Volvo Drive Me pilootprojekt: teekond isejuhtiva autoni on täis ootamatusi\nOled siin:Esileht»PROOVITUD»EKSPERIMENT»Volvo Drive Me pilootprojekti ettevaatlik algus: teekond isejuhtiva autoni on täis ootamatusi\nVolvo Drive Me pilootprojekti ettevaatlik algus: teekond isejuhtiva autoni on täis ootamatusi5 minuti lugemine\nVolvo plaan, alustada 2017. aastal Drive Me pilootprojektiga, mille raames jõuab Rootsi teedele 100 isejuhtivat autot, on veidi muutunud. Detsembris anti Göteborgis kahele perele üle kaks esimest XC90 noobelmaasturit, mis on varustatud leibkonna harjumuste anaüüsimist võimaldava tehnoloogiaga. Tulevikus kasvab projektis osalejate arv sajani.\n2015. aastal käis Rootsi autotootja välja ambitsioonika plaani, testida isejuhtivaid sõidukeid päriselus, jagades 100 autonoomsete juhiabidega varustatud XC90 noobelmaasturit Rootsi peredele ning sama palju autosid ka Ühendkuningriikide ja Hiina testperedele.\nOsalejate ülesanne kõikjal on lihtne: katsetada Volvo isejuhtivaid tehnoloogiad. Uudne tehnika peaks olema võimeline võtma 100-protsendiliselt juhtimise üle, valima ise teekonna ja sõitma sihtkohta teeolusid ja ümbritsevat liiklust jälgides.\nVolvo kinnitas, et juht võib samal ajal kui auto neid sõidutab roolist lahti lasta ning kasvõi raamatut lugeda. Isejuhtiv XC90 on võimeline adekvaatselt otsuseid langetama ja liikluses osalema. Sõiduki autonoomsustase vastab SAE neljandale tasemele.\nKatses osalema valitud leibkondadel tuleb isejuhtivat sõidukit siiski veel oodata. Esialgu on kasutusel 2.taseme poolautonoomsed Volvo XC90 noobelmaasturid, samad, mis müügil nii Euroopas kui Ühendriikides.\nROOTSI PERED AITAVAD VOLVOL ISEJUHTIVAID AUTOSID ARENDADA\nVolvo on pilootprojekti otsustanud üles ehitada teistpidi: alates detsembrist aitavad pered, kes osalevad “eluskatses”, Rootsi autotootjal isejuhtivaid autosid arendada. Pered testivad Volvo autosid Göteborgi üldkasutatavatel teedel ning annavad oma muljed edasi Volvo inseneridele.\nEsimesed kaks perekonda, Hainid ja Simonovskid Göteborgi piirkonnast, on saanud kätte Volvo XC90 noobelmaasturid, millega nad osalevad Drive Me projektis. Järgmisel aastal lisanduvad veel kolm perekonda ja järgneva nelja aasta jooksul osaleb projektis kuni 100 inimest.\nPerekond Haini moodustavad Alex ja Paula (45-aastased), ning nende tütred Filippa (17) ja Smilla (14). Hainid olid esimene pere, kes varem sel aastal valiti osalema projektis Drive Me.\nNüüd liituvad nendega Sasko Simonovski (44) ja tema naine Anna (41), ning nende lapsed Elin (10) ja William (8). Projekti edenedes lisanduvad järgmised pered.\nTAVAELU ANNAB HINDAMATUT TAUSTATEAVET\nMõlemad perekonnad annavad Drive Me projektile hindamatut teavet, lastes inseneridel jälgida oma igapäevast autokasutust, kui nad sõidavad tööle, viivad lapsi kooli või käivad poes.\nVolvo kavatseb täisautonoomse auto müügile tuua aastaks 2021 ja andmed, mida saadakse Drive Me projektist, on nende isejuhtivate autode väljatöötamisel määrava tähtsusega. Drive Me pilootprojektis katsetavad osalejad erinevas arendusjärgus juhti abistavaid tehnoloogiaid.\n“Selles projektis osalemine on suurepärane,” ütles 45-aastane Alex Hain. “Meil on võimalus olla osaline sellise tehnoloogia väljatöötamisel, mis hakkab tulevikus elusid päästma.”\nPerede käsutuses olevad Volvo XC90 maasturid on varustatud Volvo kõige uuema juhiabi tehnoloogiaga ning hulga kaamerate ning sensoritega, et jälgida inimeste käitumist ja anda autole teavet tema ümbruse kohta. Koosõppimise tulemusena peaks sündima isejuhtiv auto.\n“Drive Me on Volvole oluline uurimisprojekt,” ütles Henrik Green, Volvo Cars’i Teadus-ja Arendusosakonna vanemasepresident. “Kavatseme nende perede kaasamisest palju õppida ning kasutame nende kogemusi meie isejuhtiva tehnoloogia kujundamisel, nii et aastaks 2021 saame pakkuda oma klientidele täisautonoomse auto.”\nAUTO SAAB JÄRK-JÄRGULT ROHKEM ÜLESANDEID\nEsimeses etapis hoiavad sõitjad XC90 testautos käed roolil ning hoiavad kogu aeg kontrolli juhtimise üle enda käes. Ent järk-järgult tutvustatakse kõigile Drive Me projektis osalejatele järjest rohkemate juhiabifunktsioonidega autosid, seda peale eriväljaõppe saamist.\nIsegi siis toimub nende järjest enam isejuhtivate autode testimine kontrollitud keskkonnas Volvo Cars’i turvaeksperdi juhtimise all. Ühtegi uudset tehnoloogiat ei võeta kasutusele kuni ei olda täiesti veendunud selle ohutuses.\nSee tähendab, et Volvo Cars jätkab oma isejuhtivate autode väljatöötamist sama hoole ja põhjalikkusega, mis on aidanud tal saavutada oma positsiooni mõnede maailma turvalisimate autode tootjana.\nOODATUST ROHKEM LAHENDAMIST VAJAVAID KÜSIMUSI\nMarcus Rothoff, Volvo isejuhtivate sõidukite programmi juht rääkis ajakirjale Automotive News Europe antud intervjuus, et pilootprojekti käigus on ette tulnud ootamatusi:”Osa asju, millest arvasime, et nende lahendamine saab olema keeruline, on saanud lahenduse kiiremini kui lootsime. Samas on valdkondi, kus näeme, et on vaja kaevuda senisest sügavamale.”\nVolvo seisab silmitsi tõsise isejuhtimise-buumiga luksusklassi sõidukitootjate seas. Ja jutt ei käi vaid Teslast. 2. ja isegi 3. autonoomsustasemega autosid toovad järjest müügile nii Audi, Mercedes-Benz kui ka General Motors.\nVolvo otsus, panna tavainimesed järjest rohkem isejuhtimist võimaldavate autode rooli võib tunduda asjatu ettevaatusena ning – kui konkurentidel kulgeb autonoomsete tehnoloogiate kasutuselevõtt viperusteta – tagantjärele isegi veidi naljakalt.\nSamas ei tohi unustada, et Volvo on turvalisuse sünonüüm juba väga pikka aega. Riskida, et mõni tehnoloogia veab alt, ei ole tootjal plaanis. “Tasa sõuad, kaugele jõuad” pruugib isejuhtivate autode arendamises olla päris mõistuspärane soovitus.\nAUTONOOMSUS KÄSIKÄES ELEKTRIGA\nVolvol on plaan lähiaastatel loobuda üksnes sisepõlemismootorite kasutamisest: kõik uued mudelid saavad olema kas hübriidajamiga või täiselektrilised. Uued moodulplatvormid on loodud elektri kasutuselevõtuks ning isejuhtimise arendamine on loomulik osa Volvo kui terviku uuenemisest.\nTarkvaraarendust teeb Volvo koos Rootsi-Ameerika ühisettevõttega Autoliv, riistvara tuleb Nvidia käest. Nvidia on ühes oma varasemas avalduses teatanud, et Geely, mille all on nii Volvo, Link & Co kui kohe ka osa Daimlerist, toob täisautonoomsed autod teedele aastal 2021.\nSee aastanumber vastab enam-vähem täpselt Volvo plaanidele. “Isejuhtiv auto peab olema maailma kõige turvalisem auto,” ütles Rotoff Automotive News’ile. “Keegi ei osta sellist autot üksnes turvalisuse pärast. Tahetakse teada, mis on auto väärtus tervikuna. Meie pilootprojekt aitabki tegelikku väärtust leida.”\nKaks Rootsi peret ja järgnevad katsetajad saavad proovida igapäevaelu koos XC90 maasturiga, mis on varustatud tehnoloogiatega, mis täna laitmatult töötavad, aga lisaks vidinatega, mis peaksid paari aasta pärast autodele peale jõudma. Neid testitaksegi kontrollitud oludes instruktorite valvsa pilgu all.\nDrive Me lõpptulemusena peaksid sündima Volvod, mis on jätkuvalt turvalisuse sünonüümiks, mis aga pakuvad võimaluse anda autole juhtimine üle seal, kus see vajalik ja võimalik.\nAllikas: Volvo, Automotive News Europe. Tõlkis: Kadi Rünkla. Pilt: Volvo\nEksperiment Isejuhtiv auto Kampaania Rootsi Volvo\nEelmine artikkelKa lemmikloom tahab rahulikke pühi. Säästa karvast sõpra inmlikest nõmedustest\nJärgmine artikkel Autoostja ABC: mis on Euro NCAP, kuidas seda tehakse ja miks see hea on?


Niels Bohr Elulugu | Aatomimudel | Tuntud Teadlased\nNiels Bohr oli Taani teadlane, kes tegeles põhiliselt füüsikaga ja oli üks kvantmehaanika varajasi pionereid. Ta võitis Nobeli auhinna 1922. aastal tema aatomi mudelile, mis paneb elektronid diskreetsetele orbiidile.\nNiels Bohr oli Taani füsiist, sündinud 7. oktoobril 1885 Kopenhaagenis. Bohri kõige tähtsam töö oli aatomi mudeli väljatöötamine. Pärast seda, kui JJ Thomson avastas elektroni 1897. aastal, teadsid teadsid, et aatom koosnes väiksematest osakestest. Pärast Ernesti Rutherfordi katset kulla ja alfa osakestega teadsid nad, et aatomitel oli väike tiheda tuumaga elektronide ümber orbitaator. Et aatomistruktuuri selgitamiseks kasutatakse klassikalisi seadusi, oleks elektronid väga kiiresti spiraalsed tuuma suunas: tuum on positiivselt laetud ja elektronid on negatiivselt laetud, nii et need meelitavad.\nBohr töötas välja mudeli, milles ta tegi ettepaneku, et elektronidel on diskreetne energiatase ja et elektronid liiguvad tuuma ümber stabiilsetes orbiidides. Samuti tegi ta ettepaneku, et elektronid võivad energiat kiiritades ja neelamisel liikuda ühest energiatasemest teise. Emitatav ja imendunud energia leiti fikseeritud lainepikkustel ja Bohri aatomimudelil oli võimalus neid tähelepanekuid selgitada.\nBohr jätkas tööd kvantmehhaanika valdkonnas. Ta sõnastas komplementaarsuse põhimõtte, mis tähendab, et on omadusi, mida ei saa üheaegselt mõõta ega täheldada. Selle näide on laine-osakeste duaalsus.\nBohr nõudis, et Taani valitsus looks 1920. aastal teoreetilise füüsika keskuse, kus Bohr sai peaaegu kogu oma elu keskuse direktoriks. Niels Bohr sai Nobeli auhinna oma töö eest oma aatomi mudelis 1922. aastal.\nTeise maailmasõja ajal Bohr oli väga mures oma juudi eakaaslaste heaolu pärast ja pakkus neile koht Taanis. Ta töötas koos mitmete teiste tuntud teadlastega Manhattani projekti raames. Selle projekti tulemusena muutus Jaapanist esimene tuumapomm.\nBohr suri oma kodus 1962. aastal, kui ta sai insuldi.\nBohr märkimisväärsed saavutused\nBohr aatomi mudel\nNobeli füüsikapreemia 1922. aastal\nKvantmehaanika Kopenhaageni tõlgendamise arendamine Werner Heisenbergiga\n"Ekspert on inimene, kes on teinud kõik vead, mida saab teha väga kitsas valdkonnas."\n"Õige väite vastand on vale avaldus. Kuid sügava tõe vastand võib olla veel üks sügav tõde. "\n"Kõik suured ja sügavad raskused kannavad ise oma lahendust. See paneb meid mõtlema, et seda leida. "


Allan Kuning; Koostanud: Heidi Vihma Kuninga magusaraamat, Forma Media 2007 | vanaraamat.ee\nAllan Kuning; Koostanud: Heidi Vihma, Kuninga magusaraamat, 2007 Forma Media\nAllan Kuning on noor andekas kondiiter, keda tunneme nii televisiooni hommikusaatest kui ka ajalehtede ja ajakirjade köögirubriikidest. Allani raamatus on nii lihtsaid kui ka keerukaid magusaretsepte, iga retsepti juures on ka selle humoorikas leidmis- või tegemislugu! Raamatu koostaja on tuntud gurmeeajakirjanik Heidi Vihma. Kuninga magusaraamatust leiad: * asjatundlikud õpetused kookide ja tortide küpsetamiseks * külmade tortide valmistamise õpetused * klassikaliste ja kaasaegsete magustoitude ja kreemide retseptid * grillitud magustoidud ja magusad salatid * põhitaignate retseptid koos üksikasjalike tööjuhistega * Erilise tähelepanu all on Allani lemmikud šokolaad, kohupiim ja toorjuust. Retseptidele lisaks palju muhedat lugemist. Sari: Kodu ja Aed raamat kokaraamatud\nRaamatu autoriks on Allan Kuning; Koostanud: Heidi Vihma kasutatud raamatud pealkirjaga Kuninga magusaraamat on raamat kirjastuselt Forma Media aastast 2007\nmille on kirjutanud Allan Kuning; Koostanud: Heidi Vihma antud 2007 aasta raamat Kuninga magusaraamat on Allan Kuning; Koostanud: Heidi Vihma oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Allan Kuning; Koostanud: Heidi Vihma, Kuninga magusaraamat vanaraamat.ee raamatupood Allan Kuning; Koostanud: Heidi Vihma, Kuninga magusaraamat\nRaamat "Kuninga magusaraamat",\nPealkiri: Kuninga magusaraamat\nAutor(id): Allan Kuning; Koostanud: Heidi Vihma\nIllustraator: Fotod: Jüri Seljamaa, Herkki-Erich Merila\nSari: Kodu ja Aed raamat\nMõõdud: 217 × 226 mm\nAllan Kuning on noor andekas kondiiter, keda tunneme nii televisiooni hommikusaatest kui ka ajalehtede ja ajakirjade köögirubriikidest. Allani raamatus on nii lihtsaid kui ka keerukaid magusaretsepte, iga retsepti juures on ka selle humoorikas leidmis- või tegemislugu! Raamatu koostaja on tuntud gurmeeajakirjanik Heidi Vihma. "Kuninga magusaraamatust" leiad:\n* asjatundlikud õpetused kookide ja tortide küpsetamiseks\n* külmade tortide valmistamise õpetused\n* klassikaliste ja kaasaegsete magustoitude ja kreemide retseptid\n* grillitud magustoidud ja magusad salatid\n* põhitaignate retseptid koos üksikasjalike tööjuhistega\n* Erilise tähelepanu all on Allani lemmikud šokolaad, kohupiim ja toorjuust.\nRetseptidele lisaks palju muhedat lugemist.


