Ilmalugu — Sirp\nAndres Tarand, Jaak Jaagus ja Ain Kallis, Eesti kliima minevikus ja tänapäeval. Keeletoimetaja Leelo Jago. Kaane kujundanud Kalle Paalits,küljendanud Tiia Ilus. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013. 632 lk. „Eesti kliimat” ei ole raske lugeda, sest see on kirjutatud küll ilma ilukirjandusliku lorata, ent ikkagi teadmises, et ilma suhtes ei ole inimene kunagi liiga suur võhik.\nKirjanik, ajakirjanik ja Lundi ülikooli korraline õppejõud filosoofiadoktor Valev Uibopuu võttis meid, Eesti Kirjandusmuuseumi praegust direktorit Janika Kronbergi ja mind, oma kodus vastu mõnevõrra umbusklikult. Küsimus polnud aastas, milleks oli 1990, täpsemalt hilissügis. Lundi oli meid kutsunud Bernard Kangro, kes võttis meid vastu juba vaksalis ja kelle kodus me ka ööbisime. Tema abikaasa Maria Kangro oli samast Sangaste Velnerite suguvõsast, kust minu vanaema Minni Kurs-Oleskki (1879–1940), nii et õhtune aeg kulus peamiselt ülevaateks, mis kellestki on Eestis saanud.\nValev Uibopuu kujutles, nagu näidataks teda meile justkui mingit osa lagunenud linnamüürist, nii-öelda manulisena eesti pagulaskirjanduse pealinnas. Ta oli kodus üksi ja ilma igasuguse pidulikkuseta. Viisime talle trükisõna, mida tal olla ei võinud ning see tegi ta avatuks. Ta ütles, et näeb, et siia (s.t tema juurde) on tuldud tõsiste kavatsustega ja edasine jutt jätkus juba sundimatult. Siis ta näitaski oma ilmapäevikut, lisades, et muud päevikut ta ei pea (Gustav Suitsul oli neid suveni 1941 vähemalt kaks – sündmustepäevik ja võlaraamat). Valev Uibopuu ilmapäevik ei olnud lahterdatud kontoriraamat, vaid kas ostetud või kingituseks saadud külalisteraamat, mille juba täidetud lehekülgedele olid tema väga korralikus käekirjas märgitud vabas vormis konkreetse päeva õhutemperatuur koduse termomeetri järgi, sajud, päikesepaiste/pilvitus, pungumine ja õitsemine.\nTõenäoliselt on selliseid ilmapäevikuid peetud Eestis ja paguluses kümneid tuhandeid, ehkki üldse mitte klimatoloogilisest teadlikkusest. Ilmapäeviku pidamine on vanadel inimestel üks enesedistsiplineerimise viise, mida näiteks kirja kirjutamine või kirjale vastamine pole enam noortelgi. Haiguspäevikut pidas näiteks professor Riho Päts, unenäopäevikut professor Konstantin Ramul. Kuid on usutav, et ilma märkmeteta on inimene jälginud ilma võrreldamatult sagedamini kui und. Äksi pastoril Otto Wilhelm Masingul oli asja oma koguduse piires, praavuskina Soodomas – nii nimetas ta Tartut – ja ülemkonsistooriumisse Riias. Sinna sõitis ta vähemalt kolm päeva, olles Äksist ära kokku seega paar nädalat. Mida nii kauasele reisile kaasa võtta, sõltus suuresti ilmast, mille suhtes oli Masing väga tundlik, sest tema tervis oli kehv juba „kesk meie elu vaevarikast rada”. Ilma pidi jälgima ka Kolga-Jaani kirikuõpetaja Villem Reiman, kelle tervis oli Masingu omast viletsam, kuid kes käis Tartus üle Jõgeva ning sel teekonnal Laiuse raudteejaama (linnulennult u 35 km) polnud tal mingit uhket inglise tõlda, mida Masing jäigi kahetsema. Mingi ettekujutus ilmastikuoludest pidi olema igal teelisel, linnuse-„arhitektil” ja mõisnikul, sest tähtajalisi kohustusi sai nihutada, kui ilm oli hullem kui koera oma. Iseasi, kuidas seda ettekujutust edasi anti, sest kui näiteks Elias Lönnrot 1844. aastal Eestis käies kurtis, et punši saab vähe, siis polnud põhjuseks mitte tema joomahimu, vaid hoopiski riietus, mis ilmastikuga ei sobinud.\nNeed etnoloogilised pudemed tulid meelde, kui lugesin Andres Tarandi, Jaak Jaaguse ja Ain Kallise raamatu „Eesti kliima minevikus ja tänapäeval” (Tartu, 2013) allikaõpetuslikke osi. Kahtlemata on sel teosel (629 lk) väga pikk iga, sest ta on uurimuslik käsiraamat ka väljaspool pealkirja. Ma ei mõtle vene aastakroonikatele (sõna „летопись” ei pea eesti kirjaviisile vägistama!), mille teaduslik publitseerimine pole kaugeltki lõppenud, vaid näiteks nädalakirjale Das Inland. Eine Wochenschrift für Liv-, Esth- und Kurland’s Geschichte, Geographie, Statistik und Litteratur (1836–1863), mille ilmastikuosa võibki nüüdsest originaali kulutamata lugeda just Andres Tarandi jt raamatust. Sisu poolest lõpetatud uurimusi, milles oleks mõni ajaliselt pikem protsess Eestis käsitletud ühelt aluselt ehk mis poleks koguteosed, on eestlaste poolt kodumaal ja paguluses avaldatud vahest mõnikümmend, mitte rohkem (silmas on peetud just uurimusi, mitte teatmeteoseid, põhjalikke ülevaateid ja allikapublikatsioone). Uurimuseks on siinkohal loetud sihiteadlikult kogutud andmestiku metoodilist süstemaatikat, mida saab kontrollida ja vajaduse korral ka täiendada. Siinkirjutajal ongi käepärast Eesti Üleriikliku Tuletõrje Liidu väljaanne Tuletõrje Teated (1932, nr 8). Lk 158 on selles avaldatud anonüümne „Tule hävitustööst juuli kuus”, mille sõnumikest kaks kirjeldavad piksest tekkinud põlemisi (1) Vilo ja Meremäe vallas ning (2) Esna, Rae ja Keila vallas ning Karksis, Perilas ja Vändras. Tuleb arvata, et äikesest tingitud tuleõnnetusi registreeriti ka varem mitte ilmateadete, vaid hoopis „õnnetuste ja kuritööde” all. Põllutöökoja ajakirjas Põllumajandus (21. juunil 1939, nr 21) kirjutab lk 566 konsulent A. Paas Kuusalust, et „maikuu lõpu külmade tuulte periood on tänavu erakorraliselt pikenenud, mistõttu on pidurdatud ka üldine taimekasvu arenemine”. Minusugune ei oska selliseid noppeid klimatoloogiliselt tõlgendada, aga vaadanud läbi mitmesuguseid põllumajanduslikke ja metsanduslikke ajakirju, ei jäänud kahtlust, et paljud meteoroloogilised seigad jõudsid trükki väljaspool sellekohaseid rubriike.\nSellegipoolest on Andres Tarand jt toiminud õigesti, kui nad on lähtunud olulisemast perioodikast ja suuremast mõõtkavast kui rannatalu küün. Üllatav on siiski „Tarto maa rahwa Näddali-Lehe” (1806; Tõnu Tannberg, 1998) puudumine. Raske on arvata, kuivõrd oleks väljajäänud allikate sissevõtmine arvutusi muutnud, pigemini on nii, et mittesüstemaatiliste allikate läbitöötamisel meil seda raamatut veel ei oleks, ja pikka aega. Niisuguste allikatena tulevad arvesse omaaegsed kirjad ja kirjavahetused ning reisimärkmed. Kreutzwald näiteks ei kirjutanud ilmast Võrus ja selle ümbruses sugugi arstliku hoolega, rahaasjad olid talle seal märksa tähtsamad kui termomeetri näidud. Võimalik, et rohkemat sisaldavad Kreutzwaldi asjaajamiskirjad oma tervishoiuülemustele, ent esialgu pole meil teada sedagi, kus need kirjad üldse asuvad. Näib nii, et ilmaasjad olid maapidajatele ning kroonuametnikele tunduvalt olulisemad kui esimestele eestikeelsetele haritlastele –\nvõi siis on omaaegsete kirjade refereerimisel jäetud meteoroloogilised seigad teadlikult mainimata. Carl Robert Jakobsoni talupidamine Kurgjal sõltus ilmast väga suurel määral. Tema kirjade annotatsioonidest (Rudolf Põldmäe, 1976) ei tule see kuidagi esile. Et 1817. aasta viljaikaldusest Äksi kirikumõisa põldudel kirjutab Andres Tarand lk 201 Leo Anveldi uurimuse, mitte aga Masingu poolt sõbrale ja ametivennale Johann Heinrich Rosenplänterile 6. (?)/7. aprillil kirjutatud kirja enda põhjal (see on publitseeritud raamatus „Otto Wilhelm Masingu kirjad Johann Heinrich Rosenplänterile 1814–1832” I, Tartu, 1995, lk. 231 ja 243), seda pean ma toimetamisveaks.\n„Eesti kliima” koosneb kuuest peatükist, ingliskeelsest kokkuvõttest, kasutatud kirjanduse loendist, isiku- ja kohanimede registrist, tabelitest, joonistest ja lisadest kolme peatüki juurde. Esimese peatüki eel on avaldatud eessõna ja tänusõnad ning avatud lühendid. Ometi ei ole „Eesti kliimat” raske lugeda, sest see on kirjutatud küll ilma ilukirjandusliku lorata, ent ikkagi teadmises, et ilma suhtes ei ole inimene kunagi nii suur võhik kui näiteks Tallinna linna juhtimises väljaspool linnavalitsust. Seda raamatut võib lugeda järjest, kuid ka valitud peatükkidena või isegi üksikute lisade järgi. Tabelist 6.2 (lk 584–586) ilmneb, et esmakordselt on Eestis osatud keravälku noteerida alles 1737. aastal. Äratab tähelepanu, et Pärnumaal pole seda märgatud mitte kordagi. Vastavaid andmeid liites võime järeldada, et Eesti alal on keravälgu nägemisest kuni aastani 1940 teatanud avalikkusele umbes poolsada inimest, kellest ükski pole osanud täheldada sellega kaasuvaid nähtusi, nimelt et keravälk tekib sagedamini äikese lõpul ja keravälgule eelneb tavaline.\n„Eesti kliimat” võib liigendada ka teisiti, nimelt et ühe poole moodustavad ajaloolised teated, teise nendesamade teadete täpsustused koos arvutustega teatavate parameetrite järgi. Kumbagi poolt võib lugeda teineteisest lahus, jõudes nii võib-olla täiesti uute probleemide juurde. Siin vaid paar niidiotsa. Vene varase keskaja uurimisel on endiselt üheks sõlmküsimuseks Skandinaaviast lähtunud hõimude jõudmine Uuslinnamaale (Novgorodi), seega aladele, mille ilmastik oli hoopis teistsugune kui Põhjamere ääres. Kroonikad kirjeldavad seda küllalt vasturääkivalt, aga päris pööriseliseks muutub pilt siis, kui eeldada, et kirjalikele kroonikatele eelnes suuline pärimus, mida saab uurida üksnes järk-järgult, sedamööda, kuidas edeneb vene kroonikate allikakriitika.\nTeine võimalus on uurida neid tegevusalasid, millega inimesed olid seotud aasta ringi, piltlikult öeldes: iga ilmaga. Nendest on kõige tuntum kalastus, Soomes teadagi lõhepüük. Kustaa Vilkuna on uurinud seda siiski etnoloogi, mitte klimatoloogina, tema monograafiast „Lõhe. Kemijõe ja selle ümbruse lõhepüügi ajalugu” (1975) tekstist hõlmab lõhe-„kliima” vaid paar lehekülge (31–34), sama uurimuse saksakeelsest tõlkest (1975) sama palju (35–39).\nTehtud on väga suur töö, mille ostmine korralikku kodusse on investeering igaveseks. Ilmselt tuleb seda üle korrata. Siinkirjutajal oli väga võõrastav kuulda Kuusalu kandist, et sealset päritolu dr Gustav Vilbaste elutöö ei huvita ühtegi kohalikku, kuigi botaanikuna ja etnoloogiliste teadete kogujana pidi Vilbaste tundma ka rannaäärset ilmastikku. Karl August Hindrey suvitustest Pühajärvel on kirjutatud korduvalt, pööramata aga erilist tähelepanu tema Otepää-sõbrale, proviisor Valter Jalvistele (1877–1958), kelle valmistatud benediktiin oli küll väga hinnatud tervisenaps, aga kes tegi ka ilmavaatlusi. Siin Tähtveres elas üksvahe kümmekond ilmavaatlejat, kellest praegu on tuntuim ehk linnusõber Leonhard Uuspõld. Jätkuks neid veelgi, oleksid nad kõik Andres Tarandi jt „Eesti kliima” üle õnnelikud.\n1. novembril 2013 Tähtvere mõisas


Teisenda Barrel (nafta) mõõtühikuks Pint dry US (Ruumala)\nBarrel (nafta) to Pint dry US\nTeisenda Barrel (nafta) mõõtühikuks Pint dry US:\nValikute loendist vali üksus, mis vastab väärtusele, mida soovite teisendada, näiteks 'Barrel (nafta)'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '31 Barrel (nafta)'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ruumala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '28 Barrel (nafta) na Pint dry US' või '29 Barrel (nafta) to Pint dry US' või '51 Barrel (nafta) -> Pint dry US' või '20 Barrel (nafta) = Pint dry US'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(83 * 1) Barrel (nafta)'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '31 Barrel (nafta) + 93 Pint dry US' või '66mm x 51cm x 81dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Pint dry US ühes Barrel (nafta)?\n1 Barrel (nafta) = 288,747 314 478 1 Pint dry US - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Barrel (nafta) mõõtühikuks Pint dry US teisendamiseks.


