Helena Lass: segadus vaimu ümber – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nHelena Lass 21. nov. 2017 Heaolu\nHelena Lass I Foto: Madis Palm\nSõna vaimne on paljude jaoks üsna segane ja abstraktne, omades erinevaid tähendusi ning ka olulisust. Kuid vähemalt ühes ollakse üksmeelel – jutt on sellest, mis pole otseselt ei füüsiline ega materiaalne.\nTavakõnepruugis öeldakse, et igal inimesel on lisaks kehale ka hing – materialistlik suhtumine, kus hing on midagi nagu muuseas juures olevat. Teine vaade ütleb, et inimene ise ongi hing, omades lisaks sellele ka ajutist füüsilist keha. Olenevalt vaatest, mille määrab põhiosas domineeriv uskumus, edasi kantud ja õpetatud põlvkonnalt põlvkonnale, tekkivad prioriteedid. See, et tänapäeva teaduses kasutusel olevad uurimismeetodid võimaldavad uurida vaid kõige ilmsemat mateeriat, ei tähenda veel teist tüüpi nähtuste puudumist.\nParalleeli võiks tuua elektri või kõuekärgatusega – kumbki pole käega katsutav ega leidu tavapärases ruumis stabiilsena, kuid on sellegipoolest olemas.\nMeie praegune ühiskond tuleb ajastutest, kus keha ja füüsiline töö olid üliolulised ning kogu maailmavaade arenes seda silmas pidades – luues inimesest bio-roboti laadse kuvandi. Meditsiin arenes keha-keskseks, vajadused ja rõõmud keerlesid keha ümber, koolides on kehaline kasvatus. Siin on suur lahknevus vaikimisi tavapäraseks kujunenud ja iga inimese igapäevase empiirilise kogemuse vahel – igaüks kogeb, et ta pole ainuüksi füüsiline keha.\nMe otsime taga õnne, mis on rohkemat, kui täis kõht ja oleme segaduses, kui järjekordse tervisekontrolli tulemused viitavad igati korras füüsilisele süsteemile samal ajal, kui enesetunne on kõike muud peale selle. Küsime endalt metafüüsilisi küsimusi: “kes ma olen?”, “mis on elu mõte?”. Ning nüüdseks on ka meie igapäevane töö muutunud selliseks, kus peamiseks ressursiks, mida on vaja mobiliseerida, pole mitte füüsiline keha, vaid hoopis sisemised vaimsed potentsiaalid.\nSegadus hakkabki sellest, et esiteks inimene ei tea, kes ta ise on – ei ole tuttav oma hingega ega võtnud seda omaks kui ainsat tõelist identiteeti.\nKuna hing on tõepoolest vaimne, mittemateriaalne, ei oska inimene kes on harjunud keskenduma mateeriale seda enda kõige loomupärasemat osa ära tunda. Umbes sarnaselt, nagu suudame märgata objekte ruumis, kuid ei pea oluliseks ruumi ennast, mis annab objektidele üldse võimaluse seal eksisteerida. Kui inimese identiteet muutub õigeks, siis asetub kõik omale kohale – arusaam elust, oma võimekusest ja ülesannetest. Võiks öelda, et inimene hakkab alles siis elama oma päris elu.\nSelleks, et oma õige identiteet, jõu allikas ja kindel pinnas taas au sisse tuua, on vaja kasutada eristamise meetodit ja ükshaaval hakata tuvastama ning loobuma kõigest sellest, mis küll kuulub sinu juurde, kuid pole fundamentaalselt inimese identiteet. Siin tulevad pildile sisemaailma protsessid, mida üldistades kutsutakse samuti vaimseteks, kuid mis sisuliselt on muutuvad objektid – peamiselt vitaalsed emotsioonid ning mentaalsed nähtused. Väga ebaterve on pidada mõnda nendest muutuvatest nähtustest oma identiteediks, ometi on just see tänases ühiskonnas üldlevinud.\nMinu õpetaja Ingvar Villido nimetab seda vanaks paradigmaks – eksituseks, mille puhul inimene otsib oma identiteeti emotsioonidest ning mõistusest, lähtub valikutes nende automaatsest aktiveerumisest ega ole avastanud omaenda teadvuse olemasolu. Just omaenda, juba olemas oleva teadvuse avastamine ning selle sihipärane kasutusele võtmine on vahend, mis võimaldab märgata ja eristamise kaudu selgust saada – mis on mis? Teadvusetut ja teadvusega inimest eristab teadvuse olemasolu – omaenda teadvuse esikohale sättimine, et taastada õige identiteet ning korraldada edukalt oma elu – see on uus paradigma.\nKõigest sellest – hing, teadvus ja teadlikkus, sisemaailma ressursid ja funktsioonid, ei tea üks tavakodanik täna eriti midagi.\nKoolides õpetatakse kehalist kasvatust ja bioloogiat. Ülikoolis saab õppida ka teoloogiat ja psühholoogiat, kuid need on kaunis kaugel praktilisest igapäevaselt rakendavatest oskustest.\nOlen 10+ aastat arstina töötades märganud, et suur segadus sisemaailmas toimuva üle on üks vaimse tervise häirete vallandajatest, võimendajatest ja osadel puhkudel ka põhjustajatest. Inimesed ei tea, kuidas juhtida oma mõtteid ja tundeid, ega vii kokku, et kõik meie otsused, valikud ja käitumine on juhitud sisemaailmas toimuva poolt. Nii motivatsioon, õnnelikkus, hoolimine kui viha on just sisemised ja mitte füüsilised nähtused.\nPraktilise hariduse puudumisel on siiani levinud arvamus, et inimene ise oma sisemaailmas toimuvat muuta ei saa. See on muidugi kõige laialt levinum kuulujutt kogu maailmas. Ma näen väga sageli, et inimesed hakkavad pidama normaalseteks neid nähtusi, mis kestavad piisavalt kaua ja seetõttu levivad piisavalt laias ringis. Tegelik normaalsus unustatakse ära ja üldlevinud muutub uueks normaalsuseks, mida kantakse põlvkonnast põlvkonda kui kõige enesestmõistetavamat vaadet. Selle asemel, et kaaluda, kas asjad on ehk juba väga pikalt vildakad olnud, järeldatakse hoopis, et küllap Jumal ise on inimese selliseks loonud. Üks niisuguseid habemega lugusid puudutab seda, et inimene ise oma sisemaailma muuta ei saa. Teine käib selle kohta, et pidev automaatsete emotsioonide kogemine (mis on omakorda käitumise peamine faktor) on paratamatu, muutes inimese abituks ohvriks: “ma ei saanud midagi parata…”. Kogu selle aastasadu kestnud ning süvenenud eksituse tagajärgi kogeb igaüks nii isiklikult oma probleemidega silmitsi seistes kui ka kõigi nende tagajärgedena, mida kogu inimühiskond tervikuna korda saadab.\nIgaüks puutub päevast-päeva kokku vajadustega rakendada sisemisi vaimseid ressursse, juhtida emotsionaalseid ja mentaalseid protsesse, tulla toime reaktsioonide ja väljakutsetega. Ometigi pole ka praegu koolides praktilist vaimset kasvatust. Ei Eestis ega mujal. See tähendab, et ka uus põlvkond ei ole paremini varustatud oskustega luua selliseid tagajärgi, mis fundamentaalselt erineksid praegustest. Kuidas saakski olla meil teed vaimse vormini? Oskusteni juhtida oma sisemaailma? Ma olen neid oskuseid kutsunud intra-personaalseteks oskusteks. Oma sisemaailma juhtimise ja suunamise oskusteks. Need on vaimse vormi aluseks.\nKuigi Teadliku Muutuse Kunsti kursuste alusel on välja töötatud piloot koolides rakendamiseks, oleks ekslik arvata, et selline programm on nõudluse tekkides kohe suures mastaabis rakendatav. Olen ka isiklikult seisnud selle eest, et välja arendada digitaalne koolitusplatvorm vaimse vormi teadmistele ligi pääsemiseks, kuid ühiskonnana oleme me täitsa tee alguses. Hetkel on oluline, et iga inimene avastaks ilmselge – et just sisemaailm on see, kus kogeme nii rõõmu kui kurbust, millele toetume eesmärkide saavutamisel ning milles ilmnevad takistused võivad panna meid nii loobuma kui ka arutult käituma. Kõik tegevused on juhendatud sisemaailmas toimuva poolt ning ilma teadvustamiseta ei oleks meie jaoks üldse miski ei kogetav ega ka olemas.\nMa väidan, et me ei saa teha ühtegi tööülesannet ilma mobiliseerimata mõnda oma vaimset st. sisemaailma ressurssi. Sellest, mis on vaimne vorm töökohal, täpsemalt juba järgmises loos.\nPosted in Heaolu and tagged Edasi, eneseareng, füüsiline vorm, haridus, identiteet, kool, kunst, Motivatsioon, muutus, psühholoogia, tervis, vaimne tervis, vaimne vorm. Bookmark the permalink.


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Mexico9 - Lahkumine\nTeisipäev, 04 Dec - Lahkumine sombreerode ja kaktuste maalt\nUni pole just kõige parem, mitu korda öö jooksul pean vetsu külastama, õnneks vaid ohtralt tarbitud jookide mitte kõhuviiruse pärast. Unenäod kah seosetud ja kummalised. Näiteks sõidan kalli kaasa uue punase maasturist Mazda puruks. Tegelikult pole tal ei maasturit ega isegi autot, tütrel küll punane tavaline Mazda3. Igal juhul äratab mobla enne seitset nii, et veerand kaheksaks oleme juba hommikusöögil. Söön korraliku kõhutäie: praemunad, vorstikesed, ja magusaid saiu, suurt isu küll pole. Lõpetuseks kausitäis jogurtit müsli, kookosehelveste ja rosinatega. Pagariletist pakin saiakesi ja pirukaid lennukisse kaasa, loll oleks seal hullu papi eest lennukitoitu võtta.\nToas lõpetame pakkimise ja läheme randa. Kole palav on, tütar kipub peale ujumas käimist tagasi jahedasse hotellituppa. Mina ei raatsi rannast lahkuda, libistan minibaari õllekesi, käin mitu raksu ujumas. Kell ikka veel liiga hommik, baar pole lahti, toon toast canada õlle ja võtan mobla. Pildistan hotelli basseiniala ja randasid terrassilt. Basseini me kordagi ei läinudki, no miks peaks kui ookean käepärast. Jalutan alla randa, pildistan vaateid ja veel kord vette. Laine on päris suur, lasen end ookeanil õõtsutada, kes teab millal jälle saab. Rannal leian ilusaid koralli ja teokarbitükikesi, no mõned ikka mahutan veel, kas või käsipagasisse topin. Patt oleks nii ilusad rannale vedelema jätta :D Rannakaljude alt üht eriti kena korallitükki korjama kummardades saan sopsu kruusa kaela, iguaan kurivaim sebib seal.\nTuppa dushi alla, viimased asjad kohvrisse ja seljakotti ning kiire ülevaatus, et miskit maha ei jää. Tassime kohvrid välja, saadan kärumehe üles, ei hakka ju ise vedama, las too teenib kah jootraha.\nKohvrid paigutatakse ridades Canada linnade järgi, meie ei pea neid enam lennujaamani katsuma. Märjad ujukad väike probleem, laotan kohvrile päikese kätte kuivama. Registreerime välja üheteist ajal, just siis kui baar avatakse. Võtan januks õlle, ja mango brändi kokteili, lapsele sprite. Pool tunnikest oodata bussi lahkumiseni, istume terrassil, surfame netis ja limpsime jooke. Lapsele tellin kohapeal valmistatava smuuti, pergel alles nüüd avastame, et seda saab baarist tellida.\nOngi aeg bussi istuda, joon oma eelviimast canada õlut ja teen mõne pildi möödavuhisevast dzhunglist. Lennujaamas oleme muidugi liiga vara, aga mis teha, hotelli bussi aeg on nii sätitud. Teeme check-in kohe ära ja anname kohvrid sisse. Nüüd nats aega ringi vaadata. Lennujaam nagu lennujaam ikka, miskit erilist pole. Istume välikohvikus tasuta wifi'ga netis surfates. Ostan lapsele kolm jäätist ja endale õlle kui viimane canada oma otsa saab.\nBohemia on parim Mehhiko õlu, üks parimaid üldse, mida kunagi saanud. Muidugi avastan selle lennujaamas lahkudes. Ei saa ka mainimata jätta, et jäätis ja õlu on sama hinnaga, mõlemad 2 USD tükk. Paar musta terava nokaga lindu tiirutab ringi üritades ettevaatamatutelt toidupalasid näpata. Enne kui turvatsooni siseneme pean ka oma joogipudelisse kallatud mangokokteili lõpetama, vedelikku lastakse läbi ainult siis kui see kõhus.\nTollivabas poes vaatan ringi, pakutakse seda teist maitsta - proovin ka mescali ära: jubeda maitsega jook, aga paneb pildi ujuma nagu oleks tõepoolest maagilisi seeni koostises. Ostan hoopis liitri "kuldset" tequilat. Lennukile muidugi jalutame. Proovin magada aga und ei tule, toolid on ebamugavad ja vahed kitsad. Pea hakkab tuikama esimest korda kogu reisu ajal. Tellin tomatimahla ja kohvi oma saiakeste kõrvale. Igavusest teen läpaka lahti aga siis meenub, et eelviimasel päeval suri mu asendatud klaviatuur. Üllatus, üllatus - töötab jälle, ei tea mis Montezuma needusega tegu, paistab nüüd tema mõjualast väljas. Saan vähemalt aega kasulikult veeta ja viimaste päevade lühikokkuvõtte kirja panna. Tänu klõbistamisele möödub lennu teine pool üllatavalt kiiresti. Juba teatataksegi, Torontole lähenemisest. Aknast välja vaadates avaneb tuttav vaatepilt, kesklinn ja teletorn ruudulise linnatulede sära taustal.\nPiirivalvest ja tollist kiirelt läbi, tänu automatiseerimisele on Canada passiga sissesaamine õige kiireks muutunud. Ise pead skännima ja vaid puuteekraani kasutades vastad paarile küsimusele selle asemel et küsimusi täis peberileht täita nagu viimased 30 aastat kombeks. Kohvrid saime kiirelt kätte, kaasa sõitis vastu ning jõudsime sutsti koju.\nKoerad hullult õnnelikud, seekord kukkus Koko maja ees suurest rõõmust ulgudes ringiratast kihutama. Mul alati mure, et keskealine koer võib nii veel südamerabanduse saada. Pakkisime kohvritest riided välja ja jagasime natsa kaasatoodud nänni.\nKokkuvõttes võib reisu igati kordaläinuks lugeda. Nagu eelnevate lugude põhjal võisite veenduda pole ma tüüpiline rannaturist. Tahan alati mingit põnevat tegevust, üle poole tunni lamamistoolis kuidagi ei püsi. Kui võrrelda eelnevate Kesk-Ameerika ja Kariibi reisidega, siis Mehhikost jäävad kõige enam meelde inimtühjad valge liivaga rannad ja eriti rannakaljud ning mäed. Toit sõltub hotellist, oli täitsa hea aga valik polnud just kõige suurem. Igatahes polnud kellelgi kõhuhädasid. Joogipoolise üle ei saa ka kurta, teenindus oli super, jäätükkidega joogid toodi otse randa. Temperatuur mõnus, mitte liiga palav ja õhuniiskus normaalne. Rahvast meeldivalt vähe nii hotellis kui randades. Kindlasti aitab kaasa asjaolu, et jõulu ja aastavahetuse tipphooaeg polnud veel alanud. La viva Mehhiko!!!\nLabels: laps, linnud, Mexico, õlu, toit, ujumine