Alkoholiaktsiis ja käibemaks aitasid tugevalt maksutulu kasvatada - Ärileht\nAlkoholiaktsiis ja käibemaks aitasid tugevalt maksutulu kasvatada\nFOTO: Ekspress Meedia | Anni Õnneleid\nEsimese kvartali lõpuks oli tasutud maksu- ja tolliametile 2,6 miljardit eurot makse, millest märtsi maksutulu moodustas 825,6 miljonit eurot. Maksutulu kasvas kolmandat kuud järjest ning aastases võrdluses moodustas märtsikuus 21,2 protsenti.\nEsimese kvartali maksutulu suurenemine tulenes eelkõige tarbimismaksude suuremast tasumisest.\nTööjõumakse mõjutava palgafondi kasv ulatus esimeses kvartalis 13,4 protsendini võrreldes eelmise aastaga. Palgafond suurenes eelkõige tänu keskmise palga kasvule, mis ulatus 8,4 protsendini, töökohtade arv kasvas 4,6 protsenti. Võrreldes kriisieelse 2019. aastaga lisandus esimeses kvartalis 10,3 tuhat töökohta. Sektoritest vedas kolme kuu palgafondi kasvu majutus ja toitlustus (28,8 protsenti), kus eelmise aasta alguses oli veel sügav langus.\nSotsiaalmaksu tasumine kasvas märtsis preemiate toel 13,2 protsenti võrreldes eelmise aastaga, kolme kuuga ulatub kasv 12,0 protsendini ja eelarvest on täidetud 24,3 protsenti. Füüsilise isiku tulumaksu (riigieelarve osa) laekumist mõjutasid I kvartalis tulumaksutagastused ja pensionisüsteemi teisest sambast lahkujad. I kvartalis tagastati tulumaksu 195 miljonit eurot ehk ligi 10 miljonit eurot enam kui eelmisel aastal. Teisest sambast lahkujatelt laekus I kvartalis tulumaksu ligi 22 miljonit eurot. Kohalike omavalitsuste füüsilise isiku tulumaksu kasv ulatus I kvartalis 11,9 protsendini.\nKäibemaksu esimese kvartali kiire tasumise kasv tulenes läbi kõrge majandusaktiivsuse ja kahekohalise hinnatõusu, mida hoogustas sõjategevus Ukrainas. Selle aasta esimese kolme kuu tasumine (723 miljonit) ületab 19,6 protsendi ehk 119 miljoni euroga 2021. aasta taset. Ettevõtete kogukäive kiirenes märtsikuus aastases võrdluses 28,8 protsendini. Sealjuures suurenesid käibed eelkõige kaubanduses, peegeldades piirangutevaba elu ning ka sõja mõju, mis avaldus eraisikute toidukaupade varumises. Lisaks toetati Eestis soetatud humanitaarabiga sõjas kannatanud inimesi Ukrainas. Vaatamata uuele kriisile ei ole ettevõtete käibemaksuvõlg I kvartalis kerkinud, vaid püsis 164 miljoni juures, mis on mullusest tasemest 8 protsenti väiksem. Tegevusaladest mõjutas 2022. aasta esimese kvartali jooksul käibemaksu tasumise kasvu enim kaubandus ja energeetika, kus tasumine suurenes 2021. aasta sama perioodiga võrreldes vastavalt 30 ja 43 protsenti.\nJoonis. Maksutulu kokku (miljonit eurot) 2021 ja 2022, kasv võrreldes eelmise aastaga (%) (allikas: maksu- ja tolliamet)\nAktsiiside tasumine kasvas esimeses kvartalis võrreldes eelmise aastaga 6,7 protsenti, sealjuures vedas kasvu alkoholiaktsiisi 18,8 protsenti suurem tasumine. Märtsikuu alkoholiaktsiisi tasumisi mõjutas oluliselt meelelahutusasutuste koroonapiirangute kaotamine. Märtsis deklareeriti võrreldes aasta varasemaga üle veerandi võrra rohkem nii kanget alkoholi kui õlut ning sarnasel trajektooril liiguvad nii jae- kui ka hulgimüügid.\nKütuseaktsiisi tasumine kasvas esimeses kvartalis 4,8 protsenti ja märtsis 15,8 protsenti, olles esimese kvartali kuudest kiireima kasvuga ning seda vaatamata väga suurele mootorikütuste hindade tõusule. Bensiini jaehind kasvas märtsis 38,3 protsenti ja samas suurenes ka müük 13,9 protsenti võrreldes aasta taguse ajaga. Sarnaselt alkoholile mõjutas ka bensiini märtsikuu suurt kasvu eelmise aasta madal tase. Diislikütuse jaehind kiire


Turg 12. jaanuar 2017\nTurumaastikul tuleb põnev aasta – avatakse kaks uut turgu. Konkurents klientide pärast muutub tihedaks, aga toob ka need inimesed turule, kes seni sinna sattunud pole.\nMullu oli Eesti suurematel turgudel palju ümberkorraldusi. Tänavu need jätkuvad. Veebruaris võisid tallinlased nautida Balti Jaama turu asemel tekkinud ajutise Depoo turu avamist. Endises rongide remondi depoos asub turg kuni uue Jaama turu hoone avamiseni selle aasta mais. Aprillis suleti ajutiselt ehitustööde ajaks Pärnu turuhoone. Viljandi turul said eelmisel suvel paika uued väliletid, millest osa on põranda ja katusega. Valga turu müüjad kolisid suvel Säästumarketi kõrval asuvast väikesest ruumist juba varem turuhoonena kasutuses olnud avaramasse hoonesse sealsamas lähedal. Tartu suurt ja avarat turuhoonet ootab ees uuenduskuur selle aasta teises pooles. Vaata ka hinnavõrdluse tabelit turgudel!\n1. Viljandi valge turg


Innovatiivne lähenemine: soomlased löövad põhjapõtrade sarved särama - Lemmikloom\nInnovatiivne lähenemine: soomlased löövad põhjapõtrade sarved särama\nHelendavate sarvedega põhjapõder\nVältimaks liiklusõnnetusi maanteedel on soomlased otsustanud põhjapõtrade sarved helendava aerosooliga üle värvida.\nLegendaarne põhjapõder Rudolf saab tõenäoliselt liikuda muretult - juba tema punane nina on kaugele näha. Paraku juhtub Soomes igal aastal 3000 kuni 5000 liiklusõnnetust, kus üheks osapooleks on põhjapõder.\nMuutmaks liiklust ohutumaks, on Soome vastu võtnud otsuse värvida põhjapõtrade sarved üle helendava pihustiga, et loomi pimedal ajal autojuhtidele nähtavamaks muuta. Algatuse taga on MTÜ Põhjapõtrade Karjaste Assotsiatsioon. Nad on võtnud eesmärgiks lüüa särama võimalikult paljude põhjapõtrade sarved. Projektiga tehti algust juba mitu aastat tagasi ning see on maailmas suurt huvi äratanud.\nHelkiv efekt sarvedel on sarnane helkurvestide omale. Rahustuseks neile, kes kardavad, et keemia loomadele kahju teeb, ütleb MTÜ, et pihusti nimega Albedo10 on täiesti ohutu ega muuda samas põhjapõtru kergemaks saagiks kiskjatele. "Natuke on veel probleeme värvi püsivusega, kuid toodet arendatakse pidevalt edasi," lausus assotsiatsiooni president Anne Ollila.