Kostipäiv: leelotamisõ kõrval saat nätä’ tiidüst ja tuutmist, nauti’ leibä ja tsirkust! « Uudised « Setomaa.ee - setode internetivärav\nKia kunagi esi aia takah ei ole olnu, ei otsi tuu ka tõisi sinnä.\nKostipäiv: leelotamisõ kõrval saat nätä’ tiidüst ja tuutmist, nauti’ leibä ja tsirkust!\nKostipäiv: leelotamisõ kõrval saat nätä’ tiidüst ja tuutmist, nauti’ leibä ja tsirkust! (0)\nKostipäävä, 12. augustil, lövvät kohvkit Beresjest Luhamaani. Pühäpäävä, 13. augustil, on neläh kohvkoh peräpütüpäiv ehk järelpido. Koh kohvko’ omma’ ja midä sääl tetäs, tuu kotsilõ saat kaia’ veebist visitsetomaa.ee leheküle päält. Õga kohvk om ummamuudu erilinõ ja nä kõik pakva’ umakandi süüke siih kasunust.\nKu tulõt seto leelot kullõma, sis mine’ kohvkohe Tsässona Man – Helmekaala’ kostitas ja leelotas.\nTiidüst pakk kohvk Järveveere Beresjeh. Ku olõt huvilinõ, sää’ hinnäst etendüste aost tuuhukanti! Päälekauba saat kaia’ ilosalõ järvele.\nUmatett leibä pakva’ s´ooaastaga kõik kostipäävä kohvko’. Pernaase’ tegevä’ leibä õgaüts ummamuudu, õgasagamatsi lisanditõga.\nTsirkust saat kaia’ kohvkoh Obinizza. Tulõva’ tandsja’ ja akrobaadi’, luulõtaja’ ja moosõkandi’.\nEhedät ja luuduslähedast maaello saat kogõda’ mitmõh taloh. Väega illos om ümbretsõõri kaia’ Lillemäe, Ilmailu ja Kivilille kohvkoh. Eläjä’ – tsilekestest kassipoigõni – meelütäse’ Rikka Ivani tallo.\nMaal om ka tuutmisettevõttit, mis andva’ tüüd perrele ja ümbretsõõri elävilõ inemistõlõ. Mine’ küllä katõlõ perretuutmisõlõ – kohvkihe Nopri talo ja Andri-Peedo. Saat kävvu’ ringi, nätä’ lehmi ja kitsi.\nTii’ hindäle puulpühä õtak lõbusast. Kostipäävä kirmask kuts tandsma Treski Küüni, esines kohalik Nedsäjä külä bänd (hangi’ pileti’ Verska turismiinfost, Piletilevist vai kotusõpäält). Tandsu saa keeruta’ ka karmoškaansambli perrä Inara Vanavalgõh Kohvitarõh Miktämäel. Vai olõ’ ilosal suvõõdagul kohvkoh Maagõkõnõ (om vallalõ kooni 22.00).\nPuulpühä omma’ kohvko’ vallalõ kell 12.00-20.00 ja pühäpäävä 11.00-16.00. Õgah kohvkoh om müügilett vai talopuut, saat süüki ka üteh osta’. Inämbä lövvät infot veebih ja Facebooki lehe pääl. Kostipäävä voldiku lövvät paar päivä inne üritüst kohalikõh turismiinfopunktõh ja kostipääväl kohvkotõh.


