimesed käivad hambaarstil aina vähem\nhambaarstide liidu asepresident\nPatsient hambaarsti juures\nAina vähem lapsi jõuab hambaarsti juurde. Et olukord on hull, näitas ka hiljuti korraldatud uuring, mille põhjal ei vajanud hambaravi 71% kolmeaastastest lastest, vaid 28% kuueaastastest lastest ning vaid 32% 12-aastastest lastest. Kahtlemata on selle üks põhjus puudulikud teadmised ja hoiakud suutervisest. Suurt rolli selles mängivad perekondlikud harjumused, kuid paljuski saab nende tekkimist toetada tervishoiusüsteem.\nKui veel kaheksa aastat tagasi oli lootus, et uus põlvkond kasvab peale paremate suuhügieeni teadmiste ja harjumustega, siis see ei ole sugugi nii läinud. Alustada tuleks juba lapseootel emadele suurema tähelepanu suunamisest, et lapsel vajalikud harjumused tulevikus kinnistuksid. Näiteks Šotimaal kontakteerub piirkondlik suutervise spetsialist üldise terviseedenduse programmi raames juba kolme kuu vanuse lapse vanemaga. Peale suutervise teadlikkuse kasvatamise on selle eesmärk võimalikult vara välja sõeluda võimalikud riskipatsiendid, et neile perekondadele erilist tähelepanu pöörata.\nHambaarst kui remondimees


Milline on kaltsitoniini hormooni tase naistel? - Jood August\nSee hormoon on peptiidi päritolu, millel on tugev mõju kogu keha tööle. Kaltsitoniini koostis on 32 aminohapet, mis toodetakse kilpnääre. Inimveres oleva hormooni peamine roll on hoida kaltsiumi õigel tasemel ja kaitsta luude hävitavate protsesside eest.\nKaltsitoniini peetakse onkoloogiliseks markeriks, mis aitab tuvastada patsiendi erinevaid haigusi laboratoorsetes testides või haiguse taandarengu avastamiseks. Kui hormooni tase on oluliselt suurenenud, siis haigus areneb edasi. Ka kogu organismi nõuetekohase toimimise tundmaõppimiseks võib spetsialist määrata hormoonitaseme testi.\nOluline on rangelt jälgida hormooni normaalseid tasemeid, et vältida kilpnäärmevähi moodustumist ajast. Tänu kaltsitoniinile võib vähktõbi avastada arengu varases staadiumis.\nKaasaegses meditsiinis uuritakse hormooni kaltsitoniini, see on võimatu kõnelema kõigi selle funktsioonide ja omaduste kohta. Siiski võime öelda ohutult, et laboriuuringute käigus mängib ta olulist rolli keeruliste tervisehäirete ennetamisel.\nEbanormaalsuse tuvastamiseks võib raviarst määrata kaltsitoniini testi. Vere hormooni teatud taseme tõttu saate teada tõsistest haigustest:\nmineraalse ainevahetuse ja kaltsiumi rikkimine luukoe sees;\nerinevas ulatuses kasvajad;\nluumurrud ja muljutised.\nAnalüüsivood võetakse veenist kahel viisil: immuunfermentimis- ja immuunsusemiluminestsentsanalüsaator. Iga sugu ja vanus on erinevus veres. Kaltsitoniini tase mõjutab ka vereproovi võtmise meetodit.\nELISA-s on naiste normiks 0,07-12,97 pg / ml. Meestele on vere tase oluliselt kõrgem - 0,68-32,26 pg / ml.\nImmunoskeemiluminestsents vereprooviga naiste normaalne hormoonide tase ei ületa 1,46 pg / ml ja meeste sugu puhul ei tohiks määr ületada 2,46 pg / ml.\nPatsiendi vanusega võivad standardnäitajad väheneda, kuid hormoon on soovitatav säilitada normaalsel tasemel. Rasedatel naistel suurenevad määrad, kuid pärast sünnitust ja rinnaga toituvad nad normaalsetele väärtustele.\nVastsündinutel on määrad märkimisväärselt suurenenud, kuid see ei tähenda haigusi ega patoloogiat. Aja jooksul langevad näitajad ja jõuavad stabiilsetele piirideni.\nKui hormoon erineb normaalväärtustest, on võimalik tuvastada mitmesuguseid haigusi. Kui arvud on kõrgemad, näitab see järgmist:\nhingamisteede, rinna ja eesnäärmevähk.\nhemoglobiinisisalduse vähenemine veres - aneemia;\nKui kasvaja eemaldatakse pärast operatsiooni ja indikaator ei normaliseeru, näitab see metastaase organismis. Kui kaltsitoniini tase on dramaatiliselt suurenenud, tähendab see, et kehas on tekkinud tüsistused, mis võivad põhjustada tagasilangust.\nSamuti näitavad kõrvalekalded normaalsetest näitajatest teiste patsiendi haiguste, näiteks türeoidiidi, pankreatiidi, neerude ja maksafunktsiooni häirete, kahjutu aneemia, olemasolu.\nMadal kaltsitoniini tase põhjustab kilpnääre nõuetekohase toimimise katkemist ja kõigi hormoonide taseme langust organismis.\nOsteoporoosiga vähendab oluliselt kaltsitoniini sisaldus veres.\nEnne vere andmist patsiendile tuleb ette valmistada. Järgmised reeglid aitavad:\nEnne uuringut ei tohiks patsient ravimit võtta. Kui ravimit manustati, tuleb kõik ravimid välja jätta vähemalt 2 nädala jooksul. See juhtub, et teatud põhjustel on ravimite väljajätmine võimatu. Seejärel tuleks see fakt paberile kirjutada analüüsi edastamisel koos ravimite täieliku loendiga.\nPäev enne uuringut kaotab patsiendi toidust rasvased toidud ja alkohoolsed joogid. Raske treening enne vere annetamist on keelatud.\nPärast ultraheli- ja röntgeniprotseduure ei ole soovitatav teha laboratoorseid uuringuid.\nKatse tehakse tühja kõhuga. Vedelikke on väikestes kogustes võimalik tarbida.\nViimane söök on 8 tundi enne analüüsi.\nKui kaltsitoniini tase on oluliselt suurenenud, on võimalikult kiiresti spetsialisti abi otsida. Pärast täiendavaid katseid ja uuringuid saab raviarst õigesti diagnoosida ja määrata vajaliku ravi.