Kott-tooli komplekt Dreamy OX\nKott-tooli komplekt - Dreamy OX Beige\nKott-tooli komplekt võib koosneda erinevatest mudelitest: diivanitest, tugitoolidest, lamamistoolidest ja laudadest. Käsitsi valmistatud kott-toolide sees olevad graanulid kohanevad kehakujuga, tekitades mõnusa istumise. Meie kott-toolid on loodud mitmesugusteks vajadusteks: lõõgastumiseks, arvutiga töötamiseks, mängimiseks, raamatute lugemiseks, filmide vaatamiseks jne. Kergesti liigutatavad kott-toolid sobivad suurepäraselt nii siseruumidesse kui ka välistingimustesse. Osta Kott-tooli komplekt Dreamy ja säästa 15 %! Komplekt koosneb: 2tk Moog, 1tk Sofa Moog ja 1tk Soft table 60 kott-toolist


Posted on 28/05/2022 by Kandideeri.ee\nAutoteeninduse tehnik saab töö! Tööd pakub Imedepõld Ääsmäel. Helista +37256561059 või kirjuta info@imedepold.ee või klõpsa siin http://dlvr.it/SRC0tc et näha tervet kuulutust ja kandideerida mugavalt läbi Kandideeri.ee värbamisplatvormi. Kuulutust võib jagada! Täname kõiki, kes aitavad info edasi õige inimeseni. Soovime kandideerijaile edukat konkurssi. #kandideeri #tööpakkumine #töödsaabtehnik #tööpakkumised\nPosted on 27/05/2022 by Kandideeri.ee\nHelista +372 5622 6162 või kirjuta margus@prorexoil.ee või klõpsa siin ja vaata “elustiili” tööpakkumist http://dlvr.it/SR9jtQ Oled oodatud kandideerima tööle, kui tunned huvi tehnika vastu ja suuremat kirge autoelamutega seoses, otsime lisavarustuse paigaldajat ja hooldajat, õpetame Sind kohapeal välja. Tähtis on huvi valdkonna vastu ja tahe end sellega siduda. Täname kõiki, kes on abiks info viimisel õigete inimesteni ja soovime kandideerijaile lahedat uut töökohta. #kandideeri #tööpakkumine #autoelamu #meistrimees #tööpakkumised #töö #tööd\nPalkmaja meister saab töö Tartumaal Elva kandis http://dlvr.it/SR7rGG Täname kõiki, kes saavad edastada õigele inimesele. Soovime kandideerijaile edu! #kandideeri #puusepp #elva #tööpakkumine #töö #tööpakkumised #tööd #töökuulutus #tööle


Kas templiga või templita - filateelia foorum\nKas templiga või templita\nPostitus Postitas Külastaja » 11.04.2006 12:19\nOlen täielik algaja. Lugesin siit üht vastust, kuid ei saanud selgust, kas hinnalisemad on templiga või templita margid? Kas näiteks praegu Eestis käibel olevaid marke tasuks koguda tembeldatuna või mitte?\nRe: Kas templiga või templita\nPostitus Postitas elmo » 12.04.2006 21:00\nKülastaja kirjutas: Lugesin siit üht vastust, kuid ei saanud selgust, kas hinnalisemad on templiga või templita margid? Kas näiteks praegu Eestis käibel olevaid marke tasuks koguda tembeldatuna või mitte?\nKüsija vihjab ilmselt mu vastustele teema all\nEga kõikehõlmavat vastust küsimusele kas hinnalisemad on templita või templiga postmargid polegi nii lihtne anda. Enamasti on kallimad puhtad postmargid.\nLisan veel mõned asjaolud, mida silmas pidada, kui valitakse kas puhaste ja templita postmarkide vahel.\nPuhaste markide eeliseks on see, et postmargi motiivi ei kata templijäljend, mis on eriti oluline, kui eelistatult keskendutakse postmarkidel kujutatule (näiteks temaatilise filateelia puhul). Tänapäeval antakse suhteliselt paljud postmargid välja postmargiplokkide, postmargivihikute või väikepoognate kujul. Postimaksevahendina kasutades pole väljaspool postmarki olevatel kujundatud servadel või mitme margi koostrüki säilumisel mingit tähtsust ja nii on tembeldatuna taolisi tervikuid palju raskem saada. Sageli polegi muud võimalust, kui spetsiaalselt postitada sobivalt frankeeritud saadetis või puhas mark(-id) lasta ära tembeldada, tühistades nii nende väärtuse postimaksevahendina. Puhaste markide kogumisel jäävad need mured ära.\nTembeldatud postmarkide puhul on nende hind selle võrra väiksem. et postimaksevahendina on need oma rolli täitnud. Kui postmarke kogutakse eelkõige kui postimaksevahendeid ja neil kujutatu on koguja jaoks tähtsuselt teisel kohal, siis on kindlasti õigem koguda templiga postmarke. Kogumisele lisab pinget püüd leida sobivalt tembeldatud eksemplare ning tembeldatuna eelpool nimetatud terviklikke postmargiplokke, vihikulehti või postmarke, millel küljes tükk postmargipoogna kujundatud servadega...\nKui kogumisala pole väga laialdane, siis soovitan otsustamise edasi lükata kuni mingi aeg on kugutud -- rohken teadmisi ja kogemusi aitavad sobivat valikut teha. Seni aga koguda samu marke nii puhtana kui ka templiga. Need, mis pärast valikuotsust üle jäävad sobivad kas vahetuskaubaks huvikaaslastega või postimaksevahendina kasutamiseks, kui loobutakse puhaste postmarkide kogumisest.\nPostitus Postitas Jaanus » 20.04.2006 19:15\nÜldreeglina on uued postmargid kallimad puhtalt. See sõltub ka erinevate riikide traditsioonist. Näiteks venelased eelistavad puhtaid postmarke, sakslased aga tihti just kasutatuid. Pisut teisiti on lugu väikeriikidega, kelle hulka ka Eesti kipub kuuluma. Väikeriikide marke on lihtne tellida puhtalt, raskem hankida kasutatuna. Nagu Elmogi siin ütles - kui kogud postmarki kui kunstiobjekti, eelistad ilmselt puhast. Kui aga kogud marki, kui postimaksekviitungit, oleks sisulisem koguda tembeldatuid. Tembeldatud markide kogu on ilmselt isikupärasem, kuna variante, kuidas koguda, on rohkem.\nKuigi olulist hinnavahet ei ole, on uusi margiplokke keerulisem hankida templiga. Ja veel: kui Eesti läheb üle eurole, kaotab osa marke mõne aja pärast kehtivuse. Siis võib kujuneda olukord, kus mõnda marki on lihtsam ja odavam leida puhtalt, keeruline aga postis kasutatult.


