BLOG BY HEDI: AGA KUIDAS SUL LÄHEB?\nAGA KUIDAS SUL LÄHEB?\nOeh, küll see eluke on ikka vahva asi. Miski mind ikka paneb ming uuesti blogile mõtlema ja sellele, et ma tean, et on tegelt üsna palju inimesi kes mõtlevad kuidas mul läheb. Kas siis tervise poolest või niisama oma elu elades. Sel hetkel tunnen ma ennast üsna süüdi, sest tegelikult ei ole ju aeg ajalt raske endast märku anda.\nNii kergelt läheb kõik vana meelest ja kipume ennast ikka ja jälle soiku jätmast. Taaskord teistega võrdlema ja ennast mitte hindama. Aga kui ma vaatan pilte, mis sel aastal tehtud ja läbi elatud on, siis pean ikka ja jälle iseenale tõdema, et võta rahulikult. Kõik on ju suurepärane. Eriti kui noh, see aasta on siin ju praktiliselt kohe kohe lõppemas, siis õhtul voodisse minnes avastan ma ikka ennast muigamast, et ''pekki küll Hedi, imeline aasta on olnud''.\nOlen omandanud mõtlemisviisi, et mul läheb hästi. Lihtsalt läheb. End of story. Aga järgmine hetk paanikaks, saabub siis, kui hakata mõtlema kaugemale. Mis edasi saab? Mida ma oma eluga teen? Peaks nagu ülikooli lõpetama või aga kas valin siis lihtsalt mingi mõtetu eriala? Lihtsalt, et paber kätte saada ja siis seda järgmisele tööandjale nina alla suruda, väites, et ma olen kuidagi parem kui 3 aastat tagasi. Me kõik teame ju, et paber ei garanteeri töölesaamist. Mõni inimene ei lähe ülikooli ja kas sa kujutad nüüd ette, mõni neist on täitsa edukas! Teine on jällegi rahul lihttööga. Kõik meist ei ole loodud kontorisse, mõni armastab töötada oma kätega ja päevalõpus nautida töövilju. Kolmas käib ülikoolis ja siis läheb ikka kärulükkajaks. Mõni meist lausa sünnib kärulükkajaks. Peaasi, et hingega.\n"Aga kui sa ülikooli ei lähe, siis hakkad ju lihttööliseks."\nPealegi jooksin ma siin pealinnas alguses üsna peata kanana ringi. Esialgu kandideerisin ma mitmesse erinevasse kohta. Tekstiilidisaini, ämmaemandusse, õendusse, pedagoogikasse, noorsotöösse, füsioterapeudiks. Esimene põnts oli muidugi see, kui ma panin end füsioterapeudi nimekirja, sealt arvati mind kohe välja, sest punktide summa oli liiga madal. Tundsin ahastust, väärtuseta. Igalepoole mujale sain edasi. EKA'st loobusin ise, kohe. Ei teadgi miks. Kuigi olin isegi portfoolio endale valmis teinud. Katsed tundusid kah liiga pingelised ja tegin endle siiski selgeks, et mulle meeldib kunst, aga mulle meeldib seda teha siis kui ma tahan ja oma mõtteviisi järgi. Mitte siis kui tund hakkab ja siis kui iseseisev ülesanne on vaja esitada. Kunstist on mul üldse oma pool aastat pausi olnud. Alles nüüd mõtlen taas niidi ja nõla kätte võtta ja miskit iseendale meisterdada. Sinna see tekstiilidisain siis jäi.\nPedagoogika ja noorsootöö vestlus ja esse kirjutamine oli käkitegu. Üldiselt kui ma tahan kellegile meeldida siis ma võin sellist mesijuttu kokku rääkida. Mõlemasse sain igaljuhul sisse.\nÕenduse vestlus oli ka üsna hea, särasin seal oma meditsiinilise tarkusega mis mu oma läbielamine mulle andnud on. Samamoodi, rääkisin mesijuttu ja meeldisin neile. Sain sisse.\nÄmmaemanuduse katse/vestlus läks mul ka endaarust hästi. Grupivestluses haarasin ohjad, sest tundus, et siin on see nüüd vajalik. Muidu nad mind ei märka. Tulemusi teade saades oli siis nõrdimus see, et olin nimekirjas esimene kes välja jäi. Ausalt õeldes olin ma veidike pettunud. Mismõttes ei saanud sisse?? Igalepoole mujale sain! Ja nüüd olin esimene kes välja jäi. Muidugi pidin seda kõigile korrutama, jäi kuidagi hinge kripeldama.