Autismiühingu esinaine Marianne Kuzemtšenko: autismist ei ole lihtne aru saada, aga see ei ole häbiplekk, märk laubal, mida peaks põlgama - DELFI Naistekas\nAutismiühingu esinaine Marianne Kuzemtšenko: autismist ei ole lihtne aru saada, aga see ei ole häbiplekk, märk laubal, mida peaks põlgama\nMarianne KuzemtšenkoFoto: Tiit Blaat\nAutismist ja autismispektri häiretest räägitakse järjest rohkem, nii et jääb mulje, et tegu on justkui mingi moehaigusega. Võib tulla üllatusena, et tegelikult ei olegi tegu üldse haigusega. Autismiühingu esinaine Marianne Kuzemtšenko tutvustab pisut seda keerulist maailma ning palub inimestelt eelkõige mõistmist: "Püüame mõista, et erivajadusega laps ei ole ühegi pere jaoks lihtne. Sellega toime tulemine on raske ja vanemad teevad meeletult tööd lapse arendamisel. Kui te ei saa aru, palun küsige. Aga ärge mõistke kohe hukka. Sellest, kui keegi püüab natukenegi mõista, on vanemale suur abi."\nMis see autism siis ikkagi täpselt on, millest me selles loos üldse räägime?\nAlustame sellest, et autism ei ole haigus. Haigust saab ravimiga ravida või kontrolli all hoida. Autismi paraku ei saa. Mis see siis on? Puue ei kõla eesti keeles ka kõige paremini, aga paremat alternatiivi ka ei ole. Erivajadus ei ole ka päris täpne väljend. Kuid puude määramine tähendab kõrvalabi vajaduse hindamist, seega on see sisuliselt ikkagi puue.\nInimene ei haigestu autismi. Tal võib see avalduda näiteks trauma või muu haiguse tagajärjel, tavaliselt on see kaasasündinud. Me ei tea praegu veel täpselt ühte kindlat põhjust, uuringutega on leitud, et neid võib olla erinevaid. Aga usun, et ühel hetkel suudetakse autismi tekkemehhanism ära tuvastada.\nKasvatusteadlane vastuseks Kristiina Heinmets-Aigrole: probleemsed lapsed ei vaja internaatkooli ja karistust, vaid suuremat tuge! (55) 01.03.2019\nÜlitundlik isiksuse tüüp – õnnistus ja needus korraga 28.11.2018\nMille poolest autismispektri häirega inimesed teistest erinevad?\nIga päev leian ka mina endas autistlikke jooni — mulle meeldib omaenda kindel kohvitassike, ma ei suudaks töötada mürarikkas avatud kontoris, ma ei naudi avalikkuse tähelepanu, ma ei armasta võõrastele inimestele silma vaadata, ma tahan, et asjad oleksid minu jaoks korrastatud kujul… need on minu „kiiksud”. Küsimus on selles, et kuivõrd need jooned kokku võetuna ja ühes inimeses koos takistavad tema igapäevast toimetulekut. Kui nad ei takista, siis nad lihtsalt on ühe inimese eripärad.\nAutismispektri häirega kaasnevad sageli näiteks kuulmistundlikkus, puutetundlikkus, valgustundlikkus — kui inimene tuleb nendega toime, siis tegelikult suurt probleemi ei ole. Üks näide tundlikkuse kohta: enamasti õmmeldakse riiete sisse sildid juhistega. Kui tavainimesele käivad need vahel lihtsalt närvidele, siis autistlik inimene võib minna täiesti endast välja, kui need sildid teda kraabivad… Või kui inimene on taustamüra suhtes ülitundlik, siis ei suuda ta vahel kodust väljudagi või viibida sellistes ruumides, kus on mürataust. Sotsiaalse poolega samamoodi — see, et ta hindab iseenda seltskonda, on ju iseenesest väga tore. Aga kui ta ei suuda oma maailmast välja tulla, teiste inimestega üldse suhelda, kodust bussiga tööle minna, igapäevaelu toimetustega toime tulla — siis see on suur probleem ja inimesel on vaja abistamist.\nKas autism on nüüd mingi uus moevärk, et seda järjest rohkem diagnoositakse? Või ongi tegu laiema probleemiga, mis vajab suuremat tähelepanu?\nUSAs räägitakse lausa autismiepideemiast, samas on näiteks uuringud välja toonud, et osariigid, kus on toetused teenuste või summadena suuremad, on ka autismispektri häirete diagnoose tunduvalt rohkem. Ehk on siin seosed olemas? Ma ei oska seda kommenteerida. Vastab tõele, et järjest rohkem diagnoositakse meilgi. Psühholoogid ja psühhiaatrid ütlevad, et meie diagnostika on täpsem ja muutunud ka leebemaks, ehk me nüüd leiame ka nendele erisustele diagnoosid, mida varsematel aegadel ei diagnoositud. Kas seda saab epideemiaks nimetada, ma ei tahaks nii öelda.\nSpetsialistid ütlevad ka, et meil esineb viimasel ajal hästi palju keerulisi kombinatsioone — autismispektri häire, aktiivsus-tähelepanuhäire, depressioon, meeleoluhäire…. need kõik on üsna keerulised diagnoosid ja kui need esinevad koos, siis on meil tegemist väga raskes olukorras lapsega. Vahel arvataksegi, et autismispektri häirest tulenevad kõik teised probleemid ka ja ei pöörata piisavalt tähelepanu teistest diagnoosidest tulenevatele probleemidele.\nMarianne Kuzemtšenko\tFoto: Tiit Blaat\nKas autismi diagnoositakse peamiselt lastel või ka vanemas eas inimestel?\nMeil on olnud juhtumeid, et meile helistab inimese lapsevanem või elukaaslane, kes ütleb, et nii edasi minna ei saa ja midagi tuleb inimese abistamiseks ette võtta. Kuhu peaks minema ja mida tegema? Oluline pole ju see, et saaks kõigile diagnoosi. Kõik eriliselt käituvad inimesed ei pea saama diagnoosi. Ja mis üldse on veider või eriline? Sõltub ju taustsüsteemist. Olen kunagi kuulnud rääkimas üht üle 60aastast inglannat, kes ütles, et tema jaoks ei muutunud selles vanuses diagnoosi saamisega tegelikult midagi peale selle, et ta mõistab iseennast paremini — ta saab nüüd aru, miks tal on olnud mingites valdkondades probleeme ja miks ta on teistest erinevalt käitunud. Diagnoos võib tõesti anda mingi selgituse enese jaoks.\nKui sa tead, et sul oli koolis probleeme, sõpru oli vähe või olid sõbrad, kes ei olnudki sõbrad, sa oled osade õppeainetega väga hädas olnud, oled õpetajatega tülitsenud, diplomini ülikoolis läbi suure vaeva ja valu jõudnud, oled vahetanud tihti töökohti, sest pole stabiilsust, sul on paanikahood ja hirmud, sa võib-olla ei suudagi üldse igapäevaselt tööle minna ja oled selle tõttu ehk töö kaotanud — selleks, et saada aru, millest see kõik võib tulla, võiks küll spetsialistilt nõu küsida. Ei pea tingimata olema eesmärgiks diagnoosi saamine, vaid teadmine võib anda suuna õppimiseks, kuidas iseendaga toime tulla.\nKüsimus on, mis on diagnoosimise eesmärk. Kui otsida enda jaoks arusaamist, siis diagnoosi teadasaamine võib olla inimesele enda mõistmiseks kasulik. Kui inimene ise on aktsepteerinud, et ma olengi selline, ta ei vaja enda jaoks seletust ja tal ei ole ka igapäevaseks toimetulekuks kõrvalabi vajadust, siis pole ehk diagnoosi vajagi.\nKuidas autismispektri häirega inimesed jagunevad? Kui suur osa on sellised, kes saavad või võivad õige suunamise korral endaga ise hakkama saada ja paljud neist vajavad eluaegset tuge?\nVäga ümardatult öeldes umbes pooltel autismispektri häiretega inimestel kaasneb ka intellektipuue ehk nende vaimne võimekus on madalam ja nemad väga suure tõenäosusega jäävadki abivajajateks. Nad võivad toime tulla toetatud elamises ja töökohtadel, vahel ka täiesti iseseisvalt nt lühendatud tööajaga tööd teha jne, aga ei pruugi.\nSee teine pool, kellel on normilähedane või kõrgem intellektitase, nende toimetulekut mõjutab palju nende sotsiaalne võimekus. Kui see on häiritud, lisaks võivad tekitada probleeme ka nt depressioon ja meeleoluhäired, siis võib inimesel olla vaja kõrvalabi. Praegu on meil tõenäoliselt terve hulk täiskasvanuid, kellel ei ole autismispektri häiret diagnoositud ja nad tegelikult saavad ise kenasti hakkama. Aga osa neist võivad olla näiteks töötud, sest nende sotsiaalne võimekus on madal ja nad ei ole suutelised töökohta pidama…\nKui suurel hulgal neist on võimekus ja lootus töökoht leida ja endale vähemalt kuigivõrd iseseisvust saada?\nIga inimene, ka kõige madalama vaimse võimekusega, tahab saada eduelamust ja kinnitust, et ta on vajalik. Me peaksime neid tunnustama, see on inimese heaks toimimiseks vajalik. Läbi töö on selleks hea võimalus.\nAutistlike inimeste puhul me ei räägi tingimata mingist kõrgest karjäärilennust. Paljudele neist piisab, kui nad saavad iga päev teha midagi, mis neile sobib ja huvi pakub. Loomulikult on nende hulgas ka neid, kes vajavad rohkem tunnustust ja võivad olla võimelised tegema karjääri oma erialal.\nTaaskord tuleb rõhutada, et nad on väga individuaalselt erinevad, me peamegi igaühte eraldi toetama, arvestades inimese võimekusi ja probleeme — mingit standardset lähenemist ei ole võimalik välja töötada. Kui inimesel on näiteks mingi spetsiifiline erihuvi, mis on võimaldanud tal endale sobiva hariduse omandada ja töökoha leida — siis on tal väga hästi läinud.\nPraegu on paraku palju neid, kes jäävad peale kooli koju. Kuskil peaks kindlasti olema ka nende jaoks sobiv koht, aga vahel pole neil olnud soodsat tugivõrgustikku või keskkonda ümber, et keegi lükkaks selle ühe hammasrattakese käima ja polegi leitud sobivat lahendust.\nFilmides ja seriaalides kujutatakse autistlikke inimesi tavaliselt väikeste kiiksudega geeniustena. Kas üldse saab niimoodi üldistada?\nTihti räägitakse IT-alasest võimekusest ja eeldatakse, et kõik autistlikud inimesed on fantastilised programmeerijad. See on samasugune muinasjutt nagu see, et kõik autistlikud inimesed on mingil alal geeniused. Ega ikka ei ole küll. Nende seas on andekamaid, aga on ka väga palju täiesti tavalisi inimesi, kes paraku ei olegi eriliselt andekad. Seega ei ole õige luua illusiooni, et loome nüüd autistlikele inimestele palju IT-alaseid töökohti ja nad saavad kõik koos töötada.\nJah, on neid, kes tõesti ongi andekad programmeerimise alal ja võivad ollagi iseseisvalt hästitoimivad. Kui on mõistetud, et inimese jaoks on vaja töökohta, kus teda ei segata, et ta suudaks keskenduda, ebasobiva keskkonna puhul võib ta ärrituda, ära minna, üldse mitte tööle hakata… Kui sellest on aru saadud, et teda ei ole vaja torkida ja kaasata sotsiaalsetesse tegevustesse ning lastakse tal omaette toimetada,võib olla tõepoolest tegu väga tubli ja kohusetundliku programmeerijaga. Mis sellest, et ta ei pruugi olla suhtlemises väga osav — töö on ju tehtud.\nSkaala teises servas on need, kellel on madalam vaimne võimekus, kes ei jõua mitte kunagi gümnaasiumi ja lõpetavad põhikooli lihtsustatud või toimetulekuõppes. Nende jaoks on praegu teatud valik töid, mis võiksid neile sobida, aga see ei tähenda, et nad on kõik väga head koristajad, pakendajad või aedniku abilised. Nad võivad olla, aga ei pruugi. Igaühel on omad individuaalsed eelistused ja võimed ja neid peaks kindlasti arvestama eriala valimisel.\nSee aga vastab küll tõele, et kui autismispektri häirega inimene on tööle võetud, talle on loodud tema jaoks soodsad tingimused ja ta tunneb ennast seal keskkonnas hästi, on ta väga korralik ja kohusetundlik töötaja ning teeb oma tööd äärmise täpsusega.\nKas tööandjad on teadlikud, valmis ja nõus autismispektri häirega inimesi palkama?\nTäna soodustavad töötukassa teenused ja toetused puudega inimeste tööle saamist ja töötamist. Töötamine tugiisikuga, tööpraktika võimalused, tööandja toetamine ja nõustamine jms — aga kahjuks ka need võimalused ei taga, et leitakse sobiv töökoht igale puudega inimesele.\nTööandjad on muutunud palju avatumaks ja paindlikumaks. Ühiskonna tolerantsus on kasvanud ja soov aidata samuti.\nMitmed autistlikud inimesed, kes on saanud tööle,on hästi rahul — nende kogemustest on palju õppida nii tööandjatel kui ka autistlikel inimestel endil. Tööandja on arvestanud inimese eripäraga, kohandanud töökohta, tööülesandeid jne ja tulemuseks on väga truu ja lojaalne töötaja, kes teeb korralikult kõik ära, mida ta peab tegema ja võib-olla ka rohkem. Kui olete autisliku inimese endale töö juures ära „kodustanud” ja pakkunud talle kõike, mida ta vajab, siis tema niisama ei looderda, ei tee „suitsupause”, ta on kohusetundlik ja täidab oma tööülesanded tööaja jooksul kõik ära.\nMilliste eripäradega võiks/peaks tööandja suutma arvestada, kui tema juurde tuleb tööle autismispektri häirega inimene?\nKui vaja on näiteks pakendajat ja inimene on selles väga osav, aga tema sotsiaalne ärevus on nii suur, et ta ei suuda kodust lahkuda, ehk on siis võimalus tal seda tööd kodus teha? Tööandja ehk leiab võimaluse talle materjalid kätte toimetada, et inimene saaks rahulikult tööd teha.\nKui inimene ei taha suhelda näost näkku või telefonitsi, võib temaga kokku leppida suhtlemise meilitsi, Skype´s ilma pildita, Messengeris vms kujul. Selles kõiges saab ju kokku leppida ja oluline on, et see suhtlusviis toimiks.\nTöötukassa kaudu on võimalik taotleda juhendaja praktikale/ tööle siirdujale — töötukassast makstakse kellelegi veidi tasu selle eest, et aitab inimesel kohaneda, õpetab ta välja jne. Sellest võib olla inimese kohanemisel vägagi suur abi.\nOn võimalik näiteks kohandada töötajale oma ruum või mingit tüüpi vahesein, mitte survestada teda sünnipäevadel käima või suhtlema, kui ta ei soovi. Samuti ei ole vaja sundida teda kätt andma või kallistama. Sellised lihtsad asjad ja arusaamised võivad autistliku inimese jaoks elu palju mugavamaks teha.\nEi ole võimalik koolitada kõiki tööandjaid, sest nagu enne öeldud, ei ole kõik autistlikud inimesed täpselt ühesugused, vaid nad on tõesti väga erinevad. Kui tööandja soovib autistlikku inimest tööle võtta, aga kardab, et tal jääb teadmistest ja oskustest puudu, on töötukassa kaudu võimalus taotleda spetsiifilist koolitust. Meie kodulehel www.autismeesti.ee on ka soovitused ja juhendid tööandjale. Mina sooviksin, et tööandjad ei ütleks autistliku inimese töölesaamise soovi peale esimese asjana ei. Mõelge, äkki on see kasutegur seal olemas, ta võib täita selle lünga, mis parasjagu on täitmata. Ma tahaks väga loota, et igaühe jaoks on kuskil sobiv töökoht.\nInimese terviseseisund on teatavasti tundlik info, mida inimene ei ole kohustatud tööandjaga jagama. Kas autismidiagnoosist peaks või võiks tööandjale siiski rääkida?\nTegelikult ju ei pea ütlema, aga teisest küljest: kui keegi kandideerib tööle, kes ei ütle, et talle ei sobi teatud helid või avatud kontor vms, aga samas ta eeldab, et teatakse ja arvestatakse kõigi tema erisustega, siis tööandja ju ei pruugi märgata ja arvestada. Arvestama peaks teineteisega mõlemad osapooled ja oma vajadustest teavitamine teeb selle lihtsamaks.\nEttevõtja äritegevuse eesmärk on kasumit teenida, tal ei pruugi olla võimalik sealjuures ka sotsiaalset ettevõtlust arendada. Tore, kui ta seda teeb, aga me ei saa seda nõuda. Seega on mõistlik tööleminejal tööandjalt küsida, kas te arvestate minu eripäradega ja olla avatud suhtumisega.\nAutism ja vaktsiinid — kindlasti ei ole see võõras teema. Mis seisukohal olete?\nMeie seisukoht on see, et meie toetame tõenduspõhist meditsiini. Uskuda on inimestel võimalik mida iganes nad tahavad, kuni see ei kahjusta kedagi. Vaktsiinid on ühiskonna toimimiseks olulised. Autismi puhul räägitakse peamiselt kolmikvaktsiinist — jutt, et see põhjustab autismi, on uuringutega korduvalt ümber lükatud ja tõestatud ka see, et see algne uuring oli valedele üles ehitatud. Terve põlvkond noori tüdrukuid saab ühel hetkel täiskasvanuks ja hakkab lapsi soovima, nad on vaktsineerimata, aga leetrid ja punetised raseduse ajal põetuna võivad põhjustada lootel tõsiseid arenguhäireid. Viirused võivad olla ema kehas nii, et ema isegi ei tea seda, me võime saada pisiku tänavalt, teine laps toob lasteaiast jne. Keda me siis pärast süüdistame? Kui on võimalik mingisuguseid kahjustusi ära hoida, siis tuleb veidi ette mõelda ja seda teha.\nPäris iseseisvaid ja toimetulevaid autistlikke inimesi on vähem kui neid, kes ei saa ise endaga hakkama. Ta jääb kogu eluks sinuga koos elama, sinu lapseks. Välistame siis need asjad, mida me saame välistada.\nMillise teadmise meie lugeja võiks siit autismi kohta kaasa võta?\nEsiteks — ärge üldistage. Kui olete vaadanud Monki, Vihmameest või Suure Paugu Teooriat, siis te võite mõelda, et jumala lahedad tegelased, aga mõelge selle peale ka, et mida see päriselt tähendab esiteks selle inimese enda jaoks ja teiseks nende jaoks, kes elavad temaga koos. Kas ja kui palju sina ise oleksid ennast valmis kohandama, et tema ennast sinuga mugavalt tunneks ja ka sa ise rahul oleksid?\nMe keegi ei tea, kas ja millal meie lähikonda ilmub üks väike autistlik inimene. Või et teda seal juba ei ole ühe diagnoosimata täiskasvanu näol. Kuidas mina saaks teda toetada enda käitumise muutmise, toetava sõnaga? Võib-olla on mingi väga lihtne tegevus, mida mina saaks kohe teha, et tal oleks lihtsam toime tulla.\nMeie ühingu lapsevanemate kogemustest võin öelda — autistlik laps muudab su elu täielikult. Mitte ainult ellusuhtumist ja arusaamist, ta muudab su elukorraldust, keerab selle täiesti pea peale. Võib-olla pead loobuma oma tööst, õpitud erialast, jääd koduseks, sul ei ole võib-olla enam üldse raha, võib-olla jääd üksi… igal juhul toob see kaasa nii palju muutusi, mida sa ei oska ettegi kujutada. Ja autistlik laps jääb eluks ajaks sinu lapseks.\nAutismist ei ole lihtne aru saada. See ei ole häbiplekk, märk laubal, mida peaks põlgama. See on üks inimese käitumist ja toimimist mõjutav erivajadus. Püüame mõista, et erivajadusega laps ei ole ühegi pere jaoks lihtne. Sellega toime tulemine on raske ja vanemad teevad meeletult tööd lapse arendamisel. Kui te ei saa aru, palun küsige. Aga ärge mõistke kohe hukka. Sellest, kui keegi püüab natukenegi mõista, on vanemale suur abi.\nTihti loodetakse, et teistsugune laps tehakse teraapias poole aastaga korda. Tegelikult see...\nKahe väikese poisi lood: ebatavaliste laste geniaalsuse taga võib peituda just see sündroom\nSüdantsoojendav VIDEO: pisikese autistliku poisi taaskohtumine lemmikmänguasjaga


Modelli AMAZINGGLORIA proofilileht ja info - BongaCams\nViimase sisselogimise aeg: 20.07.19 18:23:01\nKlõpsates nupul, tõstad AMAZINGGLORIA esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. AMAZINGGLORIA hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja AMAZINGGLORIA kohta\nKasutaja AMAZINGGLORIA tööaeg\nKasutaja AMAZINGGLORIA amatöörvideod


Kas 2021. aasta on läbimurde aasta jätkusuutlikkusele üleminekul? - Finantsuudised\nAutor: Anders Larsson • 25. juuni 2021\nKas 2021. aasta on läbimurde aasta jätkusuutlikkusele üleminekul?\nOotame, et sel aastal emiteeritakse jätkusuutlikke võlakirju rohkem kui 1 triljonit USA dollarit, mis on 25% rohkem kui meie kõige optimistlikumates prognoosides aasta alguses, kirjutab SEB Balti korporatiivpanganduse juht Anders Larsson.\nSEB Balti korporatiivpanganduse juht Anders Larsson.\nAutor: Nauris Brunins\n2020. aasta ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus oli 1,2 ± 0,1 °C üle 1850.–1900. aasta baastaseme, mistõttu oli aasta 2020 üks kolmest kõige soojemast aastast kogu maailmas. Me näeme, et isegi COVID-19 tagasilöökidest hoolimata jätkus ülemaailmne kasvuhoonegaaside heitkoguste kasv 2020. aastal.