Hooaeg 2017: detsember 2013\nAasta läbi, võib trenniriided puhtaks pesta :)\nKokkuvõte on siis selline, et hooajaks seatud eesmärk - Tartu Neliküritusel 100 hulka - jäi saavutamata. Küll sain parima koha üldse ja tegin kolmel alal neljast parimad tulemused (nii koht kui aeg) aga väike jama kevadel jättis oma märgi ja nii need asjad läksid.\nEks muidugi oleks soovinud teistel aladel ka vähe paremaid tulemusi saada aga mis siin pikalt ikka heietada - eesmärk võibki ju tispa kõrgem olla kui reaalne tulemus siis on mille poole püüelda ka tulevikus.\nNumbrite maailma vaadates, siis trenni sai tehtud umbes 12 tundi rohkem kui eeslmisel aastal. Kilomeetreid sai läbitud umbes 1100 km'i enam. Keskmine pulss jäi samaks. Treeningkordi oli rohkem tervelt 77 jagu.\nMahud on täpselt sellised, et umbes selliseid numbreid võiks hoida ka järgmisel aastal. Distants võib suureneda paranenud treenituse arvelt.\nPeale Vaasa suusasõidu, mis Märtsis tulemas on kavas kindlasti osaleda ka Tartu Neliküritusel, vähemalt 3'l jooksu maratonil (Pärnus, Tartus ja arvatavasti jälle DNB), osaleda Filter Temposõidu karikasarja etappidel niipalju kui võimalik, osaleda Fakto Auto Rahvasõidul ja mõnel muul Aerobike korraldaval maanteeratta sõidul ning võtta osa ka mõnest Samsungi etapist (Jõulumäe meeldis sellest aastast).\nSuuri eesmärke järgmiseks aastaks ei olegi, pigem tegemist ettevalmistava aastaga, kus põhirõhk saab siiski jooksmisel olema. Eks näis, mis tulemused maratonides tulevad. Sügisel Tartus võiks 3:10 - 3:15 ära joosta, see annaks kindlust, et tulemus alla 3 tunni võib tulla aasta hiljem.\nTartu Neliküritusel seda korda suuri eesmärke pole, põhjuseks plaan läbida Tartu Maraton tempos, mis peaks lõpu ajaks tooma umbes 8 tundi. Sellise tulemuse pealt Neliküritusel väga kõrget kohta ei ole võimalik saada :).\nOngi kõik selleks korraks. Kohtume uuel.\nPosted by Heiki at 12/31/2013 03:12:00 PM Kommentaare ei ole:\n*Tegemist on laenuga\nLugesin ühte blogi ja selline lause jäi silma. Hea lause ma arvan.\nPärast DNB Vana-Aasta maratoni oli jõulunädal, mis tähendas töövaba aega. Samuti tõi see ootamatult kaasa ühe intensiivsema trenni nädala.\nNagu varem sai juba kirjutatud, siis sedakorda sai maraton joostud vist mugavustsoonis igatahes jalad andsid natukene tunda aga ei midagi häirivat ja nii vedasingi ennast juba teisipäeval jooksma. Esmaspäevase korvpalli jätsin küll ära kuna jalad olid nii ja naa aga üldine väsimus jõudis esmaspäeva õhtuks kohale.\nAga teisipäeval läksin ja tegin kerge 50 minutit jooksu. Lisaks veel mõnikümmend minutit süvalihaste harjutusi.\nKolmapäeval nägi plaan ette üle tunnist jooksu. Neljapäeval aga juba raskemat - 5 minutiliste lõikudega trenni. Tundsin, et enesetunne pole päris see ja otsustasin algselt kirjas olnud 5 lõigu asemel teha 3. Jätsin ära nö paarislõigud (2 ja 4nda) ja jooksin need lõigud lõikude vahelise tempoga rahulikult läbi. Oli raske aga mitte midagi väga hullu, kusjuures jooksu aegu läks olemine järjest paremaks.\nReedel ja laupäeval jälle kergemad jooksud - laupäeval väiksed lühikesed kiirendused jooksu sisse. Pühapäeval aga nägi plaan ette vähe pikemat jooksu ja selle sees ka 23 min lõiku anaeroobse läve piiril. Kerge nö hirm oli, et kas ikka jaksan vajalikus tempos joosta, et pulssi piisavalt kõrgel hoida aga kuna mitmeid päevi puhunud tugev tuul oli järgi andnud siis lõpuks polnudki üldse hull see jooks.\nEks natukene sai alguses liiga kiiresti alustatud ja see tõmbas jalad pehmeks aga tänu teele jäänud valgusfooridele õppisin vigadest ja edasi ei punnitanud mitte kohe pulssi kõrgeks vaid võtsin tempo, mille puhul teadsin, et pulss tuleb kohe järgi ja mille puhul pulss seisab soovitud vahemikus.\nIgatahes nädala kokkuvõttes sai peaaegu 8 tundi trenni tehtud. Joostud sai peaaegu 78 km't, seega pole halb ma leian.\nKuna lund veel jätkuvalt pole, siis suuski pole veel alla saanud - no ei kutsu kusagile kunstlume ribale siblima, kus niigi rahvast murdu. Naljatamisi olen mõelnud, et enne Vaasat vist ei saagi suusatama :). Samas äkki ikka kahe kuuga tuleb midagi maha, mille peal saab mõnuga sõita.\nEks tulebki vaadata mingit asendust, et kui ükskord lumi maas siis ikka jaksaks suusatada kah.\nKui tulla korraks tagasi pealkirja ja eesmärkide juurde siis paneme siia ka selle kirja - joosta maraton ajaga 2:xx:xx. Ideaalis võiks maratoni keskmine tempo olla 4 min/km kohta aga kui ta on mõned sekundit peale siis olen ka rahul. Mis ajal see eesmärk täidetud saab on natukene ähmane hetkel aga ma arvan, et nii 1,5 aastat võiks asi aega võtta. Kui Eestist välja jooksma ei lähe siis hea koht rekordi tegemiseks oleks kindlasti 2015 aasta Tallinna Maraton - lihtsa poolne rada. Aga eks näis.\nPosted by Heiki at 12/30/2013 10:51:00 AM Kommentaare ei ole:\nSelle aasta kolmas maraton joostud. Kuigi Eestimaa pinnal on sel aastal veel üks ametlik maratoni jooksu moodi jooks toimumas, siis 98% kindlusega ma seal ei osale. Esiteks see päris varsti ja teiseks pole veel seda kiiksu läbi käinud, kus soov on võimalikult palju maratone läbida. No ja mida see üks veel siia annaks? :) Kas 3 või 4, seal pole suurt vahet.\nAga eile sai joostud DNB Vana-aasta maratonil. Nagu eelnevalt on kirjutatud, siis aasta tagasi toimus jooks lumisel teel ja temperatuuri oli nii umbes -10 või nii. Sel aastal lund polnd kusagil, kui jätta kõrvale üks veok, mis mööda sõitis ja mille kastis on valge ollus, mis meenutas lund.\nLäksin jooksule peale mõttega - alguses kiiremini ja siis lõpus kannatada kuniks jaksu on. Tegelikkuses asjad päris nii ei läinud. Jooksin esimesed kaks kilomeetrit koos endise töökaaslasega, tempo oli nii 5:20 min/km kandis või natukene aeglasem. Kuna olime just vastutuule lõigul otsustasin kiirendada ja jätsin kaaslase maha. Sain sappa ühele pundile, kes liikus umbes samas tempos - vahelduseks tsipa kiiremini, siis aeglasemalt aga üldiselt mõnusas tempos. Sel hetkel oli ka selge, et liigun aeglasemalt kui algselt planeeritud.\nEsimese ringi aeg oli 46:56.\nEsimese ringi lõpus juhtus selline asi, et kuna loodus kutsus juba pool ringi siis läbisin ajavõtu punkti ja tormasin kiiresti rohelisse kabiini. Joogipunkt aga jäi seljataha ja nii juhtuski, et esimese ringi lõpust jooki ei haaranud.\nSeltskond, kellega koos sai joostud oli vähe kaugele läind - vahe oli umbes 15 sekundit, võtsin siiski nõuks, et võtan selle vahe kinni. Tegin siis vähe kiiremaid liigutusi ja esimese kilomeetri lõpuks olin endisel jooksu seltskonnal sabas.\nLäbisime teise ringi tsipa kiiremas tempos kui esimese aga ei midagi erilist - tunne oli mõnus ja ringi aeg 45:49.\nKolmandale ringile minnes tundsin mingi hetk, et võiks ikkagi tempot tõsta. Pealegi nägi esialgne plaan ette, et kolm esimest ringi jooksen ühe tempoga, siis neljanda oluliselt rahulikumalt ja siis viienda tsipa kiiremini aga aeglasemalt kui kolm esimest.\nNii ma oma seltskonnast mööda läksingi. Tempo oli mõnus, selline 5:00 min/km kohta ja natukene allagi. Tulemuseks ringi aeg 44:01. Kõik oli tore, kui jätta kõrvale järjekordne looduse kutse. Umbes kilomeeter joostud neljandast ringist, põikasin korraks metsa.\nMetsast välja tulles jätkasin jooksu plaanipäraselt aeglasemalt. Päris nii aeglaselt küll ei osanud kui olin planeerinud aga natuke lasin tempot alla. Otseselt enesetundes polnudki põhjus aga kartes viimast ringi otsustasin tempot loovutada.\n2 esimest ringi koos joostud seltskond tuli mingi hetk tagant järgi ja nii jooksin kuni ringi keskel olnud joogipunktini nendega koos. Tempo oli mõned sekundid üle 5 min/km kohta. Vahest oleks isegi nendega edasi läinud aga joogipunktis jäi vahe sisse ja mõtlesin, et ei hakka järgi pressima. Üldiselt nad läksidki väga soliidse tempoga (lõpuajad olid alla 3:40).\nEks tagantjärgi on tore mõelda aga kuna neljas ring oli psühholoogiliselt kõige raskem, siis võinuks ikkagi pundis vastu pidada. Olnuks lihtsam neid meetreid läbida.\nÕnneks jõudis umbes 2,5 km-i enne ringi lõppu kõrvale töökaaslane, küll rattal aga siiski. Sõitis kõrval, rääkisime juttu, ta ergutas, ma sammusin edasi. Kiitis pidevalt, et mul samm ikka väga kena võrreldes mõne teisega aga no kui natukene raske siis tegelikult jätab see jutt suht külmaks :)\nNeljanda ringi ajaks sain 45:45. Ehk siis mitte nüüd nii aeglane kui esialgsetes plaanides aga oluliselt aeglasemalt kui ring varem.\nViimasele ringile minnes hakkas kõhus vähe keerama. Võtsin tortsu geeli ja jooki peale aga ju magu oli liiga tühi - võistluse jooksul polnud söönd midagi tahket. See mind natukene hirmutas. Igatahes kui algselt oli plaan ringi keskel üks törts energiat veel kehasse toppida, et siis lõpus kihutada, siis loobusin sellest mõttest. Samuti sundis see "kogemus" alustama ringi natukene aeglasemalt kui oleks soovinud. Õnneks sain ühe jooksja "sabast" kinni ja kasutasin saba umbes 1,5 km'i. Edasi läksin juba omas tempos. Nägin ees kahte selga, mis vaikselt tulid lähemale. Kauguses oli veel selgasid aga no need tundusid ikka väga kaugel olema.\nTöökaaslane rattaga sõitis ka jälle vastu ja asus jälle ergutama. Kuna ta tuli rattaga nö vastassuunas siis andis ülevaate, et eespool on ikka väga aeglase sammuga võistlejaid. Eks tore on lõpus ju mõnest mööda joosta aga sel hetkel see küll eesmärk omaette polnud.\nIgatahes viimase ringi taktika nägi ette Vana-Rannamõisa teel oleva tõusuni rahulikult ja siis hakata tempot tõstma. Üldiselt see nii läkski aga tempo tõus polnud vahest nii kõrge kui mingil hetkel mõtlesin, et ta võiks olla. Igatahes joogipunktini jõudes olin peaaegu kaks ees olevat selga kätte saanud aga otsustasin rahulikult juua ja nii nad jälle läksid. Väike keerlemine kõhus pärast joomist aga natukese aja pärast läks asi paremaks.\nEdasine plaan oli lihtne - Merirahu elurajooni ette keerates tõstan tempot ja panen ühtlase tempojooksuga lõpuni. Tempo tõusis alguses 5:00 min/km'i kohta, siis 4:45 min/km ja kusagil 4:35 - 5:00 vahel ta kõikus kuni lõpuni. Viimased 600 meetrit sai veelgi peale keeratud ja sedasi päris korralik lõpp tehtud.\nRingi aeg 44:13 ja terve maratoni aeg kokku 3:46:42.\nAeg on täpselt 3 minutit aeglasem kui oktoobris Tartus. Eks ta natukene kripeldama jäi kuna kuigi lõpus oli raske siis nii raske polnud kordagi, et peaks seisma jääma.\nEnesetunne on selline, et 3:30 oleks eile täitsa jalas olnud. Pidanuks lihtsalt kohe alguses rohkem endasse uskuma ja sobiva tempoga gruppi trügima aga eks siis järgmine kord.\nEi mäletagi, et pärast maratoni oleks nii hea enesetunne olnud kui sel korral. Jah jalad mõnest kohast annavad tunda ja on kergelt kanged aga ei midagi hullu. Oktoobris pärast Tartu jooksu oli kõndimine ja istumine ning püsti tõusmine ikka oluliselt raskem. Tundub, et seda korda see aeg tuli ilma sildupõletava pingutuseta ja uus isiklikrekord jäi vaid liigse tagasihoidlikuse taha.\nKokkuvõttes 62 koht. Ringide lõikes üldkoht oli järgnev - pärast 1 ringi 95, peale teist ringi 95, peale kolmandat ringi 78, peale neljandat ringi 69 ja lõpuks siis 62.\nSelline kena stabiilne kohtade parandus.\nPärast jooksu aga sain väga meeldiva üllatuse omanikuks - nimelt saab nüüd ka mind näha jooksmas / liikumas FiveFingers jalanõudes. Peab küll minema ja korra proovima number väiksemaid jalanõusid, kuna tundub, et kingitud number on suur aga see vähe häiriv fakt, et kohe välja jooksma minna ei saa. Kuigi pean möönma, et juba eile õhtul oli selline mõte, et sooviks minna ja proovida neid :)\nPosted by Heiki at 12/22/2013 12:27:00 PM Kommentaare ei ole:\nVot see on "talv"!\nKui aasta eest DNB Vana aasta jooksule minnes sai käidud jooksmas ja süda tilkus vähe verd, et suusatama ei jõua, siis sel aastal pole selliseid muresid :). Nüüd sõida või rattaga. Natukene jahe hakkaks aga pisut tuulekindlamad riided selga ja saab küll.\nKuigi joosta on saanud mõnusalt siis suurt ettevalmistust kui sellist pole teinud. Tavapärane tööle-koju jooks. Kuigi jah, viimastel kordadel olen lisanud eelkõige koju tulekule kiiremaid lõike sisse. Nii umbes 2 - 3 kilomeetrit kusagil distantsi keskel tempokamalt ja siis jälle rahulikul sammul edasi.\nLaupäeval tegin 4 x 1 km tempokamalt üle 10 minutilise rahuliku jooksu. Täitsa mõnus tunne oli. Tuli välja küll.\nSportlyzer, veebikeskkond, mida kasutan treeningute nö maha salvestamiseks, pakub lähtuvalt mingitest x faktoritest, et laupäevasel maratoni võiks suuta läbi lipata 3 tunni ja 10 minutiga.\nMitte, et mulle see aeg ei meeldiks või midagi sellist aga tagasihoidlikult väljendades - pisut liig tundub olema :). Ma siin ise mõtlen, et kui suudaks 4 tunniga asja ära lipata siis oleks täitsa tore ju :).\nRäägitakse, et eneseusk on oluline aga vot nii palju seda küll ei ole, et alustada laupäeval tempoga, mis võiks lubada 3:10 lõpu aega :). Jätame selle järgmisesse aastasse ;).\nEelmisel nädalal juhtus veel see asi ka, et õnnestus lõpuks osta uued jooksusussid - kolmandal korral läks õnneks :).\nSeda korda osutusid välja valituteks Adidase jalatsid. Täpsemalt Adidas Adizero XT 4.\nOlen nüüd mõned korrad nendega jooksnud ja pole midagi halba öelda. Pole küll õnnestunud maastikul mürada või lumes sumbata aga asfaldil toimib kenasti. Jalatsid on kerged, painduvad piisavalt ja hoiavad jalga paigas.\nEelnevatest Saucony ProGrid Peregrine'st eristab siis pisut paksem kanna ja päka kõrguste vahe (2 mm on uued sussid kõrgema vahega) ja lisaks on uutel sussidel terve talla ulatuses toetav äär, mis teeb sussid tsipa raskemateks eelnevatest aga annab jalale stabiilsust juurde.\nSaucony'd läksid talla keskelt nii sise kui välisküljest katki ja põhjuseks siis asjaolu, et jala väsides kaob kontroll / stabiilsus sammul ja jalg vajub tsipa viltu sussile peale ja see lõhub neid.\nOlgu mainitud, et mul oli Adidase ja on jätkuvalt Nike puhul kerge eelarvamus aga tundub, et tuleb oma seisukohti ümber hinnata.\nSel nädalal siis lisaks tänasele jooksule vean ennast välja neljapäeval või kolmapäeval ja teen kerge trenni ja siis ongi juba laupäev.\nEks pärast näis, mis aeg tuli ja kuidas enesetunne selle kõige juures oli.\nPosted by Heiki at 12/16/2013 12:50:00 PM Kommentaare ei ole:\nNoh tegelikult siis 9 päeva ja 9 tundi ning ongi start selle aastasele DNB Vana aasta jooksule.\nNii nagu aasta eest, nii ka sel korral lähen maratoni jooksma. Ilma ennustus lubab selleks korraks soojemat ilma, nii +3 või natukene enamgi. Samas aega veel on ja ilm jõuab muutuda. Täna töölt koju joostes just mõtlesin, et olgu see ilm mis on, oluline, et väga tuult ei puhuks.\nToimub see jooks linna tänavatel ja nö ruudu kujulisel ringil. Seega eks ta oleks ebamugav kui mingi hetk vastu tuult peab pressima.\nSamas kui on tuuline, siis on tuuline. Mis siin ikka pikalt mõelda.\nEesmärke jooksuks pole.\nKiire arvutus näitas, et kui sooviks enne lühikese maa starti lõpetada peaks raja läbima 3:30'ga. Seda aga kindlasti ei suuda. Lühikese maa esimestega koos lõpetamiseks peaks läbima raja vist umbes 3:50'ga (?), arvan, et täna jalas sellise aja tegemiseks jõudu pole.\nSeega ei jäägi muud üle kui rahulikult oma jooks ära teha.\nNö ettevalmistus ongi see olnud, et käin jooksuga tööle ja koju. Mõned korrad olen ka korvpalli sattunud mängima ja natukene jõuharjutusi teinud. Jooksud on enamus rahulikud, v.a mõned üksikud korrad kui olen mõned kilomeetrid tsipa kiiremini jooksnud. Aga noh kui jätta kõrvale korvpallis tehtavad spurdid, siis muud kiirusliku trenni pole teinud.\nArvan, et pole ka vaja teha. Eesmärk on rahulikult jooks ära teha ja õhtul lõõgastuda.\nPosted by Heiki at 12/11/2013 12:27:00 AM Kommentaare ei ole:\nPosted by Heiki at 12/04/2013 11:10:00 PM Kommentaare ei ole:\nKindlasti võiks kirjutada siin suusatamisel või rulluisutamisel või kasvõi rattaga sõitmisel vaja minevast tasakaalust aga sel korral siiski mitte.\nKäesoleva kirjutise lüke tuleneb möödunud nädala teisipäeva õhtusest Kristjan Port'i loengust - Tasakaalu hoidmine töö, treeningu ja puhkuse vahel. Tegelikult võiks siia lisada ka perekonna aga no ju saab puhkuse ja perekonna vahele tõmmata võrdusmärgi - mitte alati aga enamus juhtudel küll.\nEsimene asi, millel Port peatus oli harrastaja "sildistamine". Harrastaja ehk siis isik, kes teeb treeningu tööpäeva otsa / lõpul. Treenib suhteliselt palju, intensiivselt, plaanitult või kauge eesmärgiga ning tehakse seda, mis meeldib.\nToodud nimekirjast huvitavamad märksõnad on vast intensiivselt ja tehakse seda, mis meeldib.\nIntensiivselt tähendab seda, et rahulikke trenne tehakse liiga raskelt ja raskeid trenne liiga rahulikult. Seda mis meeldib tähendab tavaliselt seda, et välditakse ebameeldivaid treeninguid - nt jõusaalis tehakse kükke kuigi peaks tegema ülakeha jne.\nMis iseloomustab harrastajat on ka see, et pärast karmi / rasket tööpäeva minna ja tehakse nö maha laadimiseks üks korralik ja raske trenn. Samas karm tööpäev juba ise võrdub karmi trenniga / spordiga. Seega koormatakse keha / organismi topelt.\nAga mida ka Port rõhutas on see, et seda kõike eelnevat ei saa etteheita, kuna üldistatult võib öelda, et harrastajal on vähesed teadmised treeningute ülesehitusest ning ka needki vähesed teadmised on mõjutatavad. Siin võib vast viidata erinevatele treeninggruppidele, mis aitavad vähemalt alguses alustada ja mõista mida, milla ja kuidas teha.\nPäris pikalt peatus Port stressil.\nStress rõhub meid nii töölt, kodust kui ka trennist. Kui üldiselt võib lugeda stressi arendavaks siis arendav on ta vaid juhul kui õnnestub sellest taastuda. Kui taastumine ei õnnestu on tervise probleemid ligi kargamas.\nKui õnnestub küllaltki stressi vabalt elada siis saab keskenduda treeningule. Aga mis on treening?\nTreening on lõhkumine ja taastumine.\nMõlemat detaili mõjutavad nii vanus, lähipäevade koormus, treeningu kvaliteet kui ka taastumise kvaliteet. Seega tehes mitmeid raskeid treeninguid järjest toimub pidev enda lõhkumine ning tulemit ei tule. Samuti võib tulemit mõjutada asjaolu, kui muu elu treeningute kõrval on liiga pingeline - arvad küll, et kaks päeva taastumiseks on piisav aga see ei pruugi nii olla.\nTreeninguga on otseselt seotud ka istumine.\nIstumine rõhub meie lülisammast. Seega kui minna trenni õhtul pärast pikka tööpäeva on keha istumise tagajärjel väsinud ja koormatud. Nt vereringe on õhtuti aeglasem, jalalihased nõrgemad ja ka süda ei pruugi olla valmis suuremaks koormuseks, mida toob endaga kaasa treening.\nSeega on soovitatav õhtune treening asendada hommikuse treeninguga, kuna siis on keha värskem ja võimelisem enam vastu võtma treeningust tulenevat koormust.\nLisaks eelnevalt on teadlased uuringute tulemusena avastanud, et nt 20 minutiline hommikune treening tõstab oluliselt aju töövõimet ning mõjub hästi ka meie tujule.\nEraldi peatud Port ka teemal - miks minnakse / tullakse trenni tagasi.\nLühidalt - sest on sõltuvus. Samas sõltuvus võib olla nii hea kui halb. Kuid suures pildis on sõltuvus treeningutest sarnane narkootilistest ainetest tuleneva sõltuvusega. Aegajalt tekib järjest suurema doosi vajadus.\nKerge trenni sõltuvus on hea, samas võib hea sõltuvus muutuda ka halvaks. Asi on kindlasti juba halb kui trenni pärast jäetakse vahele töö või kool, eelistatakse trenni sotsiaalsetele sündmustele, treenitakse kui ollakse haige, kogutakse detailseid andmeid.\nKusjuures nende nelja faktori vahel on "ja" mitte "või".\nViimaseks tooks välja Port'i poolt tehtud näite, kus graafikule oli pandud päevane treening, taastumine, treenitus.\nMitte, et selles graafikus midagi uut oleks olnud aga hea jälle teada, et treeningu kasvades kasvab ka taastumisele kuluv aeg. Kui liiga kiiresti tõsta treeningmahtu ja mitte keskenduda taastumisele on tulemuseks haigused ja tagasilangemine algpuntki. Tagasi alguspunkti langetakse ka juhul kui treenitakse kaootiliselt - teen 3 kuud trenni, jooksen maratoni ära, siis ei tee mitu kuud midagi ja siis alustan jälle 3 kuise tsükliga. Selline jõnksutamine viib selleni, et alati kukutakse tagasi nö alguspunkti, seega üldine treenitus ei tõuse kordagi kõrgemale ehk pole alust jõuda paremate tulemusteni.\nKusjuures mida kõrgem on treenitus, seda vähem vajab keha aega raskematest treeningutest taastumiseks ehk pideva treeninguga väheneb taastumisele kuluv aeg.\nKokkuvõttes võib öelda, et kui trenni tegema hakkad on soovitav seda teha regulaarselt samas vältida nö hulluks minemist ja treeningute eelistamist teistele sind ümbritsevatele sündmustele. Võimalusel tee trenn hommikul, mis annab ka rohkem aega treeningust välja puhkamiseks (õhtune trenn lükkab edasi magama minemise aega, samas hea ja piisav uni on väga oluline taastumiseks). Kindlasti tuleb alustada rahulikult, võttes kindlasti arvesse ka muud elu enda kõrval (teisi stressi faktoreid) - kiire tulemite kasvu ootuses põletatakse keha läbi ja tulemuseks võivad olla haigused, mis ei võimalda enam üldse trenni minna.\nEt mitte postitust negatiivsetes värvides lõpetada, siis väljas on külmaks läinud ja varsti saab äkki suusatama ka :)\nPosted by Heiki at 12/02/2013 11:52:00 AM Kommentaare ei ole:


Sisuturundus või traditsiooniline turundus? Semalt selgitab, mida valida\nTeie potentsiaalsete klientide ja vaatajate mõistmist ei saa turunduse puhul piisavalt hästi rõhutada. On väga oluline esitada oma sihtrühmale originaalset ja värsket sisu. Tihedas konkurentsikeskkonnas ellujäämiseks ja eesmärkide saavutamiseks peate edastama ja edastama oma sihtrühmale kvaliteetset sisu reaalajas. Paljud turundajad hindavad, milline on SEO jaoks õige lähenemisviis.\nKasutajate seotuse ja uskumatu konversioonimäära saamiseks peab vaatajaskond mõistma teie sisu ja sisu ning saabuvaid sõnumeid. Traditsioonilise turunduse ja sisuturunduse juhtimiseks kasutatud lähenemisviiside vahel on palju erinevusi.\nSemalt Digital Services kliendi edujuht Jack Miller selgitab sisuturunduse ja traditsioonilise turunduse plusse ja miinuseid.\nSEO eesmärk on rõhutada kasutaja interaktsiooni ja muuta teie kampaania nähtavaks. Traditsioonilises turunduses kasutati vaatajaskonnani jõudmiseks peamiselt raadioreklaame ja trükiseid. Siseturundus on suhteliselt erinev, kuna vaatajaskonnani jõudmiseks kasutatakse SEO tehnilisi elemente. Rääkige e-posti kampaaniatest, videoreklaamidest, sotsiaalmeedia platvormidest ja ajaveebidest. Tõhusa SEO-kampaania saamiseks ja potentsiaalsete klientideni jõudmiseks peab teil olema elav lugu ja tõhus viis neile sisu edastamiseks.\nTraditsioonilise turunduse ja sisuturunduse eristamiseks saab kasutada mitmeid erinevusi. Püstitatud eesmärgid on siiski samad. Nii sisuturu kui ka traditsioonilise turunduse eesmärgid on järgmised:\nTeisendage olemasolevad potentsiaalsed kliendid potentsiaalseteks klientideks ja klientideks\nKonkreetse toote vaatajaskonnale piisava koolituse pakkumine\nSEO kampaanias rohkem potentsiaalsete klientide loomiseks\nHea sisu tootmine pakub digitaalsetele turundajatele ja suurt edu ellujäämisel. Kvaliteetse ja värske sisu tootmine ringleb meediaplatvormidel ja suurendab osalust.\nSEO pikaajaline püsimine\nSisuturundus on säilivusaja osas hea. Sisuturundusega ei pea te praegu palju kulutama. Sisuturundus pakub turustajatele pikaajalist tulu teenimist.\nTeie lähenemisviis oma publikuga suhtlemiseks\nTraditsiooniline turundus ei anna vaatajatele võimalust teie toodet isiklikul tasandil mõista. Avatum lähenemisviis. Teisalt annab sisuturundus digitaalsetele turundajatele võimaluse kliente kaasata, kasutades selliseid tehnikaid nagu ajaveebid, videopõhised kampaaniad ja e-kirjad. Kui soovite oma SEO-kampaanias suurt edu saavutada, kasutage sisuturundust.\nPotentsiaalsete ostjate sidumine sisuarendajatega\nDigitaalse turunduse osas ei saa parima sisu loomist piisavalt rõhutada. Sisu arendajate ja tippostjate vahel peaksid olema head suhted. Siseturundus annab turundajatele võimaluse luua ühendust usaldusväärsete veebisisu arendajatega.\nTraditsiooniline turundus ja sisuturundus mängivad SEO kampaaniates edu saavutamisel olulist rolli. Turundus ei tähenda vanamoodsat ega uute tehnikate lähenemist. Nii oluline on oma klientidele parima sisu esitlemine ja kasutajate tähelepanu äratamine. Looge sisuturunduse abil tõhus SEO-kampaania ja aidake oma klientidel rohkem teenida.


Eestis toimus esimene aiandusteraapia õppepäev – Külauudised\nEestis toimus esimene aiandusteraapia õppepäev\nMöödunud laupäeval, 10. septembril kogunesid Sauele aianduskeskuse Hortes kohvikusse 30 aiandusteraapia huvilist osalema selle ala Soome spetsialisti Tarja Takala-Hotti koolitusel.\nSelleteemaline koolitus toimus Eestis esimest korda ning huvi oli peakorraldaja, MTÜ Inkotuba projektijuhi Pirjo Vaarmaa sõnul suur.\nTarja Takala-Hotti andis ülevaate aiandusteraapia olemusest ja ajaloost. „Teraapilise aiatöö eesmärgiks on inimese heaolu edendamine taimede ja aiatöö abil,” ütles ta. „Vältimatu ei ole ise aiatööd teha, võib nautida ka teiste saavutusi,tehtut ja nautida ümbritsevat rohelust.”\nAiandusteraapia eesmärgiks on inimese heaolu taseme tõus, elukvaliteedi paranemine, toimetuleku toetamine ja rehabilitatsioon. Takala-Hotti rõhutas, et selline teraapia vorm ei pruugi kõigile sobida ja klient ongi see, kes dikteerib teraapia sisu ja ka tempo.\nUskumus aia tervendavast võimest on erinevates kultuurides ja religioonides väga ammune. Üks tänapäeva aiandusteraapia pioneere on USA, kus aedade ja taimekasvatuse tervendavat mõju hakati kasutama sõjajärgsel ajal lahingutes palju koledusi kogenud sõdurite tervendamiseks.\nMTÜ Inkotuba turundusjuht\nPostitatud 16/09/2011 16/09/2011 Autor Kaile KabunRubriigid Harjumaa,Saue valdSildid aiandusteraapia,õppepäev\nEelmine Eelmine postitus: Urvaste koduloomuuseum suurema venna juures külas\nJärgmised Järgmine postitus: Olustvere kutsub taas hoidiste messile


GALERII: Tallinn Fashion Weeki kolmas päev pakub meisterlikku - Kõik\nTänavamoele ja mugavusele fookuse pannud Iris Janvieri kollektsioonis on erikohal orgaanilised kangad, mis on loodud arvesse võttes jätkusuutlikke tootmisprotsesse.\nPilt: Stina Kase. Fotol Brand NO.8 kollektsioon.\nSügisene Tallinn Fashion Week jätkub täie hooga ülekandena Anne & Stiili vahendusel, kaasates moekunsti austajaid ka sotsiaalmeedia vahendusel etendustele kaasa elama ja oma rõivakomplektidest pilte jagama. TFW kolmas päev pakub silmailu originaalkangaste, jätkusuutliku mõtteviisi ning kaunite ülerõivastega.\nMoenädala kolmanda päeva avab modernsete, funktsionaalsete ja alati mugavust väärtustavate disainide poolest tuntud Iris Janvier moemaja, liikudes Tallinn Fashion Weekil esitletava kollektsiooniga jätkusuutlikkuse poole. Sellel aastal on bränd võtnud ette suuri samme, et muuta oma disaine jätkusuutlikumaks. Tänavamoele ja mugavusele fookuse pannud Iris Janvieri kollektsioonis on erikohal orgaanilised kangad, mis on loodud arvesse võttes jätkusuutlikke tootmisprotsesse. Seejärjel vallutab moelava Piret Kuresaare moemaja, mille sügistalvise kollektsiooni värvigammas kohtuvad erinevates varjundites beežid ja hallid toonid. "Oleme kasutanud kõrgkvaliteedilist siidi ja villaseid kangaid, millest valmivad mantlid, kleidid ja pükskostüümid. Samuti on see aasta esimest korda laval meie oma print," tutvustab Piret Kuresaar uut loomingut.\nPõhjamaine moebränd WOOM hoolitseb selle eest, et sügistalvisel hooajal end stiilselt soojas hoida. WOOM'i sügistalvine kollektsioon loob vabaduse nautida tormituultega sügisilma ja jäiseid talvetuuli. Sulemantlite ja -jakkde kollektsiooni täiendavad hoogsa joonega villased mantlid. Kookonilaadseid mudeleid saab kanda moodsalt kihiti. Rõivaste mudelid on ülikerged ja soojad ning need on parimad liikumiseks linnatänavatel ja metsaradadel nii varasügisel kui kõige külmemal talvel. Neljandana vallutab moelava Eesti juurtega bränd Alpaka, esitledes kollektsiooni, mis ühendab omavahel luksuslikud materjalid ja mängulised nüansid. Esmakordselt tuleb esitlusele Alpaka uus kordumatu, ent mänguline Seasonless Luxury Leisure kollektsioon, mis ühendab endas erakordselt pehme ja sooja alpakavilla, luksusliku mooruspuu siidi ning orgaanilise Pima puuvilla. Looduslikult mahedad toonid ja kvaliteetsed materjalid hoolitsevad selle eest, et kudumid oleksid hooajaülesed ja kantavad ka aastate pärast.\nKaasaegne kergus formaalsemas versioonis\nMoenädala kolmandale päevale paneb uhke finaali AMANJEDA by Katrin Kuldma, tuues TFW moelavale meeste- ja naistekollektsioonid, mida esitletakse nii mugavas vaba aja võtmes kui kaasaegse kergusega formaalsemas versioonis. Meeste kollektsiooni mudelite hulgas on maalähedasest ruudulisest puuvillaflanellist ja teksakangast jakkpluusid, brändile omaselt elegantse joonega parimatest villakangastest bleisrid ja ülikonnad ning siidjatest puuvilladest klassikalised särgid. Meestekollektsioonide oluliseks osaks sügishooajal on mantlid ja soojad ning kerged mahulised tuulekindlad parkad. Naiste kollektsioon toob moelavale meeste stiilidega harmoneeruvad koloriidid ning ikoonilised mudelid. Muhu Couture tikandid on moepubliku ees kogu ulatuses nii summutatud monokroomsetes koloriitides kui kirgastes ja värviküllastes toonides. Nii stiili kui värvimäng jätkub inspireerituna meeste klassikalistest särgimudelietst – ikooniline särkkleidi mudel on kollektsioonis nii maalähedasest ruudulisest puuvillaflanellist ja teksakangast kui klassikalise päevasärgi triibulisena. Oluline osa on ka kergetel ja duubelkašmiirist mantlitel.\nAMANJEDA by Katrin Kuldma meeste- ja naisterõivaste kollektsioonidega saab moelaval näha valikut Karin Kersa ehtekunstist – unikaaljuveele barokkpärlite, vääris- ja poolvääriskividega. Karin Kersa juveelid on loodud kestma põlvest põlve, nad on kõrge kvaliteediga ja naudinguks kandmisel nii igapäevaelus kui väga pidulikel sündmustel.