\nKõikide uste seast mis mulle avanesid valisin pedagoogika. Ehk siin mängib rolli perekonnamõjutus. Ei teagi. Ma ei saa õelda, et ma kahetsen. Oh ei. Mu kursusekaaslased on imelahedad ja ma tunnen kuidas ma olen õigete inimestega kokku sattunud. Juba esimestega sain tuttavaks tutvustavates tundides. Istusid mul seljataga, kuulasin neid pealt arutamas millegi üle, millele nad vastust ei teadnud. Mina teadsin, ütlesin siis neile. Klassis väljudes kõndisid nad mu taga. Mõtlesin endamisi et ''võta end kokku ja leia sõpru''. Keerasin siis ümber ja mainisin naeratades ''saame siis tuttavaks ka, ma olen Hedi. Tutvusin mõlemaga ja siis üks lausus, et ma tean küll sind''. Esimese hooga mõtlesin, et okei. Kas ta nüüd teab mind läbi blogi ja mul on jälle mingi silt küljes või on ta on must midagi lamedat kuulnud. Õnneks ei seda, ega teist. Meil lihtsalt saaremaal ühised tuttavad. Ühesõnaga läksin siis nendega kohvile ja nii see kuidagi omasoodu edasi läks.\nKui olin kaks nädalat koolis käinud sain endale telefonikõne Tallinna Tervishoiu kõrgkoolilt, kes pakkusid mulle ämmaemanda õppekohta, keegi eespoolt oli loobunud õppetöö ajal ja nüüd pakuti kohta mulle. Olin ju nimekirjas esimene kes välja jäi. Tunnike anti otsustamiseks. Süda tagus meeletult ja ei teadnud mida teha. Ometi nagu kripeldas, et ma ei saanud ju sisse. Ja nüüd siis järsku sain. Äkki see on märk, et ma ikkagi pean. Sõprade ja perega aru pidades, otsustasin koha vastu võtta. Esmaspäeval ootas mind uus päev uues koolis. Muidugi jäin hiljaks esimesse tundi ja olin taaskord üksinda uues koolis uute inimestega. Mõtlesin endamisi, et oeh. Jälle otsast peale. Päev venis ja venis. Oli kohati nii lahe aga ka nii hirmus. Tohutult hirmus. Tundsin kuidas peakohal olid mul juba kõik tööd mis pidin järgi vastama mis teised olid 2 nädala jooksul juba sooritanud. Kolmapäevaks oli vaja ladina ja eesti keeles vaagnaluu kumerused ja lihased peast teada. Neid oli üle saja kokku. Tundsin veidi kuidas mul süda pahaks läks. Naljakas on alati olnud see, et kui mul on hästi palju kohustusi korraga peal mis eeldavad millegi tegemist mis mulle ei meeldi, siis mul tuleb oksemaik kurku. Tunnen kuidas nagu lämbun. Kui palju ma lihtsalt tuupima pean. Ühesõnaga oli mul koolipäeva lõpuks kabuhirm ja tulin sealt nuttes ära. Pekki mida ma nüüd korraldasin. Oli see õige otsus ka? Ma õpin end segaseks! Ma pean tööl veel käima. Kõik elu oli juba teise kooli järgi korraldatud. Nutsin siis telefonis õele ja koos tegime otsuse, et tagasi ma sinna ei lähe ja loobun ikkagi kohast.\n''Esimese raskuse puhul ei tasu kohe alla anda. Proovi edasi.''\nÜldiselt ma nõustun sellega. Aga ma tunnen ennast niipalju, et ma tean millal on mõtet edasi pingutada ja millal lihtsalt iseenda vastu aus olla. Ma ei ole kunagi tuupija olnud. Olen ausalt heasmõttes laisk. Ei koorma end ilmaasjata ja leian kergema lahenduse, sest alati on see võimalik. See ei tähenda, et ma asju siiski põhjalikult ja armastusega ei tee. Ju siis ei olnud kutsumust ja piisavalt tahtmist, et edasi üritada. Amet ise on ju superlahe ja kihvt. Tee selleni aga mitte mulle. Ma tahan tõesti tulevikus inimestega tegeleda ja neid paremini tundma panna ja nendega tähtsaid hetki jagada aga selleks on siiski ka muu võimalus. Midagi mulle sobilikumat. Saatsin siis kooli viisaka meili, et loobun siiki kohast ja küsisin kuidas ma kapivõtme saan tagastada. Sinna ma jalga rohkem tõstnud ei ole. Ei taha nagu minna. Peaks selle kapivõtma ka sinna tagasi viima...