President Ilves lendas koos Ieva Ilvesega töövisiidile Ameerika Ühendriikidesse - Estonian World Review\nPresident Ilves lendas koos Ieva Ilvesega töövisiidile Ameerika Ühendriikidesse\nEestlased USAs 19 May 2016 EWR\nPresident Toomas Hendrik Ilves ja Ieva Ilves lennujaamasFoto: Veiko Vares\nPresidendi kantselei teatel on president Toomas Hendrik Ilves homsest töövisiidil Ameerika Ühendriikides.\nPresident külastab koos Ieva Ilvesega Georgetowni Ülikooli ja esineb nende kutsel rahvusvahelise diplomaatia kooli lõpetajatele, rääkides paljudest riikidest pärit tulevastele välisteenistuse ametnikele diplomaatiast muutunud maailmas ja selle maailma demokraatliku kogukonna väljakutsetest.\nSamuti on ta kutsutud kõnelema San Franciscos ettevõtjatele, riskiinvestoritele ja innovaatoritele. Stanfordi Ülikoolis esineb Eesti riigipea professor Michael McFaul’i, USA endise Venemaa suursaadiku kutsel külalisloenguga Euroopa julgeolekupoliitikast ning kohtub mitmete tunnustatud õppejõudude ja uurijatega.\nPennsylvania Ülikoolis on president Ilves peakõnelejaks selle kõrgkooli Balti õpingute assotsiatsiooni korraldatud rahvusvahelisel konverentsil, kus ta keskendub arengutele Läänemere piirkonnas.\nRiigipea lõpetab töövisiidi USA-sse 27. mail.\nFotodel on näha presidendipaari lennujaama jõudmas:


Kasutaja on kirjutanud teemasse 12 korda. Täpsemalt 07.11 17:26; 07.11 18:13; 07.11 18:26; 07.11 18:29; 07.11 18:32; 07.11 18:35; 07.11 18:38; 07.11 18:54; 07.11 19:04; 07.11 19:15; 07.11 19:19; 07.11 19:41;\nOledki tänamatu, aus oleks, et maksaksid mehele sellest 60nest tuhandest ära selle osa, mis mees maksis sinu laenuks.\nAinult selgita, mis nipiga oled sa lühikese ajaga 60 000 neto pensionisammast kogunud.\nJa su jutt on utoopia – et alguses elad sellest 60 000 viis aastat (oled alla 50ne), siis müüd korterist -elad sellest ja lõpuks pensionist (millisest?). Ja millist töötukassa toetust sa loodad saada, kui sa tööl ei käi?\nKirjelduse järgi on elu olnud sinu vastu helde ja mõistmatu on, miks sa seda hinnata ei oska.\nMa jätaksin talle oma osa sellest korterist, mille ostsime koos abielu ajal. Selle korteri ostmisel andsin mina ca 55% summast ja pool selle korteri maksumusest on kuskil 110 000 minimaalselt.\nHilisematel aastatel on majapidamiskulud olnud peaaegu kõik minu katta, sest mehel on suhteliselt väike töötasu ja tavalielt mul lihtsalt polnud vaja temalt rahalist panust küsida. Bensiin, riided, teinekord toidupood, mingi kodune vidin, telefoniarve jne – minu jaoks on mehe selline panus täiesti ok.\nII sammas – pole seal mingit nippi. Sest mul on tõesti suur töötasu olnud palju aastaid. Sambaga liitudes oli mu palk ligikaudu 2x suurem kui presidendil. Lisaks siis preemiad jms. Praegu on vähem, saan parimal juhul umbes 3000 kätte.\nUtoopiast. Esmalt oleks mul ju aasta oma palgast iga kuu vähemalt 1000 säästa, sest sammas avaneb ju aasta pärast umbes ja siis mul poleks mehega seonduvaid kulusid ja ühise korteriga seonduvaid lulusid.\nJah, seejärel elaks umbes 5 aastat sellest 60 000+ eurost + üürnikult tulev raha + mingid kuud töötu abiraha. Siis saaks see II samba raha otsa. Ka need u 12 000, mis õnnestuks eesoleva aastaga veel kõrvale panna.\nSiis müüksin selle teise korteri, milles mul on praegu üürnik ja elaksin selle rahaga edasi. 170 000 euroga elaksin ma ilusasti umbes 120 kuud ehk 10 aastat ja oleksin lõpuks umbes 64 – ja see korter müüks ka kallimalt, kui on aega müüa. No ja siis saabuks pensioniiga ja I sammas. Kui tööstaaž välja ei anna (praegu on 31 aastat staaži ja ma pole süvenenud, palju vaja on), siis rahvapensioni saan ikka. Vajadusel kindlasti saan ka selle korteri, kus ma siis elaksin, müüa (see on 3-toaline) ja kolida 1-toalisse.\nJa kuigi mul rahalisi säääste pole, on mul veidi sääste kullas. Ja loodetavasti alles kauges tulevikus tulemas mulle kui ainsale lapsele veel üks kinnisvaratükk oma emalt.\nLoodetavasti said rahaküsimused selgemaks.\nJa miks pidite te kahel töökohal rügama ja mees sinu võlgu maksma , kui sa oleksid saanud oma varukorteri maha müüa ja kõik korda ajada? Tundub, et oled algusest peale selles suhtes isekas mölakas olnud.\nII sammas – pole seal mingit nippi. Sest mul on tõesti suur töötasu olnud palju aastaid. Sambaga liitudes oli mu palk ligi 2x suurem kui presidendil. Praegu on vähem, saan umbes 3000 kätte.\nSiis müüksin selle teise korteri, milles mul on praegu üürnik ja elaksin selle rahaga edasi. 170 000 euroga elaksin ma ilusasti umbes 120 kuud ehk 10 aastat ja oleksin lõpuks umbes 64 – ja see korter müüks ka kallimalt, kui on aega müüa. No ja siis saabuks pensioniiga ja I sammas. Kui tööstaaž välja ei anna (praegu on 31 aastat staaži ja ma pole süvenenud, palju vaja on), siis rahvapensioni saan ikka. Vajadusel saan ka selle korteri, kus ma siis elaksin, müüa (see on 3-toaline) ja kolida 1-toalisse.\nMiks sa tood ei taha teha. 50 aastane ei peaks ennast ikka maha kandma. Kas sa ei karda, et tootuna joudeelu elama hakates void jalle sinna auku langeda. Kalduvus ju laenudeks jmt vastutustundetuks kaitumiseks on olemas, kui minevikku meenutada. Arvan et oleks turvalisem praegust elu jatkata. Voibolla sellised ebastabiilsed motted sul lihtsalt menopausiga seotud, lihtsalt ealine isearasus.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 07.11 18:24; 07.11 18:54; 07.11 19:56;\nB. Oled kindel, et see on 60 ja mitte 20 000?\nEi saanud müüa, sest siis polnud need korterid veel minu käsutada, kuigi minu omad. Vanaema-vanaisa ning isa kodud, nad olid siis veel elus. Need ei ole ühisvara.\nAga mölakas olen ma muidugi ja isekas – sellest ma ju oma teemat alustasingi, et olen suure osa oma elust olnud mölakas.\nMa sinu rahaküsimusi lahkama ei hakka. Vastan lihtsalt peale pikka abielu mahajäetu seisukohast. Tee sellele suhtele lõpp ja kiiresti! Mitte keegi ei taha tegelikult elada koos inimesega, kes elab temaga vastutahtmist või tänutundest. Ükskõik kui valus alguses see ka ei oleks, iga sinu otsusega venitatud päev raiskab sinu mehe elu. Las mees saab võimaluse leida enda kõrvale keegi, kellega vanaduspäevad koos veeta. 50+ pole veel eriti vana, mees jõuab uue elu rajada.\nMa ei saanud punktist A aru. Korter, kus me elame, on ühisvara. Mul on veel 2 korterit, mis seda ei ole.\nJah, veidi üle 60 000, kui jääb ikka niii, et 80% makstakse välja.\nArvesta ka sellega, et u. 2000€ aastas kulub vabatahtliku ravikindlustuse peale. Ja ilma kindlustuseta vanemaks jääda ma ei riskiks.\nAitäh. Jah, seda ma tõesti kaalun, et kui, siis kiiresti.\nMees kindlasti lahutust ei taha – tema elab minuga ju suuresti seepärast, et minul on raha ning tema saab töötada tööl, mis on ta hobi ja mina katan-toidan teda suurima heameelega. No ja muidugi on tal harjumus. Ja ega me sageli tülitse ning ühised sõbrad on meil jne jne. Tal on kodus hea rahulik, keegi ei nääguta, ei päri, ei käsuta, ei nõua, ei kohusta, ei virise jne.\nÕige märkus! Aitäh! See tõesti oli kahe silma vahele jäänud kohe täiesti.\nKoguaeg teiste seljas elamine.\nNo ei ole ju. Ma olen kogu aeg töötanud, ka kõige hullemal sõltuvuse ajal. Minu sotsmaksust on jagunud ikka väga paljudele abivajajatele. See kogunes riigikassasse ja jagati välja ju ka siis, kui kätte tulev palk läks diileritele.\n60 000 juures peab ikka väga korralik palk olnud olema.\nma ei saa kohe üldse aru, miks siis olo võlgu makstes vaja neid lisatöökohti üldse?\nEt saaks kiiremini võlad ja intressid maha. Suur osa võlgu oli ju inimestele. Need soovitas võlanõustaja ja psühhoterapeut asap ära maksta. Väga õige soovitus. Pank aga muidugi konsolideerimiseks laenu ei andnud. Seega võtsin sihiks maksta inimestele võlad mõne kuuga, kasvõi veri ninast välja. Pank aga võis oodata.\nNing lisaks ka see, et kuna ma raha majja polnud toonud, siis polnud mul isegi riideid 🙂 ega pesumasinat.\nPsühhoterapeut soovitas muuta ka kodust elu võimalikult kiiresti võimalikult meeldivamaks ja teha muudatusi enesetunde parandamiseks. Süüa paremini, osta vajalik pesumasin, käia juuksuris, osta teine ja ehk kolmaski seelik selle ainsa kõrvale, minna teatrisse ja restorani, leida elus huvitavaid tegevusi jne jne. Minna trenni jne. Teha kodus päris sööki. Mina pidasin teist osaajaga töökohta vist 2,5 kuud. Mees pidas kaht osaajaga kohta umbes 4 kuud.\nSeejärel saimegi eraisikutega ühele poole ning edasi siis kulus veel mitmeid kuid kuni finantsasutustega sain korda.\nIkkagi inimene unustab oma plaanide tegemisel ara koige olulisema. Narko ja ravimite soltuvuse. Soltlased ei tohi mingil juhul jaada koju tiksuma, vaid peavad elama eesmargistatud elu. Mingid sambad ja mehed pole siin uldse olulised. Mees saaks kindlasti hakkama ka ilma sinu kogutud 60 000 ta. Kui on terve ja stabiilne kuju. Aga soltuvuse taastekkel ei jagu sul endal sellest rahast kuigi kauaks. Vanemat naist enam kahjuks ukski mees oma rahadega laenudest ja naljast-kulmast paastma ei torma.\nVäga keeruline on mõista, mis hull raharöövel see sõltuvus oli, kui kahest presidendi palgast hakkama saamiseks ei jätkunud ja tuli SMS laenu juurde võtta.\nJa kui sul on nii suur palk, siis kuidas sa viie viimase aastaga ei ole suutnud midagi kõrvale panna?\nKui siiani mingit säästmisharjumust pole ja oled teatud elustiiliga harjunud, on raske uskuda su kalkulatsiooni sellest, kui pikalt nimetatud rahaga hakkama saaksid.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 07.11 18:58; 07.11 20:51;\nÕige. Aga mul ei ole iseenesest plaanis jääda koju tiksuma, ma lihtsalt ei taha tööl käia. Mul on kaks hobi, millesse ma soovin siis rohkem aega panustada. Ka teha projektipõhiselt aegajalt oma senist tööd edasi, ainult et siis, kui mina tahan. Lõpuks on mul palju sõpru, kes mu lugu teavad ja kindlasti oskaksid nüüd ohumärke lugeda, kui peaksin tagasi langema. Seda aga ma arvan, et ei juhtu, sest mul juba on olemas asendussõltuvus, isegi kaks, mida samuti soovitas psühhiaater ja terapeut. Mõlemad on ok sõltuvused 🙂 Üks on teatud tüüpi muusika ja teine teatud tüüpi sport.\nOletame, et sa elad 100 aastaseks. Kui kaua sa saaksid ilma lisa teenimata jätkata oma praegust elustiili? Mis siis kui mehe panus sinu enesekindlusesse ja eneseusku on suurem kui sa arvad?\nÄkki on sul võimalik võtta puhkust. Nädal. Selle nädala jooksul lähed kuhugi, kus oled üksi, toimetad üksi. Sotsiaalmeediat ei kasuta ja uurid välja, kui iseseisev sa tegelikult oled. Sul on kõrval armastav mees. Tõeliselt armastav mees. Ainult tõeliselt armastav mees on võimeline selliselt naist toetama. Nii et kui tõesti oled valmis üksi edasi minema, oleks rahaliselt õiglane, et tasud vähemalt osa võlga temale ära. See on mehe elamata elu, mille ta andis sinu kasutada. Mees panustas Sinusse ja õiglane oleks kui rahaliselt oleksid täiesti rahus kui lähed lahku. Muid sööb endasüüdistamine kogu su iseseisva elu ära ja oled üsna kiiresti uuesti tablettide sõltuvuses. Sul on iseseisvuda võimalik ainult siis kui oled eetiliselt täiesti puhas mehe ees. Nii et soovitan mehele kõik ärarääkida, otse, südamest. Võimalik, et saad iseseisvaks ilma midagi tegemata. Ava end mehe, et ta näeks, milline sa oled. Tõeliselt. Kui mees oleks jooma hakanud, teinud kiirlaene, mässinud end võlgadesse, kas sina oleks teda aidanud selles olukorras, makstes tema võlgasid pikalt veel tagant järgi. Ja kuidas sa tunneks, kui mees äkki leiab, et ta ei taha midagi enam naisega jagada, mis ta on kogunud sel ajal, kui sina võlgasid kinni tagusid ? Nii et räägi mehega, võimalik, et saate lähedasemaks kui enne ja võimalik, et saadki üksi jätkata. Aga arvesta, et võid elada 100 aastane ja pigem ära pensionipõlvega arvesta. Soovitaks selle rahaga endale töökoht luua, mis oleks jätkusuutlik ja põhineks oskustel mida oskad.\nNoooh, ma olen elus VÄGA korduvalt 10 valuvaigisti või rahustitableti eest maknud ka neljandiku oma kuupalka. Ja päevas kulus neid 20-30 kindlasti. Ega’s diilerid lollid pole, nad said ju aru, et mind saab lüpsta, sest ma maksan mida iganes, et ainult saaks. Olen ka korduvalt taksoga sõitnud õhtul-öösel mitu korda risti läbi Eesti erinevate allikate juurde – sest poole sõidu pealt sain aru, et tabletid juba söödud ja uusi vaja, sest muidu ei saa hommikul tööle mindud.\nÜhesõnaga – sõltlane suudab maha laristada KÕIK. Maha juua vast minu palka poleks võimalik olnud, aga tabletinarkomaanina – vabalt.\nViimase viie aastaga olen aidanud lapsi niipalju, et nad enam üldse materiaalset abi ei vaja 🙂 Kulda ikka natuke olen ostnud. Mehe ühe lähedase vanadekoduarved. Terve majapidamine – autod (va bensiin), remondid, söök, kommunaalid, riided, hambad (ikka pea täisring implantaate) jne jne. Ja kaks viimast aastat on oluliselt väiksem palk ka.\nLoodetavasti said mu rahaküsimustes selgust.\nÄkki on sul võimalik võtta puhkust. Nädal. Selle nädala jooksul lähed kuhugi, kus oled üksi, toimetad üksi. Sotsiaalmeediat ei kasuta ja uurid välja, kui iseseisev sa tegelikult oled.\nJah, väga hea sooitus. Juba mitu-mitu aastat olen ma eneses nii kindel, et käin igal aastal kaks korda (paariks) nädalaks üksi reisil. Ja nagu mainisin, mees käib mitme kuu kaupa ära, nüüd juba harvemini. Viimati oli ära mai keskelt juuli alguseni. Iseseisvusega probleemi pole, aga soovitus on see tõesti kasulik – proovida vett enne hüppamist.\nTeemasse ka nüüd. Minu meelest ei ole isekas. Kui jätad oma osa ühisvarana soetatud korterist mehele, siis sellest täiesti piisab ja see peaks küll igati korvama mehele lisatöö ja mure, mida ta sinu pärast mõned aastad tegi ja tundis. (Ärgem unustagem, et kogu ülejäänud aja 20-aastasest abielust sai mees mõnusasti muretult oma hobipalgal tiksuda.) Kellegi tänuvõlg ei pea olema surmani, ühel hetkel saab see makstud ja minu meelest teemaalgataja ei tee oma mehele liiga.\naga segab ta sind üldse kuidagi? selline paralleelne tiksumine võib olla täiesti toimiv. millalgi võib tekkida hetk, kus üksindus võtab maad ja siis on hea kui elav hing kõrval on. oma rahaasjad võite ka muul moel lahku lüüa.\naga segab ta sind üldse kuidagi? selline paralleelne tiksumine võib olla täiesti toimiv. millalgi võib tekkida hetk, kus üksindus võtab maad ja siis on hea kui elav hing kõrval on.\nNärvidele käib aegajalt. Totrad pisiasjad, mõttetu kirjeldada. Probleem ei ole temas, ikka puhtsalt minus. Näiteks viimati käis närvidele see, kuidas ta hingas 🙂 ja enne olin sisimas raevust plahvatamas, kuna ei suutnud taluda, et ta vaatas oma arvutist kolmandat vana korvpallimatši järjest. Ta vaatas seda kõrvakappidega. See ei tohiks üldse minu asi ju olla, MIDA ta vaatab.\nAga väliselt me oleme teineteisega rahulikud ja kumbki uksi ei pauguta ega halvasti ütle.\nJah, ma tean, et kui oled nii kaua koos elanud, siis tavaliselt mingi asi hakkab ikka närvidele. Neid vanu abielupaare, kes hetkekski teineteisele närvidele ei käi, on vähe. Aga ma pole kindel, miks ma peaksin seda taluma. Üldse mingit närvidele käimist.\nMulle jaab mulje, et pohiprobleem selles ikka, et mees ei poora enam piisavalt tahelepanu sulle. Ja sa tahad vabaneda sellest tundest, mis ta sulle tekitab, ennast temastvlahti raputada. Voibolla isegi karistad teda, et jatad ta rahast ilma. Aga selle parast ei tasu ju palgatoost loobuda. Kummalisel kombel on just arvukad hobid ja lustielu need, mis inimese depressiooni ja soltuvusse viivad, mitte niivord kohustused.\nKui elus on olnud ka suuremaid probleeme, ei saa nagu väga häirida pisiasjad. Probleemi selles näites pole. Kui sa tahad väga väga üksi elada, siis räägi sellest mehega ja vaata, mis välja tuleb. Oled välja toonud sellise tuleviku plussid. Aga kas oles ka miinuste peale mõelnud? Kooselus on samuti ju mõlemad olemas. Tee mingi kalkulatsioon.\nMina olen läbi teinud kunagi tee, kus olin sarnaselt toeks oma alkohoolikust mehele. See on paljude inimeste elu osa, rohkem, kui sa arvad. Lihtsalt enamusel inimestest ei ole mängus niisuguseid rahasid, palkasid ega pärandusi, mis niisama sülle kukuvad ja peresid laiali jagatakse. Mis teeb muidugi asjad raskemaks.\nSelge 🙂 Ega see ju minu asi polegi, aga mul pole sõltuvustega kogemust oma tutvusringkonnast, siis ongi keeruline suhestuda ilmselt.\nAga nagu siin ka vist varem mainiti, siis keegi ei peaks elama koos kellegagi, kellega ta ei taha, rahast sõltumatult. Kuigi tundub, et Su mees tõesti väga armastab Sind.\nMulle on alati tundunud kõige halvemad variandid sellised, kus inimene müüb maha oma kinnisvara ja siis elab sellest rahast, sest iial ei tea ju, mis ettearvamatud kulud tulla võivad. Korterimüügi rahast elamine on riskantne ja mõttetu raha raiskamine. Puuduks igasugune tagavaraplaan ja kindlustunne.\nKui ma oleksin sina, siis ostaksin veel ühe korteri, mida saaksin välja üürida, ja elaksin üürirahadest. Sul on ju suur palk, tee praegu intensiivset tööd natuke aega, osta veel üks korter (paremal juhul kaks) ja hakka edaspidi elama üüritulust. Kraabi kõik krossid kokku, et enda seljatagune kindlustada.\nMehe kohapealt ei oska nõu anda. Soovitan vaid kindel olla, et sa pärast lahkuminekut enam kunagi ta abi ja toetust ei vaja, sest seda sa ilmselt enam ei saaks.\nRikud ka suhted oma täisealiste lastega. Nende hinnangu pärast muretse enim. Nad ei andesta.