Keskkonnatasud tõusevad 3-6 protsenti aastas - Äriuudised - Majandus\nKeskkonnatasud tõusevad 3-6 protsenti aastas\n27. oktoober 2014, 14:41\nKeskkonnaministeerium sai valmis seaduseelnõuga, mille eesmärk on tõsta keskkonnatasusid 3-6 protsenti aastas alates ületulevast aastast.\nKeit Pentus-Rosimannus kommenteeris, et ministeeriumi ülesanne on leida väga erinevate ettepanekute vahel selline tasakaal, mille tulemusel võidaks nii kohalike inimeste elukeskkond ja tervis, loodus kui tööstus.\n«Järgmiseks kümneks aastaks keskkonnatasude muutuse paika panek selliselt, et muutus jääb vahemikku 3-6 protsenti aastas, arvestab kõige sellega,» selgitas minister.\nOsad ettevõtted tegelikult ei kaevanda\nPõlevkivi kaevandamisõiguse tasu tõuseb 2020. aastani 3 protsenti ning pärast seda 5 protsenti aastas. Kõigi põlevkivi puudutavate tasude kogumõju jääb 5 protsendi piiridesse. Keskkonnaministeerium ei toetanud saastamise ja ressursi kaevandamisõiguse tasude külmutamist, kuna see tähendaks, et sisuliselt muutuks Eestis saastamine ja taasumatu vara kasutamine inflatsioonitingimustes järjest odavamaks.


Lihaste atroofia - Düsplaasia 2022\nLihaste atroofia - haiguse ravi. Sümptomid ja haiguse ennetamine Lihaste atroofia\nLihaste atroofia on patoloogiline orgaaniline protsess, kus toimub närvikiudude järkjärguline nekroos. Esiteks muutuvad nad õhemaks, kontraktsioon väheneb ja toon väheneb. Siis asendatakse sidekoe orgaaniline kiudstruktuur, mis viib liikumise katkemiseni.\nKrooniliste haiguste või vigastuste põhjustatud lihaste atroofiat saab keeruka ravi abil kõrvaldada. Pärilikku müopaatiat ei saa täielikult ravida. Haigus on ohtlik, sest see ei ilmne kohe. Mida varem ravi algab, seda suurem on võimalus viia haigus remissioonini ja peatada lihaste kahjustused.\nLihaste atroofia on esmane (lihtne) ja sekundaarne (neurogeenne).\nPrimaarne areneb lihaste enda kahjustumise tõttu. Patoloogia põhjuseks võib olla ebasoodne pärilikkus, mis ilmneb lihasensüümide kaasasündinud defektiga või rakumembraanide suure läbilaskvusega. Lisaks mõjutavad keskkonnategurid oluliselt haiguse arengut. Nende hulka kuuluvad: nakkuslik protsess, füüsiline stress, trauma.\nLihaste atroofia (foto joonisel kujutatud patoloogiast) võib tekkida närvirakkude trauma tagajärjel, mis on nakkuslik protsess, mille puhul mõjutatakse seljaaju eesmise sarvedega seotud motoorseid rakke. Patsientide perifeerse närvikahjustuse taustal väheneb tundlikkus.\nHaiguse arengut soodustavad tegurid on pahaloomulised haigused, perifeersete närvide halvatus või seljaaju. Väga sageli ilmneb paastumise, mitmesuguste vigastuste, mürgistuse taustal metaboolsete protsesside aeglustumise, pikaajalise motoorse inaktiivsuse ja krooniliste haiguste tõttu patoloogia.\nSekundaarne lihaste atroofia võib olla järgmist tüüpi:\nNeuraalne amüotroofia. Patoloogia on seotud jalgade ja jalgade kahjustamisega. Patsientidel on kõndimishäired - inimene tõstab kõndides põlvi. Refleksid peatuvad aja möödudes, haigus levib teistesse kehaosadesse.\nProgressiivne lihaste atroofia. Haiguse sümptomid avalduvad reeglina lapsepõlves. Haigus areneb kõvasti, seda iseloomustab raske hüpotensioon, jäsemete tõmblemine, kõõluste refleksi kadumine.\nMuscle Atrophy Aran-Duchene. Selle haiguse tagajärjel mõjutavad ülemiste jäsemete kauged osad - sõrmed, käte vahelised lihased. Samal ajal kaovad kõõluste refleksid, kuid tundlikkus jääb alles. Haiguse edasine areng hõlmab patu ja kaela lihaseid patoloogilises protsessis.\nKõige sagedamini areneb alajäsemete lihaste atroofia. Kuidas lihasroofia ilmneb jalgades? Haiguse sümptomid algfaasis on jalgade väsimus, lihasnõrkus ja pikaajaline füüsiline pingutus. Vasika lihaste maht on märgatavalt vähenenud. Atrofia algab reeglina proksimaalsete rühmadega. Sellisel juhul on jalgade mootori funktsioon piiratud - patsiendil on raske trepist ronida või vertikaalset asendit horisontaalasendist võtta. Sõit muutub aja jooksul.\nReie lihaste, jalgade või muu kehaosa atroofia areneb üsna aeglaselt ja kestab aastaid. Haigus mõjutab nii ühte kui mõlemat külge. Patoloogiline protsess võib olla sümmeetriline või asümmeetriline. Sümptomid sõltuvad haiguse põhjusest ja vormist, patsiendi tervisest ja vanusest.\nAtrofia arenemise kõige iseloomulikumaks tunnuseks on kahjustatud lihasmahu vähenemine, mida patsient ise võib täheldada. Inimene tunneb kasvavat nõrkust, värisemist, naha "goosebumpide" tunnet. Ilma abita on üha keerulisem liikuda, eriti raske on langeda ja ronida.\nPraeguseks ei ole selle patoloogia diagnoos probleem. Haiguse arengu taustapõhjuse tuvastamine toimub ulatuslike kliiniliste ja biokeemiliste vereanalüüside, maksa ja kilpnäärme funktsionaalsete uuringute abil. Kontrollige kindlasti elektromograafiat, lihasbiopsiat ja närvijuhtimist. Vajaduse korral määrab täiendavad kontrollimeetodid.\nKui tekib lihaste atroofia, sõltub ravi paljudest teguritest - haiguse vormist, protsessi tõsidusest, patsiendi vanusest. Narkomaaniaravi hõlmab ravimite võtmist.\nRavimid "Galantamine". Selle ravimi kasutamine hõlbustab oluliselt närviimpulsside juhtimist. Kasutage ravimit pikka aega, kohandage annust järk-järgult. Määrake ainult arst. Kandke see intravenoosselt, intramuskulaarselt või subkutaanselt.\nRavim "Pentoksifülliin". See ravim laiendab perifeerseid veresooni ja parandab vereringet alumistes jäsemetes. Sarnane toime on spasmolüütilised ravimid - "No-shpa", "Papaverin".\nB-grupi vitamiinid (püridoksiin, tiamiin, tsüanokobalamiin). Vitamiinid parandavad närviimpulsside juhtimist ja perifeerse närvisüsteemi tööd. Lisaks aktiveerivad nad ainevahetust kudedes ja elundites, taastades sellega kaotatud lihasmahu palju kiiremini.\nKa riigi normaliseerimisel on oluline roll: õige toitumine, füsioteraapia, füsioteraapia, massaaž, psühhoteraapia, elektroteraapia. Kui lapse mahajäämus intellektuaalses arengus on lihaste atroofia, hõlmab ravi neuropsühholoogiliste sessioonide läbiviimist, mis leevendab uute asjade õppimise ja suhtlemise probleeme.\nLihaste atroofiaga patsientidel on ette nähtud elektroteraapia. Meetod seisneb madalpinge voolu mõjul kahjustatud piirkondades, mis stimuleerib koe regenereerimist. See protseduur on täiesti valutu ja ei põhjusta ebamugavust. Kuid elektrit ei saa kasutada iseseisva ravimeetodina, kuna see meetod ei ole väga tõhus.\nSamuti on olulised massaažiprotseduurid. Nad parandavad verevoolu, mille tulemuseks on lihaskoe toitumise ja rakkude hingamise protsesside normaliseerumine ning selle tagajärjel kiireneb selle regenereerimine.\nSelleks, et taastada lihaskoe, vajate kindlasti teatud füüsilisi tegevusi, nende intensiivsus sõltub patsiendi võimest. Põhimõtteliselt pärast rasket atroofiat tehakse füüsilisi harjutusi voodis või toas. Täiendavad klassid viiakse läbi jõusaalis ja mänguväljakul.\nSelleks, et taastada lihaste mass, tuleb teil saada vähemalt 2 grammi valku kilogrammi kehakaalu kohta päevas. Lisaks on oluline tarbida piisavalt süsivesikuid ja rasvu. Vastasel juhul võib patsiendi seisund halveneda.\nPärast neuroloogiga konsulteerimist saate lisada tavapäraste meditsiinimeetoditega põhiravi. Mõelge neist kõige tõhusamale.\nOn vaja võtta 100 g kalamuse juurt, salvei, flaxfishi, maisi stigmasid, knotweedi, segada kõike hästi. 3 supilusikatäit segu valatakse termosse ja valatakse keeva veega (0,7 l), jäetakse öö läbi. Pärast tüve infusiooni jagatakse saadud vedelik neljaks võrdseks osaks, juua iga portsjon tund enne sööki.\nLoputage hoolikalt 500 g kvaliteetsete kaerateradega, täitke veega 3-liitrine purk ja lisage seal tooraine. Samuti lisage segule 3 supilusikatäit suhkrut ja 1 tl sidrunhapet. Kvass on valmis 3 päeva pärast. Samuti on soovitatav lisada oma toitumisse idanenud nisu terad, kaerahelbed, hirss, maisipuur.\nVõta käputäis värskeid pillirooge (on soovitav koguda neid oktoobrist märtsini), panna termosed ja valada keeva veega. Jäta 45 minutit. Pärast vee äravoolu ja põrandakehade kinnitamist keha kahjustatud osale sidemetega on soovitatav asuda ka sooja tekke all. Pärast kompressi jahtumist tuleb see eemaldada ja lihased tuleb hästi koorida.\nPool-liitrine pudel või purk 1/3 täidisega küüslaugu läga, täidetakse viina ja pannakse 2 nädalat pimedas kohas. Raputage mahuti regulaarselt. Pärast kindlaksmääratud aega koormage segu ja võtke see kuu aega (kolm korda päevas, igaüks 5 tilka), mis on eelnevalt lahjendatud teelusikatäis vett.\nVõta võrdsed kogused calamuse juuret, palderjandi juurt, deviacele juurt, sidrunipalmi, naistepuna, yellowcone'i, pihlakarja, raudrohi, jahubanaaži, viirpuu, immortelle, nöörist lehti, tangud (hirss, kaer, oder, tatar, nisu - kõik, välja arvatud riis). Lisage saadud segule chaga või kombucha (selle komponendi kogus peaks olema 2 korda suurem ülejäänud koostisosade kogusest) ja vereurmarohi (summa on kaks korda väiksem kui teised komponendid). Segage kõik koostisosad ja hakkima. Saadud toode peaks olema hajutatud kahe liitri mahutites, täites 1/3 nende mahust, ülemine osa tuleb uuesti täita rafineerimata päevalilleõliga ja jätta 2 kuud pimedas kohas. 60 päeva pärast tuleb õli tühjendada emailiga mahutisse ja panna põlema, kuumutada 60 ° C-ni, uuesti pudelitesse ja jätta veel üks kuu, segades iga päev.\nSaadud õli tuleb hõõruda kahjustatud kohtadesse - teha 10 protseduuri iga kahe päeva tagant, seejärel vaheaega 20 päeva jooksul ja hoida uuesti 10 protseduuri igal teisel päeval. Kursust korratakse iga kuue kuu tagant.\nLihaste atroofia on üsna tõsine patoloogia. Praeguseks ei ole kahjuks mingit ravimit, mis seda haigust täielikult raviks saaks. Õigesti valitud tehnika võimaldab aeglustada atroofiat, aktiveerib lihaskiudude taastumist ja võimaldab inimesel kaotatud võimalusi taastada. Seetõttu on soovitatav rangelt järgida kõiki arsti soovitusi ja täita ettenähtud protseduurid.\nEsitatud seisund on muutus lihaskoes, kus see on ammendunud ja immobiliseeritud, mistõttu kokkutõmbumisvõimelised lihaskiud taastuvad sidekude. Selle tulemusena ei saa inimene normaalselt liikuda, kui lihased peatuvad.\nSee patoloogia ei esine järsult, see areneb tavaliselt aastaid. Degeneratiivsed protsessid algavad lihastes, nad saavad vähem ja vähem toitumist ja muutuvad järk-järgult õhemaks. Kõige raskematel juhtudel kaovad lihaskiud täielikult ja inimene ei saa kahjustatud kehaosa üldse liigutada.\nPatoloogia võib esineda ükskõik millises vanuses inimesel, kuid eakatel inimestel on haiguse esinemine tõenäolisem paljude krooniliste haigustega, mis viivad passiivse eluviisini. Selle tulemusena tekivad erinevad ainevahetushäired, lihased ei saa toitumist ja hakkavad lagunema.\nHuvitav on see, et atroofia tekib ilma rakkude sügava katkemiseta, st ainult nende arv väheneb. Mõnikord tundub see haigus nagu düstroofia, see on ravimatu patoloogia. Düstroofiat iseloomustab rakkude hävimine, mis põhjustab lihaskoe vähenemist.\nEraldi primaarne ja sekundaarne atroofia. Esmane võib olla kaasasündinud ja omandatud, atroofia on päritud või tekib vigastuse, suurenenud stressi tagajärjel. Primaarses atroofias mõjutab lihas otseselt, nii et arstid ravivad seda.\nSekundaarne on tingitud nakkushaigustest, mõnikord pärast vigastusi. Eristage neid nende iseloomulike sümptomitega. Sekundaarset atroofiat ravitakse haiguse põhjuse kõrvaldamisega, samuti lihaskoe üldise tugevdamisega ja taastamisega.\nSekundaarse atroofia vorme on mitu:\nProgressiivne atroofia. Selline patoloogia on pärilik ja ilmneb juba lapsepõlves, täheldatud lihaste nõrkus, krambid, haigus on üsna raske.\nNeuraalne müotroofia. Sellise patoloogia vormiga mõjutatakse jalgade lihaseid, inimese kõndimist ja aja jooksul levib see haigus teistele lihastele.\nMuscle Atrophy Aran-Duchene. Selles vormis mõjutavad käed peamiselt neid, on deformeerunud ja aja jooksul haigus progresseerub ja liigub patsiendi kogu kehasse.\nLihaste atroofia ja düstroofia avaldavad iseloomulikke sümptomeid, mille tõsidus sõltub haiguse staadiumist ja lokaliseerumisest patoloogia tüübile. Tavaliselt täheldatakse lihaste nõrkust, nende mahud vähenevad ja patsient tunneb valu ka haiguspiirkonda vajutades.\nDüstroofiat kaasneb tavaliselt lihasvalu puudumine, kuid tundlikkust ei häirita ja täheldatakse ka lihaste atroofiat. Patsient väsib kiiresti, kaebab lihasnõrkusest, langeb pidevalt ja ka kõndimine on häiritud. Düstroofiaga laps võib kaotada oma vanuse tõttu omandatud füüsilised oskused. Näiteks lapsed, kellele on leitud düstroofia, muutuvad nõrgaks ja lõpetavad kõndimise, hoidke pead.\nNagu eespool märgitud, on lihaste atroofia esmane ja sekundaarne. Patoloogia põhjused on erinevad, sõltuvalt selle vormist. Kuna esmane on kõige sagedamini pärilik patoloogia, metaboliseeritakse lapsele metaboolne häire, laps sünnib häirega ensüümides, mis vastutavad lihaste töö eest.\nOtsene kahjustus lihastele võib esineda ka erinevate nakkushaiguste, vigastuste, liigse füüsilise koormuse korral ja müoopia esmase atroofia korral. Sageli on atroofia põhjus närvirakkude, näiteks poliomüeliidi kahjustus.\nJärgmised negatiivsed tegurid võivad olla ka lihaste atroofia põhjuseks:\nNärvilõpmete kahjustus perifeerse närvisüsteemi patoloogia tõttu;\nEakate metaboolsete protsesside füsioloogiline aeglustumine;\nPatsiendi pikaajaline immobiliseerimine, näiteks pärast tõsiseid vigastusi ja operatsioone.\nTerapeutid ja neuroloogid tegelevad lihaste atroofia diagnoosimise ja raviga. Kui ilmneb lihaste nõrkus, peate kohe ravi alustamiseks konsulteerima arstiga. Fakt on see, et atroofia on ravitav patoloogia, mis areneb ilma ravita. Elukvaliteedi parandamiseks peaks ravi algama võimalikult vara.\nDiagnoosige haigus on üsna lihtne, nähtav iseloomulik häire lihaskoes. Diagnoosi kinnitamiseks määrake järgmised testid:\nEndokrinoloogi külastamine kilpnäärme jälgimiseks;\nMaksa kontrolli testid;\nNärvisüsteemi läbilaskvuse kontrollimine;\nVajadusel võib määrata lihasbiopsia.\nSõltuvalt diagnoosist võib soovitada muid uuringuid, samuti konsulteerida erinevate kitsaste spetsialistidega.\nRaviprotsess sõltub atroofia vormist, selle esinemise põhjusest ning patsiendi vanusest ja üldisest seisundist. Kõigepealt on vaja kindlaks teha haiguse põhjus ja vabaneda sellest, et lihased ei kao. Ravi on ette nähtud ka lihasfunktsiooni säilitamiseks ja haiguse sümptomite kõrvaldamiseks.\nRavi ettenähtud ravimitega. Atrofioonil on järgmised ravimid:\nSamuti määratakse patsiendile füsioteraapia, massaaži ja füsioteraapia käik. Sellised protseduurid aitavad normaliseerida lihastoonust, tugevdada neid ja taastada normaalse liikumisaktiivsuse. Samuti võib näidata psühholoogi külastust, eriti vaimse alaarenguga lastel.\nAtrofia ravi on püsiv, see ei tohiks peatuda, vastasel juhul hakkab haigus aktiivselt edasi arenema. Seetõttu vajab patsient kogu oma elu, et järgida arsti soovitusi, osaleda füsioteraapias, teha harjutusi ja jälgida nende dieeti.\nVärske maa piim ja piimatooted. Soovitatav on eelistada pastöriseerimata tooteid, ilma säilitusaineid, värvaineid ja kahjulikke lisaaineid.\nKöögiviljad, puuviljad ja marjad. Eelistatud on hooajalised tooted.\nSeened ja marjad.\nLooduslikud vürtsid ja rohelised.\nÜldiselt peaks toit olema tervislik, tasakaalustatud ja maitsev. Dieet peaks sisaldama suurt hulka puuvilju ja köögivilju, valku, et organism saaks piisava koguse vajalikke aineid. On vaja keelduda alkoholist, kofeiinist, maiustustest, soolastest ja kahjulikest toitudest.\nPäriliku atroofia ennetamise teostamine on võimatu, sel juhul on vaja lapsi pidevalt ravida, et vältida halvenemist. Sellisel juhul mängib olulist rolli patsiendi elustiil, toitumine.\nEt vältida atroofiat täiskasvanutel, peate andma kehale piisava kehalise aktiivsuse, õige toitumise. Põletikuliste haiguste taastamine on vajalik õigeaegselt, igal aastal läbida tervisekontroll ja jälgida nende tervist.\nÕige eluviis aitab vältida enamikku tõsistest kehakatkestustest ja mitte ainult atroofiast. Paljud surmavad patoloogiad tekivad rasvumise, endokriinsüsteemi häirete, passiivse eluviisi tõttu, mistõttu on väga oluline regulaarselt treenida, süüa õigesti ja loobuda halbadest harjumustest.\nHaiguse prognoos sõltub selle vormist. Kaasasündinud atroofia võib sageli põhjustada lapse surma. Muudel juhtudel on prognoos õige ja õigeaegse ravi korral soodne.