\nÜhesõnaga sain selle oma listist maha tömmata! Tehtud, proovitud. Tagantjärgi muideks oli see mega tark otsus. Ämmakatel hakkas üsna pea praktikum ja selle tarveks pidi olema tehtud mitmed vaktsiinid, muidu praktikumile ei pääse. Mul aga siirdamise tõttu ühtegi vaktsiini enam ei ole ja liiga vara neid taas uuesti teha. Ei teagi mis siis oleks saanud. Ju saatuse käsi siin jälle mängus.\nKäin nüüd siin neljandat kuud ülikoolis. Tallinna Ülikoolis. Pedagoogikat ikka õpin. Olen ma rahul? Ma ei teagi. Otseselt mul ei ole selle vastu midagi, et ma seal olen ja seda õpin aga ma ei näe ennast millegipärast ikka õpetaja ametis. Pole seda kujutluspilti. Ja asi mida ma endajaoks selgeks teinud, kui ma midagi ette ei kujuta, siis seda ei tule ja ei toimu. Ei kõida nagu see toolil istumine ja slaidide vaatamine. Tahaks midagi oma käega teha. Ikka ja jälle leian ma end mõtlemast, et tahaks midagi muud teha. Midagi mis silmad särama paneb ja pikkisilmi järgmist päeva ootama. Mõtteks on mul grimmikool. See jällegi on tasuline ja kui sinna otsustan minna siis, niisama sealt naljalt ära ei tule kui oma raha juba alla paned. Samas ma ikka tunnen kuidas see nii tõmbab ja ahvatleb. Proovin ma seda eirata või mitte, olen vist ikka loomeinimene ja ilma selleta oleks nagu midagi puudu. Olgu mis on aga selle õppeaasta teen ma TLÜ's lõpuni. Eks siis näis mis elu edasi toob!\n''Aga kui sa ülikoolist ära tuled, siis sul on ju aasta raisku läinud.''\nAasta raisku läinud??? Mismõttes? Ei ole! See oleks sama hea õelda, et see aasta mil ma gümnaasiumi lõpuklassis olin ja lõpetama pidin on raisku läinud, sest ma ei tegelenud oma hariduse vaid ellujäämisega ja iseenda tundmaõppimisega. Minu kindel mõte mida kõigutada ei saa on see, et ei ole raiskuläinud aastaid. On aastad mis õpetavad rohkem ja aastad mis õpetavad vähem. See aasta on aga mind niipalju õpetanud, seega ei ole ta kohekindlasti raisku läinud. Sõida seenele oma jutuga, kes nii arvad.\nIsegi kui ma tuleksin peale seda esimest õppeaastat ülikoolist ära, siis ilmselgelt ei ole mul see raisku läinud. Ma olen ju kaks ametit oma nimekirjast maha kriipsutanud. Pedagoog ja ämmaemand. Ja seda ühe aasta jooksul. Teine asi on see, et ma võin ju plaane teha, aga me kõik teame, et elu teeb omad korrektuurid ise. Võtan rahulikult. Võta sina ka. Mis tuleb tuleb nii-kui-nii. Ühtpidi või teistpidi.


Teisenda Rood mõõtühikuks m² (Rood mõõtühikuks Ruutmeeter)\nRood to Ruutmeeter\nTeisenda Rood mõõtühikuks Ruutmeeter (Rood mõõtühikuks m²):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '727 Rood'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pindala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '52 Rood na m2' või '76 Rood to m2' või '81 Rood -> Ruutmeeter' või '96 Rood = m2' või '42 Rood na Ruutmeeter' või '92 Rood to Ruutmeeter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(98 * 21) Rood'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '727 Rood + 2181 Ruutmeeter' või '44mm x 29cm x 15dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Ruutmeeter ühes Rood?\n1 Rood = 1 011,714 105 6 Ruutmeeter [m²] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Rood mõõtühikuks Ruutmeeter teisendamiseks.