Hotellid orientiiri Warabi Shrine lähedal | Hotels.com\nLinna Warabi hotellid\nWarabi Shrine hotellid – Warabi\nHotellid orientiiri Warabi Shrine läheduses\nÖöbimisvõimalused orientiiri Warabi Shrine läheduses\nWarabi Shrine – 4,2 km\nKülastajate hinne8,0.Väga hea318 Hotels.com klientide arvustust\nWarabi Shrine – 4,6 km\nKülastajate hinne8,6.Hiilgav242 Hotels.com klientide arvustust\nWarabi Shrine – 2,5 km\nKülastajate hinne8,0.Väga hea120 Hotels.com klientide arvustust\nWarabi Shrine – 2,2 km\nKülastajate hinne7,6.Hea91 Hotels.com klientide arvustust\nHotel Zips - Adults Only\nWarabi Shrine – 2,8 km\nWarabi Shrine – 4 km\nWarabi Shrine – 2,7 km\nKülastajate hinne7,2.Hea23 Hotels.com klientide arvustust\nWarabi Shrine – 2,3 km\nKülastajate hinne8,2.Väga hea64 Hotels.com klientide arvustust\nWarabi Shrine – 2,4 km\nWarabi Shrine – 0,7 km\nKülastajate hinne7,8.Hea26 Hotels.com klientide arvustust\nWarabi Shrine – 1,3 km\nWarabi Shrine – 2,1 km\nKülastajate hinne7,4.Hea161 Hotels.com klientide arvustust\nWarabi – veel vaatamisväärsusi\nWarabi linnapark on vaatamisväärsus 1,3 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Warabi. Ka selle jalutuskäikudele ahvatleva piirkonna söögikohad on meie reisisõpradele mulje jätnud. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Toda sõudekanal ja Ukima park.\nVaatamisväärsustest olgu mainitud kas või kesklinnapiirkonnast 0,9 km kaugusel asuv Sangakuini tempel, mils sobib hästi fotodele jäädvustamiseks. Templid on hea võimalus kultuuripagasi täiendamiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nOarata Kotsu park\nOarata Kotsu park on vaatamisväärsus 0,8 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Warabi. Ka selle jalutuskäikudele ahvatleva piirkonna söögikohad on meie reisisõpradele mulje jätnud. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Toda sõudekanal ja Ukima park.\nWarabi Shrine – rohkem teavet\nKus on Warabi Shrine?\nLähim asula – Warabi. Kindlasti tasub võtta terve päev ümbruskonna ja kohalike huviväärsuste avastamiseks.Kes soovivad ümbruskonnas asuvate huviväärsustega põhjalikumalt tutvuda, neil tasub üle vaadata ka Sangakuini tempel ja AEON MALL Kawaguchi Maekawa.\nWarabi Shrine ja lähikond. Kus ööbida?\nLOCALIZE 8 hotelli lähiümbruses, vähem kui 2 km kaugusel. Meie reisisõprade hulgas populaarsemad on järgnevad:\n• 3 tärni puhkemaja • tasuta wifi • ööpäevaringselt avatud vastuvõtulaud • hea asukoht\nWarabi Shrine ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Sangakuini tempel\n• Toda sõudekanal\n• Ukima park\n• Nakao tempel\n• Akabanehachimani tempel\n• AEON MALL Kawaguchi Maekawa\n• Arakawa Aqua muuseum\n• Nishigaoka Ajinomoto staadion\n• Jaapani ilukirja muuseum\n• Higashiitabashi lasteloomaaed\nWarabi Shrine. Transpordiühendused\n• Tōkyō (HND-Haneda), 31,8 km kesklinnast\nVeel hotelle Warabi, Jaapan\nParima hindega hotellid Warabi\nK&K Apartment Kita-Akabane #202\nViimati lisatud hotellid Warabi\nSmile Hotel Kitaasaka\neos HOTEL Akabane 201\neos HOTEL Akabane 403\nVeel hotelle Warabi\neos HOTEL Oyama\nIkebukuro Yamashita Apartment GR2\nOkabe House Ikebukuro 3B\nVeel hotelle sihtkohas Warabi