Nädalainfo (23.05.2016 - 29.05.2016)\nKell 14.00 avasõnavõtt julgeolekuarutelul „Eesti ootused NATO tippkohtumiseks“ Riigikogus\nÕhtul siirdub peaminister töövisiidile Berliini. Lisainfo Tauno Tõhk, valitsuse meedianõunik, tel: +372 554 2797 või tauno.tohk[at]riigikantselei[dot]ee\nPeaminister on töövisiidil Berliinis, kus ta osaleb Saksa LV kantsleri Angela Merkeli kutsel sealse valitsuskabineti väljasõiduistungil Mesebergis, et tutvustada Eesti e-riigi ehitamise ja küberjulgeoleku alaseid kogemusi ja korraldust.\nLisainfo: Tauno Tõhk, valitsuse meedianõunik, tel: +372 554 2797 või tauno.tohk[at]riigikantselei[dot]ee\nKell 13.00 kohtumine Eurojust Presidendi pr Michèle Coninsx’ga\nKell 14.15 kohtumine Saksa välisminister Frank-Walter Steinmeieri ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa peaministri pr Hannelore Kraft’iga.\nLp. Ajakirjanikud! Olete oodatud kajastama kohtumise algushetki, kohal palume olla 15 minutit varem ning oma tulekust teada anda aadressil press[at]riik[dot]ee\n23.-27. mail on Eestis visiidil Ukraina aseharidus- ja teadusminister Pavlo Khobzey delegatsiooniga, et tutvuda hariduse rahastamisega Eestis. Külaskäik on osa Rootsi rahvusvahelisest arengukoostöö projektist, millega toetatakse detsentraliseerimist Ukrainas. Külalistega kohtuvad kantsler Janar Holm, planeerimise asekantsler Kadri Maasik, üld- ja kutsehariduse asekantsler Mart Laidmets jt.\nHaridus- ja teadusminister Jürgen Ligi avab kell 13 Ahtme Kooli renoveeritud õppekompleksi. Ahtme Kool on erivajadustega õpilastele mõeldud riigikool.\nKell 15 allkirjastavad minister Jürgen Ligi ja Narva linnapea Tarmo Tammiste Narva linnavolikogu saalis ühiste kavatsuste kokkuleppe, millega väljendavad pooled kindlat tahet asuda pidama läbirääkimisi tingimuste määratlemiseks kahe riigigümnaasiumi asutamiseks Narva linna. Riigigümnaasiumid alustavad õppetegevust hiljemalt 2021. aastal.\nHaridus- ja teadusminister Jürgen Ligi kohtub kell 12 ministeeriumi Tallinna esinduses Teaduste Akadeemia presidendi Tarmo Soomerega.\nKell 14 kohtub minister Jürgen Ligi Jaapani uue suursaadiku Yoko Yanagisawaga.\nKell 11-16 kohtuvad Tallinnas koolikultuuri programmipõhiselt edendavad haridusalgatused, et leida omavahelisi koostöökohti ja lihtsustada koolide valikut algatustega liitumisel. Kohtumisel osaleb ministeeriumi üld- ja kutsehariduse asekantsler Mart Laidmets.\nHaridus- ja teadusminister Jürgen Ligi osaleb Brüsselis Euroopa Liidu konkurentsivõime nõukogu istungil, mille põhiteemad on avatud teadus, teadust ja innovatsiooni toetav õigusloome ning 7. raamprogrammi järelhindamine.\nKantsler Janar Holm esineb Eesti Õpetajate Liidu sünnipäevakonverentsil „Õpetaja koolikultuuri kujundajana“, mis algab kell 11 Viimsi looduskeskuses. Lähem info.\n24. mail toimub Tallinnas Swissotelis (Tornimäe 3) konverents „Turvaliste kogukondade Eesti“, mis keskendub maakondliku ja kohaliku tasandi turvalisuse alasele võrgustikutööle ja kogukonnakesksele lähenemisele ning parimate praktikate jagamisele.\nJustiitsminister Urmas Reinsalu kohtub Eurojusti presidendi Michéle Coninsx`iga, kes viibib prokuratuuri kutsel Eestis kolmepäevasel visiidil. Visiidi eesmärk on tutvumine Eesti õigussüsteemi ja prokuratuuriga.\nKell 10 osaleb justiitsminister Urmas Reinsalu riigi õigusabi teemalisel ümarlaual.\nKell 12 osaleb justiitsminister Urmas Reinsalu Murtud Rukkilille ühingu korraldataval „Kodupäeva“ üritusel Jüriöö pargis ja Susi hotellis.\nKuressaares kohtuvad Eesti, Läti ja Leedu kaitseministrid. Lisainfo: kolonel Peeter Tali, Kaitseministeeriumi strateegilise kommunikatsiooni osakonna juhataja, 717 0105, 56 477 532 peeter.tali[at]kaitseministeerium[dot]ee\n24.-26. mail külastab kaitseminister Hannes Hanso koos Läti ja Leedu kaitseministritega Georgiat, kus osaletakse Georgia julgeolekukonverentsil. Lisainfo: kolonel Peeter Tali, Kaitseministeeriumi strateegilise kommunikatsiooni osakonna juhataja, 717 0105, 56 477 532 peeter.tali[at]kaitseministeerium[dot]ee\n25.-27. maini kohtuvad Rakveres konverentsil SCANBAL 2016 Skandinaavia- ja Baltimaade vabatahtlike kaitseorganisatsioonide ülemad. Lisainfo: Major Tanel Rütman, 717 9100, 510 5584, Tanel.Rutman[at]kaitseliit[dot]ee\n26.-29.mail osaleb kaitseministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov mõttekoja Potomac Foundation poolt Firenzes korraldataval euroatlandi julgeolekukonverentsil „Operationalising Collective Defence", kus ta juhib ühte arutelupaneeli. Lisainfo: press[at]kaitseministeerium[dot]ee\n26.-28. mail korraldatakse Viljandimaal Kodutütarde üle-eestiline patrullvõistlus Ernake. Lisainfo: Kodutütarde peavanem Angelika Naris, tel 5177049\nKeskkonnaminister Marko Pomerants külastab Pärnu maakonda. Muuhulgas väisab minister AS-i Tootsi Turvas, Sütevaka humanitaargümnaasiumi ning Paikre Jäätmekäitluskeskust.\nEsmaspäevast reedeni toimub Keskkonnaministeeriumis IAEA (Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur) regionaalse koostööprojekti Reducing Public Exposure to Radon by Supporting the Implementation and Further Development of National Strategies raames koolitus Radon in Workplaces as an Element of a National Radon Action Plan.\nKeskkonnaministeeriumi välisõhukaitse osakonna esindajad osalevad EKJA(Eesti Keskkonnajuhtimise Assotsiatsioon) ja Advokaadibüroo GLIMSTEDT korraldataval keskkonnaseminaril “Millist mõju omab ettevõtetele peatselt vastuvõetav atmosfääriõhu kaitse seadus?”. Seminar toimub Keskkonnaagentuuri (Mustamäe tee 33) I korruse saalis.\nLisainfot saab lugeda EKJA kodulehelt http://www.ekja.ee/et/23-mail-keskkonnaseminar-atmosfaariohu-kaitse-sead....\nKeskkonnaminister Marko Pomerants kohtub Jaapani suursaadikuga\nAlgusega kell 15.30 toimub Rakvere Targas Majas KIKi tudengite energia- ja ressursisäästukonkursi Negavatt superfinaal.\nLisainfo: Kati Raudsaar, kommunikatsioonispetsialist, kati.raudsaar[at]kik[dot]ee, 525 8569.\nKeskkonnaameti Tartu kontoris (Aleksandri 14) toimub infoseminar „Ressursitõhusus ettevõtetele - miks seda vaja on?“, kus teiste seas esinevad Keskkonnaministeeriumi ja KIKi esindajad. Üritusel tutvustatakse uut EL rahastusperioodi 2014-2020 toetusmeedet ettevõtjatele.\nKeskkonnaminister Marko Pomerants ja ministeeriumi delegatsioon osalevad pühapäevani Keenias toimuval ÜRO keskkonnaassamblee kõrgetasemelisel paneelil. Paneeli peateemadeks on sel korral säästev areng 2030 ning terve keskkond ja inimene.\nKolmapäeval ja neljapäeval korraldab Keskkonnainspektsioon Peipsi järve lõunaosas koristustalgud, mille käigus tragitakse ja eemaldatakse järvest vanu triivima jäänud püüniseid.\nLisainfo: Keskkonnainspektsiooni kalakaitseosakonna peainspektor Ivo Kask, 339 5672, 512 4725.\nKeskkonnaamet, Keskkonnaministeerium ja Maa-amet korraldavad uut ristipuude kaardikihti tutvustavad infopäevad Võru Maavalitsuses (kell 13.00) ja Põlva Kultuuri- ja Huvikeskuses (kell 15.30).\nLisainfo: Liina Laanemets, Keskkonnaameti kultuuripärandi spetsialist, liina.laanemets[at]keskkonnaamet[dot]ee, 5698 7103.\nNeljapäeval toimub Keskkonnaministeeriumis arutelu õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamise direktiivi Eesti õigusesse üle võtmise teemal.\nKeskkonnaameti Hiiu-Lääne-Saare regiooni juhataja Kaja Lotman osaleb Matsalu koostöökogu koosolekul ja rahvusvahelise rahvusparkide päeva tähistamisel.\nLisainfot leiab Keskkonnaameti kodulehelt http://www.keskkonnaamet.ee/matsa/kontakt/matsalu-rahvuspargi-iii-koosto....\nAlgusega kell 13 toimub Pihla-Kaibaldi looduskaitseala kaitse-eeskirja eelnõu avalik arutelu Hiiu Maavalitsuses (Leigri väljak 5, Kärdla).\nLisainfo: Andres Miller, Keskkonnaameti kaitse planeerimise spetsialist, andres.miller[at]keskkonnaamet[dot]ee, 5648 0567.\nNeljapäeval võõrustab Maa-amet Botswana Vabariigi Maa ja Elamumajanduse Ministeeriumi 11-liikmelist delegatsiooni. Botswana valitsus on läbi viimas mitmeid maareforme eesmärgiga tõhustada maade haldamise korda ja süsteeme ning delegatsioon tutvub teiste seas Eesti, Keenia, Rootsi ja Kanada kogemustega.\nKl 13.30 annab kultuuriminister Indrek Saar Riigikogu Euroopa Asjade Komisjonile ülevaate Eesti seisukohtadest Euroopa Liidu Nõukogu audiovisuaalministrite kohtumisel. Lisainfo: Heili Jõe, Kultuuriministeeriumi Euroopa Liidu asjade nõunik, heili.joe[at]kul[dot]ee, 6282228\n24.-26. maini viibib kultuuriminister Indrek Saar visiidil Stasbourgis, kus osaleb Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee Eesti eesistumise algust tähistavatel tseremooniatel ja kultuuriüritustel. Kultuuriminister kohtub visiidi käigus Euroopa Nõukogu asepeasekretäri Gabriella Battaini Dragoniga ning Euroopa Nõukogu demokraatiaküsimuste peadirektori Snežana Samardžić-Markovićga. Eesti delegatsiooni kuuluvad lisaks kultuuriministrile Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures, suursaadik Katrin Kivi, Kultuuriministeeriumi välissuhete osakonna juhataja Kadri Jauram ning Eesti kultuuriesindaja Pariisis, Rea Rannu-Ideon. Tähistamaks Eesti eesistumist Euroopa Nõukogu Ministrite Komitees, avatakse 25. mail kl 12.15 Strasbourgis Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee ruumides Annika Haasi fotonäitus „Meie, mustlased“. Samuti annab sealsamas Estonia klaveril kontserdi pianist Nicolas Horvath, esitades Jaan Räätsa muusikat. Lisainfo: Kadri Jauram, Kultuuriministeeriumi välissuhete osakonna juhataja, kadri.jauram[at]kul[dot]ee, 5565 2788 ja Rea Rannu-Ideon, Eesti kultuuriesindaja Pariisis, +331 5662 2205, rea.rannu[at]mfa[dot]ee\nKl 11.00 osaleb Kultuuriministeeriumi teatrinõunik Katre Väli Kopli lasteaias (Kopli tn 104) toimuval Aitan Lapsi heategevuskampaania 5. sünnipäeva tähistamisel ning uue konkursi „Teater lasteaeda“ väljakuulutamisel. Konkurss toimub Eesti Pandipakendi, Aitan lapsi ja Kultuuriministeeriumi koostöös.\n25.-29. maini osaleb Kultuuriministeeriumi muusikanõunik Juko-Mart Kõlar koos mitmete muusikavaldkonna organisatsioonidega nagu SA Eesti Kontsert, Music Estonia, jt Rotterdamis toimuval muusikakonverentsil ja -messil “Classical: NEXT”. Lisainfo: Juko-Mart Kõlar, Kultuuriministeeriumi muusikanõunik, Juko-Mart.Kolar[at]kul[dot]ee; 6282252\n26.-28. maini viibib kultuuriminister Indrek Saar visiidil Veneetsias, seoses Veneetsia Arhitektuuribiennaali Eesti, Läti, Leedu ühisekspositsiooni avamisega.\nBalti paviljon avatakse 27. mail kell 17.00 (kohaliku aja järgi). Veneetsia arhitektuuribiennaal jääb avatuks kuni novembri lõpuni. Kultuuriminister kohtub visiidi käigus teiste seas Veneetsia biennaali presidendi Paolo Barattaga ning Läti, Leedu, Prantsuse ja Taani kultuuriministriga. Samuti osaleb kultuuriminister French Architects Overseas (AFEX) auhinnatseremoonial, kus Prantsuse kultuuriminister Audrey Azoulay annab üle Grand Prix Eesti Rahva Muuseumi projekteerinud prantsuse arhitektuuribüroole DGT (Dorell.Ghotmeh.Tane/Architects). Lisainfo: Kadri Jauram, Kultuuriministeeriumi välissuhete osakonna juhataja, kadri.jauram[at]kul[dot]ee, 5565 2788\nKl 14.00 toimub Kultuuriministeeriumi suures saalis Muinsuskaitse Nõukogu koosolek. Lisainfo: Tarvi Sits, Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste asekantsler, tarvi.sits[at]kul[dot]ee; 5124253\nKl 16.00 avab kultuuriminister Indrek Saar Põhjamaade meistrivõistlused maadluses, mis toimuvad Tallinnas TTÜ Spordihoones. Lisainfo: Silver Meikar, kultuuriministri nõunik, silver.meikar[at]kul[dot]ee, 5278089\n28. mail toimub Pariisis "Kirjanduse Öö". Sel aastal esindab Eestit värskelt Euroopa kirjandusauhinna pälvinud Jaan Kaplinski, kelle teos "Rakse on kergeks saada" ilmus prantsuse keeles mõned kuud tagasi. Kirjaniku tekste loeb tunnustatud luule esitaja Guy Abgrall. Lisainfo: Rea Rannu-Ideon, Eesti kultuuriesindaja Pariisis, +331 5662 2205, rea.rannu[at]mfa[dot]ee\nMinister Liisa Oviir kohtub Raasiku valla ettevõtjatega. Lisainfo: Kadri Tonka, 6256493, kadri.tonka[at]mkm[dot]ee\nMinister Liisa Oviir annab Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õpilastele koolitunni teemal ettevõtlusega alustamine, noored ettevõtluses ja noored tööturul. Üritusel osalevad ka piirkonna ettevõtjad. Hiljem külastab minister erinevaid Põltsamaa ja Jõgevamaa ettevõtteid. Lisainfo: Kadri Tonka, 6256493, kadri.tonka[at]mkm[dot]ee\nMinister Liisa Oviir osaleb Teaduspargi Tehnopol linnakusse rajatava uusehitise nurgakivi asetamisel. Lisainfo: Kadri Tonka, 6256493, kadri.tonka[at]mkm[dot]ee\nMinister Liisa Oviir osaleb Eesti Kaupmeeste Liidu 20. juubeliseminaril „Tuleviku kaubandus, kas me olme selleks valmis?“. Lisainfo: Kadri Tonka, 6256493, kadri.tonka[at]mkm[dot]ee\nMinistrid Kristen Michal osaleb 26.-27. mail Brüsselis Euroopa Liidu transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu kohtumisel. Rasmus Ruuda, 6256429, rasmus.ruuda[at]mkm[dot]ee\nMajandusarengu asekantsler Viljar Lubi osaleb Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis toimuval Aasia Uuringute Koda Eestis (AUKE) ja MKM-i poolt läbiviidaval seminaril „Kagu-Aasia võimalused“. Ürituse eesmärk on tutvustada võimalusi, mida Kagu-Aasia regioonina Eesti ettevõtjatele pakub. Analüüsitakse maailma majandustrende, räägitakse kohapealse tööturu võimalustest ja vahetatakse kogemusi, jagatakse tasuta häid nõuandeid ning arutatakse, kuidas riik ning teadus ja ülikoolid ettevõtteid Kagu-Aasia suunal toetada saavad. Lisainfo ja registreerumine: https://docs.google.com/forms/d/18iSqHHfBEI-tsnq2qtACd-mjpctb0s9ucdIbWtL...\nMinister Liisa Oviir kohtub Nordrhein-Westfaleni liidumaa (NRW) peaministri delegatsiooniga. Lisainfo: Kadri Tonka, 6256493, kadri.tonka[at]mkm[dot]ee\nMinister Liisa Oviir külastab Estonia Klaverivabrikut. Lisainfo: Kadri Tonka, 6256493, kadri.tonka[at]mkm[dot]ee\nEstonian ICT Week raames toimub Swissotel'is Tallinn konverents Nordic Digital Day 2016. Tänavu on NDD peamine teema andmepõhine ühiskond. Eesmärk on uurida, kuidas rakendavad erinevad riigid andmete analüüsi ja andmepõhist otsustamist ja millised võiksid olla tulevikusuunad avalikus sektoris. Lisainfo: https://e-estonia.com/nordicday/\nMinister Urmas Kruuse kohtub Eesti Seakasvatajate Liidu esindajatega.\n23.-27. maini osalevad Veterinaar- ja Toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda, VTA loomatervishoiu, loomakaitse ja söötade osakonna juhataja Maarja Kristian ja Maaeluministeeriumi toiduohutuse osakonna juhataja Pille Tammemägi Pariisis Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE ) 48. peaassambleel.\nTaimetervise osakonna juhataja Sigmar Suu ja peaspetsialist Julia Viguro osalevad Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni istungil, kus arutatakse Eesti seisukohti EL väetise määruse eelnõu osas.\nKell 15 on minister Urmas Kruuse juures tutvumisvisiidil Moldova suursaadik Inga Ionesii.\nMaaeluminister Urmas Kruuse on visiidil Läänemaal, kus avab Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014-2020 infopäevade sarja ning külastab kohalikke kala- ja toidusektori ettevõtteid.\nHaapsalus antakse avalöök üle-eestilistele Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014-2020 toetuste infopäevadele. Toetusperioodi jooksul investeeritakse Eesti rannapiirkondade ja kalandussektori konkurentsivõime tõstmiseks kokku 129 miljonit eurot. Infopäeval tehakse ülevaade fondi toetusvõimalustest, lähiajal avatavatest meetmetest ja toetustingimustest ning Läänemaa kalanduspiirkonna plaanidest toetuste kasutamisel. Päevakava ja registreerumine http://goo.gl/TozxPw. Infopäev toimub kell 10-15 Haapsalu Kultuurikeskuses (Posti 3, Haapsalu). Maaeluministeerium korraldab 25. maist 7. juunini Eesti kaheksas kalanduspiirkonnas infopäevad, kus tutvustatakse Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) Eesti rakenduskava rannapiirkondadesse ning kalandussektorisse suunatavaid toetusi.\nKell 12 toimub Maaeluministeeriumi väikses saalis metsa- ja puidusektori, põllumajandussektori ja kaitsejõudude esindajate kohtumine, kus arutatakse võimalusi Eesti eri paigus asuvate metsade vahel liikuva tehnikaga seotud seakatku leviku riskide vähendamiseks.\nKuressaares toimub Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014-2020 toetuste infopäev. Infopäeval tehakse ülevaade fondi toetusvõimalustest, lähiajal avatavatest meetmetest ja toetustingimustest ning Saaremaa kalanduspiirkonna plaanidest toetuste kasutamisel. Päevakava ja registreerumine http://goo.gl/TozxPw. Infopäev toimub kell 10-15 Kuressaare Kultuurikeskuses (Tallinna tn 6, Kuressaare).\n26.-27. maini osalevad kantsler Illar Lemetti ja välissuhete osakonna nõunik Janika Salev Läti põllumajandusministri kutsel Lätis, Tērvetes toimuval põllumajandusmasinate võistlusel „Traktordiena 2016“ ning selle raames toimuval seminaril „Smart Agriculture in Practice“.\nRiigihalduse minister Arto Aas annab riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjonile ülevaate Eesti seisukohtadest Euroopa Liidu linnaarengu ministrite mitteametlikul kohtumisel Amsterdamis 30. juunil.\nKantsler Veiko Tali osaleb rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valitsuskomisjoni koosolekul.\nAsekantsler Agris Peedu osaleb ASi Tallinna Sadam nõukogu istungil.\nKell 11 toimub statistikaametis eelmise aasta rändetrende tutvustav pressikonverents, millel statistikaameti peametoodik Ene-Margit Tiit annab ülevaate rahvastikustatistikas kasutatavast uuest metoodikast, vanemanalüütik Alis Tammur teeb ülevaate 2015. aasta välisrändest ning peaanalüütik Mihkel Servinski räägib 2015. aasta Eesti-sisesest rändest.\nRahandusminister Sven Sester viibib 24.–27. mail lähetuses Kasahstanis Astanas. Rahandusministrit asendab sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna.\nRahandusminister Sven Sester peab Avaliku Halduse Akadeemia tudengitele Astanas Kasahstanis loengu riigireformist, haldusreformist, e-valitsemisest ja korruptsiooni ennetamisest.\nRiigihalduse minister Arto Aas kohtub Tartu valla Vahi alevikus Tartu maakonna omavalitsusjuhtidega ja tutvustab neile Tartu maavanema kandidaati Reno Laidret.\nRiigihalduse minister Arto Aas kohtub Jõgeva maavalitsuses Jõgeva maakonna omavalitsusjuhtidega.\nKantsler Veiko Tali osaleb vabariigi valitsuse kriisikomisjoni koosolekul\nAsekantsler Märten Ross osaleb euroala rahandusministrite ehk eurorühma kohtumisel Brüsselis.\nAsekantsler Agris Peedu osaleb statistikaameti registripõhise rahva ja eluruumide loenduse juhtrühma koosolekul statistikaametis.\nAsekantsler Kaia Sarnet osaleb Lääne-Eesti piirkondliku komisjoni istungil Lääne maavalitsuses Haapsalus.\nKell 11 toimub maksu- ja tolliametis pressikohtumine, millel maksu- ja tolliameti teenindusosakonna juhtivspetsialist Hannes Udde teeb kokkuvõtte möödunud aasta tulude deklareerimisest. Pressikohtumiselt saab muu hulgas vastused küsimusele, kas üüritulu ja selle deklareerijate arv on aastaga kasvanud, kui palju deklareeriti ettevõtlustulu ja milline on keskmiselt aastas annetatav summa.\nRahandusminister Sven Sester esineb Siiditee foorumil Astanas Kasahstanis kõnega Eesti logistikaalastest väljavaadetest ja võimalustest.\nAsekantsler Agris Peedu osaleb bürokraatia vähendamise rakkerühma koosolekul majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis.\nAsekantsler Märten Ross osaleb Euroopa Liidu rahandusministrite nõukogu (Ecofin) kohtumisel Brüsselis.\nAsekantsler Märten Ross osaleb mõttekoja Bruegel korraldataval seminaril „USA varajase monetaar- ja rahandusajaloo õppetunnid euro jaoks“ („Lessons for the euro from early US monetary and financial history“) Brüsselis.\nRahandusminister Sven Sester esineb Siiditee foorumi paneelis Astanas Kasahstanis ettekandega professionaalse avaliku teenistuse olulisusest institutsionaalsetes reformides.\nAsekantsler Agris Peedu osaleb ASi Eesti Loots auditikomitee istungil.\nAsekantsler Märten Ross osaleb Šveitsis Genfis 18. maailmamajanduse konverentsil „Likviidsuslõks: mis selle vastu pihta hakata?“ (“The Liquidity Trap: What to do about it?”)\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna viibib Võrumaal. Minister osaleb ümarlaual kohalike omavalitsuste juhtide ja sotsiaaltöötajatega ning külastab MTÜ Lõuna-Eesti Erihooldusteenuste Keskust.\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna kohtub Jaapani uue suursaadikuga.\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski osaleb Tartus Dorpat konverentsikeskuses peetaval Tartu Ülikooli Kliinikumi kevadkonverentsil. Lisainfo kevadkonverentsi kohta: http://www.kliinikum.ee/press/1596-kliinikumi-kevadkonverents-on-25mail-...\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski viibib Lõuna-Eestis, kus külastab Lõuna-Eesti haiglat, töötukassa Valgamaa bürood ja Valga haiglat. Samuti kohtutakse Võru linnavalitsusega ja teiste partneritega, et arutada NEET noorte pilootprojekti.\nTööala asekantsler Egle Käärats osaleb Meriton Conference & Spa Hotel Tallinnas toimuval struktuurivahendite seirekomisjoni koosolekul, kus antakse ülevaade struktuurivahendite kasutamisest perioodil 2014-2015 ning arutatakse rakendamise progressi ja esmaseid tulemusi.\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna osaleb Tervishoiu muuseumis Norra toetusprogrammi „Kodune ja sooline vägivald“ lõpukonverentsil, mille eesmärgiks on hinnata Norra toetuste ja koostöö mõju soopõhise vägivalla vähendamisele Eestis viimase kolme aasta jooksul. Sellel üritusel avalikustatakse ka ministeeriumi tellitud ning Emori poolt läbiviidud uuringu "Eesti elanikkonna teadlikkuse uuring soopõhise vägivalla ja inimkaubanduse valdkonnas" tulemused, mis näitavad, kas viimaste aastate jooksul on toimunud muutusi arusaamades ja hoiakutes antud teemade suhtes.\nSotsiaalala asekantsler Rait Kuuse viibib Tartumaal. Visiidil kohtutakse Luunja vallavanema ja sotsiaaltöötaja Kairit Pahkiga, et arutada sotsiaalhoolekande teemasid. Samuti külastab asekantsler Maarja Päikesekodu, SA Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskust.\nTööala asekantsler Egle Käärats võtab osa SA Innove nõukogu koosolekust, kus on päevakorras Innove arengukava 2016-2020 ning Innove uue juhtimissüsteemi kirjelduse tutvustamine.\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna osaleb iga-aastasel pere- ja töötajasõbralike ettevõtete tunnustamisel.\nE-teenuste ja innovatsiooni asekantsler Ain Aaviksoo osaleb Nordic Digital Day-l. Lisainfo ürituse kohta: https://e-estonia.com/nordicday/\nVälisminister Marina Kaljurand osaleb Euroopa Liidu välisasjade nõukogu istungil Brüsselis. Euroopa Liidu välisministrid arutavad ELi piirkondlikku strateegiat Süüria ja Iraani ning Daeshi ohu osas ja Euroopa Liidu globaalstrateegiat. Välisasjade nõukogu eel kohtuvad ELi välisministrid oma kolleegidega idapartnerluse riikidest.\nVälisministeeriumis toimub energiajulgeoleku teemaline seminar, mille korraldab Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeerium. Tegemist on esimese üritusega Balti regionaalses seerias, mille järgnevad osad leiavad aset Lätis ja Leedus. Praeguse kava kohaselt lõpeb seeria sügisel energiasektori valmisoleku planeerimise teemalise lauaõppusega. Seminari sponsoriks on Balti-Ameerika Vabaduse Fond (BAFF).\n23.-24.05 osaleb välisministeeriumi välismajanduse asekantsler Väino Reinart Istanbulis ÜRO Maailma Humanitaartippkohtumisel, mis leiab aset esimest korda. Tippkohtumise raames arutatakse selle üle, kuidas üleilmne humanitaarabisüsteem saaks kasvavatele kriisidele ja hädaabipalvetele vastata ning kriise ennetada või paremini lahendada. Tippkohtumise aluseks on ÜRO peasekretäri raport „One Humanity, shared responsibility“ ja selle lisana „Agenda for Humanity“, mis valmisid regionaalsete konsultatsioonide tulemusena.\nVälisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Annely Kolk ja konsulaarosakonna direktor Kersti Eesmaa viibivad Egiptuses konsulaarkonsultatsioonidel. Konsultatsioonide raames arutatakse viisapoliitika, reishoiatuste, turismi ja reisidokumentide tunnustamisega seonduvat. Eesti delegatsiooni kuuluvad ka suursaadik Egiptuses Sander Soone ja konsul Risto Roos.\n24.-25.05 viibib välisminister Marina Kaljurand töövisiidil Londonis. 24. mail esineb välisminister Kaljurand sõnavõtuga mõttekoja Chatham House poolt korraldatud konverentsil Cyber 2016 paneelis „International Principles, Rules and Cooperation in Cyberspace“ (lisainfo: https://www.chathamhouse.org/conferences/cyber-2016). 25. mail kohtub Marina Kaljurand Suurbritannia välisministri Philip Hammondiga. Kohtumisel arutatakse Eesti ja UK kahepoolseid suhteid, julgeolekuolukorda ja terrorismivastase võitlusega seonduvat, rändekriisi, ELi-Venemaa suhteid ja olukorda Ukrainas, lisaks räägitakse NATO Varssavi tippkohtumise ettevalmistustest. Lisaks räägitakse ELi tulevikust ja 23. juunil toimuvast Euroopa Liidu referendumist UKs.\n24-25.05 kohtuvad välisministeeriumi haldusküsimuste asekantsler Tõnis Saar ja välismajanduse asekantsler Väino Reinart Eestit külastava Afganistani asevälisministri rahandus- ja haldusküsimustes Nasir Ahmad Andishaga.\nVälisminister Marina Kaljurand viibib Viinis OSCE Alalises Nõukogus, kus tutvustab Eesti Euroopa Nõukogu eesistumise prioriteete.\nVälisminister Marina Kaljurand esineb Tallinnas toimuval Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) koosolekul ja osaleb arutelus, mis keskendub Eesti prioriteetidele komitee juhtimise ajal, samuti teistele küsimustele assamblee ja ministrite komitee poliitilise dialoogi raames. Lisaks kohtub välisminister ENPA presidendi Pedro Agramunti ja Euroopa Nõukogu asepeasekretäri Gabriella Battaini-Dragoniga.\nVälisminister kohtub Eestis visiidil viibiva Saksamaa välisministri Frank-Walter Steinmeieriga. Kohtumisel arutatakse kahepoolseid suhteid, NATO Varssavi tippkohtumist, rändekriisiga seonduvat, Ukraina-Venemaa konflikti ja idapartnerite toetamist. Samal päeval antakse ka ühine pressikonverents. Saksamaa välisminister kohtub visiidi käigus ka Eesti peaministri Taavi Rõivasega.\nVälisminister kohtub Ungari parlamendi väliskomisjoni esimehe Zsolt Némethiga. Kohtumisel arutatakse kahepoolseid suhteid, julgeolekuolukorda, suhteid Venemaaga ja rändekriisiga seonduvat.