Mitmekesisuse kokkuleppega liitumine – Eesti Inimõiguste Keskus\nEsileht / Üritused / Mitmekesisuse kokkuleppega liitumine\nMitmekesisuse kokkuleppega liitumine\nKuupäev: 6. juuni 2019\nAsukoht: Odeon Bar, Kopli, Tallinn, Eesti (vaata kaardil)\nUued mitmekesisuse kokkuleppega liituvad organisatsioonid annavad kokkuleppele pidulikult allkirja 6. juunil. Allkirjastamisele eelneb sisuline osa, kus juhtimiskoolitaja Ivar Raav räägib sellest, millised riskid võivad organisatsioonides avalduda mitmekesisusega tegelemisel ning kuidas nendega teadlikult tegeleda.\nMitmekesisuse kokkuleppega liitujana või sellele mõtlejana oled kindlasti läbi mõelnud mitmekesisuse kasud. Olgu need siis eetilised aspektid, seadusandlikud või majanduslik kasu, kuid kas oled mõelnud ka riskidele, mis temaatikaga tegelemine sinu organisatsioonis kaasa toob? Kuidas neid riske maandada ning mida teha, et riskid ei sööks ära saadavad hüved ning mitmekesisusest ei saaks ühekordne projekt? Millised on praktilised ja teoreetilised vaated riskidele ning kuidas mitte pead liiva alla peita ja eeldada, et neid Sinu organisatsioonis ei eksisteeri? Millal on oodata mitmekesisusest saadavad tasuvuspunkti?\nIvar Raav on praktiline juhtimiskoolitaja. Peamiselt on tema fookuses juhtide juhtimisoskuste arendamine. Südameteema on tema jaoks mitmekesisuse loomine ning arendamine organisatsioonides uute ärivõimaluste leidmiseks. Ta usub, et mitmekesisemad meeskonnad saavutavad paremaid tulemusi ning on pikas perspektiivis parema töötajakogemusega. Ivar on olnud tihedalt seotud vastava koolitusprogrammi loomisega Swedbankis, kus tänaseks on kõik juhid vastava koolituse läbinud. Ta omab 15-aastast kogemust inimeste arendajana, ligi 10 aastat juhtimiskogemust spetsialistide ning peamiselt juhtide juhina Swedbankis ja Omnivas ning vastavat magistrikraadi praktika toetamiseks. Mitmekesisus on juhtimises liialt vähe tähelepanu saanud valdkond ning Ivar usub, et Eesti majanduse ja ettevõtete järgmine kasvulava on just teadlikus mitmekesisuse juhtimises.\n15:00 Avasõnad (Kari Käsper)\n15:15 “Mis riskid kaasnevad mitmekesisusega ja kuidas neid maandada?” (Ivar Raav)\n16:15 Pidulik kokkuleppe allkirjastamine\nKüsimuste korral kirjuta liina.rajaveer@humanrights.ee


Kirjutuslaud, seatav, parem, 2200 x 1200 mm, pöökvineer/ must | AJ Tooted Eesti AJ TOOTED\nKirjutuslaud, seatav, parem, 2200 x 1200 mm, pöökvineer/ must\n515.-€ Ilma km-ta\nKumera tööpinnaga laud, mis on parempoolse nurgaga. Laual on tugev T-kujuline raam, mis on manuaalselt kõrguses seatav.\nManuaalselt seatav Naturaalne vineer Suur tööpind\nRohkem informatsiooni toote kohta Klassikalise disainiga kumer laud, mis sobib enamikesse töökeskkondadesse. Laual on stabiilne T-kujuline metallraam, mida saab manuaalselt kõrguses seada, muutes selle sobivaks, kui muudate harva laua kõrgust, kuid soovite, et see võimalus oleks olemas. Parempoolse nurgaga lauaplaat tagab eriti palju tööpinda ja muudab lihtsaks selle paigutamise nurka, ilma võtmata liiga palju ruumi. Tööpinna disain võimaldab teil liikuda lauale lähemale, mis tagab ergonoomilisema kehaasendi. Lauajalgade vahel ei ole tugevdustala, tänu millele on selle all piisavalt vaba ruumi. Tööpind on valmistatud naturaalsest ja tugevast vineerist. Kombineerige oma laud sobiva mööbliga hoiustamiseks, mis vastab teie vajadustele ja loob tõhusa ning organiseeritud töökoha!