Eesnäärme adenoom ja tugevus - Sümptomid April\nProbleemid teatavate elundite või psühholoogiliste protsessidega põhjustavad erektsiooni kadumist. Praegu, kui aju saadab signaali, et mees on seksuaalvahekorras valmis, tekib palju muutusi.\nNeed protsessid mõjutavad organismi tugevasti eesnäärme kasvajaid. Sellisel juhul on näärmed suurenenud ja ilma agitatsioonita ning vere puudumine seksuaalsest soovist jääb vaagnapiirkonda.\nseksuaalsete suhete kvaliteedi halvenemine soovi puudumise tõttu ja intuitiivne hirm erektsiooni kadumise kohta õigel hetkel\nSuuremale sugupoole esindajale valdavas enamuses on sugu nende elus üsna suur (kui mitte peamine) tähtsus. Pole ime - reprodutseerimise instinkt pannakse inimesele iseenesest. Selle põhjal ei ole raske ette kujutada, millist segadust mees saab kogeda, kui tema seksuaalvõime on järsult langenud, kuni täielikku kadumist. Selle nähtuse põhjuseks on sageli eesnäärme healoomuline hüperplaasia. See moodustumine on eesnäärme healoomulise kasvaja.\nEesnäärme adenoom on omavahel seotud tõhusus. See haigus mõjutab enamikku üle 34-aastastest meestest. Nende vanusest hoolimata on nende potentsiaal nende jaoks väga tähtis ning selle eesmärk on tähelepanelik ja pidev kontroll.\nEesmärgi roll kehas on üsna suur. See keha mängib rolli mitmete oluliste protsesside dispetšerina.\nEesnäärmeväli täidab järgmisi funktsioone:\ntoodab seemnevedeliku baasi;\nannab seksuaalse kontakti kaudu spermatosoidide vabanemise;\nsäilitab tugeva erektsiooni;\ntoodab meessuguhormooni testosterooni;\nMis tahes eesnäärme funktsionaalsuse rikkumine viib asjaolu, et inimese võimsus on oluliselt vähenenud.\nEesnäärme adenoom võib esineda järgmiste tegurite mõjul:\nTöö, mis on seotud pikaajalise viibimisega istumisasendis (stagnatsioon).\nNakkushaigus. Põhjus võib olla infektsioon, mis on kehasse sisenenud läbi õhkvedelike või sugulisel teel.\nHüpotermia. Suguelundite patoloogia võib tekkida üldise või kohaliku hüpotermia tõttu (istub külmas pinnas).\nPikaajaline seksuaalne kõhukinnisus. Selle käitumise põhjused võivad olla paljud - töötingimustest kuni iseloomu tunnusjooneni.\nAlkoholi, suitsetamise ja tugevate narkootikumide kuritarvitamine.\nNärviline ja füüsiline tüvi. See põhjustab autonoomse närvisüsteemi töö häireid, mis on seotud vaagnaelude verevarustusega.\nProstata adenoomiga seotud patoloogiatega kaasnevad teatavad sümptomid, mida ei tohiks eirata.\nEsmases moodustumisjärgus adenoom on eesnäärme väike teke. Nagu see suureneb, kasvaja kergendab kusejuhte ja põhjustab mitmeid ebameeldivaid tundeid.\nInimesel tekivad järgmised sümptomid:\nRaskused urineerimisel. Rõhk kaob, jõuallikas muutub õhukeseks ja loidaks.\nPõlemise ja valu ilmnemine hingamisteedes looduslike vajaduste manustamise ajal. See on tingitud neoplasmi ureetra täielikust kompressioonist.\nPüsivad katse teha väike vajadus. See asjaolu võib näidata põie põletikulist protsessi, mida ei saa täielikult tühjendada.\nÜldine tervise halvenemine. Inimesel tekib nõrkus, peavalu, palavik ja kroonilise väsimuse tunne. See on tingitud keha üldisest mürgistusest kusepõiejäätmetega.\nSelliste ilmingute taustal kaotab patsient peaaegu täielikult potentsi, on eduka seksuaalvahekorra edukuses ebakindluse sündroom. See võib suurendada ärrituvust ja depressiooni. Enamikul juhtudel aitab arstiabi saada mees tavaliseks eluks.\nReeglina on haiguse varases staadiumis ravi piiratud kasvajarakkude jaotumist pärssivate ravimite kasutamisega. Ravimid, mis suurendavad eesnäärme seost vegetatiivse närvisüsteemiga, annavad head efekti. Seksuaalse iha ja tugevuse suurendamiseks võite abistada spetsiaalseid ravimeid, mis on võetud arsti korralduste alusel.\nLaiendatud juhtudel, kui esineb tõsiseid tüsistusi, rakendatakse kirurgilist sekkumist. See hõlmab healoomulise kasvaja eemaldamist avatud või suletud viisil. Kui onkoloogiat kahtlustatakse, tehakse otsus eesnäärme täielik eemaldamise kohta.\nRavi efektiivsus ja ulatus sõltuvad haiguse staadiumist, kus patsient pöördus arsti poole.\nAdenoom ja tugevus - takistus täisväärtuslikus elus?\nAdenoom ja potentsus - need kaks sõna on tihti üksteise kõrval ajaleheartiklites, telesaateid, temaatilistel foorumitel, et mehed on üksteisega tihedalt seotud. Kas see on tõesti ja kui lisaks seksuaalfunktsiooni vähendamisele ähvardab ka selle omaniku adenoom? Miks see isegi ilmub ja mis see on?\nMis on adenoom ja miks see esineb?\nHealoomulise eesnäärme hüperplaasia (BPH) on teine nimi adenoomiks. See on healoomuline kasvaja, mis koosneb eesnäärme näärmerakkudest. Erinevalt eesnäärmevähist ei leevenda see tuumor kogu organismis metastaasi, kuid seda iseloomustab kohalik kasv. Esmalt moodustuvad eesnäärmes üks või mitu väikest sõlmes, siis hakkavad nad laienema, näärkruus laieneb ja hakkab ureetra (ureetra) kokku suruma. BPH-de arengu põhjused on seotud testosterooni ja naissoost suguhormoonide (eriti östradiooliga) tasakaalustamatusega, mis põhjustab kasvufaktorite aktiveerimist ja sundides eesnäärme rakke prolifereeruma.\nUreetra survestamisel häiritakse normaalset uriini voolu: urineerimine muutub esmakordseks raskemaks (praegusel etapil pöörduvad uroloogiga vaid mõned patsiendid), siis valulik, on meesil põie mittetäielik tühjendamine. Uurumisvajadus muutub väga sagedaseks ja tugevaks, neid on peaaegu võimatu hoida. Täiustatud juhtudel tekib patsiendil peavalu, janu, alaseljavalu, mis on seotud vajadusega kõhukinnisus lihaseid pingutada iga urineerimisel. Kuseteede funktsiooni rikkumine loob tingimused kusepõie ja ka uriini bakterite moodustamiseks ja kasvatamiseks, mis põhjustab nakkushaigusi - ureetrit, tsüstiiti, püelonefriiti. Kuseteede põletikulised haigused ilmnevad põletiku ajal urineerimisel, palavikul, valu nimmepiirkonnas.\nAdenoom ja seksuaalne aktiivsus\nBPH-ga patsientidel esineb seksuaalse düsfunktsiooni esinemissageduse statistikat väga vastuoluline, ulatudes 20,5% -lt 71,1% -ni ning paljud patsiendid ei anna seksuaalsele aktiivsusele olulist tähtsust. Erektsiooni- ja ejakulatsioonilised häired on tingitud kuseteede häirete raskusastmest. Lihtsamalt öeldes, et adenoomiga ei lähe soov iiveldust välja, mees lihtsalt ei hooli oma partnerist, kuna ta on pidevalt mures urineerimise pärast. Lisaks sellele esineb BPH-ga rohkem kui 50% -l juhtudest kaebelainete silelihaskoe düsfunktsioon ja struktuur, mille tõttu peenis ei muutu seksuaalvahekorra täielikuks jäigaks. Umbes 10% patsientidest teatab valulikkus erektsiooni ajal ja 50% - sperma arvu märkimisväärne langus. Sotsioloogiliste uuringute läbiviimisel selgus, et paljudel mehel oli adenoom, mis tekitas perekonnas häireid. 60% erektsioonihäirega patsientidest väljendas kahetsust viimase noorte pärast. Prantsuse 50-80 aasta uuringu kohaselt on rahulolu seksuaalsusega pöördvõrdeline BPH sümptomite raskusega.\nKui eesnäärme adenoom oli juhusliku uurimise käigus juhuslik avastus ja mees vabalt urineerib, võib kasutada ravimeid, mis suurendavad nääre kudede tundlikkust autonoomse närvisüsteemi mõjust ja vähendavad kasvaja kasvu. Tõsisemate juhtumite korral on välja töötatud palju protseduure, sealhulgas transuretraalne resektsioon (endoskoopiline adenoomide eemaldamine läbi ureetra) või tavaline avatud kirurgia (läbi sisselõiget pubi kohal või all) jne. Operatsiooni tüüp sõltub peamiselt kasvaja suurusest. Enim tähelepanuta jäetud olukordades on eesnäärme täielik eemaldamine vajalik.\nKuidas parandada erektsiooni BPH manulusel\nSel eesmärgil kasutatakse kaht ravimirühma:\nViagropodobnye tähendab - suurendab verevoolu peenise koobastes kehades, suurendades selle jäikus õigel ajal: Sealex - kiire toimejõuline ravim, kuid lühiajaline toime ja kergem ravimeetod - potentsiaal - kergema toimega ravim, millel on vähem väljendunud kõrvaltoimeid ( vererõhu tõus ja näopesa loputamine ilmnevad harvem. Selliseid ravimeid võib võtta üks kord või lühikese aja jooksul.\nTestosterooni tootmist stimuleerivad ravimid on Golden Tribulus, tsink, Prost Plas, Co-Palmetto. Tuleb märkida, et kahel viimasel ravimil on põletikuvastane ja resorbeeriv toime, mis aitab vähendada adenoomi suurust pikaajalisel kasutamisel.\nOluline on meeles pidada, et mida varem patsient otsib sümptomite ilmnemisel meditsiinilist abi, seda tõenäolisem on see, et sõnad "adenoom ja potentsus" jäävad talle ainult mõne artikli pealkirjaks ja ei tähenda tema isiklikku suurt probleemi.\nNoormeeste impotentsus ei ole norm, ja reeglina kaasneb see paljude muude reproduktiivsüsteemi haigustega, mille hulgas on statistika kohaselt eesnäärme adenoom juhtivat positsiooni.\nHaiguse ajal on eesnäärme suuruse suurenemine, mille tagajärjel surutakse kuseteed läbi ja urineerimine muutub raskeks. Patsiendil võib esineda põletustunne, tualettruumide külastuste arv kiireneb, mõnikord on urineerimisvajaduse raskendamine keeruline. Kui te ravi ajal ei alusta, võib vereosakesed esineda uriinis, mis näitab kuseteede infektsioonide arengut või kusepõie tekkimist põiet.\nSelle haigusega kaasneb sageli tugev valu, mille tagajärjeks on sugudevaheline suhe\nSee mõjutab mehe emotsionaalset seisundit, kes ei saa täielikult lõõgastuda ja protsessi nautida.\nTavaline tsirkuleeritus vaagnapiirkonnas on häiritud, ilma milleta ei ole pikaajaline püstitamine võimalik\nTore teada: eesnäärme adenoom on nn "küpsete meeste haigus", sest seda häire esineb kõige sagedamini üle 50-aastastel inimestel, kes on lõpetanud regulaarse seksuaalelu olemasolu.\nReeglina algab eesnäärme adenoomide uurimine rektaalse palpatsiooniga, mis võimaldab määrata sõlmede suurust ja tihedust. Siis määrab arst tavalise ultraheli diagnoosi või ultraheli läbi pärasoole (nn TRUS). Üks uurimismeetoditest - uroflowmetry - on mõõta uriini maht ja selle liikumise kiirus läbi kusejuhi. See võimaldab teil määrata, mis takistab normaalset urineerimist ja millisel hetkel see tõke asub. Lisaks võib välja kirjutada vereanalüüsi spetsiifiliste antigeenide olemasolu kohta, mis näitavad eesnäärmevähi rakkude moodustumist.\nHormoonravimid, mille eesmärk on vähendada eesnäärme suurust\nPillid, mis toniseerivad kuseteede süsteemi - need leevendavad valu ja hõlbustavad tualettruumide külastamist\nTaimsed preparaadid, mis on pigem täiendav, mitte peamine ravivahend\nAdenoma arenenud ja keerulist staadiumi saab ravida ainult operatsiooniga, mistõttu paljud inimesed ei tea, kas pärast operatsiooni on täissool võimalik? Arstid reeglina reageerivad kahemõtteliselt, sest operatsiooni edukus ja patsiendi edasine intiimne elu sõltub paljudest teguritest, sealhulgas inimese vanusest, kirurgi professionaalsusest ja taastumise kiirusest pärast eemaldamist.\nTermiline teraapia. Ultraheli- ja raadiosagedused võimaldavad teil luua kõrge temperatuuri, mille toimel suureneb adenoma suurus.\nCryodistrukt on termaarsti vastupidine. Ravi ilmneb eesnäärmekoe madalate temperatuuride kokkupuutega. Tõestatud kõrge tõhusus patoloogiate puudumisel.\nLaserravi. Laserkiht soojendab eesnäärme vedelikku, põhjustades kudede aurustumist ja kokkuvarisemist.\nUreetra laiendamine - on suunatud kateetri ureetra suurendamisele. See meetod võimaldab kiiresti kõrvaldada valu ja muud haiguse ebameeldivad sümptomid.\nAdenoma eemaldamise vältimiseks võite hoolitseda oma tervise eest, järgides lihtsaid nõuandeid ja reegleid:\nEsimeste sümptomite korral konsulteerige arstiga ja järgige tema soovitusi.\nAlusta järgima ranget dieeti, eelistades taimetoitu ja piimatooteid. Vältige vürtsikast, suitsutatud ja rasvases toidus.\nLisage oma igapäevast rutiinist kerget hommikust harjutust ja võtke õhtul läbi värske õhu käimine\nPüüdke mitte nõustuda urineerimisega.\nÜle 50-aastastele meestele on vähemalt kord aastas soovitav läbida uroloogi korraline eksam.\nEesnäärme adenoomi suhe efektiivsusega\nMoodsa praktilise meditsiini valdkonnas peetakse mõistet "eesnäärme adenoom" ametlikult iganenuks. Haiguse kliiniliste tunnusjoonte tõttu, nimelt, eesnäärme kude suurenemisel patogeensete protsesside taustal ja moodustumiste healoomulisel kujul, nimetatakse haigust eesnäärme hüperplaasiaks. Praegu tunnistatakse haigust kõige sagedasemate patoloogiatega, mis mõjutavad vanema vanuserühma mehi.\nÕigeaegse ravi läbiviimine kõrvaldab mitte ainult põhjused ja sümptomid, vaid ka adenoma negatiivseid mõjusid. Kuid selle puudumine on mitmete negatiivsete muutuste väljaarendamise katalüsaatoriks: eritunud süsteemi elundite katkestamine, erektsioonihäire nõrgenemine, impotentsus ja üldise seisundi oluline halvenemine.\nHoolimata healoomulise eesnäärme hüperplaasia levimusest ja peaaegu täielikust haigusseisundi sümptomite ja tunnuste uurimisest ei ole siiani selgelt liigitatud põhjuseid, mis põhjustavad peamiselt selle arengut. Ebatavalise eluviisi, kumulatiivsete haiguste, halbade harjumuste järgimise, füüsilise aktiivsuse puudumise ja eesnäärme adenoomide arengu vahel puudub selge seos.\nHaigust diagnoositakse sageli inimestel, kes juhivad õiget eluviisi, söövad rämpstoitu, kemikaale ja alkoholi. Siiski on täiesti loomulik fakt: kõige sagedamini mõjutab haigus mehi vanemas vanuserühmas. Noorte ja keskealiste inimeste puhul on esinemissagedus alla 20%.\nLisaks selgitati täpselt, kuidas eesnäärme adenoom mõjutab kangust, keha üldist seisundit, füüsilist heaolu ja psühho-emotsionaalset tausta. Eesnäärme adenoomi ja potentsi vahel puudub otsene seos, kuid haiguse nn kõrvaltoimed ja selle iseloomulikud sümptomid võivad põhjustada erektsioonihäireid.\nPeamised adenoomi sümptomid, mis häirivad enamikku patsiente, on järgmised:\neesnäärevalu valu tundmine;\nsügelus, põletustunne ja ebamugavustunne kubemekindlalt;\nkülmavärinad, füüsilise aktiivsuse vähenemine;\nebamugavustunne ja valulikkus seksuaalvahekorras;\nSõltuvalt haiguse arenguastmest võivad need sümptomid olla rohkem väljendunud või peaaegu puuduvad. Haiguse varases staadiumis lähtub see sageli kerge kliinilise pildi taustast, mis oluliselt muudab õigeaegse diagnoosi ja sobiva ravi määramise.\nSee on tähtis! Et vältida eesnäärme adenoomide mitmesuguseid tüsistusi, soovitatakse enne 45-50-aastaseid mehi läbi viia rutiinsed kontrollid, et teha kindlaks eesnäärme organset mõjutavate kudede healoomulised muutused.\nHealoomulise eesnäärme hüperplaasia peamised ja levinumad kliinilised ilmingud on järgmised: kuseteede häired, kõhupiirkonna valu, seksuaalse olemuse probleemid.\nKuid haiguse kahjulikud sümptomid võivad samuti kaasa aidata erektsioonihäire vähenemisele. Sellisena kutsutakse:\nPõletikuliste protsesside areng reproduktiivsüsteemi elundites.\nKeha lekkimine lagunemissaaduste abil.\nStagnatsiooni nähtuste areng vaagnaeludes.\nEesnäärme sekretsiooni vähenenud funktsioon.\nHüperplaasia tekke taustal esineva prostatasi suurenemine ja patoloogilised muutused avaldavad negatiivset mõju lähedalasuvatele elunditele ja aitavad kaasa ka elundi sekretoorse aktiivsuse vähenemisele. Sekretsiooni protsessi rikkumine põhjustab eesnäärme kanalite ja nende põletiku stagnatsiooni.\nNeed haiguse kõrvaltoimed põhjustavad stagnatsiooni, vagunite elundite verevarustuse halvenemise nähtude arengut, mis takistab peenise koobaste kehade täielikku täitmist hemilimfiaga. Täieliku erektsiooni sarnase kliinilise pildi taustal pole võimalik.\nSee on tähtis! Õigeaegne ravi, mille eesmärk on mitte ainult põletikuprotsesside kõrvaldamine, vaid ka vereringe parandamine, võimaldab teil tõhusust täielikult taastada. Kõige kvalitatiivsemat ravimeetodit nimetatakse ravimi ja füsioteraapia keerukaks kombinatsiooniks, kehalise kasvatuse ja terapeutilise dieediga.\nVaid paar aastat tagasi ei pööranud praktiseerijad patsiendi psühho-emotsionaalse seisundi jaoks erilist tähelepanu ega jälginud psühholoogilise ja füüsilise tervise tihedat seost. Leiti, et varajase impotentsuse peamised põhjused on sellised tegurid nagu healoomuline muutus ja eesnäärme kude suurenemine.\nPraeguseks on selgunud, et probleemid on urineerimine, valulikud tunded, kahtlused seksuaalsete võimaluste kohta, mis võivad põhjustada patsiendi erektiilse funktsiooni vähenemist. Peale selle on nende patoloogiate psühholoogiline, mitte füsioloogiline etioloogia.\nNegatiivsed tegurid, näiteks meeste enesekindluse puudumine, eesnäärme adenoomide arengust tingitud alajäsemete tunne võib põhjustada järgmisi tagajärgi:\nIntiimse elukvaliteedi halvenemine seksuaalse soovi puudumise tõttu, samuti intuitiivne hirm täieliku erektsiooni puudumise pärast õigel ajal.\nSüstemaatiliselt tekivad urineerimisprotsessis valulikud aistingud ka seksuaalvahekorra hirmu ilmnemisega, isegi kui seksuaalaktiivsuse ajal ei esine ebameeldivaid sümptomeid.\nAlahindamise tunne, vajadus liigse külastamise järele tualetti aja jooksul võib põhjustada depressiivseid häireid patsiendil. Omakorda, arvestades õigeaegse psühholoogilise abi puudumist, võivad need probleemid muutuda intiimsete probleemide peamiseks põhjuseks.\nSeega, peaaegu igasuguste uroloogiliste haiguste, sealhulgas eesnäärme adenoomiga haiguste tekkeks, vajavad enamus mehi mitte ainult meditsiinilist ravi, vaid ka psühholoogi abi. Selle puudumine võib põhjustada ainult erektsioonihäirete ajutist purunemist, vaid ka impotentsuse täielikkust, see tähendab soovi puudumist ja seksuaalvahekorra võimalust.\nPaljude haiguste paljususe ennetamine on palju lihtsam kui pika ravikuuri ja taastusravi läbimiseks. Regulaarsete regulaarsete kontrollide käigus on juba varajases staadiumis võimalik tuvastada adenoom või muud patoloogilised muutused eesnäärme kudedes. Selline meede aitab kaitsta mitte ainult haiguse mis tahes tüsistusi, vaid ka intiimplaani mitmekordseid probleeme.\nEesnäärme adenoomi toime tugevusele selgitab videoarsti arst:\nEesnäärme adenoom ja erektsioon\nEesnäärme adenoom on eesnäärme healoomuline hüperplaasia. Selle haiguse täpne põhjus pole veel teada. Arvatakse, et adenoomi moodustamisel mängib suurt rolli vanusega seotud hormonaalse tausta muutused. Eesnäärme adenoom algab eesnäärme koes väikese sõlmelise moodustumise ilmnemisega, mis võib lõpuks suureneda ja hakkab kusepõletikku pigistama, põhjustades mitmeid ebameeldivaid sümptomeid.\nSelle haiguse peamine sümptom on urineerimine. Raskus sõltub adenomi suurusest. See surub ureetra, takistades vaba voolu uriini. Selle tagajärjel muutub jõu rõhk nõrgemaks, suureneb urineerimine, eritub uriin väikestes osades. Tungid muutuvad talumatuks (hädavajalik), nende arv tõuseb öösel.\nKui te ei pööra arsti juurde, niipea kui ülalnimetatud probleemid algavad, sümptomid süvenevad, sest ravi ilma ravita kasvab jätkuvalt. Kusepõie pole täielikult täielikult tühjaks jäänud, peate pingutama urineerimisel kõvasti. Selle tulemusena võib tekkida neerukahjustus, põie ja hematuria kivide ilmumine. Ureetra raske ummistus tekitab uriini kinnipidamist.\nTeine ebameeldiv sümptom on erektsioonihäirete ilmnemine. Eesnäärme adenoom ja erektsioon on tihedalt seotud.\nErektiilne düsfunktsioon eesnäärme adenoomil\nVarasematel etappidel ei ole tavaliselt erektsiooni probleem. Need tekivad siis, kui adenoom hakkab avalduma survet kusepõiele. Erektiilne düsfunktsioon avaldub järgmiselt:\nväike kogus ejakulaati;\nKui meestel ei olnud eesnäärme adenoomist erektsioonihäiret, siis pärast täielikku ravi erektsioonihäire täielikult taastatakse.\nUroloogi diagnoosi määrab digitaalne uurimine läbi pärasoole ja eesnäärme ultraheli. Uroflowmetry (uriini voolukiiruse hindamine) ja üldised testid.\nProstata adenoom ravib konservatiivselt ja viivitamatult. Kirurgiline ravi on vajalik edasijõudnute juhtudel või kui konservatiivne toime puudub. Eesnäärmevähi operatsioonid on erinevad:\ntransuretraalne resektsioon on vähem traumaatiline kui teised meetodid;\nvõrkkesta või trans-vesikulaarne adenomektomia - kasutatakse raskete komplikatsioonide korral suurte adenoomide korral, traumaatiline.\nKonservatiivne ravi on üsna pikk. See koosneb uimastite võtmisest, mis jagunevad kolmeks põhirühmaks:\nerektsioonihäirete kõrvaldamiseks kasutatavad ravimid (tadalafiil) - kasutatakse pikka aega;\nα-adrenergilised blokaatorid (terasosiin, silodosiin) - neil on spasmolüütiline toime, mis kõrvaldab uriini voolu takistuse;\n5-α-reduktaasi inhibiitorid (Dutasteriid) - vähendab eesnäärme ruumala, blokeerides testosterooni aktiivse vormi tootmise, mis põhjustab eesnäärme kasvu.\nMida varem alustatakse adenoomravi, seda efektiivsem on ja operatsioon on välistatud.