Vegan burgerid võivad sisaldada rohkem küllastunud rasva kui kaks McDonald'si Big Maci - Maitsemeel - sõbranna.ee\nVegan burgerid võivad sisaldada rohkem küllastunud rasva kui kaks McDonald'si Big Maci\n14. veebruar 2019, 15:39\nÜks kolmest ÜK 500 000 veganist ütleb, et on valinud taimetoitluse just tervise pärast.\nVegan burgerid sisaldavad rohkem küllastunud rasva kui kaks suurt Big Maci, leidis Daily Mirrori proov. Viimane kirjutab, et paljud suuremad poed ja ketid pakuvad 100 % taimeburgereid, ent enamik olevat üle kuhjatud kookosrasvaga, mis on küllastunud rasva rikas.\nMõned burgerid sisaldavad väljaande sõnul aga rohkem kui teelusikatäie suhkrut, mis on kahtlemata ebameeldiv üllatus neile Briti veganitele, kes nimetas värskes YouGov uuringus oma veganluse põhjuseks just terviseteema.\nToitumisnõustaja Helen Bond ütles: «Hästi planeeritud taimsed toitumiskavad võivad olla toiteväärtuslikud ja tervislikud. Siiski ei peaks arvama, nagu oleks kõik taimepõhised toidud kohe tervislikud — või nagu kõik lihaburgerid oleksid suurema rasva-, ja eriti küllastunud rasva sisaldusega kui taimsed. «Selliseid koostisaineid nagu trendikas kookosõli, mis sisaldab 87% küllastunud rasva, kasutatakse burgerisegude kokku liimimiseks.»\nOlulisem kvantiteedist ja rasvagrammide kokku lugemisest peaks aga olema kvaliteet. Rasva kvaliteet on olenevalt toorainest väga erinev ja sellisena mõjutab ta ka tervist. Seepärast olgu ära toodud ka Simeon Van der Moleni sõnad: «Küllastunud rasv meie burgerites [ettevõte Moving Mountains] on naturaalsest kookosõlist, mis ei sisalda mingeid transrasvu ja on erinevalt küllastunud rasvast veiselihaburgerites antioksüdandirikas.»


Allar Jõks: ministeerium vassib, aga ettevõtjad nähku tulevikku nagu Marilyn Kerro - Eesti Päevaleht\nAllar Jõks: ministeerium vassib, aga ettevõtjad nähku tulevikku nagu Marilyn Kerro\nTeadliku manipulatsiooniga luuakse olukord, kus piirangutega seotud kulud jäetakse sujuvalt ettevõtjate kaela.\nvandeadvokaat, üks hea õigusloome tava autoritest\nFoto: Maria Kruusenvald, Erakogu\nRiigikogu majanduskomisjon arutab täna elektroonilise side seaduse muutmist, mille käiku olen kliendi huvides jälginud (esindan eelnõu menetlusega seoses Elisat).\nSeaduse jõustumisel loetakse riigi julgeoleku huvides sideettevõtjate senised investeeringud kasutuks, sest senisele Huawei 3G ja 4G tehnoloogiale ei tohi peale lisada Huawei 5G kihti. Seetõttu tuleb aastate eest tehtud investeeringud „korstnasse kirjutada".\nSee eelnõu ei too kindlasti rahvamasse ja politseid Toompeale. Siiski peaks üks põhimõtteline küsimus avalikkust köitma. Kas avalikes huvides, olgu selleks rahva tervis või riigi julgeolek, tehtud investeeringud ja kulutused peab kandma riik või ettevõtja?\nNäiteks kompenseerib riik oma nigelat vaktsineerimisvõimekust piirangutega, mille hetkel maksavad kinni teatrid, toitlustusettevõtted ja spaad. On see õiglane? Kindlasti peavad seda õiglaseks need, kelle jaoks ükski kulu ei ole liiga suur seni, kuni see tuleb ettevõtja taskust. Ning kelle arvates raha tuleb riigieelarvest, mitte ettevõtlusest.\nSamamoodi üritab majandus-ja kommunikatsiooniministeerium riigi julgeoleku tagamiseks vajalikud kulud jätta ettevõtjatele.\nKorrektne uuring lükati kõrvale\nMinisteeriumi tellitud esimene ekspertarvamus kinnitas, et seaduse jõustumisel peab ettevõtja välja vahetama kogu Huawei tehnoloogial põhineva võrgu ja selle võrgu osa haldamise ja juhtimisega seotud IT lahendused ja kahju on üle poolesaja miljoni euro.\nKas ministeerium seda ekspertarvamust eelnõu materjalidega riigikogu liikmetega jagas? Ei, sest see ei sobinud ametnikele.\nSelle asemel telliti uus ning mugav üldistav ekspertarvamus, mis ei põhine ühelgi konkreetsel võrgul, vaid teoretiseerib võimalusega, et sideettevõtja ei pea välja vahetama Huawei tehnoloogiat. (Mõlemad arvamused on riigikogu liikmetele leitavad eelnõu juures, paraku on 1. neist Elisa ärisaladuste kaiteks ametkondlikuks kasutuseks (Elisa Eesti AS täiendav arvamus lisa 1 AK), teise leiab lisast 3).\nMa ei kahtle, et ministeeriumil on administratiivne ja rahaline võimekus tellida ekspertarvamusi niikaua, kuni saab tulemuse, et ettevõtjale kulusid ei teki. Küsimus jääb aga, et kus läheb „punane joon", mille ületamist ei õigusta isegi vajadus riigieelarvelisi kulutusi kärpida.\nNagu „Selgeltnägijate tuleproovis"\nLisaks üritavad eelnõu autorid riigikogu majanduskomisjonile selgeks teha, et sideettevõtjale tekkivad kulud on tema enda äririsk, et aastate eest valis Huawei. Nimelt on juba 2005. aastal seaduses nõue, et sideteenuse osutamisel tuleb juhinduda riigi julgeoleku tagamise eesmärgist. Teisisõnu pidi ministeeriumi arvates sideettevõtja juba 2005. aastal olema Marilyn Kerro, et ette näha, kuidas 2019. aastal peavad ametnikud Huaweid ohuks julgeolekule.\nKeeldude ja kitsenduste õigustamisel on ametnikel mõnusaks kaitsekilbiks Euroopa Liidu või teiste riikide näited. Näiteks põhjendati valitsuse korraldusi siseruumides toitlustamise ning teatrietenduste jätkuvaks keelamiseks sobimatute näidetega Hispaaniast ja Iirimaalt.\nSamas on eelnõu autorid justkui „kuldid rukkis" osas, mis puudutab Soome näidet. Sarnases olukorras on Soomes aasta alguses loodud seadusega kompensatsioonimehhanism juhuks, kui riigi julgeoleku huvides muutuvad ettevõtja investeeringud vanarauaks.\nMida ette võtta, et seaduste tegemisel vassimine, ettevõtjate kurnamine ning riigikogu liikmetele valikulise teabe jagamine ei muutuks sama regulaarseks nagu koroonanumbrite igapäevane avaldamine?\nKüsimusi on rohkem, kui abieluteemalise referendumi eelnõul muudatusettepanekuid.\nEttevõtlus-ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt, kuidas kirjeldatud õigusloomelisi mustreid murda?


Tegin endale varajase jõulukingi ning tellisin Hiinast telefoni, mis oma välimuse poolest sobiks kenasti Gucci või Louis Vuitton’i kotiga kokku, mis sest et kumbagi mul pole. Tegu on ei kellegi muu kui värskelt Eesti turule jõudnud Xiaomi ning tema uue mudeli Mi Mix 2-ga. On edeva välimuse taga ka asjalik sisu?\nHoiatusena mainin ära, et telefoni Hiinast tellimine pole lihtne lõbu. Pead järele uurima, kas telefoni müüja on usaldusväärne, kas telefon toetab siinseid võrgusagedusi, kandma raha heas usus üle ja mitu nädalat kaupa ootama, lootuses, et sellega transiidis midagi ei juhtu ning viimaks vajadusel ka Maksu- ja Tolliameti jaoks kukerpalle tegema. Samas Eestis ametliku edasimüüja käest telefoni soetades on murepilvi vähem nii telefoni ostes kui ka tulevikus, arvestades EL-i kaheaastast garantiikohustust.\nXiaomi Mi Mix 2 tuli aga sellest Hiina - Eesti kadalipust kenasti läbi. Tollis pidi küll käibemaksu juurde maksma, kuid lõpp hea kõik hea (karbil oli telefoni hinnaks märgitud 45 USD, seega tuli 9 dollarit riigi poole teele läkitada). Nüüd aga telefonist endast.\nMi Mix 2 üks suurimaid müügiargumente on tema välimus. See on “vau”. Esikülje ainus äär on telefoni allosas ning ülejäänu moodustab 6-tolline pikliku kujuga 2160x1080px ekraan. Värvid on paigas ning vaatamisnurgad väga head. Ekraaniereduse üle ei saa samuti nuriseda.\nSuuruse ja kaalu poolest (toekalt raske) on telefoni mugav käes hoida, ainus murekoht on selle libedus ning asjaolu, et tegu on sõrmejäljemagnetiga. Samas enamik tänapäeva nutitelefone on taolised. Sõrmejälgedest rääkides on sõrmejäljeluger väga mugavas kohas - tagumise kaamera all - ning töötab üllatavalt kiiresti ja laitmatult.\nTelefoni alumisest otsast leiame kaks kõlarit ning üks ninjakõlar on end ära peitnud ka pea olematu ülaserva alla. Et saaks helistades vastaspoolt ka ikka kuulda, eks. See kõlar võiks igatahes kõvemat häält teha, sest tänaval jalutades jäin ka maksimumvolüümi juures tihti hätta vastaspoole kuulmisega.\nLõpetades telefonivälist ekskursiooni, tuleb kurvastada, et telefonil puudub kõrvaklapiauk. Kuna juhtmevabad kõrvaklapid on praegu veel pigem erand kui reegel, siis siin Xiaomi plusspunkte ei teeni.\nTelefoni seest leiame Snapdragon 835 protsessori koos 6GB vahemälu ning 64GB sisemäluga. Valikus on ka 128 ning 256GB mälumahuga mudel, kuna sarnaselt iPhone’dele pole telefoni mälu laiendatav. Mi Mix 2 on muljetavaldavalt kiire telefon ning selles võib “süüdistada” just vahemälu mahukust. Android 8.0 Oreo pole veel Mi Mix 2-ni jõudnud, kuid Android 7.1.1 ei anna siiski põhjust muretsemiseks. Operatsioonisüsteemi on küll ja veel.\nKaru hoiab elus 3400mAh aku, mis on igati viisaka elueaga. Arvestades telefoni suurust võib küsida ehk oleks saanud isegi paarsada milliampertundi veel juurde mahutada, aga see on juba juuksekarva lõhki ajamine. Laadimispordiks on USB-C, mis teeb oma töö väga kiiresti ära. Laadimisaeg on tunduvalt kiirem kui näiteks iPhone X või Samsung Note 8 puhul.\nXiaomil on 12MP tagumine kaamera, mis on väga šefilt ääristatud kuldse rõngaga. Sensor tuleb Sony poolt ning objektiivi avasuuruseks on f/2.0.\nTestklõpsud olid enam-vähem viisakad, aga hinnaklassi arvestades oleks oodanud natuke enamat. Tundub, et Samsung, Apple ning Huawei suudavad enda tippmudelite kaameratest palju paremaid pilte välja võluda. Mi Mix 2-ga oli väga lihtne pildiga mööda panna.\nSee selleks. Nüüd läheb asi huvitavaks, sest jõuame esikaamerani. See on nimelt telefoni alumises otsas!\nEsimesed katsed selfiet teha olid tragikoomilised. Vahet pole mis asendist üritad pilti teha, alati jääb käsi, millega nuppu vajutad, pildile. Heurekamoment saabus aga paar minutit hiljem kui taipasin telefoni tagurpidi pöörata. Kogu kasutajaliides tegi samuti kukerpalli ning selfieralli võis alata! Tõsi, see pole just kõige kiirem ja mugavam lahendus - iga kord telefoni käes keerutama hakata - kuid arvestades kui vähe selfiesid ma tegelikult teen, siis elan selle üle. Mõni Instagrami guru jääks samas hätta. Ja ka kvaliteet pole taaskord kiita.\nVideot filmib Mi Mix 2 kuni 4K kvaliteedis ning aegluubis võtete jaoks jääb laeks 720px.\nMiljoni dollari küsimus Hiina telefonide puhul on alati see, kas telefon Eestis töötab või mitte. Xiaomi Mi Mix 2 mõtleb igatahes globaalselt ning autor ei jäänud ühenduvuse tõttu hätta. Nii 4G kui ka WiFi töötasid laitmatult. Tavakõnede puhul aga telefon mõtles mõnikord natuke kauem kui tavaliselt, et kõnet alustada ning oli juhtumeid, kus vastaspool ei saanud mind kätte, kuna telefon katkestas ise kõne ära.\nKel kannatust telefoni transporti oodata ning vajadusel tolliga mässata, siis Mi Mix 2 võib olla isegi õige valik. Tuleb aga meeles pidada, et kui telefoniga midagi juhtuma peaks - ja nii libeda telefoniga on see vaid aja küsimus -, siis garantiikorras paranduseks tuleks see tagasi Hiinasse saata. Või siis remondi eest Eestis ise maksta. Kui need riskid ja mitte nii hea kvaliteediga kaamera on aksepteeritavad, siis Mi Mix 2 on oma raha väärt. Mina aga maksaks natuke juurde ja ostaks Samsung S8. Telefon ju sama ilus, aga kaamera kõvasti parem.