\nKäsitsi seatav Lauaplaadi pind:\nKirjutuslaud Nomad, 1200 x 600 mm, valge/ must\nRuumisäästlik Vastupidavast laminaadist Tugevad puidust jalad\nManuaalselt reguleeritav Vastupidav laminaatkate T-kujuline raam\nKaks kaabliava Hall raam Kumer tööpind Kaks kaabliava Hall raam Kumer tööpind Alates\nKaks kaabliava Hall raam Ergonoomiline Kaks kaabliava Hall raam Ergonoomiline Alates\nStiilne raamKestev laminaatNelinurkne plaat\nKestev laminaatNelinurkne plaatVõib lisada rattad\nVastupidav laminaatKlassikaline disainT-raam\nModulus seeriaKestev laminaatLisalauaks


Miks te neid vanemaid piinate? – Eveliisi eluviis\nMiks te neid vanemaid piinate?\nPosted by Eveliis on December 7, 2018\nMõned päevad tagasi sattusin ma ühel üritusel rääkima emaga, kes jagas minu arvamust lasteaedade jõululaatadest. Lühidalt öeldes, et me ei saa nendest aru ja et need on mõttetud. “Ma just tulin jõululaadalt lasteaias,” seletas see ema, “ma ei saa aru, miks nad neid vanemaid nii piinavad, et selliseid asju korraldavad, kõige pealt peab ema ISE midagi valmis meisterdama ja küpsetama ning siis peab selle ISE ka tagasi ostma.” Ma ei saaks rohkem nõus olla. Ma ei saa sellele pihta. Kui laps on liiga väike, et ise midagi teha, siis miks pagana pärast neid laatasid üldse korraldatakse? Et mul oleks kohustus osta midagi, mida ma ei taha või mis mulle ei meeldi? No ütleme näiteks, et mõni ema teeb pajakindad, mille muster mulle ei meeldi, või geelküünlad, mis mulle ei meeldi. või küpsetab koogi, mis mulle ei maitse, aga ma olen kohustatud “hea eesmärgi nimel” need ostma? Kuidas ma siis ei toeta mingit ühiskassat või jumal teab mida. Ütlen ausalt, ma parem lihtsalt annaks raha sinna ühiskassasse. Ilma kohustuseta.\n“Ma siis käisin poest läbi, ostsin piparkoogid, mis nägid välja,et ma oleksin võinud need ise teha ja õhtul siis kiiruga kaunistasin glasuuriga ära,” rääkis see ema edasi lasteaiaõudustest. “Ja enne seda oli veel sügislaat, kuhu ma midagi tegema pidin, õnneks suunasime selle töö vanaemale, kes on kunstiõpetaja. Aga milleks see üldse? Ja lapsed vaid tormasid mööda laata, võtsid siit midagi ja sealt, vanemad pidid vaid asju kinni maksma. Mida lapsed sellest laadast siis õppisid või said?”. No just. Minu mõtted.\nMulle meeldib VÄGA vaadata laste ENDA tehtud joonistusi, meisterdusi ja ma oleksin nõus hea eesmärgi nimel laste tehtud asju ostma, aga osta kohustuslikus korras teise ema poolt poest ostetud piparkoogid…\nMa tänan jumalat, et mind on lasteaed igasugu kohustuslikest laadaostudest ja isetegemisest veel säästnud.\nPrevious Post Uuuhhh…Ja aitäh!\nNext Post Aga me oleme ju abi pakkunud ehk kuidas 82aastane memm mind mugavustsoonist välja kiskus\nKas tulu läheb lasteaia enda kassasse ja selle eest parendatakse midagi? Sel juhul on ju väga good cause 🙂 Muidugi oleks lihtsam lihtsalt raha ühiskassasse maksta ja kõik..aga siis poleks just seda kokkutulemist, üritust, isetegemist (lapsega koos?), sättimist, müümist, ostmist, tutvumist, suhtlemist…kas see ei tekita ühtsustunnet? JA lisaks on see oma lasteaia heaollu panustamine.