Hiiumaale teatrisse: Soonlepa karjamõisas etendub Theatrumi "Muna" - Läänlane.ee\nSoonlepa karjamõisa tänavune kolmas hooaeg on kujunemas õige isesuguseks. Eelmistel suvedel muusikaüritustele keskendunud laut-kontsertsaalis on aimata varjatud sagimist ja pererahvas liigub ringi äraseletatud ilmel.\nF: Herkki Erich Merila\nSuve algusest saadik askeldavad väärikas mõisaaegses maakivihoones Theatrumi inimesed pealinnast, kelle pika töö tulemusel esietendub 11. augustil kell 19 “Muna”. Publiku ette jõuab lavastus kokku seitsmel korral.\nTeksti autor ja lavastaja Andri Luup näeb munas sobivat kujundit, mille abil kooruvad perepea sünnipäeva ajal lahti ühe perekonna omavahelised suhted: armastus ja armumine, milline on lähedastele öeldud sõnade kaal, kas ja kuidas täita vaikust.\nAutor mõtiskleb läbi loodud tegelaste armastuse puudumise üle perekonnas ja milliseks kujuneb nende inimeste hilisem elu. Muna sisaldab antud kontekstis endas nii üllatust kui ootust, haprust ja tugevust, just nagu see ka inimsuhetes enamasti on.\nOmavahelised suhted on olulised ka trupi kokkupanekul, mistõttu jätkab Luup juba teist lavastust järjest Jan Uuspõllu, Maria Petersoni ja Helvin Kaljulaga. Nooremat põlvkonda esindavad Elisabeth Peterson, Helena Lotman (Pruuli) ja Risto Vaidla, neist viimase jaoks tähendab “Muna” esmakordset üles astumist kodusaarel.\nInspireerituna oma suurest lemmikust Ingmar Bergmanist, otsustas Luup asetada näidendi tegevuse saarele. Lavastuseks sobiliku kohani jõuti üsna iseäralike kokkusattumuste tulemusel, milles mängisid olulist rolli nii lavastaja kui ka karjamõisa peremehe Tõnis Kasemägi kirg ümarvormide vastu.\nLooduskaitsealal asuvates ajaloolistes hoonetes tegutsedes oli Tõnise unistuseks luua jätkusuutlik ja terviklik elukeskkond, kus ajalugu väärtustades ja loodust hoides võiks osa saada meelepärastest kultuuriüritustest mandrile minemata ja nautida armsaks saanud kaasaegseid olmemugavusi.\nViimaste hulgas on esikohal kõrvalises saarenurgas aeg-ajalt “kaotsi minev” elekter. Seetõttu ehitas mees kümme aastat tagasi mõisahoonete vahetusse lähedusse päikeseenergia abil end ise ära majandava keramaja, mis on asetatud vanale karjateele, kahjustamata ümbritsevaid puid-põõsaid.\nLisaks kontsertidele ja etendustele on Soonlepa karjamõis osalenud kolmel korral üle Hiiumaa menukal kohvikutepäeval. Sellesuvine ühepäevakohvik Soonlepa Pegasus keskendus kirjastuses Petrone Print äsja ilmunud raamatu “Minu Hiiumaa. Ähk läheb tarvis” esitlusele, mille autor Mae Lender samuti kohapeal toimetab.\nMaed inspireeris raamatut kirjutama kõrvalise saarenurga vähene kajastamine Hiiumaad käsitlevas kirjanduses, sellest enamgi aga värvikas külafolkloor ja põnevad karakterid, mille võiks lühidalt kokku võtta Jaan Lintropi tsitaadiga:\n“Wõõrast hoiatatakse hilja ja üksinda säält läbi minemast. Paari krossi pärast inimest teise\nilma saata, olnud Sarweküla meestel tühine asi.”\nOtse mandrilt “Muna” etendusele tulijatele võib julgustuseks öelda, et pole isegi tarvidust saarele ööbima jääda. Väljaarvatud esietenduse päev 11. august pääseb teistel päevadel viimase praamiga mugavalt mandrile tagasi, sest Soonlepa karjamõis asub kõigest seitsme kilomeetri kaugusel Heltermaa sadamast.\n“Muna” etendused Soonlepa karjamõisas 11., 13,. 14., 15., 16., 17. augustil kell 19 ja 18. augustil kell 18.\nHiiumaale teatrisse: Soonlepa karjamõisas etendub Theatrumi “Muna” added by Ivar Soopan on 8. aug. 2018