Kolmapäev, 03. juuni 2020 | Logi sisse\nJäisesse merre sulpsas rekordiliselt inimesi\n03.01.2019. Autor: Sigrid Osa\nSoovin südamest tänada kõiki abilisi ja vabatahtlikke. Aitäh Taimo, Taavi, Arnold, Kaido abi eest nii suurepärase sauna loomise eest. Ardo, kes tõi lõuna-eestist furgooni. Andre, kes andis kerise ja puid. Träks, kes jääaugu jääst Puhastus. Orissaare Soovi Pood, kes valmistas tuulekursiku! Piiduvabrik, kes andis vaibad, et varvastel soe oleks:) Täname Husqvarnat suurepäraste auhindade eest!!!\nAitäh, kes tulid Orissaarde Karsummile karget merd nautima ja publikut, kes andsid paljudele motivatsiooni:)\nSee on parim tunne, kui kogukond saab kokku ja kõik on rõõmsad!!!\n100 spaapaketti koroonaviiruse eesliini meditsiinitöötajatele kingituseks (5)\nVandaal valas haljasala puhkepingi kahtlase ollusega üle (1)\nEdward Laane saab maakonna teenetemärgi (lisatud Laane kommentaar) (7)\nJUHTKIRI - Käi jala! (22)\nKuressaarde paigaldati kolm uut bussiootepaviljoni (1)\nPipide paraad pani lapsed rõõmust lustima\nUute tantsude konkurssi pikendati\nSel nädalal lõpeb EAS-i kriisitoetuste taotlemine\nKesklinna sulgemine lõpetab einetakso teenuse (54)\nUUS! Isad saavad üle kolme kuu taas sünnitusest osa (1)\nReformierakond kesklinna liikluseks sulgemise eelnõu tagasi ei võta (85)


Hormoonravimid on palju tõhusamad kui NSAID-id, kuid nende kasutamine võib aidata sõltuvust tekitada. Kandke ainult retsepti alusel ja tema järelevalve all.\nKõrvaltoimete ja vastunäidustuste loetelu tõttu on MSPVA-de kasutamine lubatud ainult retsepti alusel.\nDiklofenakil põhinevate mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kasutamine on eelistatavam, sest neil on kõrvaltoimete ilmnemised vähem märgatavad.\nKetorool (ketorelakotromitamiin) näitab prostatiidi ravis häid tulemusi. Kuid see koosneb tugevatest ainetest ja avaldab kehale väga tugevat mõju, mistõttu seda ei saa kasutada ilma arsti nõuanneteta.\nSPVS on meditsiinilised vahendid, mis mõjutavad hormonaalset taset, neil on palju kõrvaltoimeid, samuti vastunäidustuste loetelu. SPVS-i ravimeid võib määrata ainult arst ja spetsialistide järelevalve all.\nKaasaegne uroloogia võimaldab teil vabaneda paljudest terviseprobleemidest, mis tekivad selles valdkonnas. Ennekõike sõltub ravi edukus ravimite korrektsest valikust. Kui erinevad on selle tundliku sfääri haigused, on olemas sama palju vahendeid, mis võivad aidata teatud haiguse ravimisel. Mõnikord sõltub neist mitte ainult tervis, vaid ka patsiendi elu. Näiteks annab diureetiline ravim nagu furosemiid (või Lasix) soovitud toimet nii kiiresti, et seda kasutatakse mitte ainult ägeda neerupuudulikkuse korral, vaid ka kopsu ja ajuturse korral.\nSõltuvalt haiguse olemusest ja terviseprobleemi põhjusest kasutavad uroloogid mitmesuguste ravimirühmade ravimeid. Nende hulka kuuluvad diureetikumid, antibiootikumid, spasmolüütikumid ja homöopaatilised ravimid. Kõigil kaasaegses uroloogias kasutatavatel ravimitel on näidustused ja mitmed vastunäidustused, mistõttu ei tohiks te ise ravida ilma kvalifitseeritud uroloogiga konsulteerimata.\nSüdame ja neeru ödeemi ja hüpertooniatõvega sageli on ette nähtud diklotiasiidi ja tsüklo-metiasiidi kasutamine - ravimid, mis suurendavad korduvalt kaaliumi eritumist uriinist, samuti naatriumist ja kloorist kehast. Samal ajal on mõlemad ained sama tõhusad kui alkaloos ja atsidoos. Kõrvaltoime on piisavalt tõsine: hüpokaleemia, jääklämmastiku suurenemine, sekundaarne diabeet. Narkootikume proovige mitte podagra, diabeedi, raske neeru- ja maksapuudulikkuse korral.\nMannitool-kuivpulber sobib teiste diureetikumidega ravimi kasutamisel ägeda neerupuudulikkuse korral. Ravimil on diureetilist toimet iseloomustavad omadused, suureneb neerude vereringe, eemaldatakse nefrotoksilised ained uriinis. Sellised omadused võimaldavad selle ravivahendiga ravida erineva päritolu ja mürgituse turseid.\nDiokarb erineb madala mürgisuse analoogidest. See diureetikum on efektiivne maksahaiguse, glaukoomi, südamepärasuse turse ja toksooside korral rasedatel naistel. Ravimi võtmise vastunäidustused on neerude ja maksa akuutne ebaõnnestumine, Addisoni tõbi. Kõrvaltoimete hulgas võib täheldada paresteesia jäsemetes ja uimasust, mis peaaegu kohe kaob koos ravimi kaotamisega.\n5-NOK on üks tuntumaid antibakteriaalse ja antimikroobse rühma ravimeid. Tööriist on aktiivne nii gram-negatiivsete kui ka grampositiivsete bakterite vastu. Seda kasutatakse uretriidi, tsüstiidi, epididümiidi ja püelonefriidi raviks. 5-nok on efektiivselt kasutatud mõnede seente ja teiste mikroorganismide liike. Vastunäidustused on katarakt, neeru- ja maksapuudulikkus, ülitundlikkus nitroksoliini suhtes, rasedus ja imetamine. Kõrvaltoimete loetelu sisaldab seedetrakti rikkumisi, allergilisi reaktsioone lööve või urtikaaria kujul.\nTaimne ravim Canephron-N, mis on hiljuti saanud tõeliselt populaarseks populaarseks, on laia tegevusvõimalusega. See kõrvaldab efektiivselt genitaal-süsteemi põletikulised haigused nagu äge ja krooniline tsüstiit, ureetriit, püelonefriit, interstitsiaalne nefriit, glomerulonefriit. Lisaks sellele on tööriist tuntud oma ennetavate omaduste poolest, kipuvad kudede ja liiva moodustumist kusepõies ja neerudes. Canephron-N kõrvaldab kuseteede spasmid. Ravimit tuleb kasutada ettevaatusega, kui esineb probleeme maksaga ja raseduse ajal.\nLevofloksatsiin on antimikroobne ravim, mis kuulub laia spektriga kinoloonide rühma. Tööriist on ette nähtud nakkuste ja põletikuliste protsesside raviks, mis on põhjustatud selle tundlikest mikroorganismidest. Üks levofloksatsiiniravi eeliseid võib nimetada kasutusmugavuseks (1 kord päevas) ja peaaegu täielikku vastunäidustuste puudumist. Kõrvaltoimeteks võib olla iiveldus, kõhulahtisus, pearinglus ja unetus.\nÜks uroloogias kasutatavatest spasmolüütikutest on üks Spazmex. Seda ravimit kasutatakse düsuuria, enureesi, kusepidamatuse, põie neuromuskulaarse düsfunktsiooni ravis. Ravimil on palju vastunäidustusi. Need on uriinipeetus, graanvia müasteenia, tahhüarütmia, glaukoom, refluksösofagiit, seedetraktihaigused, sooleotoonioon, neerupuudulikkus, peaaju halvatus ja paljud teised.\nUroloogias kasutatakse ka No-shpa, mis on tuntud oma unikaalse võime järgi leevendada eri tüüpi spasme. Ravim vähendab põie suurenenud toonust, vähendab valu ja vähendab tungi urineerida.\nAlfa-adrenoblokaatorid, nagu näiteks alfuzosiin, aitavad lõõgastuda põie kaela silelihas. See on eriti efektiivne tsüstiit või uretriidiga seotud valu. Ravim aitab ka raske valu sündroomi korral. Parim on täiendada spasmolüütikumide vastuvõtmist koos mis tahes antihistamiinravimiga. See aitab kopsuturse kaotada.\nVitaprost kuulub prostatiidi uroloogias kasutatavate ravimite rühma. Tööriist aitab nii ägedate kui ka krooniliste haigusvormide korral ning seda kasutatakse ka seisundi stabiliseerimiseks pärast operatsiooni eesnäärme piirkonnas.\nProstatitiini ravib prostatiiti. Tööriist on veiste eesnäärme isoleeritud ja kompleksne toimeaine looduslik ensüüm. Ravim aitab taastada eesnäärme funktsiooni, hoolimata sellest, et see põhjustas rikkumisi - patoloogilise protsessi või loodusliku vananemisega. Täiendava eelisena võib täheldada immuunsuse suurenemist prostatiliinravi tulemusena.\nEsitan videot uroloogia teemal. See video on tehtud natuke igav loeng, kuid peegelduseks on palju teavet.\nSee on Dr. Pavlovi uroloogia loeng.\nsügelemine käärsoole sümptomid\nkuidas ravida epididümiiti\nPärast nelikümmend aastat on paljud tugevamad soo ees eesnäärmehaigused, seega on uroloogias tähtsal kohal prostatiidi ravi meestel. Ägeda prostatiidi ravi ja selle haiguse kroonilise vormi ägenemine viiakse läbi sarnaste skeemide kohaselt.\nProstatiidi raviks meestel otsustatakse olenevalt patoloogia sümptomitest ja tüübist. Kui prostatiit on looduslikult nakkuslik ja on põhjustatud bakteritest, viirustest või seenedest, siis ei saa nad ilma antibiootikumide, viirusevastaste ja antimükootiliste ravimiteta. Kui diagnoositakse kongestiivne (mitteinfektsioosne) prostatiit, piisab põletikuvastaste ravimite võtmisest, samuti väheneb verevarustuses olevate ravimite mikrotsirkulatsioon. Lisaks on kõigil juhtudel immuunsuse ja vitamiinravi parandamine äärmiselt oluline.\nÜks universaalne antibiootikum, mis oleks võrdselt hästi abiks kõigile prostatiidi meestele, ei eksisteeri. Iga antibakteriaalse ravimi valimisel igas konkreetses kliinilises juhtumis on otsustava tähtsusega patoloogiat põhjustavate mikroorganismide tuvastatud tundlikkus. Uroloogid määravad sagedamini ravi ajal oma patsientidele fluorokinoloone, kuna need on kõige paremini akumuleeritud õiges kontsentratsioonis eesnäärme kudedes. Kõige tõhusamad antibiootikumid:\nTavanic. Antibakteriaalne ravim, mis põhineb levofloksatsiinil. Pärast suukaudset manustamist imendub toimeaine peaaegu täielikult seedetraktist. Söömine peaaegu ei aeglusta seda protsessi. Süsteemses ringluses on sama aktiivne aine, nagu see oleks olnud parenteraalse manustamise korral. Kui te võtate Tavanic 500 mg 1 korda päevas 3 päeva järjest, on levofloksatsiini keskmine kontsentratsioon eesnäärmekoes 8,7 μg / g.\nDigit. Keemiaravi, mis mõjutab tsiprofloksatsiinil põhinevaid mitmesuguseid mikroorganisme. Ravim imendub kiiresti seedetraktist ja toidu tarbimine seda protsessi praktiliselt ei aeglusta. Ravimi maht, mis on jõudnud oma tegevuse peamisele kohale, on 70%. Hästi jaotatud kudedes ja kehavedelikes. Ravimi annustamisskeem on individuaalne, kuid keskmiselt võetakse Cifran 250 kuni 750 mg 2 korda päevas 1 kuni 4 nädala jooksul.\nZanotsin. Selle antimikroobse toimeaine toimeaineks on ofloksatsiin. Pärast suukaudset manustamist imendub see seedetraktist kiiresti ja täielikult. Sellisel juhul võib söömine imendumise kiirust pisut aeglustada, mistõttu Zanotsini soovitatakse võtta 1 tund pärast sööki. Aine maksimaalne kontsentratsioon vereplasmas saavutatakse 120 minuti pärast. Ofloksatsiin on laialdaselt levinud kudedes ja kehavedelikes, kaasa arvatud eesnäärme näärmed.\nKuna põletikulise protsessi põhjustav aine eesnäärme piirkonnas võib olla ka seentagent või infektsioon on kombineeritud, võib prostatiidi efektiivne ravi sisaldada antimikroobset kombineeritud ainet - safotsiidi. See on tablettide komplekt: 1 flukonasooli tablett (seenevastane ravim), 1 tablett asitromütsiini (antibakteriaalne), 2 tableti seknidasooli (antiostoomaalne). Samal ajal võta kõik 4 tableti.\nProstatiidi kõigi sümptomite kõrvaldamiseks meestel võib olla vajalik pikaajaline antibiootikumravi (kuni 28 päeva). Lisaks võib ravimi annuse vähendamine või tühistamine olla ainult raviarsti juhendamisel, vastasel juhul läheb kõik ravimid äravoolu.\nLisaks patogeeni hävimisele on prostatiidi ravis ka teisi ülesandeid. Kuna valulikkusena ja kubemekindlalt esinev valsisündroom on prostatiidi märk meestel, on seda võimatu teha ilma mittesteroidsete põletikuvastaste ravimiteta. Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid on saadaval tabletidena või rektaalsete ravimküünaldena. Selliste ravimite kasutamine on sageli kasutusel:\nProstatiidi ravis pööratakse suurt tähelepanu rektaalsetele suposiitidele erinevate toimeainetega, mis aeglaselt, sujuvalt, ohutul kontsentratsioonil ja läbipääsu mööda läbi maksa annavad ravimi patoloogilisele fookusele. Uroloogias kasutavad need ravimid üsna sageli:\nProstatiliin. Loomset päritolu ravim, mis suudab parandada eesnäärme kudede kahjustunud funktsiooni. Igal hommikul ja õhtul soovitatakse rektaalsed ravimküünlad ühe korraga. Ravikursus on tavaliselt 10 päeva. Pärast prostatiliini kasutuselevõttu ei soovitata poole tunni jooksul liikuda. Enne küünla panemist veenduge, et puhastate soolte ja niisutage suposiiki ise veega.\nVitaprost. Veel üks loomset päritolu ravim, mis suudab normaliseerida eesnäärme funktsiooni. Vitaprost aitab vähendada turset, vähendab valu ja ebamugavustunnet, normaliseerib epiteelirakkude sekretoorset funktsiooni, avaldab kaudset bakteriostaatilist toimet eesnäärme mikrofloorale, normaliseerib spermatogeneesi ja ejakulaadi parameetreid. Vitaprosti taustal võib köha krooniline prostatiit tõenäoliselt põhjustada ägenemisi.\nProstopiin. Kombineeritud ravimid, mis võivad leevendada põletikku ja haavasid paraneda. Kompositsiooni koostises on järgmised komponendid: kuninglik želee, honey, perga, taruvaik, õietolm. Prostopiini soovitatakse ööpäevas manustada üks kord ööpäevas, pärast looduslikku sooletõmbumist või puhastamist. Ravikursus võib olla 2 kuni 4 nädalat. Vajadusel saab seda korrata 2-3 kuu pärast.\nKui eesnäärme põletikul on nakkushaigus, vähendab see oluliselt kehast ja vähendab selle kaitsvaid omadusi, seetõttu peab terapeutiline kompleks sisaldama tingimata immunomodulaatoreid. Seda silmas pidades ravitakse koos teiste ravimitega prostatiiti sageli koos metüüluratsiili ja Genferoni suposiitidega.\nProstatiidi korral on palju võimalusi ja ravi võib oluliselt erineda. Mõnel juhul on meditsiinilise raviskeemi maksimaalne toime saavutatav, kui need sisaldavad alfa-blokaatoreid. Uroloogid nimetavad kõige sagedamini selliseid ravimeid:\nEeldatakse nende ravimite pikaajalist kasutamist - 7-8 kuud. Kõige populaarsem on tamsulosiin, mis kuulub urosseetilistele ravimitele. Tamsulosiini kasutamisel on prostatiidi ravimisel märkimisväärne tulemus ainult 14 päeva pärast ravi alustamist. See alfa-adrenergilise blokaatori akupressur mõjutab eesnäärme näärmete, kuse- ja kusepõie silelihaste närvilõpmeid, põhjustades neile lõõgastumist. See normaliseerib uriini voolu, vabastab ureetra eesnäärme kokkupressimise ägedat sümptomaatilist toimet ja kõrvaldab ka eesnäärme põletikku ja vähendab selle turset.\nAlfa adrenergilised blokaatorid on kõrgelt hinnatud uroloogias, kuna need aitavad uriinis ülekoormust ja uriini normaalset voolamist põhjustada pealetungivat põletikku.\nProstatiidi ravimeetodid meestel on erinevad. Füsioteraapia protseduurid on uroloogiliste patsientide ravimisel eriline koht. Sümptomite kõrvaldamiseks võib meestel prostatiidi korral kasutada järgmisi füsioteraapia meetodeid:\nGalvaniseerimine. See füsioteraapia protseduur hõlmab keha pidevat pidevat elektrivoolu, millel on kerge pinge ja tugevus. Iga seanss kestab 10 kuni 20 minutit ja kogu ravikuur on 15 protseduuri.\nRavimi elektroforees. Meetod, mis põhineb vahelduvate voolude ja ravimite kombineeritud toimetel. Prostatiidi kroonilises vormis määratakse elektroforees sageli kaltsiumkloriidi 1-5% lahuse ja naatriumbromiidi 2-5% lahusega. Need ravimained aitavad mitte ainult tõhusalt põletikulist protsessi eesnäärme piirkonnas, vaid ka kaotavad valu. Lisaks võib kasutada analgeetikume, Lidaza, Trypsini, Aloe.\nElektrostimulatsioon. Elektrilise voolu otsesel mõjul toimiva manipuleerimise käigus tekib kudede ja lihaste kiudude vähenemine, mis oluliselt kiirendab ainevahetust, aktiveerib immuunsüsteemi ja tõhusalt suurendab vereringet. Protseduuri saab teostada transurethrally, transrectally ja väliselt.\nUHF-ravi. See füsioteraapia meetod põhineb väga suure sagedusega elektromagnetvälja mõjutatavatel kudedel. Kui prostatiiti kasutatakse peamiselt risti meetodil. Sellisel juhul mõjutab elektromagnetvälja mitte ainult eesnäärme kude, vaid ka naaberorganeid.\nUltraheliravi. Juurdepääs on antud juhul anus, milles laineradiaator on sisestatud. Menetluse käigus tekkinud kõikumised on antimikroobse ja immunomoduleeriva toimega. Selle bakteritsiidset toimet põhjustab mikroorganismide rakumembraanide kahjustus.\nLisaks kasutatakse laialdaselt vannid, mis kasutavad erinevatel temperatuuridel erinevaid vedelikke, ravimtaimede infusioonidega mikroklistereid ja mudaaravi. Milline loetletud füsioteraapia meetoditest on kõige asjakohasem iga kliinilise juhtumi puhul, otsustab raviarst. Ta hindab sümptomeid ja valib ravi.\nFüsioteraapiaks on eesnäärme massaaž. Seda protseduuri peaks läbi viima sertifitseeritud uroloog või androloog. Enne protseduuri on patsient kohustatud puhastama pärasoolku, väliseid suguelundeid ja anuure põhjalikult puhastada. Ja kohe 60 minutit enne plaanilist protseduuri, joo 2-3 klaasi vett, nii et põis pressib eesnääret pärasoolde vastu ja seda on lihtsam masseerida.\nMassaažiprotseduur on väga efektiivne protseduur, ilma milleta pole võimalik prostatiiti ravida. Massaaž võimaldab teil välja tõmmata eesnäärme akumuleerunud saladus, mis seejärel vabaneb istuvalt läbi kusejuhi. Lisaks aitab see protseduur parandada vere mikrotsirkulatsiooni eesnäärme kudedes.\nTerapeutilise perioodi massaaž on vastunäidustatud, kuna see võib kaasa aidata nakkusprotsessi levikule. Tavaliselt toimub protseduur, kui akuutne põletikuline protsess langeb.\nTraditsioonilise meditsiini abiga sümptomite ilmnemisel ja valitud ravimisel soovivad mõned patsiendid ikkagi teada, kuidas ravida prostatiiti meestel traditsiooniliste meetoditega. Kõige populaarsemad on järgmised traditsioonilised ravimeetodid:\nKõrvits Medikana võite kasutada kas värskelt pressitud mahla (250 ml kõrvitsa värsket mahla 20 g loodusliku mee 1 kord päevas) või seemneid (100 g päevas). Selliseid meetodeid kasutatakse meeste prostatiidi raviks 3-4 nädalat.\nVibu Ravim valmistatakse 2 keskmise suurusega pirniga jahvatamise teel ja saadud massi valatakse 600 ml keedetud vette. Mahutavus tuleb katta ja sooja salliga kinnitada. Nõuda 3-4 tundi. Võtke infusioon iga 60 minuti järel, 50 ml.\nKreeka pähklid Infusiooni ettevalmistamiseks tuleb 2 supilusikatäid pähkli membraane keeta 300 ml vees madalal kuumutamisel ja infundeeritakse 120 minutit. Pärast infusiooni filtreerimist tuleb võtta 3 korda päevas 100 ml.\nCelandine Infusiooni valmistamiseks vajate 2 supilusikatäit kuivatatud aedvilja. Vala 200 ml keeva veega ja jäetakse 120 minutiks pimedasse kohta. Seejärel tuleb tööriista ära visata ja võtta 1 tl 3 korda päevas pool tundi enne sööki või 1 tund pärast seda.\nPetersell Terapeutilistel eesmärkidel kasutatakse nii mahla kui ka seemneid. Juice tuleb purjus 15 ml 3 korda päevas 30 minutit enne sööki. Ja seemnest valmistatakse keetmine. 200 ml vees keedetakse 2 supilusikatäit seemneid 15 minutit. Pärast jahutamist puljong tuleb kuivatada ja võtta 1 supilusikatäis 4-6 korda päevas.\nRahvameditsiinis, prostatiiti võideldakse mitte ainult sisemiste toodete abiga, vaid ka pakutakse seda töödelda koduloomade küünaldega koos propolaadiga.\nPropolisi ettevalmistatud ekstrakt aurustatakse 200 ml etüülalkoholis. Saadud ekstrakt segatakse kakaovõi suhtega 0,1: 2. Saadud segu moodustab koonuseküünlaid, mida tuleks hoida külmkapis. Kandke küünlaid 1 tk enne voodit 30 päeva. Siis võtavad nad pausi 1-2 kuud ja kordavad jälle muidugi.\nKui prostatiit püsib ja ravi ei paranda või põletik levib järsult, võib kirurgilise operatsiooni läbiviimiseks teha otsuse. Prostatiidi radikaalse ravi peamised meetodid on järgmised:\nProstatektoomia. Seda tüüpi operatsioon hõlmab eesnäärme täielikku eemaldamist. Operatsioon on kõhuõõne ja seda tehakse üldanesteesia all. Selle protsessi käigus lõikab kirurg eesnääre, eesnäärme enda, selle kohal paiknevate seemnepõiekullide, samuti külgnevate lümfisõlmede varustanud veresooned.\nEndoskoopiline prostatektoomia. Rohkem õrnad manipulatsioonid, mis tähendavad üldist anesteesiat kõhuõõnde 3-4 väiksemat läbitungimist. Need avad on vajalikud selleks, et sisestada endoskoopilised seadmed ja koagulaator, mida kasutatakse kudede ja anumate lõikamiseks. Manöövrite lõpus tekib kudede kopsutamine, mis kaitseb suurt verekaotust.\nEesnäärme resektsioon. See operatsioon hõlmab eesnäärme patoloogilise segmendi eemaldamist. Selles operatsioonis on 3 võimalust, mis erinevad juurdepääsu meetodil: suprapubic (kõhu eesmine osa on lõigatud), laparoskoopiline (kõhu eesmine osa on lõigatud 3-4 kohaga ja kõik vajalikud instrumendid ja kirurgilised instrumendid on sisestatud) või TUR (transuretraalne resektsioon).\nDrenaaž. Kui eesnäärme põletikku raskendab eesnäärme näärmete kudede luumurd ja ka haavandite tekkimine, määratakse kirurgiline sekkumine eeltäitesega. Selle läbiviimiseks sisestatakse eesmise näärmega läbivool nõel läbi kõhuõõnde või kõhukelme alumises osas asuva ava. Seejärel töödeldakse patoloogilist ala koos antiseptikuga, et eemaldada põrn. Pärast seda võib eesnäärme täielikult või osaliselt eemaldada tavapärasel viisil.\nAurustamine See on eesnäärme kaasaegne kirurgiline protseduur, mis võimaldab laseri abil patoloogilisi kahjustusi eemaldada. Laserlaine mõjul, mis on otseselt suunatud eesnäärme põletikulisele segmendile, aurustub see (aurustumine). Laserkirurgia peamine eelis on see, et veresoonte võrgu automaatne läbipõlemine toimub kõrgel temperatuuril, mis võimaldab sellistes manipulatsioonides vältida ohtlikku verejooksu.\nKuidas prostatiiti ravida ja millised konservatiivsed või radikaalsed meetodid valida samal ajal otsustab, jälgides patsiendi, uroloogi või kogu arstide kogudust.\nKuigi kriitilises asjas pole inimesel valikut ja ta on sunnitud operatsiooniga nõustuma, kuid peate siiski olema valmis selleks, et nagu konservatiivsed ravimeetodid, ei anna kirurgia täielikku taastumist 100% garantii.\nProstatiitaga on meestel iseloomulikud tunnused, mis edukalt läbivad, kui teate, mida neid ravida ja kuidas parimaid ravimeid valida. Ägeda prostatiidi raviks on näidatud, kui kontrolltestid näitavad, et eesnäärme kude ja selle funktsioonid on täielikult taastunud ja laboratoorsetes katsetes ei avastata patogeenseid mikroorganisme.\nNii palju kui mees ei sooviks külastada uroloogi, kuid see on kindlasti väärt, sest ise ravimeid ei saa mitte ainult leevendada haigusseisundit, vaid ka süvendada haiguse kulgu. Samal ajal, kui raviskeemi teostab õigesti inimene, kes seda teab, võib patsient loota soodsale prognoosile.\nantibiootikumid - omavad tugevat bakteritsiidset toimet, hävitades näärme patogeenset mikrofloorat ("tsiprofloksatsiin", "amoksiklav", "levofloksatsiin");\nVastupidiselt populaarsele tarkusele, mis, nagu teate, ütleb:"Väikesed lapsed on vähe halbu. "Suguelundite piirkonnas pole väikseid probleeme. Igasugune ebamugavustunne, olenemata vanusest, võib olla tõsiste häirete sümptom või esineja, mis võib märkimisväärselt kahjustada naise tervist ja jätta talle tulevaste pereliikmete õnne.