\nMina pole küll Eestis, aga olen just selliste (Euroopa) koolilaada üritustega seotud. Laadad toimuvad 2x aastas ja ühel korral läheb tulu koolifondi, teisel korral heategevusprojektidesse arengumaadesse. Igal rahvusel on oma stand, kuhu vabatahtlikkuse alusel küpsetatakse-tuuakse midagi oma riigist. Ja kõik see läheb lapsevanemate omadest taskutest.\nKui üritusel on õilis eesmärk, siis korra aastas selle heaks panustada ole ju patt 😉\nOlen sama asja üle elanud, et öösel küpsetad piparkooke, sest laps on alles kolmene ja tema panus mistahes kokkamisse ja meisterdamisse oleks teadagi milline… Ja siis viid need oma küpsetised laadale ja pärast oled sunnitud sealt midagi ostma, sest no kuidas sa ei toeta siis lasteaeda… Samas ei ole laatadel mitte kunagi midagi, mida ma päriselt tahaksin osta. Ma ei taha osta neid küpsetisi ja nipsasjakesi ja linikukesi ja küünlaid ja jõuluehteid ja… Lihtsalt ei taha, aga peab ostma…\nMa oleksin valmis lihtsalt panema raha ühiskassasse, kui laada eesmärk on koguda mingi summa nt mänguväljaku atraktsioonide ostuks vms… Mul pole absoluutselt midagi kooli või lasteaia rahalise toetamise vastu, aga see trall võiks olemata olla…\nMa ei ole üldse inimene, kes naudib mingeid kogukonnategevusi, seega minu jaoks on pigem need lisaväärtused, mida eelmine kommentaator mainis (suhtlemine, tutvumine, sättimine, müümine, ostmine jne) täielik piin…\nOlengi natuke erak ja ei naudi üldse seda, et lasteaiad ja koolid “sunnivad” pidevalt mingitele ühistegevustele. 😀 😀\nJah, mul on sama, et need lisaväärtused (suhtlemine jms) ei ole mulle lisaväärtused. Selles mõttes, et mulle meeldib küll suhelda, aga mul on nii aktiivne elustiil, et suhtlust, sättimist jne on piisavalt ja selline kogukonnategevus oleks ka natuke piin.\nMa ei taha üldse nüüd oma järgneva lausega kedagi halvustada või mingit draamat tekitada, aga kas ei või olla, et need väärtused on rohkem kodusele emale, kes väga palju kodust väljas ei käi, kellel pole sõpru vms. Ja jumala eest, see ei ole halvustavalt mõeldud, kui ise oleksin kodune, siis ilmselt oleksid need laadad mingi eneseteostuse vorm või väljund, aga kui on sada muud tegemist, siis on see veider kohustus, mida peale sundida.\nPean igaks juhuks veelkord mainima, et ma laste etendused, kontserdid, näitused, spordipäevad samas pakuvad mulle küll rõõmu ja nende jaoks leian alati aega. Sel aastal olen natuke kurb, et nii Ida kaunite kunstide kooli kui lasteaia peo ajal olen töölennus, aga midagi pole teha – alati ei sobi ajad. Õnneks jällegi sattus meie Norra minek just sellele ajale, et Ida saab Lucia rongkäigus osaleda ja saan seal tema jõulupeost osa.\nMa kyll solvusin – olen kodune ema, aga usu või ei, mul on sõpru (isegi lastetuid!) ja tegevust jätkub ka väljaspool kodu 😀\nTegelt ma saan su pointist väga hästi aru. Long story short, siis jah, osadele sobivadki sellised üritused rohkem kui teistele, sest erinevad inimesed (vanemad siis), erinevad isiksused.\nMa usun, et sa tohidki lihtsalt annetada ja ei pea seda tralli tegema ja kõik on õnnelikud. Väga lihtne. Mul vahel on tunne, et inimesed ise mõtlevad endale muresid välja ja siis puhuvad suureks.\nMeil ka õnneks pole kohustuslik, aga olen ise vabatahtlikult teinud laatadele küpsetisi mõnel korral ja pigem eelistan raha annetamist.