Nõukogude lennuväe pommirünnakutest Eesti linnadele möödub 65 aastat | Eesti Muinsuskaitse Selts\nNarva linna peaaegu täieliku purustamise järel 6. märtsil oli suurim Tallinna barbaarne pommitamine 9.märtsi õhtul ja sellele järgneval ööl. Kahes laines , kell 19.15 – 1.00 ja 3.00 – 6.00 kohale lennanud punalendurid heitsid Tallinnale umbes 1725 lõhke- ja 1300 süütepommi.\nRünnaku peamiseks sihiks olid rahulike elanike elurajoonid, mitte vähesed Tallinnas asunud sõjalise otstarbega rajatised. Rängalt sai kannatada üks hansaperioodi pärlitest – Tallinna vanalinn Harju tänava ümbruses. Maha põles ka eestluse sümboliks olnud Estonia teatrimaja, kus just enne pommirünnaku algust oli alanud etendus. Süttis Niguliste kirik, Linnaarhiivi hoone Rüütli tänaval ja vaekoda Raekoja platsil. Kahes rünnakulaines hävis kokku 1549 hoonet ja 3350 sai kahjustada. Tollasest elamispinnast moodustas see ligi 30 %. Ligi 20000 elaniku jäi ilma oma kodudest. Rünnaku tagajärjel hukkus 554 Eesti kodanikku, millele lisandus 50 saksa sõdurit ja 121 sõjavangi.


MSc keemias, Linköping, Rootsi 2022\nKas sind huvitab, mis tunne on LiUs õppida? Liituge meiega, et vestelda, mis tunne on elada ja õppida meie ülikoolilinnakutes Rootsis. Pakume aastaringselt tasuta veebiseminare ja salvestusi nii tulevastele kui ka vastuvõetud kraadiõppe üliõpilastele. Lisateabe saamiseks klõpsake siin ! Vaata veebiseminari – oktoober 2019 Algus: august 2022 Koht Uuring: Linköping Tase: Teine tsükkel Nii mitmekesiste probleemide, nagu kliimamuutused, energia salvestamine, vähiravi ja antibiootikumiresistentsus, keerukus nõuab laialdasi keemilisi teadmisi. Sellel programmil on tugev eksperimentaalne fookus ja see valmistab teid ette karjääriks, mis töötab materjalidega kuni ravimiteni. Vilunud keemikuna saate mängida võtmerolli meie ees seisvate väljakutsete lahendamisel seoses keskkonna ja vananeva elanikkonna tervisega. Sellel uuel magistriprogrammil on kaasaegne molekulikeskne lähenemine, mis ületab traditsiooniliste keemiaharude piire. Õppige üksikasjalikult molekulaarstruktuure Kogu programmi vältel selgitavad meie kogenud õpetajad, kes on kõik aktiivsed teadlased, kuidas molekulaarseid omadusi mõistetakse, kujundatakse ja kasutatakse. Uurite keemilise sideme üksikasju, millele järgneb molekulide ja materjalide süntees ja analüüs. Nanotehnoloogia, meditsiinilise keemia ja materjaliteaduse kursused aitavad teil mõista, kuidas keemia on paljudes rakendustes kesksel kohal, miks teatud struktuuriga molekulid teatud ülesannete jaoks sobivad ja kuidas molekulaarseid omadusi saab täiustada, et need rakendused veelgi paremini sobiksid. Palju laboriaega Veedate palju aega meie laborites, omandades praktilisi kogemusi keemiast ja rakendades loengutes käsitletud teooriaid. Linköping University (LiU) on põhjalikult uurinud keemiat ja sellega seotud teemasid, sealhulgas katalüüsi ja pinnakeemia arvutusuuringuid, samuti kõvade ja pehmete materjalide sünteesi. Samuti töötame välja sünteetilisi molekule farmatseutilistel ja diagnostilistel eesmärkidel ning meetodeid kohtuekspertiisi uurimiseks. Lõputöö jaoks saate valida, kas teete koostööd LiU uurimisrühmaga või tööstusega. Veebiseminar tulevastele üliõpilastele Kas soovite keemiaprogrammi kohta rohkem teada saada? Vaadake seda veebiseminari professor Henrik Pederseniga alates 2019. aasta jaanuarist. Õppekava Eesmärk Keemia magistriõppekava eesmärk on anda üliõpilastele teadmised, oskused ja hoiakud, mis on vajalikud valdkonna professionaalile või edasiseks kraadiõppeks. Programm vastab nii riiklikele kui ka rahvusvahelistele ülikoolide, tööstuse ja ühiskonna vajadustele üldiselt. Koolitusel soovitakse anda süvendatud teadmised keemilisest sünteesist, keemilisest analüüsist ja materjalide keemiast. Keemia magistriprogrammi lõpetavad üliõpilased: olema hästi ette valmistatud arenenud teadussuhtluseks erinevate sihtrühmadega suutma panustada ühiskonna jätkusuutlikku arengusse olema hästi ette valmistatud nii edasisteks kraadiõppeks kui ka riiklikuks ja rahvusvaheliseks tööturuks. Eesmärk Distsiplinaarteadmised ja arutluskäik Keemia magistriprogrammi lõpetajad demonstreerivad teadmisi ja mõistmist keemia valdkonnas, sealhulgas laialdasi teadmisi selles valdkonnas ja märkimisväärseid põhjalikke teadmisi valdkonna teatud osades. Lõpetajad on kursis ka valdkonna jooksvate uurimistöödega. Programm põhineb bakalaureuseõppel keemias, keemiabioloogias, keemiatehnikas või samaväärses valdkonnas, kus on omandatud põhiteadmised selles valdkonnas. Keemia magistriõppekava eesmärk on anda põhjalikud teadmised keemiast. Lõpetanud üliõpilane oskab: analüüsida andmeid ja hinnata keemiliste süsteemide katsete ja vaatlusuuringute tulemusi ning kriitiliselt hinnata väiteid keemiliste suhete kohta. rakendada matemaatilisi ja füüsikalisi mudeleid suure keerukusega keemilistele süsteemidele nende kirjeldamiseks ja mõistmiseks. rakendada mõisteid ja kasutada keemiliste nähtuste tõlgendamiseks teiste teaduste tehnikaid. Täpsemalt saab programmi lõpetanud üliõpilane: kasutada teadmisi molekulide struktuuri ja omaduste seostest, et valida antud molekulile sobivad sünteesi- ja analüüsimeetodid. valige antud rakendusala jaoks sobiv molekulaarstruktuur. kirjeldada antud molekulaarstruktuuri kasutusvaldkondi. töötama säästvalt läbi nn rohelise keemia. Keemia magistriprogramm viiakse läbi tihedas koostöös tugevate uurimiskeskkondadega, mis annab õpilastele ülevaate praegusest teadus- ja arendustegevusest keemilise sünteesi, keemilise analüüsi ja materjalide keemia valdkondades. Magistritöö käigus saab üliõpilane töötada terve aasta uurimisrühmas, ettevõttes või ametiasutuses, tutvudes väga hästi mõne valdkonna uurimistulemustega. Kraadiõppur on võimeline kavandama ka teaduslikku uuringut ja oskab kriitiliselt lugeda asjakohast teaduskirjandust. Isiklikud ja ametialased oskused ja omadused Keemia magistriõppe lõpetanud üliõpilased on saavutanud individuaalsed ja professionaalsed oskused ja hoiakud, mis on vajalikud teadmiste kriitiliseks ja süsteemseks lõimimiseks ning keeruliste probleemide analüüsimiseks ja hindamiseks ka vähese teabega. Lõpetajad võivad ka tööl või kraadiõppes võtta vastutust tööeetika, usaldusväärsuse ja teiste spetsialistide asjatundlikkuse austamise osas. Programmi õpilased saavad teha asjakohaseid otsuseid teaduslike, sotsiaalsete ja eetiliste aspektide kohta. Suhtlemisoskused: meeskonnatöö ja suhtlemine Keemia magistriõppe lõpetanud üliõpilased saavad teha koostööd teiste inimestega. See eeldab oskust projektis aktiivselt osaleda määratud rollide, ülesannete ja kohustustega. Samuti saavad lõpetajad algatada, planeerida, juhtida ja hinnata suuremaid projekte. Programmi lõpetanud õpilased valdavad kirjalikku ja suulist suhtlemist. Õpilased oskavad esitada infot, probleeme ja lahendusi asjakohaste võtetega struktureeritult inglise või oma emakeeles erinevatele sihtrühmadele. Teadus- või arendusprojektide kavandamine, elluviimine ja tutvustamine teaduslike ja ühiskondlike vajaduste ja nõuetega Keemia magistriõppe lõpetanud üliõpilased peavad omama teadmisi loodusteadlasest ja loodusteaduste rollist ühiskonnas. Lõpetajad mõistavad ka valdkonna ja sellega seotud uurimisvaldkonna sotsiaalseid ja majanduslikke tingimusi. Nad saavad algatada, läbi viia ja esitada arendusprojekte väljakujunenud meetoditega. Uurimistöö Õhukese kile sadestumise ja katalüüsiga seotud pinnakeemiliste reaktsioonide arvutuskeemilised uuringud. Superarvuteid kasutades saavad keemikud aatomitasemel arusaamist, mis on enamiku keemiliste rakenduste arendamiseks ülioluline. Uute prekursormolekulide süntees rühma 13 metallide jaoks ning 13. rühma nitriidkilede keemiline aurustamine ja aatomkihtsadestamine järgmise põlvkonna telekommunikatsioonisüsteemide elektroonikaseadmete jaoks. Seda projekti juhitakse tihedas koostöös pooljuhtmaterjalide osakonnaga. Lisateavet allpool jaotises "Pedersen Group". Disainerravimite metaboliitide süntees ja iseloomustus. See on paljude kohtuekspertiisi teadlaste jaoks suur väljakutse, kuna turul pole uute ravimite ja nende metaboliitide jaoks kaubanduslikult saadaolevaid võrdlusproove. See projekt valmib koostöös Kohtumeditsiiniametiga (Rättsmedicinalverket, RMV). Lisateavet leiate altpoolt jaotisest "Uued Interneti-ravimid". Spetsiifiliste optiliste ja elektrooniliste omadustega funktsionaliseeritud oligotiofeeni derivaatide süntees. Konjugeeritud polümeerid, mis sobivad paljudeks rakendusteks, nagu päikesepatareid, kuvarid ja biosensorid, luuakse polümeeride omaduste ja konjugeeritud molekulide elektrooptiliste omaduste kombineerimise teel. Pederseni rühm Henrik Pederseni uurimisrühm asukohas Linköping University tegeleb keemilise aurustamise-sadestamise (CVD) kallal, et töötada välja paremad CVD-marsruudid peamiselt elektrooniliste materjalide jaoks. Elektroonilised taimed Elektroonilised taimed (E-Plants) on orgaaniline bioelektroonika platvorm, mis võimaldab elektroonilist liidestumist elavate taimedega. Molekulaarsete materjalide labor Oleme multidistsiplinaarne meeskond, kellel on kirg teaduse vastu. Meie uurimistöö keskendub molekulide, pehmete materjalide ning hübriidsete nanomõõtmeliste komponentide ja seadmete projekteerimisele ja arendamisele paljudes biomeditsiinilistes rakendustes. Fotogalvaanika ja termoelektrilisus LiU viib läbi maailma juhtivaid uuringuid trükitud orgaaniliste päikesepatareide alal. Need rakud avavad täiesti uued võimalused päikeseenergia kasutamiseks. Orgaanilised nanokristallid Arendame välja uusi nanomõõtmelisi materjale ja seadmeid biomeditsiinilisteks rakendusteks ja katalüüsiks. Ühine teema on lihtsate orgaaniliste kristalliliste ehitusplokkide kasutamine. Ångströmhuset – elektronmikroskoopia Ångströmhuset on spetsiaalselt loodud keskkond, mis võimaldab pidevalt ja müravabalt töötada ühe maailma teravaima (skaneeriva) ülekandeelektronmikroskoobiga.