Pokerstars | Isikut kinnitavate dokumentide saatmise põhjus\nIsikut kinnitavate dokumentide saatmise põhjus\nVastavalt meie litsentsi tingimustele oleme kohustatud küsima meie klientidelt nende vanuse, isiku ja aadressi kinnitamiseks teatud teavet ja andmeid.\nKui oled meile saatnud sobivad dokumendid, ootavad sind mängijana mitmed lisahüved, näiteks kiiremad ülekanded, suuremad deposiidi limiidid ja väljamaksed.\nDokumendid saad üles laadida käesoleva akna paremalt küljelt (kui kasutad arvutit) või altpool (mobiiliseadme kasutamisel) asuva kontaktvormi vahendusel.\nAva kontaktvorm ja vali:\n„Kategooria“ > „Konto turvalisus ja kinnitamine“,\n„Alamkategooria“ > „Laadi üles dokumendid“.\nKui oled mänguklienti juba sisse logitud, ava: „Abi“ > „Võta ühendust klienditoega“ > „Ava võta ühendust klienditoega vorm“.\nKonto suletud / blokeeritud / sellele on seotud piirang\nStarsi konto ja Starsi ID erinevus\nStarsi konto sulgemine\nStarsi kontole registreeritud nime uuendamine


Hispaania politsei paljastas dopinguvõrgustiku, millel oli sadu kliente | Õhtuleht\nHispaania politsei paljastas dopinguvõrgustiku, millel oli sadu kliente\nToimetas Mart Treial, 31. jaanuar 2020, 11:35\nKonfiskeeritud EPO laadung.Foto: Kuvatõmmis videost\nHispaania politsei paljastas kriminaalse võrgustiku, mis vahendas sportlastele veredopingut EPO.\nPolitsei konfiskeeris operatsiooni käigus 850 EPOga täidetud süstalt, arreteeris Barcelona ja Cadizi linnas kokku kuus kahtlusalust ning külmutas eri pangakontode peale kokku 800 000 eurot pluss 70 000 eurot sulas, vahendab Hispaania ajaleht El Pais.\nDopinguäriga tegelesid Hispaania ja Serbia kodanikud, kes müüsid kestvusalasportlaste lemmikainet eri veebilehte kaudu vähemalt kümme aastat. Kahtlusalused tegid koostööd Cadizi kliiniku töötajaga, kes võltsis retsepte, et "patsiendid" saaksid apteegist osta suuremas koguses EPO-t.\nUurijate teatel ostsid ainuüksi eelmisel aastal jõugu käest keelatud ainet ligi 260 sportlast eri aladelt, sealhulgas krossisõitjad (enamjaolt hispaanlased), ratturid ja kergejõustiklased (nii staadioni kui ka murdmaa). Paljud EPO hankijad olid veteranid, kuid teada on ka ühe Hispaania olümpiasportlase nimi, kes on praegu treener.\nKuivõrd Hispaanias on kriminaalne tegevus vaid dopingainete müümine / vahendamine, siis edastab politsei atleetide nimed antidopingu agentuurile. Nimed avalikustatakse vaid siis, kui sportlased jäävad süüdi.\n"Uurimine algas 2017. aasta keskel pärast seda, kui mitmed EPO-ga vahele jäänud sportlased andsid meile informatsiooni, et ostsid ainet veebilehe kaudu ja neid varustati Cadizis," sõnas Hispaania antidopingu agentuuri direktor Jose Luis Terreros, kes edastas info politseile.\nTerreros lisas: "EPO oli esmaklassilise kvaliteediga, kuid müüjad ei ladustanud seda külmas, seega oli aine ebaefektiivne ja tervisele lausa ohtlik. Asjaga on seotud paljud sportlased paljudelt aladelt, sest grupeering müüs Ida-Euroopa riikides ka anaboolseid steroide. Aga ükski sportlane pole väga tuntud."\nKa politseiuurimine pole kaugeltki lõppenud, vaid jätkub kogutud andmete ja andmekandjate analüüsimist.\nEPO ehk erütropoetiin on hormoon, mille abil kasvatatakse veres punaliblede arvu ja lihastesse jõuab rohkem hapnikku, kiireneb ka taastumine. Mingis koguses toodab seda ka inimese organism.