Eelmise aasta reklaamituru kasv tõi ajalehtedele rekordilised kasumid - Äripäev\nEelmise aasta reklaamituru kasv tõi ajalehtedele rekordilised kasumid\nPiret Reiljan 01. veebruar 2006, 00:00\nKui Eesti Päevalehe AS oli 2002. aastal ligi kaheksa miljoni ja 2003. aastal ligi viie miljoniga kahjumis, siis möödunud aastal teenis leht viis miljonit krooni kasumit.\nEesti Päevalehe vastutava väljaandja Aavo Koka sõnul kasvas lehe reklaamitulu möödunud aastal 2004. aastaga võrreldes üle kaheksa miljoni krooni. "Viimase aastaga tõusis reklaamitulu 45 miljonilt 53,6 miljonile kroonile," ütles Kokk.\nSL Õhtulehe juhatuse esimehe Kristjan Maueri sõnul oli lehe reklaamitulu möödunud aastal 46 miljonit. "Reklaamitulu oli tänavu oodatust tunduvalt suurem, samas levitulu jäi meil eelarve piiridesse," ütles Mauer.\nÄripäev kasvatas mullu nii reklaamikäivet kui ka lugejate arvu. Tellijate arv kasvas möödunud aastaga 1000 võrra ning reklaamikäive 16,5%.\nPostimehe peadirektori Erik Roose sõnul avaldab Postimees oma mullused tulemused 14.-15. veebruari paiku, mil teatab börsile oma majandusnäitajad Eesti Meedia emafirma, Norra kontsern Schibsted. "Meil läks hästi, aasta oli parem kui kunagi varem," sõnas ta.\nEesti Ekspressil tõusis reklaamitulu mullu 6%, ütles Ekspress Grupi nõukogu liige Viktor Mahhov ja lisas, et erinevalt päevalehtedest võib seda kasvu nimetada stabiilseks, mitte hüppeliseks.\nSL Õhtulehe juhi Kristjan Maueri sõnul on sel aastal loota 5-7protsendilist reklaamitulu kasvu.\nEesti reklaamiturg tervikuna kasvas möödunud aastal umbes 14 protsenti, hindas ajalehtede erakordset edu Ekspress Grupi juht Priit Leito.\nLisaks reklaamituru kasvule on lehtedele tulu toonud ka eriprojektid. Eesti Päevaleht alustas möödunud aastal raamatute müügiga, mis osutus Aavo Koka sõnul oodatust edukamaks. "Oleme nädalas müünud 11 000-15 000 raamatut," ütles Kokk. "Iga nädal anname siiski müüki eelmisega võrreldes pisut vähem raamatuid, sest sarja kogujate arv väheneb pisut iga korraga," rääkis Kokk.\nTellijate arvu Eesti Päevaleht mullu ei suurendanud. "Suvel tellijate arv vähenes, aga sügisel suutsime ülemöödunud aasta taseme uuesti saavutada," sõnas Kokk ja lisas, et erandina ei tehtud mullu ka eraldi aastalõpu tellimiskampaaniat. "Eks raamatukampaania oli ka mingil määral tellimiskampaania," lisas ta.\nMaalehe vastutav väljaandja Agu Veetamm nimetas möödunud aastat mitte kõige säravamaks, ent sellega oldi arvestatud. "Tegime olulisi investeeringuid näiteks personali ja ajakirjaprojekti arendamisse. Üllatusi polnud meil ka reklaamitulus, sest olime turu tõusuga juba eelarves arvestanud," rääkis Veetamm. Maaleht kasvatas tellijate arvu aastaga 1500 võrra, sama palju uusi tellijaid sai ka Maalehe ajakiri Maakodu.\n"Positiivne on see, et maalt me enam uusi tellijaid võita ei saa, nüüd püüame linlastest tellijate arvu suurendada," sõnas Veetamm ja lisas, et praeguse 35% asemel on lähituleviku eesmärk viia linna-tellijate arv 40 protsendile.\nMullu oli ajalehtedel hea aasta. Väljaannete käibed ja kasumid tegid uusi rekordeid. Äripäeva, SL Õhtulehe ja Eesti Ekspressi kasumid küündisid paarikümne miljoni kroonini. Pikka aega kahjumis olnud Eesti Päevaleht suurendas samuti kasumit. Maakonnalehed on tugevamad ja jõukamad kui kunagi varem.\nReklaamituru kasv andis korraliku saagi ka lehtedele. Oluline on see, et ajalehed säilitasid oma oma osakaalu reklaamiturul. Sissetulekute kasvu põhialus ongi reklaam.\nLehtede tiraažid on stabiliseerunud. Mõnel lehel, näiteks Äripäeval, õnnestus isegi suurendada levikut. Viimase aja selge trend on, et jaemüük on heitlik, kuid tellimused kasvavad pidevalt. See võimaldab lehtede müügiturgu stabiilsena hoida.\nEelmine aasta oli tähelepanuväärne ka selles mõttes, et üle hulga aja tuli juurde uusi lehti. Linnaleht muutus päevaleheks ning lisandusid Linnaleht ja Postimees vene keeles.\nArvan, et positiivne trend jätkub. Lehtede reklaamiturg kasvab tänavu vähemalt 8%, ka lehtede müügitulud suurenevad. Kasumlikkuselt peaksid Äripäev ja Õhtuleht säilitama turuliidri staatuse.