John Travolta´t süüdistatakse truudusetuses meestega |\nSamal ajal kui John Travolta 47 aastane abikaasa Kelly Preston hakkab sünnitama, satub näitleja skandaali. Äsjailmunud raamatus väidab Robert Randolph, et Travolta on aastaid oma naist petnud arvukate meestega.\n“Kui detailid avalikkuse ette jõuavad, siis näib Tiger Woods Johni kõrval kui skaudiõpilane,” ütleb Randolph.\nRaamatus “You’ll never spa in this town again” võtab Robert Randolph üles “salajase saunakultuuri” Hollywoodi homode hulgas. Kirjaniku sõnul sisaldab raamat terve rea detailseid jutustusi kuulsuste seksuaalsetest kohtumistest saunaklubides viimase 15 aasta jooksul.\nRandolph väidab, et on tosin korda näinud perekonnaisa Travoltat erinevate meestega lõbutsemas ning et ta tutvus oma külakäikude ajal saunaklubidesse näitlejaga isiklikult.\n“Ma kohtusin Johniga 1998-l aastal, pärast seda kui ta oli Kellyga abiellunud. Ma olen täiesti veeendunud, et abielu on totaalne pettus, sest Johnile meeldivad mehed.”\nKirjanik ei jäta mainimata, et Travolta on ka talle lähenemiskatseid teinud.”Ta tuli minu juurde mitu korda. Ma ütlesin talle alati ära. Aga alati leidus mõni meesterahvas, kes tahtis temaga olla.”\n"You’ll never spa in this town again"John TravoltaKelly PrestonRobert Randolph


6. KLASSI AJAVEEB: 2009\nJõululaat ja jõulupidu möödas! Mõlemast on jäänud toredad mälestustekillud! Ees ootab kosutav jõuluvaheaeg!\nSoovin kõigile õdusat jõuluaega, sportlikku jõuluvaheaega, rõõmsat aastavahetust!\nKOHTUME 11. JAANUAR 2010!\nPostitas Terje kell 12/23/2009\n22. detsember 10.00 JÕULUPIDU\nPostitas Terje kell 12/18/2009\nTäna oli koolis JÕULULAAT! Vaatamata krõbedale talveilmale (-23 C) oli müüjaid piisavalt! Ka ostjaid jagus. Usun, et kõik said tunda laadarõõmu! Eriti suur kiitus nendele lastele, kes olid teinud ettevalmistusi- küpsetanud, meisterdanud ja tegid ise proovi kauplemisega!\nKlassis tublid akordionistid\nKäisin pühapäeval muusikakoolis akordionistide jõulukontserdidl. Oli väga vahva kontsert, kus sai kuulda erinevaid jõululaule. Ka meie klassi akordionistid esinesid! Neid saab kuulata ka meie oma jõulupeol.\nPühapäeval on teine advent.\nSaame süüdata teise advendiküünla ja oodata lahkeid päkapikke! Tuleb ka ise olla sõbralik, lahke ja abivalmis. Siis on kindel, et päkapikud leiavad tee sinu sussi juurde!\nPostitas Terje kell 12/05/2009\nKülas Vastseliina sidejaoskonnas\nNädala lõpus käisime külas Vastseliina sidejaoskonnas. Eelnevalt valmistasime ette terve rea küsimusi, mida tahtsime teada saada postiljoni ja sidetöötaja töö kohta. Meid võtsid vastu sõbralikud postitöötajad, kes tutvustasid oma tööd. Saime teada kuidas on võimalik kirju välismaale saata, miks on vaja sides kaalu, kuidas pakid sihtkohta toimetatakse ja palju muud. Oli huvitav ja õpetlik külaskäik!\nVanad postkaardid jutustavad ajaloost!\nEesti keele tunnis on meil olnud juttu kirja kirjutamisest, kirja saatmisest, postimuuseumist, vanadest ja uutest postkaartidest. Palusin kooli tuua vanu postkaarte. Kaarte tuli palju ning väga-väga põnevaid! Uurisime templeid ja leidsime postkaardi aastast 1900!!!\nLisaks esimese Eesti Vabariigi aegseid postkaarte, koloreeritud kaarte ning natukene uuema aja kaarte. Väga tore vanade postkaartide näitus on meil praegu klassis! On mida vaadata ja uudistada!\nKunst meie klassis\nKlassis seinal on meil pidevalt uuenev kunstinäitus. Meil on palju väga häid kunstnikke!


[ 72 postitust ] 1, 2, 3, 4, 5 Järgmine\nTeema pealkiri: ahto 500\nPostitatud: 09.11.08 15:49\nuus kast töös:\nhttp://picasaweb.google.com/achtung.ala ... 09UusKast#\npildil olev tehnika on keldris suhtkoht akva all. selle akva ja tehnika saamislugu on siis eelmise kasti teemas juba kirjeldatud.\neluskivi on kastis ~25 kg. lisaks on veel juurde ehitatud mõned plönnid eluskivi kuhjade all. plaan on soetada ~20 kg kivi juurde. siis saaks ka parempoolse nurga meelepäraseks.\nliiva on kastis ~23 kg.\nnagu näha on kast veel suht hõre. seega oleks igati huvi mõne akrotükikese ja seente vastu.\nPostitatud: 10.01.09 15:10\nhttp://picasaweb.google.com/achtung.ala ... 01_09Meri#\nPostitatud: 23.01.09 13:01\nsai kivihunnik ka paremini sisse sätitud. kuhi on juba nii kohev, et jänes võiks vabalt läbi joosta\nvahepeal on anemoon oma sobiva elukoha otsingutega ühe väikse hästi pisikeste polüüpidega acrole palju kurja teinud\nvast jääb ikka eluvaim sisse.\nPostitatud: 23.01.09 13:43\neile sai refuugiumit natuke kasitud. igasugust soga oli kastist ülevoolu kaudu refuugiumisse jõudnud. nüüd sai refuugiumi otsas olevatesse vee keerdkäikudese pandud suure sita kokkukorjamiseks natuke termatiini (sera filtri täide) taolist asja. tulemus paistab olevat hea. ainult et seda tuleb nüüd tihedalt kasima hakata.\nhetkel refuugiumis 6-7 cm liiva ja chaeto makrovetikas. seda on nüüd juba paras nuustik. kasvab teine korralikult.\nsai toimetuste käigus ka uuritud lähemalt väljasifoonitud sodis elutsevat faunat. oli ainult ühte sortimenti vähilisi. suuremad korjasin scooter blennile magustoiduks välja\nkas oleks kellegil pakkuda refuugiumisse mõnda toredat podi?\net oleks refuugiumis miski oma väike kasvatus või nii.\nscooter blenni oli direct sealifest kätte saades tõsine luukere. kuna ka minu kastis ei ole elu nii palju et teda nuumata, siis sellest ka eelmine küsimus. samas midagi ta ikka leiab - hing on sees.\nvõi on äkki meie kohalikus kaubanduses miskit pod`e pakkuda?\nPostitatud: 23.01.09 15:05\nEi tea, et Eestis neid elusana müüdaks. Aga talle peaksid kõlbama ka külmutatud toidud nagu krill, mysis jne. Kuidas neid talle pakkuda, selle kohta on hea lugu <> . Kui talle meeldib toitu liiva seest otsida, siis võib ju toidu liivaga segada.\nPostitatud: 23.01.09 20:51\nvideo on suurepärane, soovitan vaadata nagu õppematerjal..\nPostitatud: 22.02.09 19:47\nhttp://picasaweb.google.com/achtung.ala ... 009_02_22#\nvahepeal on mõned elukad lisandunud. hea on näha, et kõik kasvab.\nPostitatud: 24.02.09 13:26\nnälginud olemisega scooter blenni on nüüdseks lahkunud. ei õnnestunud teda kuidagi meelitada minu poolt pakutud sööki sööma. ei aitanud ka moodsad oliivipurginõksud. lihtsalt käis, vaatas korra purgis ringi, et mida pakutakse ja kepsutas minema. oli teine isegi visa hing. tõenäoliselt polnud ta peale loodusest püüki üldse inimeste poolt pakutavat kraami sööma hakanudki.\nPostitatud: 24.02.09 14:36\nKüüslaugu ekstrakt on ka selline asi, millega teinekord tasub kindlasti proovida, see meelitab ka pirtsakad kalad sööma.\nAga jah, parem on sellist kala värskesse akvaariumisse mitte tuua, pigem oodata, et toidulaud kasvaks.\nPostitatud: 01.03.09 16:22\nMilline elukas võiks küll ricordeat süüa või lihtsalt igaks juhuks lõikuda?\nMõni päev tagasi avastasin, et ilus suur roheline ricordea oli poolenist juurika pealt maha saetud. Järgi oli teist vast kolmandik.\nJa täna hommikul avastasin, et sama kivi pealt oli kaubaks läinud teine lillakas ricordea.\nKas võiks selle krabide süüks panna?\nNimelt paar päeva tagasi, varahommikul kui kaladel polnud veel päike tõusnud, avastasin ühe kivi augus tõeliselt suure krabi - pikkust vähemalt 4 cm. Selline pole enne veel näole andnud. On ennegi juhtunud, et hommikuks on mõni väiksema kiviküki peal olev korralijupp ümber lükatud.\nKrabipüügihooaeg on alanud\nPostitatud: 01.03.09 19:25\nsama elajas pildil\nhttp://picasaweb.google.com/achtung.ala ... 009_02_26#\nPostitatud: 02.03.09 18:43\nviimasel ajal on akvas rohelisest värvist kuidagi nappus. nimelt on korallid, mis peaksid olema rohelised, kuidagi kahvatud. polüübid on lahti ja kasvavad aga värvid ei ole päris õiged. muude värvidega elukad on justkui õiget värvi. tähtsamad veenäitajad on kenasti jonksus.\nmida arvata või ette võtta?\non ju igasuguseid toredaid vitamiine ja lisandeid aga ise pole neid oma kasti kallanud. olen piirdunud veevahetustega ja lubja, magneesiumi ning strontsiumi lisamisega.\nPostitatud: 03.03.09 01:35\nRohelist värvust stimuleerib raud. Mikroelemente ja aminohappeid üldse ei kasuta?\nPostitatud: 03.03.09 12:10\nmida oleks mõistlik tarvitada?\nPostitatud: 03.03.09 13:07\nVäga ebapopulaarne vastus, aga minul ei ole ühegi lisandi lisamine midagi head akvaariumi elanikele teinud.\nNäiteks kui jut käib aminohapetest ja poe korallitoidust, siis olen neid erinevaid (nii kvaliteetseid kui kahtlasemate tootjate omi)\nproovinud ja kõik katsetused ka normist poole väiksemate kogustega on lõppenud korallide suremisega ja vetika vohamisega.\nJa seda mitte ainult minu kastis.\nKui ise suudad mingi möksi plenderis kokku segada siis võib asi õnnestuda. Aga sellest oskavad sulle siin foorumis targemad rääkida\nMina pean parimaks lisandiks akvaariumisse korraliku soola\nSt. tuleks teha piisavalt veevahetusi oma akvaariumis ja ülejäänu eest hoolitseb Ca reaktor ja lubjavee segaja.\nKuigi jah kui kellelgi on positiivseid kogemusi selles vallas, siis oleks ka ise huviline veelkord proovima, et näiteks selle tulemusel koralli kasvu kiirendada või värve parandada.