Kassid ja konjunktiviit - Tervis | Aprill 2021\nRiiklik jõnksupäev: juhend kassi ohutuks söötmiseks\nTa tegi karjääri, pildistades kodutuid ja erivajadustega loomi: tutvuge Furtograafiga\nSchrödingeri kass: mis see on? Mida see tähendab?\nMiks teie kass ei peaks veganiks minema?\nPäästekassike ei jäta kunagi oma koera semu kõrvale ja see on täiesti jumalik\nViis parimat Super Bowli reklaami, kus osalevad koerad ja kassid\nKurtide meremeeste Maine Cooni kass tegutseb kõrvadena merel\nHüpotermia kassidel: sümptomid ja mida teha\nKas teie kass kannatab hooajaliste afektiivsete häirete all?\nÕpetage oma kassi istuma\nKassid ja konjunktiviit\nSee artikkel viisakalt PetMD.com .\nKonjunktiviit viitab kassi silma niiskete kudede põletikule, mis on silma osad, mis asuvad maakera lähedal ja kuni sarvkesta servani - silma esiosa. See võib põhjustada kassi silma vedeliku väljavoolu ja muid loomale ebamugavaid sümptomeid. Ravi põhineb lõppkokkuvõttes seisundi põhjustel.\nSümptomid ja tüübid\nSellel haigusel on mitu tavalist sümptomit, sealhulgas:\nRegulaarne ja liigne vilkumine\nVedelik koguneb silma\nÜlemiste hingamisteede infektsioon\nKonjunktiviiti võib põhjustada mitu viirust, üks levinumaid on herpesviirus. Kassid, kes puutuvad regulaarselt kokku teiste viirusnakkustega kassidega, on selle haiguse tekkeks altimad. On ka bakteriaalseid põhjuseid, millest ühte nimetatakse tavaliselt kuivaks silmaks. Lisaks võib allergia põhjustada silmade reageerimise välise reaktsioonina allergeenile või see võib olla nii lihtne kui silma sattunud võõrosakeste esinemine. Lõpuks, tõukoertel on haigus tõenäolisem kui teistel kassidel.\nVeterinaararst uurib erinevaid võimalikke põhjuseid, et teha kindlaks silmainfektsiooni algpõhjus, et seda saaks korralikult lahendada. Võib esineda hooajalist allergiat näiteks rohu ja õietolmu või keskkonna saasteainete, näiteks suitsu või kemikaalide suhtes. Samuti arvestatakse viiruslike ja bakteriaalsete infektsioonidega.\nSeda seisundit ravitakse tavaliselt ambulatoorselt. Kui kahtlustatakse nakkust põhjustavat toidu- või keskkonnaalergeeni, peaks probleem selguma, kui tuvastatud allergeen kassi keskkonnast eemaldatakse. Kui nakkus on põhjustatud viirusest, on põletiku juhtimiseks mõned tavaliselt välja kirjutatud ravimid, sealhulgas suukaudsed ja kohalikud (välised) antibiootikumid. Vaktsineerimine on ka tavaline ravivõimalus, et tulevikus vältida teisi viiruspuhanguid. Tõsistel juhtudel võib vajalikuks osutuda operatsioon silma ummistuste kõrvaldamiseks.\nElamine ja juhtimine\nKui diagnoos on kindlaks tehtud ja raviplaan on välja kirjutatud, on oluline jälgida looma arengut. Raviplaani esimeseks sammuks on meditsiinilise põhjuse kõrvaldamine, kui see on olemas. Järgmisena on oluline kass isoleerida, et see ei nakataks teisi loomi.\nKokkupuute piiramine teiste nakatunud loomadega võib vältida konjunktiviidi kordumist. Mõned vaktsineerimised on osutunud tõhusaks selle seisundi tekkimise riski minimeerimisel.\nSee artikkel ilmus algselt siin PetMD.com-is .\nMida tähendab 'tapmata'?\nKass lööb krokodilli alla\n5 tänupüha kogemust on kassiomanikud kõik liiga tuttavad\n10 looduslikku ravimit hooajalise allergiaga kassidele\nNew Jersey kodust leiti kümneid surnud kasse\nRiiklik vastus teie kassi küsimustele: 10 küsimust, millele teie kass tahab vastata\nKalitsiviirus kassidel: sümptomid, põhjused ja ravi\npolütsüstilise neeruhaiguse sümptomid kassidel\nkass kukub hotelli


Nord Stream 2 - Taanit läbiva loodepoolse trassi Espoo protsess\nen de ru fi se dk pl lt lv et\nTaanit läbiva loodepoolse trassi Espoo protsess\nTaani mandrilava seaduse 1. jaanuari 2018. aasta muudatuse kohaselt pidi Taani välisministeerium andma soovituse, kuid seda pole veel esitatud, ja seetõttu otsustas Nord Stream 2 uurida alternatiivseid trasse väljaspool Taani territoriaalvett.\nNord Stream 2 esitas 10. augustil 2018. aastal Taani pädevatele asutustele taotluse alternatiivse trassi ehitamiseks Bornholmist loodesse ja koos sellega trassi keskkonnamõju hindamise. Taotlust ja keskkonnamõju hindamist saab alla laadida siit.\nEspoo konventsiooni raames esitas Taani päritoluriigina kõikidele mõjutatavatele riikidele asjaomased dokumendid ametiasutuste ja avalikkuse kaasamiseks. Avalikud arutelud on kavandatud ajavahemikku 2018. aasta oktoobrist kuni detsembrini vastavalt iga riigi õigusnõuetele. Selle tulemusel esitavad mõjutatavad riigid Taanile kui päritoluriigile oma ettepanekud ja Taani võtab neid arvesse, kui teeb lõpliku otsuse projektile lubade väljastamise osas.\nKõikide mõjutatavate poolte huvitatud sidusrühmi kutsutakse üles andma tagasisidet loodepoolset trassi käsitlevate dokumentide kohta. Ettepanekud tuleks esitada mõjutatava riigi vastutavale riiklikule ametiasutusele. Iga mõjutatava riigi ametiasutus korraldab avalikkuse kaasamise vastavalt oma riigi õigusnõuetele.\nLoa taotluse kokkuvõte, keskkonnamõju hindamise mittetehniline kokkuvõte, piiriülese mõju peatükk ning loa kavand on allalaadimiseks kättesaadavad üheksas Läänemere riigi ja inglise keeles Taani Energiaagentuuri veebiküljel.\nTagasi rahvusvahelise konsultatsiooniprotsessi juurde


Eesti juhtide finantsteadmiste baas on madal\nKeit Ausner • 10 august 2018\nEesti ettevõtjad ja juhid on taibukad ja võtavad kõike lennult, aga nende finantsalaste teadmiste baas on madal, ütleb enam kui veerand sajandit finantsvaldkonna koolitajana tegutsenud Margus Tinits.\n„Juhid ja raamatupidajad räägivad eri keeltes ja tajuvad finantsmaailma ka täiesti erinevalt. Umbes nii nagu mehed ja naised pidavat tajuma autosid: mehed vaatavad auto marki ja naised värvi,“ kommenteerib Tinits naljatades.\n„Tarkus ja teadmised on erinevad asjad,“ ütleb Tinits ja lisab, et enamik arvab, et nad teavad, mis on bilanss. Otsetõlkes on see ju lihtsalt tasakaal (balance inglise keeles).\n„Aga kui ma nüüd küsin, mis on bilansis tasakaalus, siis vastab vähemalt 50% juhtidest, et need on kulud ja tulud. No ja siis tekib mul kohe küsimus, et kui kulud ja tulud on tasakaalus, kui suur on siis kasum.“\nTaolise arusaama taga tundub tema sõnul olevat ühelt poolt teadmiste puudus ja teiselt poolt lihtne loogika: bilanss on tähtis asi ja tulud-kulud on ka tähtsad, küllap nad siis kokku käivad. Aga päris nii lihtne see paraku pole.\n29. august 2018 - 1. november 2018\nKa terminoloogiale on Tinits otsustanud tavapärasest hoopis teisiti läheneda, esimestel koolituspäevadel ei tee ta finantskeelest juttugi. Sellised sõnad nagu aktiva, passiva, deebet, kreedit, konto, saldo on esimesel päeval lausa keelatud. Tuleb rääkida eesti keeles, mis teeb enamikule osalejatest asja lihtsamaks, asjatundjatele pakub aga tõsist väljakutset ja aeg-ajalt ka oma seniste arusaamade ümberhindamist. Koolitaja eesmärk on teha esmalt asi piltlikult ja sisuliselt selgeks ja alles siis öelda, kuidas asjatundjad üht või teist nähtust nimetavad. „Ei ole erilist mõtet rääkida ei deebetist, kreeditist ega mingisugustest kontodest enne, kui inimesed ei tea, mida need sõnad praktikas tähendavad. Muidu juhtub see, et kui sa magad ühe definitsiooni maha, siis on juba kogu ülejäänud jutt kasutu,“ leiab ekspert.\nKuidas selgitada lühidalt, mis asi on bilanss?\n„Finantsteadmiste kooli eesmärk on kaotada müstifikatsioon finantsmaailma ümbert. Arusaam, et seal, kus algab raamatupidamine, lõppeb loogika, on väga vale.“ Muheledes lisab Tinits, et kui juht õpib finantsmaailma mõistma, võib raamatupidaja elu keeruliseks minna, sest nüüd hakkab pealik aru saama, kuidas asjad tegelikult käivad.\nMargus Tinits on finantsvaldkonnas koolitanud juba 1992. aastast ning paistab teiste seast silma omapärase graafilise lähenemisviisi ja õpetussüsteemiga. Ta on otsustanud keerata kogu süsteemi tagurpidi ja alustada finantsidest rääkimist ilma igasuguste numbriteta, esitades kogu finantsteemat visuaalselt, piltide ja graafikutena.\nTema materjalide seas on üks pilt, mis on eriti kasulik, sest sellele ühele pildile mahub ära kogu finantsmaailm. Tinits ise usub, et selle pildi järgi saab vaid mõne hetkega selgeks, kas ettevõte on veel kolme aasta pärast elus või ei. Muidugi eeldusel, et pildi proportsioonid vastavad tegelikkusele.\nAegade jooksul on rohkem kui tuhande Eesti ettevõtte ja asutuse juhid ja võtmeisikud omandanud Tinitsa abiga oma äri- ja finantsteadmiste vundamendi. Äripäeva Akadeemia koolitaja Tinits on 2006. aastast Tallinna Tehnikaülikooli dotsent ja õpetab juhtide järelkasvule finantsaruannete analüüsi.\nFinants- ja majandusarvestus ei aita tema sõnul otseselt teenida, selleks on turundus ja strateegia, psühholoogia ja tehnoloogia. Küll aga aitab see juba teenitud rahast ilmajäämist vältida ning mõista, kui kulutatakse liialt ja investeeritakse üle või hoopis valedesse kohtadesse.\n„Ma ei õpeta inimestele, kuidas raha teenida, ma õpetan, kuidas raha lugeda ja kuidas sellega ringi käia!“ ütleb Tinits. Numbreid vaadates võiks iga juht aru saada, milliseid samme tasub astuda ja mis toob ainult kahju. Tema sõnul peaks ärijuhil olema piisavalt teadmisi, et finantsjuhtimise valdkonnas võrdväärselt kaasa rääkida ja raamatupidamises orienteeruda.