(22.07.2009 21:22)PETSS Kirjutas:\n(22.07.2009 09:10)6631 Kirjutas: Ürituste nimekiri hakkab kuju võtma. Kuna mitmed neist on tasulised ja samas nõuavad ka ettemaksu või siis kindlat kokkulepet, siis oleks siinkohal vaja võimalikult paljude osavõtjate poolt- või vastuhäält.\n1. Laevasõit Peterburi kanalitel. Kogu laev maksab 7000 rbl (see on umbes 2500 kr), giid lepiks kokku. Odavamalt kohapeal ei saa.\n2. 1950- või 60-ndate aastate trammi saaks tellida paraku mitte vähemaks kui 3 tunniks, hind ligikaudu 16...18 000 rbl (keskmiselt 6000 kr). Rahvast mahub trammile palju ja asjal oleks mõtet, kui kutsuda kaasa kohalikke fänne, kes muidugi siis oma sõidu eest ka maksaksid. Palun andke teada, keda see asi kindlasti huvitaks (ja ühtlasi mis oleks makimumsumma, mida olete nõus maksma? 200, 500, 1000 kr??).\n3. Tsarskoje Selo (pühapäeval): pargi enda külastus on 60 kr, Katariina paleesse (ja Merevaigutuppa) sissepääs veel 220 kr. Palee külastus tuleb ette tellida. Kas on huvi?\n4. Peterhof (neljapäeval): pargi sissepääs on 110 kr.\nNende punktidega siis teeks nii, et trammisõit ja Katariina palee tulevad ainult siis, kui esmaspäeva 27. juulini laekub piisavalt sooviavaldusi. Laevasõit, Peterhof ja Tsarskoje Selo park tulevad kindlasti, välja arvatud siis, kui 27. juuliks laekub piisavalt vastuhääli.\nMuud programmipunktid: sõit Kroonlinna (5 tundi) linnaekskursioon (3 tundi) ja selle juurde Peeter-Pauli kindlus tulevad kindlasti.\nMetroo- ja raudteemuuseumi suhtes olen neutraalne. Aega nende jaoks justkui on. Kui Sass või kes iganes kokku lepib, siis nad kavas on.\nTrollisõit (ZIU-5) kahjuks kõne alla ei tule. Troll pidi seisma muuseumtrammide depoos ja juhti, kes sõidaks, praegu pole. Oleks vaja ka traktorit, kes trolli veaks lähema trolliliinini.\nAga selle depoo enda vaatamine peaks küll võimalik olema.\nEhk selgub siis 27. juuliks üksikute punktide suhtes "Jaa" või "Ei". Siis saab nad ka ajaliselt ritta panna. Kirjutage!\nLaewasõit ju iseenesest tore ja huwitav,palju aga sõltub weetasemest(kui wesi kõrgel liiklust ei toimu).Oleks osaleja. Trammiparki tahaks küll minna,sõitmise eest eriti küll üle 200 maksta ei tahaks.Muude asjade kohta ütleks Jaa. Palju too raudteemuuseomi külastus maksab.Tegelikult tahaks teada palju üldse raha wahhetama peaks(kui kõik ekskursioonid+ muu tegewusega seotud kulud)?\nSõbrad Peterburist räägivad, et 40 rubla täis ning 20 rubla soodupilet maksab...\nPeterhofi külastame küll, kui sissepääsul passi ei küsita, siis saavad mõned sisse 30 eek'uga (keeleoskus). Merevaigu toa eest minu arvates ei tasu vaeva näha, kuid laeva ning trammisõidud on teretulnud, ja loomulikult Kronschtadt ka...\nKui raudtee on reede hommikuks, siis pooldan ka!\nSass võiks küll kohalikke kokku ajada trammisõidu jaoks!\nLas olla siis raudtee- ja/või metroomuuseum reede hommikul.\nMuuseumtrammiparki pääsemisega tegeleb Peterburis Roman Agapitov, kohalikest fännidest üks tuntumaid. Ta peab kohapeal ära käima ja kokku leppima. Eks siis kuuleb. Tema üritab ka trammisõitu 3 tunnilt 2-le lühemaks kaubelda. Ja ka kohalike sõprade kaasakutsumisega lubas ta tegeleda. Kui Sassi abi on mõeldud sedasi, et Peterburi foorumis rahvast kutsuda, siis seda pole vaja - las Romka ise toimetab sellega. Ma arutan temaga, kas foorumisse tasub kirjutada. Teatasin Romkale, et parim aeg oleks ehk reedel kell 15 trammiparki ja kell 16-18 trammisõit. Või siis tund või kaks hiljem. (Laupäeval parki ei pääse mingil juhul ja reedel varem ei ole ilmselt kohalikke eriti tulemas.)\nPassid minu käes!\nPETSS (6631 ning Ott) ja Laisik (Marina) saavad ümbrikuid keskdispetšeri käest alates kella 23:00 23.07.2009.\nVolli, Tix, XTA ning Hundionud saavad passid kätte reedel 24.07.2009.\nKättesaamis kohta määran Georgi Otsa taksopeatust, kus olen taksode hulgas, kella 17:30 alates.\n(selle postituse viimane muutmine: 26.07.2009 08:10 coldrexX.)\nAjakawa koostades wõiks arwestada Peterburi staudega(Tallinna omad tolle kõrwal mäng).6631 jaOti passid wõtan hommikul oma kätte.\nBussiraha siitpoolt teele saadetud.Ehk keski mõistab miskit tarka kõnelda raha wahhetuse kohta?Kas wahhetada siin kohe kroonid rubladeks.Teine wariant siin EURiks ja Wenes EUR rubladeksPalju on seal EURi ja rubla kurss?Wabandust lolli küsimuse pärast.\n(selle postituse viimane muutmine: 25.07.2009 15:22 PETSS.)\n(25.07.2009 14:23)PETSS Kirjutas: Ehk keski mõistab miskit tarka kõnelda raha wahhetuse kohta?Kas wahhetada siin kohe kroonid rubladeks.Teine wariant siin EURiks ja Wenes EUR rubladeksPalju on seal EURi ja rubla kurss?\nMinu väheldased kogemused on näidanud seda, et mida vähem kordi raha vahetada, seda vähem muret on ja seda odavam tuleb (tahab iga vahetuspunkt ju oma protsendi saada). Pealegi, kuna kroon on euro suhtes fikseeritud, siis ei saa sealt peale mõnepäevase rubla kursi kõikumise jao suurt mingit muutust olla. Nii et minu soovitus on Tallinnas mõnest normaalses kohas asuvast rahavahetuspunktist või pangakontorist sobiv summa rublasid omale välja vahetada.\nJa ühtlasi, selle pika jutu lõpuks on paslik teile kõigile Head Reisu soovida! Nii et palju elamusi ja tehke minu eest ka pilti\nTavid ehk siis kõige parem.Eelmise aasta ühe parimatest reisikaaslatest, kodanik Joonase mittetulekust kahju.\n(selle postituse viimane muutmine: 25.07.2009 20:06 PETSS.)\n(25.07.2009 18:31)41Degree Kirjutas: ... mida vähem kordi raha vahetada, seda vähem muret on ja seda odavam tuleb (tahab iga vahetuspunkt ju oma protsendi saada ...\nNo kui te just sadades tuhandetes ei vaheta, siis kursi vahe ei tasu sageli teise vahetuspunkti kõndimist, kaotad halvemal juhul 7 krooni ja 24 senti.\nKohapeal saab seina seest ka raha. Ja panga komisjonitasu pole kuigi suur röövimine.\nOlen Peterhofi osas nõus, kui on ka võimalus see üksikkorras vahele jätta. Esivanem just käis seal lossikompleksis ja tegi seal hulga pilte ja - kaunite kunstide huvilisel oleks seal palju vaadata, tehnika- ja transpordihuvilisel aga suurt midagi.\nTsarskoje Selo kohta netist leitud piltide põhjal arvamus sama.\nLaevasõidule tulen kaasa.\nTrammisõidust niipalju, et kui selle eest üle 200-250 Eesti raha maksta tuleb, siis piirduks uunikum-trammide vaatamisega pargis ja sõidaks liinitrammidega.\n(selle postituse viimane muutmine: 26.07.2009 13:19 XTA.)\nEga siis transport ja tehnika ainus ajaloovaldkond ole. Natuke haritust peab ka olema. Kui tegelikult ei huvita, siis tee vähemalt nägu, et ka kujutav kunst natuke huvi pakub.\n(25.07.2009 22:03)Oxygen Kirjutas: Ega siis transport ja tehnika ainus ajaloovaldkond ole.\n100% nõus.Elu ei koosne ainult ühistranspordist.Kellelegi liiga tegematta ,minu jaoks tüübid kes huwituvad ka muudest asjadest tõelised tegijad.Ei soowi oma arwamust kellelegi pääle suruda.\nJa mina arvasin, et siin ainult (ühis)transpordifriigid koos ja salamisi lootsin sellest reisist sihtkohtade valiku poolest jätku möödunud aasta Läti-Leedu reisile...\nEt kõik ausalt ära rääkida, siis igasugu paleed ja nende juurde kuuluv ongi sisuliselt ainukesed asjad, mis reisidel mind eriti ei tõmba, kuid kuhu enamik inimesi kindlasti läheb. Lisaks ei meeldi see õhkkond, mis kaasneb sellega, et mõned objektid on spetsiaalselt kohandatud tohutu hulga turistide vastuvõtuks (tonnide viisi igasugu käskivaid-keelavaid silte jne.). Looduslikud vaatamisväärsused, lihtinimestega seotud arhitektuur, nt, teaduse, looduse, või kasvõi sõdadega seonduvad muuseumid, tutvumine kohaliku elu-oluga - palun väga! Kujutava kunsti vastu pole ka midagi, kui seda ühe reisi peale liiga palju ette ei tuleks.\nPS. Ei soovi oma arvamust ka kellelegi pääle suruda.\nEga ju ei pea kõikidel asjadel osalema kui asi huwi ei paku.Igaühe oma asi otsustada kus ja millel osaleb.\nEi loomulikult iga muuseum ja muu säärane ei nõua külastamist. Ise korra venemaal käinud nii, et põhilise osa ajast vaatasime Tšaikovski sulepead ja Mussorgski kirjutuslauda. Need kaks nime on veel tuntud nimed, aga nendele lisandus veel kümmekond tudmatut vene heliloojat kelle majamuuseumid oli vaja kindlaste üksipulgi läbi tuhnida. Õudsalt igav oli. Aga nende samade prillide ja sulepeade pärast jäi meil toona Peterhof külastamata (tervitused pr. Maile Harikule Lasnamäe Muusikakoolist). Kusjuures minu meelest sellised kohad peaks olema prioriteetsed. Ühesõnaga Hermitaaž, Peterhof ja Tšarskoje zelo minugipoolest. Igasugused majamuuseumid... Looduslike vaatamisväärsuste ja Venes kindlasti militaarmonumentide juures (kui peaks ette jääma) võiks küll peatused teha.\nKunagise piiri peal wõiks küll peatuse teha.Seda waid juhul kui piiriületus toimub tõrgetata ja ma ajahätta ei jää.\nNatukene äsja saabununa Piiterist:\nTrammi-, trolli- ja bussipileti hind 18 rubla, müüb konduktor. Kõikides bussides konduktorit pole, seal tuleb osta pilet alles väljumisel juhilt, väljumine toimub esiukse kaudu. Kui väljutakse linna tsoonist (üldjuhul kõik Peterhofi-Lomonossovi liinid), tuleb maksta kahekordne pileti hind.\nMetroo zetoon 20 rubla. 2. liinil Gorkovskaja peatus remondis, peatust hetkel ei ole.\nIkaruse fännidele: Ikarused sõidavad üldiselt liinidel 66(A) ja 145. Kõige paremini näeb neid mõlema liini lõpp-peatuses "AS Kirovski zavod", Kroonlinna tänaval. Ühtegi õige mootoriga Ikarust leida ei õnnestunud, kuuldavasti paljudel kapitaalremonditud MAZi diisel vahel hoopiski. See-eest kõik manuaalkastiga.\nPraegu rajatakse päris mitut kiirteed nii Piiteri ümber kui ka selle sees.\nPS, metroomuuseum minuteada ainult Moskvas, mitte kaugel Novodevitše kalmistust.\n(26.07.2009 17:42)Oxygen Kirjutas: ... lisandus veel kümmekond tundmatut vene heliloojat kelle majamuuseumid oli vaja kindlaste üksipulgi läbi tuhnida. Õudsalt igav oli. Aga nende samade prillide ja sulepeade pärast jäi meil toona Peterhof külastamata ...\nKakskümmend aastat tagasi analoogilises olukorras tegime me väiksema kambaga äkilise ümberpöörd ja joostes marss vastassuunas (vaatamata seltsimees pedagoogi kiljuvatele vastuväidetele), Leningradi meremuuseum oli tunduvalt meeldivam ajaviide (peale selle keel suus ja rublad ilma vahetuskursita käes).\n(27.07.2009 12:58)Regardman Kirjutas: Natukene äsja saabununa Piiterist:\nMoskvas metromuuseum asub teisel korrusel metro "Спортивная"!!! Olin käinud paar aastat tagasi...


Jahitunnistust hakatakse välja andma plastkaardil - Põllumajandusuudised\nKeskkonnaministeerium valmistas ette eelnõu, mis võimaldab edaspidi jahitunnistust väljastada ka plastkaardil. Ettepaneku tegid ministeeriumile Valgamaa jahimehed.\n„Jahitunnistuse kehtivusaeg on kümme aastat ja peab jahil olles alati kaasas olema, mistõttu on eriti oluline, et see sellistele väntsutamistele ka vastu peab,“ kommenteeris Keskkonnaministeeriumi jahinduse nõunik Tõnu Traks.\nSenised paberil väljastatud tunnistused jäävad paralleelselt kasutusse ja paberile trükitud tunnistuse asendamine plastkaardiga ei ole kohustuslik. Jahimees saab ise otsustada kumba varianti ta soovib.\nJahitunnistus plastkaardil on standardse plastkaardil dokumendi mõõdus ehk 85 x 54 mm, mis on väiksem, kui paberil väljastatud jahitunnistused.\nEttepaneku plastkaartide kasutuselevõtuks tegid Valgamaa jahimehed ja seda toetas Eesti Jahimeeste Seltsi juhatus.\nJahitunnistusi väljastab Eesti Jahimeeste Selts. Eestis on üle 15 000 kehtiva tunnistusega jahimehe.