Mees kahtleb õlle kõrvale müüdavate päikeseprillide kvaliteedis - Kaup ja teenus - Tarbija\nMees kahtleb õlle kõrvale müüdavate päikeseprillide kvaliteedis\n28. juuni 2016, 22:27\nOlger märkas paar nädalat tagasi reklaami, kus seisis, et kolme A. Le Coq Premiumiga on võimalik kaasa saada ka päikeseprillid. Tootega lähemalt tutvudes tekkis meesterahval tunne, et tegu võib olla praagiga.\n«Märkasin reklaami, et kolm õlu ja päikeseprillid maksavad kokku 8,10 eurot. Päikeseprillid oli ainus põhjus, miks ma üldse õlut ostsin,» kostis mees.\nKuid kodus asja uurides tundus Olgerile, et toode ei vasta standardile ISO 12312-1. «Seega, kui toode ei vasta kehtivale CE standardile, siis ei ole seda lubatud levitada ja seega olen langenud tarbijat eksitava reklaami ohvriks,» kahtlustas Olger.\nA. Le Coqi tootejuht Pilvi Teringu sõnul on päikseprillid tellitud firmast ROI OÜ, mis on Eesti üks suurimaid ja pikaajalisemaid äri- ja reklaamkingituste alal tegutsevaid firmasid. «Firma tegeleb antud alal juba alates aastast 1992 ja oleme kindlad, et OÜ ROI ei tarni oma klientidele praaktooteid,» sõnas Tering.\n«Olen firma esindajaga antud küsimuses suhelnud ja esimesel võimalusel saadame kliendile kõik vajalikud dokumendid, kust tal on võimalik saada soovitud teavet prillide kohta,» märkis Tering.\nTarbijapoliitika ja avalike suhete osakonna juhataja Hanna Turetski sõnas, et kõik tarbijale müüdavad või kaasa antavad tooted peavad vastama kehtestatud nõuetele. «Siinkohal ei ole mingisugust erandit sellel, kas või millist summat on tarbija toote eest tasunud, kuna reeglid on ühesugused,» lausus Turetski. Kuna tarbija on ameti poole pöördunud, antakse talle ka konkreetne vastus, kuid see võtab aega.\nTa selgitas, et päikeseprillid on isikukaitsevahendid ning neile peab olema kantud vastavusmärgis. «Vastavusmärgis tuleb kanda igale valmistatud isikukaitsevahendile nii, et see oleks nähtav ja loetav isikukaitsevahendi eeldatava kasutusaja lõpuni,» lausus Turetski. Ta lisas, et vastavusmärgise kandmisega tootele kinnitab tootja, et toode vastab kõigile antud isikukaitsevahendile kehtestatud nõuetele.\n«Päikeseprillid peavad muuhulgas vastama standardite ISO 12311 ja ISO 12312 nõuetele, seetõttu tulenevad ka standardist nõuded päikeseprillide märgistamisele,» lausus Turetski.\nTa märkis, et iga päikeseprilliga peab kaasas olema järgmine teave.\nMudeli tunnus (nt numbrikombinatsioon, nimetus)\nViide standardile ISO 12312\nFiltri kategoorianumber, märgitakse eelistatult raamile või klaasile. (Kategoorianumber on vahemikus 0-4)\nFiltri kategooria kirjeldus kas sümbolina ja/või sõnalise kirjeldusena. Sümbol peab olema vähemalt 5mm kõrge.\nPiirangud kasutamisel (peab sisaldama vähemalt järgmist).\nEi ole mõeldud otsese päikese vaatluseks\nEi kaitse kunstlike valgusallikate eest nt solaarium\nMitte kasutada kui kaitseprille mehaanilise löögi kaitseks\nMõni muu piirang, mida tootja on pidanud vajalikuks teavitada nt tõusnud või langenud läbipaistvus fotokroomsete prillide puhul madalatel või kõrgetel temperatuuridel või vähese valguse tingimustes.\nKui filter ei vasta vajalikele nõuetele autojuhtimises ja filtri kategooria 4 puhul hoiatus: «Ei ole sobilik autojuhtimiseks ja teel kasutamiseks.» Hoiatus märgitakse kas sümbolina ja/või sõnalise kirjeldusena\nKui filtri valguse läbilaskevõime on väiksem kui 75 protsenti ja suurem kui 8 protsenti, peab olema järgmine hoiatus: «Ei ole sobilik autojuhtimiseks hämaras või öösel» või «Ei ole sobilik autojuhtimiseks öösel või tuhmi valguse tingimustes.» Sama hoiatus peab olema fotokroomsetel prillidel, mille valguse läbilaskevõime on hämarates tingimustes väiksem kui 75 protsenti.\nKui on asjakohane, siis juhised hooldamiseks ja puhastamiseks, kui vale puhastusvahendite kasutamine võib kahjustada päikeseprille ja nimekiri kahjustavatest toodetest, mis ei ole sobilikud puhastamiseks.


Elektrikaabel lõhub monopoli\nEesti Energia ja tema nelja koostöö-partneri kava paigaldada Eesti ja Soome vahele merealune kaabel, mis võimaldab alates sajandivahetusest müüa või osta elektrienergiat Põhjamaadest, aitab lõhkuda Eestis energiatootmises valitseva monopoli. Samuti on see kasulik Soome elektritarbijatele, sest põhjanaabrite turul tegutsevatele elektritootjatele tekib uus konkurent.\nTegemist on julge plaaniga, mis põhjustab kindlasti piirkonna elektrienergia tootjate pahameele, sest suuremad elektritootjad, nagu Soome IVO või Rootsi Wattenfall, on sellest esialgu kõrvale jäetud.\nElektrikaabli rajamine ei pruugi olla meeltmööda ka elektrijaamade erastamisest huvitatud USA firmale NRG Energy.\nKuigi ameeriklased soovivad oma äriplaanis, et Eesti riik garanteeriks kaheksaks aastaks 75% ja järgnevaks seitsmeks aastaks 50% kohalikust turust, võisid nad kindlad olla, et saavad mitmeks aastaks kogu turu enda kätte.\nNarva elektrijaamade baasil NRG ja Eesti Energia poolt asutatav ühisfirma oleks monopoolses seisus, sest arvestatavaid elektritootjaid Eestis rohkem ei ole.\nElektrikaabli käikulaskmisel kaoks Eestis elektritootmises monopol ja elektri hinna tõusul oleks piir ees. Esimesel kahel-kolmel aastal Skandinaavia elektritootjad siia elektrit müüma ei hakka. Praegu on üks kilovatt-tund Eesti kodutarbijale keskmiselt 1,18 Eesti krooni odavam kui Rootsi ja Soome kodutarbijatel.\nKaabel oleks eeskätt vajalik Eesti Energiale, et alustada elektrieksporti Soome. See eeldab aga sadadesse miljonitesse kroonidesse ulatuvaid investeeringuid põlevkivil töötavate elektrijaamade puhastusseadmetesse. Vastasel juhul ei pruugi soomlased meilt elektrit osta.\nSeni on elektrijaamad keskkonnanõudeid täitnud ainult tootmismahtude vähenemise tõttu. Mahukad investeeringud keskkonnakaitsesse ei pruugi aga kattuda NRG investeerimiskavadega.\nViimastel nädalatel on majandusringkondades levinud spekulatsioon, et Eesti Energia juhatuse esimees Gunnar Okk ei ole huvitatud Eesti Energia erastamisest ja tema ambitsioon on luua tugev riiklik energiaettevõte. Elektrikaabli rajamise idee peakski seda ambitsiooni toetama ja aitama NRG Eestist eemale tõrjuda.\nToimetuse arvates ei tohiks elektrikaabli rajamine välistada elektrijaamade erastamist. Tegelikult oleks just kaabli rajamise plaanide valguses väga hea, kui Eesti elektrijaamad erastatakse ameeriklastele. NRG või mõni teine USA elektritootja oleks Läänemere piirkonnas uus tegija ja tihendaks siin konkurentsi.


Full-Metal-Metsavana: The Bank Job (2008)\n1971a kaevasid vargad Londonis tunneli Baker Streeti panka ja varastasid sealt kolm miljonit naela. Raha pole kunagi tagasi saadud ja kedagi pole isegi siiani vahistatud. Vargus püsis mõned päevad ajalehtedes ning edasi vaikiti maha. Film avaldab väidetavalt kinnimätsitud loo mis siis 71a septembris tegelikult toimus. Selgub ,et kuritegu oli planeeritud MI5 poolt selleks ,et saada pangast kätte mõned fotod seoses kuningliku perekonna seksiskandaaliga. Õnnetuseks tuleb aga päevavalgele veel materjale ka korrumpeerunud politseinike ja soho pornokuninga kohta. Tuleb tunnistada ,et algus paistis mulle üsnagi igav ja vist poleks edasi viitsinud vaadatagi kui poleks teisi filmisõpru olnud. Film muutus sealtmaalt kõvasti humoorikamaks, kui jõuti tunneli kaevamiseni, sest pättidel puudub täielikult varasem kogemus selliste röövidega ja kõike tehakse üsnagi läbimõtlematult/selget plaani omamata. On lihtsalt ime ja puhas vedamine kuidas neil õnnestub mitte vahele jääda sest oma ettevaatamatu raadiokasutusega suudavad kurjategijad üsnagi haledalt ka politsei tähelepanu endale tõmmata. Lõpp muutus aga erit lõbusaks kui äkitselt MI5, räpased politseinikud, ausad politseinikud ning gängsterid neile paanilist jahti alustavad, hakates meenutama pisut Guy Ritchie lugusid olles aga tunduvalt vägivallavabam. Vaid alles päris lõpus lubatakse Jason Stathamil, kes arvatavasti seda hetke oli terve filmi oodanud, pisut märulit teha. Mitmed selle filmi arvustused mainisid veel ohtralt leiduvat seksi? polnud nagu pea üldse ju. Muidu üsnagi meelelahutuslik, veidi jäi vaevama ainult ,et palju siis ikkagi oli väljamõeldist ja palju tõestisündinud lugu. Öösorr... Lausa rõhutatult inglaslikud tegelased. 6/10 (ehk minu kuldne keskmine hinne)\nPosted by Metsavana at 02:08


Nutikas kuningas: oktoober 2019\nReedel, 18.oktoobril oli esmakordselt võimalus 2 õpilasel koos õpetajaga osaleda HITSA korraldatud eTwinningu koolitusel edasijõudnutele. Tavaliselt käivad koolitustel õpetajad ilma õpilasteta. Antud koolitusel osalesid 5.c klassi õpilased Emily ja Marlon koos õpetaja Lemmega.\nKoolitus toimus HITSA uues Nutiklassis. Kuna tavaliselt genereerivad õpetajad eTwinningu või Erasmus+ projektide ideid, siis seekord alustasid õpilased ideede kogumise ja jagamisega ning projektipartnerite otsimisega.\nEmily: Me tõime välja oma ideed, mida võiks projektis teha ja selle järgi pandi meid rühmadesse. Hakkasime oma gruppidega ideid arvutisse kirja panema ja tegime grupipildi. Esitasime oma projekti teistele gruppidele. Puhkepausil tegime Nutiklassis erinevaid huvitavaid mänge ja ülesandeid.\nMarlon: Mulle meeldis see kui me tegime ise projekti. Huvitav oli kuulda teiste projektide ideid.\nMeie õpilased avasid eTwinningus koos Kose-Uuemõisa Lasteaed-Kooliga projekti “Meie äge kool”. Otsime juurde veel 2 välismaist partnerit. Pärast koolivaheaega alustab 5.c klass kokkulepitud projektitegevustega.\nKoolitusest tegi artikli Koolielu toimetaja Madli Leikop ning pildid artiklisse Petri Asperk, artikli koos pildimaterjaliga leiate siit: Koolielu artikkel.


Miks tulla TTÜ-sse IT-d või inseneeriat õppima? - Edasiõppija\nIT-haridus on üks universaalsemaid valikuid, kuna napilt leiab veel eluvaldkonda, kus arvutitel poleks tähtsat rolli. Juba täna on nii IT kui inseneeria vallas töökohti rohkem kui võimekaid spetsialiste. Kui valid IT-hariduse koos insenerimõtlemisega, saad uudseid tehnoloogilisi lahendusi luua mis tahes valdkonnas.\n70% Eesti IT-tudengitest õpib Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ) ning tehnikaharidust oleme andnud juba sada aastat. Meie IT-õppekavades on ühendatud tehnikaülikooli teaduslik võimekus IT Kolledži praktilisusega ning kaetud on kõik IT-valdkonna erialad informaatikast ja arvutisüsteemidest kuni küberturbe tehnoloogiateni.\nLõviosa meie IT-magistriõppekavadest on unikaalsed – kusagil mujal selliseid ei ole. Lubame, et tehnikaülikooli IT-haridus teeb sinust mitte lihtsalt itimehe, vaid laia silmaringiga IT-inseneri. Sest just neid läheb üha rohkem vaja maalimas, kus kõik on IT.\nPõhjaliku IT-hariduse kõrval integreerime infotehnoloogia ka teistesse õppekavadesse. Nii kasvatame insenere, kel on teadmised ja oskused uudseid tehnoloogilisi lahendusi leida. Just nii sünnivad isesõitvad autod, võimekad robotid, paindlik nutikas tööstus, virtuaal- ja liitreaalsuse lahendused ja palju selliseid asju, mida me täna veel ettegi ei kujuta.\nÕppetöö kõrval leiab tehnikaülikooli leiutajatelinnakust hulga teadusprojekte, kus tudengid kaasa löövad: ehitame Eesti esimest isesõitvat autot ja loome selle ümber nutika linnaku, valmimas on tudengisatelliit ning peagi on tudengite kasutuses IoT platvorm. Need on vaid mõned näited, kus üliõpilastel on võimalus inseneri- ja infotehnoloogiateadmisi juba ülikoolis päriselt ellu rakendada. See tähendab, et pärast lõpuaktust on kaasas ka paras kogemustepagas, millega tulevastele tööandjatele muljet avaldada. Lisaks tipptasemel haridusele ja Eesti ainsale leiutajatelinnakule räägib TTÜ kasuks vaieldamatult värvikas tudengielu – meil on roboti-, foto-, filmi- ja väitlusklubi, spordivõistkonnad ja laulukoorid, orkestrid ja rahvatantsijad, tantsutüdrukud ja saltopoisid ning terve tudengimaja, kus üliõpilased oma kohvikut peavad, ajakirja välja annavad ja häppeninge korraldavad. Ja ka ühiselamud asuvad siinsamas linnakus.\nVastuvõtt suvel, erialakatsed juba kevadest\nSisseastumisavaldusi TTÜ erialadele võtame vastu 25. juunist kuni 4. juuli kella 15.00-ni sisseastumise infosüsteemis www.sais.ee ja kohapeal. Tänavu saab infosüsteemis SAIS (www.sais.ee) esimest korda teha erialaseid sisseastumiskatseid juba jaanuarist alates.\nKatsete perioode on veel kolm:\n• 12.-25. märts\n• 30. aprill-6. mai\n• 6.-10. juuli.\nKas ja millal on katsed sinu valitud erialale, saad teada siit: www.ttu.ee/katsed


Iseendal jalus » Онлайн БиблиоТеКа\nMida teha, kui koduküla tõrjub sind välja, kui oled süüdistatud mõrvas ja kõik olnu on kadunud? Kas eelistad põgeneda, või siiski võidelda kaduma kippuva au nimel? Kas armastus võib olla nii suur, et isegi surm seda ei hävita? Ja… kas on ikka mõtet igatseda tagasi, kõigest juhtunust hoolimata? Sest see, mida sa eest leiad, ei pruugi enam olla see, mida sa kord selja taha jätsid. Autorist: E. Nesseli looming ja maailm eristub paljude loojate loomingust ja kirjutusmeetodist. Tema sulg voolab kui jõgi oma loomulikus sängis. Zanriks on kriminaal- ja põnevusromaan. Autori looming on ukseks ja väljapääsuks argimõtetest või -igavusest neile, kes lasevad ennast «jõevoolust» kaasa haarata. Tema teoste väärtus on autori läbitunnetatud sõnade harmoonias. Eerika Nessel on sündinud 1976.a. Läänemaal. Armastab loodust ja loomi. Elab koos kümneaastase tütrega Alice’iga, kes ka armastab loodust ja loomi, eriti aga kärnkonnasid.\nErika Nessel, Iseendal jalus — скачать в fb2, txt, epub или pdf\nЧитать «Iseendal jalus» онлайн