31.12.2017 Uusaastakõne rahvastele raadios – PARANDA MEELT, EESTIMAA!\nPARANDA MEELT, EESTIMAA! > SÕNUMEID > 31.12.2017 Uusaastakõne rahvastele raadios\nUUSAASTAKÕNE RAHVASTELE ‘JESUS IS LORD’- RAADIOS 31.12.2017\nTäna oli tõeliselt ülev päev aasta lõpetamiseks. Oleme näinud väga võimsat visiiti, ISSANDA Kirkuse voolamist, kui ISSANDA Vägevaim Prohvet pidas raadio kaudu Tervendamisteenistust. See on võimas ja šokeeriv ime, mis toimub Kristuse koguduses. Meenutades, et ISSANDA Vägevaim Prohvet ei väljunud Nairobi korterist. Tema vaid kuulutas välja Tervenemise, olles Nairobi kodus ja väga suur hulk liikumisvõimetuid invaliide tõsteti maast üles ning nad läksid kõndima. Korrespondendid saadavad pidevalt uusi tervenemistunnistusi.\nSee on globaalne raadiojaam, mille kaudu ISSANDA Vägevaim Prohvet pidas ülemaailmse Tervendamisteenistuse. Igaühel neist imedest on suur väärtus. Kuhu me jookseme rahvana, kui me solvame Teed valmistavat Prohvetit. Isegi Soomes tervenes kangestunud sõrm ja New Orleansis tervenes raske põlve vigastus ning valu kadus. Tema on raputanud isegi galaktikaid. ISSAND kõnnib väga tihedalt koos Tema Prohvetiga.\nOleme kokku arvutanud, et eile läks kõndima rohkem kui 152 liikumisvõimetut invaliidi. Hinnanguliselt on see arv väiksem kui pooled nendest invaliididest, kes läksid kõndima, sest kokkulugemine on alles käimas. Ainuüksi see üks väike liikumisvõimetu poiss nimega Meru pani Jumalamehe nutma. Mitte ükski nendest imedest ei ole nali. Need on šokeerivad JEESUSE Imed. Kui mitu kuud me võtaksime vastu neid tunnistusi, kui käiksime kõik need lood detailselt läbi!\nAvanesid 46 pimeda silmad. Iga üksikjuhtum on väga tõsine. Te kindlasti mäletate Felostine’i juhtumit. Üksnes see, kui sa kuuled ema selgitust ja Felostine’i kannatusi. Või see naine, kelle silmad avanesid Nairobis, kellel ei olnud iirist. Osad nendest on vanad, osad sünnist alates pimedad, osad pimedate koolis, teised tulid koos valgete keppidega koosolekule. Samuti Ugandas avanesid 38 aastat pimedana elanud naise silmad. Sa võid vaid kujutleda, kuidas oleks elada ilma nägemiseta. Nad on olnud aastaid täielikus pimeduses. Keeniast Angoolasse on 2700 km, kuid ka seal avanesid täiesti pimeda mehe silmad ja mees pöördus koju tagasi nägijana. Lisaks sellele avanesid 87 kurdi kõrvad. Osad neist on kurtide koolist ja nad viiakse nüüd tavalisse kooli üle.\nTervenes 35 halvatut. Osad neist olid halvatud vöökohalt allapoole või teistpidi, jne. Samuti Ghanas tervenes halvatu. Vahemaa Keeniast Ghanasse on 5720 km! Suur ime toimub Kristuse koguduses. Prohvet Eelija Võidmine on välja valatud ja see on tõstnud surmavallast üles surnud mädaneva keha nimega Mama Rosa.\n14 voodihaiget on tervenenud. Nad magasid abitutena haigevooditel. Osad neist toodi koos patjade ja kanderaamidega kogudusse. Osadele viidi raadio haiglasse. Osa nendest elasid nii abitus olukorras, et neid pidi söötma ja jootma.\n5 vaimuhaiget on taastatud ja nende meel on nüüd normaalne, nende mälu ja mõistus on taastunud.\nMeenutades, et me oleme tervenenud liikumisvõimetute invaliidide, pimedate ja kurtide üle arvepidamises alles kusagil poole peal. Me ei ole teieni toonud veel tervenenud vähkkasvajaid ega kohutavaid kroonilisi haavandeid, mis ära kuivasid.\nKeeniast Soome on 7000 km. Jumalamees kuulutas välja tervenemise enda Nairobi kodust ning täiesti töövõimetu sõrm Helsingis tervenes. Soomes. Ning ta hakkas siis ülistama Issandat ja mängima klaverit. Ärge kunagi unustage suurimat ime ja suurimaid imesid, mille tunnistaiks me täna olime. Kartkem vägevaimat Prohvetit. Soomes on neil parimad haiglad, arstid, spetsialistid, ravimid, kuid nad ei suuda tervendada sõrmi. Täna koos kuulutusega sõrm vabanes. Varasemalt sealsamas Soomes tõstis Tema üles kõndima täielikult liikumisvõimetu poeglapse Eemi. Porvoos. Täna, kui me räägime, siis varasemalt päris liikumisvõimetu Eemi kõnnib nüüdki!\nTema kuulutas välja Tervenemise Nairobi korterist ja käskis uusi ajusid ning tervendas lugemishäire, düsleksia Soomes. Ning Anne-Maarit sai uued ajud. Nüüd, kui sa googeldad teda, siis sa leiad kõikjalt Anne-Maariti Piiblit lugemas. Anne-Maarit loeb nüüd globaalselt, ülemaailmselt Piiblit. Facebookis, Twitteris, YouTubes. See on tõlgitud erinevatesse keeltesse ja inimesed üle maailma on tunnistanud teda lugemas Piiblit. Kui see pole ime, siis mis siis on?\nÄrge kunagi unustage suurimat ime, suurimaid imesid, mille tunnistajaks me täna olime! Kui kellelgi on kangestunud ja töövõimetud sõrmed, tähendab, et parimad arstid pole suutelised aitama. Mitte kunagi ei unustata neid suurimaid imesid, mille tunnistajaks me täna oleme olnud. Kartkem Taeva vägevaimat Prohvetit ja olgem kuulekad Temale. Seda Sõnumitoojat ei solvata! Tema on tulnud ISA juurest ja Tema on tulnud valmistama Teed. Olgem kuulekad, et võiksime näha Iisraeli JUMALA hiilgavat Kuningriiki. Selliseid päevi me elame.\n“1 Siis ta viis mu tagasi templi ukse juurde. Ja vaata, vesi voolas templi läve alt välja ida poole, sest templi esikülg oli ida pool; ja vesi voolas alla templi parempoolse külgseina alt, lõuna poolt altarit.\n5 Ja ta mõõtis taas tuhat: siis oli jõgi, millest ma ei saanud läbi minna, sest vesi oli kõrge; vesi oli paras ujumiseks, jõgi, millest ei saadud läbi minna.”\nTäna on toimunud tervenemiste vool! JUMALA Elu andev Vaim on voolanud kogudusse. Kõik need inimesed said uue elu JUMALA Aujärjelt. Need Elupuu lehed Tema vasakus käes. Mõelge nende tervenenud 152 liikumisvõimetu invaliidi rühma peale. Osad neist olid noored, osad vanad.\nNeed endised pimedad räägivad nüüd, et kui nad nägid esimest korda raadiot, siis nad imestasid, et kas seal polegi väikeseid inimesi. JUMALA Troonilt voolab Elu andev KRISTUSE Vaim kogudusse. See päev säilib ajaloolise päevana Kristuse koguduses, koguduse lugudes.\nAlanduge ka teiste rahvaste seas ja võtke vastu see JUMALA Vaim, mis on meile läkitatud. See ei ole inimene. Inimene ei tee seda, mida Tema täna tegi. See on kardetav JUMALA Vaim. Julgustan teid eraldama endast maailmalikkus ja modernsus. Alanduge ja võtke vastu Tema, sest Taevas on täna tunnistanud patu ja selle maailma vastu.\nOlgem sõnakuulelikud ja austagem Teda rahvana. Oleme saanud võtta vastu ja saada osa abist Troonisaalist, Tema Sõbralt. Just nagu tema oleks kõndinud pimedate kooli, kus on 46 pimedat õppurit ja siis hakkasid nad kõik nägema ja seejärel Tema kõndis ära. See on kardetav võidmine.\nJUMAL-ISA läkitas Teda vabastamaks vangid vabaks, rõhutades MESSIA Tulemist. Vaadake neid lugematuid vangitsetuid, keda Tema on vabastanud. Kui Temal, kes valmistab Teed MESSIALE, on nii palju väge, siis kui palju võimsam saab olema MESSIA suursugune tulemine? Parandagem kahetsedes meelt ja valmistagem südametes ette tee. MESSIAS on Tulemas.\nSee Sõnum, mille me siit võtame on see, et MESSIAS on tõeliselt Tulemas. Soovides õnnistatud ja püha uut aastat!\nAllikas: ‘Jesus is Lord’- Raadio / Pastor Sophy / www.jesusislordradio.info


Lillepoe mahud on koroonakriisis mitmekordistunud - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 8. mai 2020\nLillepoe mahud on koroonakriisis mitmekordistunud\nPoolteist aastat põhiliselt veebipoena tegutsenud lillepood Studio Nelk kinnitab, et eriolukorrast tingitud piirangud on müüki oluliselt suurendanud. Ka kullerteenust pakkuv Wolt kinnitab, et lillede tellimine on platvormil viimastel kuudel mitmekordistunud. Kuidas lilleäri veebipõhiselt toimib ning millised arenguid on valdkonnas näha?\nAutor: Stuudio Nelk\nLillepoe idee tekkis Studio Nelk perenaisel Joanna Kõpperil enam kui kaks aastat tagasi. Mõte oli keskenduda erilisemale valikule ja personaalsusele. Samuti võeti kohe fookus e-kaubandusele: tehti veebipood, õpiti otsimootorite optimeerimist ning hakati lilli kulleri abil klientidele vedama.


Alasti Ene-Liis Semper - Kultuur\nAlasti Ene-Liis Semper\nMarika Vaarik, Rea Lest ja Eva Klemets lavastuses «Tüdruk, kes otsis oma venda».\nIstun NO99 saalis ja tunnen, kuidas iga minutiga läheb hingamine raskemaks. Laval ei kasutata peaaegu üldse kõnet, muusikat; minule aga hiilib ligi nohu, aevastada ega nuusata ei saa, isegi hingamine tekitab müra.\nSellises õhupuuduse seisundis tabab mind valgustus – ühel hetkel näen kõike Ene-Liis Semperi silmade ja ajuga (ning südamega), mõistan, miks ta just sellise loo just nii lavastas.\nSaan aru, miks on NO99 laval noormees (Jörgen Liik), kes püüab külma ja osavõtmatu noore naise tähelepanu võita. Miks lunib tüüpilise modellipilguga ja olekuga alasti naise (Rea Lest) pilke eneseimetlejast keskealine mees (Raivo E. Tamm) ja tema orjalikult abivalmis abikaasa (Marika Vaarik) ning klammerdav kuivik-vanapiiga ehk noormehe tädi (Eva Klemets).\nKuni selle hetkeni oli laval vaid arusaamatu sebimine, liigutused, mis äratasid mälestusi Ene-Liis Semperi kunagistest performanceʼitest, ent kõik kokku oli kuramuse igav.\nEne-Liis Semperi loodud, kujundatud ja lavastatud «Tüdruk, kes otsis oma venda» on lugu, naisest, kes on pühendanud end mehe ideele. See naine on end ohverdades toetanud meest, kes võib küll olla naisele tänulik, kuid samas igatseb see mees nüüd juba midagi või kedagi muud. Mehe isu on kasvanud ja naisest on saanud mehele partner (ehk ka sõber?).\nMarika Vaariku tegelaskuju lõikab kööginoaga eneselt rinnad, selleks et Raivo E. Tamme mängitav mees saaks teha ajakirja Mina – lehekülgede kaupa pilte ja tekste vaid sellest mehest, ei kellestki teisest. See on unistus, mis lähebki täide, ainult et keegi peale mehe seda ajakirja ei vaja. Noor naine, kellele mees seda ajakirja soovib kinkida, keeldub, ta pole huvitatud ühe keskealise mehe eneseimetlusest. Noor alasti naine otsib oma teed.\nAlasti noor naine ja rindadest loobunud vanem naine on tegelikult üks ja sama. Vähemalt vanem naine näeb end minevikus samasugusena – eneseteadliku, iseseisva, otsingulisena, kättesaamatu ja ihaldatavana.\nSamas pole vanema naise eneseohverdamine soetud mehega, vaid ideega. Võib-olla on/oli selleks ideeks, et igal tüdrukul on vennad. Kuid ühel hetkel, mil on mööda läinud mõned aastad (99 lavastusest on publikuni jõudnud 47), võib uskumine kõikuma lüüa, tekib kõhklus, et võibolla polegi vendi, vaid on egod, mehed ja naised, kirg ja iha. Siis istudki sa diivanile ja vaatad korraks asjale (elule) kõrvalt.\nMarika Vaariku tegelaskuju (kes tegelikult on Semper ise) polnud etenduse lõpuks küsimustele, mis oli selle kõige mõte ja kui suurest tükist iseendast ma olen loobunud ja kas üldse olen loobunud, veel vastust leidnud. Kuid kindel on, et NO99 laval asuval diivanil istuvale naisele pole enam miski endine.\nSümboolne on seegi, et alasti noore naise rindu publik ei näe, need on kogu etenduse juustega varjatud. Samas paljas ihu, mis peaks vaataja ees paljastama kõike, on tegelikult veelgi suurem varjaja, sest alastus võib takistada vaatamast vormist kaugemale, sügavamale.\nKunagi ostsin ühest kasutatud asjade poest mitu kilekotti puslesid, mille karp ehk eeskujuks olev pilt oli puudu, ning seetõttu oli puslede kokkupanek seotud pinge, teadmatuse ja põnevusega. NO99 «Tüdruk, kes otsis oma vendi» on umbes samasugune puslekott – hunnik arusaamatuid tükikesi, mis õigesti kokku panduna annavad perepildi. Tegelikult on NO99 lavastus oma olemuselt väga lihtne armastuse, loobumise ja armukadeduse lugu, mis on aga antud edasi teistsuguste sõnadega (sõnade puudumisega).\nKavalehelt leiab intervjuu Ene-Liis Semperiga, kes tunnistab, et ajas prooviperioodi ajal ühel ööl Tiidu (NO99 juht ja Ene-Liis Semperi abikaasa Tiit Ojasoo) üles, et mehele öelda: «Tiit, appi, ma sain praegu aru, et ma olen laval jumala alasti!» Nii ongi, Ene-Liis Semper on ses lavastuses rohkem alasti kui Rea Lest laval.\n«Tüdruk, kes otsis oma venda»


Rasked ajad: Tallink ja Merko ei plaani tänavu dividendi maksta | Rahageenius\n24. märts 2020 kell&nbsp13:59\nKoroonaviirus ja kaasnenud eriolukord on muutnud mitme ettevõtte jaoks ärikeskkonna oluliseks halvemaks ning paar ettevõtet on juba teada andnud, et dividendi eelmise aasta eest maksta ei taheta. Ilmselt tuleb neid veel juurde.\nNäiteks Tallink – mis on olnud sunnitud peatama enamiku oma reisilaevaliiklusest – andis teada, et juhatus on otsustanud teha ettepaneku 2019. majandusaasta kasumist dividende mitte maksta.\nSellega on muudetud juhatuse varasemat otsust teha ettepanek maksta dividende 6 senti aktsia kohta. Põhjuseks toobki Tallink halvenenud ärikeskkonna ning ettevõtte pikaajalised huvid.\nTallinki juhatus lubas, et tegeleb aktiivselt kulude ja rahavoogude juhtimisega, kindlustamaks tavapäraste operatsioonidega võimalikult kiire alustamise peale kriisi möödumist.\nTeade pole investoreid seni eriti heidutanud – tänase päeva jooksul on laevafirma aktsia Tallinna börsil tõusnud 0,92 protsenti, 0,656 euroni.\nDividendi ei maksa ka Merko\nEile teatas ka Merko Ehitus, et juhatus otsustas teha eelseisvale aktsionäride üldkoosolekule ettepaneku, mille kohaselt dividende 2019. aasta eest ei maksta.\nJuhatus selgitas, et pandeemial ja piirangutel on ettevõtte hinnangul ehitussektorile ning kontserni äritegevusele negatiivne mõju, mille ulatust ei ole tänasel päeval võimalik hinnata.\nSamas rõhutati teates, et kontserni ettevõtted teevad kõigi osapooltega koostööd, et töös olevad objektid valmis ehitada ning jätkatake kõigi ehitusfaasis olevate korteriarendusprojektide valmisehitamist. Praegu on kontsernil ehituses kolmes Balti riigis kokku ligikaudu 800 korterit, millest eellepingutega on müüdud 53 protsenti.\nKüll aga nentis Merko Ehitus, et ei käivita järgmise kolme kuu jooksul uute arendusprojektide ehitustöid. See puudutab ka Tallinnas asuva Uus-Veerenni projekti kolmandat etappi, mille käivitamise otsusest on kontsern varasemalt börsi vahendusel teada andnud.\nMerko Ehituse aktsia on täna börsil allapoole liikunud – pärastlõunase seisuga maksis ehituskontserni väärtpaber 2,39 protsenti vähem kui esmaspäeva õhtul, 7,36 eurot.\nRahablogija: võite maksmata jätta, kui see aitab\nMida aga arvavad Eesti investeerimismaailma arvamusliidrid? Populaarne humoorika stiili poolest tuntud rahablogija Rahakratt märkis näiteks värskes blogipostituses, et tema poolest võivad ta portfelli kuuluvad ettevõtted dividendid maksmata jätta.\n“Käesolev on minu ametlik avaldus, et te võite minu, Hr. Rahakratt Rahakratovitši, 2020 dividendid endale jätta. JUHUL, KUI see midagi aitab ja kajastame seda, kui pikaajalist laenu. Ma saan aru, et mu seisukoht võib ajada paljusid praegu segadusse, kuna mu kohta võiks öelda kapitalistlik põrsas, sest oma varade ja portfellide suuruselt ei anna ma sea mõõtu välja. Aga ma kasvan, sest teie nuumate mind,” märkis blogija.\nRahakratt märkis, et ta ei saa oluliselt rikkamaks ega jää oluliselt vaesemaks, kui ma sel aastal dividende ei saa. “Aga kui see aitab teie/meie ettevõtetel ellu jääda, töökohti pakkuda, sotsiaalmakse maksta ja mida kõike veel, siis so be it – mina loobun oma dividendidest,” seisab postituses.\nPostitust saab täispikkuses lugeda Rahakrati blogist.\nMärksõnad: börs, dividend, investeerimine