\nMuidugi ei saa kõigile kogukonnas tegutsemist peale sundida..sel juhul peakski keegi koordineerima, et need, kes ei taha teha, panustavad ühiskassasse, samas kohale võivad ju ikka tulla. Need, kellele meeldib teha, saavad teha ja jagada teistega 🙂 Samahästi võiks ju olla siis juba konkreetne nimekiri eelnevalt, et kes mida teeb/küpsetab, et siis pärast poleks seda seisu, et keegi ei taha neid asju osta..\nKindlasti kodustele emadele võib see olla hea väljund korraldamiseks ja suhtlemiseks. Mina ise olen täiskohaga töötav ja õhtuti hobitöö peal ning heategevusürituste jaoks planeerin aja hästi ära, et kõik valmis jõuda. Sama oluline on delegeerimine, kuigi ega jah..väga raske on vabatahtlikke leida, ikka saab poolsunniga sõpruse kaudu osalisi :))\nNõus! Minu jaoks ka natuke segane, miks sellised üritusi tehakse.\nLasteaia ühistegevused võiksid ikka keskenduda laste endi tegevustele. Laulu-, tantsu- ja spordiüritused 2-3x aastas, kus lapsed oma oskusi / saavutusi demonstreerivad, on igati ok.\nNeed laadad sobivad rohkem alates põhikooli vanemast astmest – siis juba teevad lapsed ise müügiks minevaid asju, on ettevõtlusõpe jne. Siis on ka vajadus mingi klassi ühiskassa järele – kogutud rahaga saab teha ägeda klassiõhtu või mõne väljasõidu vms. Lasteaias läheb see kogutud raha…. omavalitsuse tegematajätmise kinnikatmiseks? Ja et see tegematajätmine nii ilmne ei tunduks (sest siis äkki mõni lapsevanem ajab sõrad vastu), teeme seda kõike “ühistegevuse” nime all?\nOi kui hästi kirjutatud! 👍\nMina olen praegu kodune ema. Mitte üks vägi ei pane mind laada jaoks küpsetama-meisterdama, vähemalt mitte enne, kui mu laps minult seda palub. Ma arvan, et seda ei juhtu. Loodan, et ma oma sõnu sööma ei hakka, aga eks näis. Veel sel kuul on esimene proovikivi :D.\nOlen nõus rahaliselt panustama, omavalitsuse poolt jäetud auke lappima, võin osta ka teiste nänni, kui see lastele endile oluline on (paljudele on), aga ise küll midagi maha parseldama ei hakka. Mul on see laadavärgiga kokkupuude esmakordne kogemus, sest esimese lapse lasteaed selliste asjadega ei tegelenud, seal olid ainult lõputud piknikud ja väljasõidud, kus emade kulinaarsed meistriteosed ruudulistel linadel troonisid…\nMa saan oma annuse kätte praegu lasteaia hoolekogu näol ja juba seegi on kaugelt üle mu taluvuspiiri, aga katsun ära taluda. Küpsetamise ja tilu-liluni mu taluvuspiir ei ulatu.\nSealjuures mulle meeldib süüa teha, vägagi. Lihtsalt mu jaoks on nii mõttetu see raha solgutamine. Lastega koos saab muid asju ka teha.\nMinul pole nende laatade vastu midagi, kuigi ma pole kodune ema. Minu lastele väga meeldivad sellised vanematega ühisüritused. Me küll ei pidanud midagi küpsetama. Võisime ka mingeid asju loosipakki viia, võisid olla ka natuke kasutatud, aga korralikud. Lapsed oleksid küll väga tahtnud minuga koos midagi küpsetada, aga noh, polnud aega. Ja neid sööke on alati piisavalt, selles mõttes ega kõik ei peagi igakord viima. Aga mulle meeldib teatud määral suhelda oma laste lasteaiakaaslaste vanematega. Ja kindlasti mitte suhtlusvaegusest, vaid mind huvitavadki (mingil määral) need vanemad, kelle lastega mu lapsed igapäevaselt mängivad. Me muidugi mingitel suvalistel ega isiklikel teemadel ei räägi, ikka lasteaed, lapsed, eelkool, kool, vahel on ka mingid konkreetseid probleeme-teemasid, selline infovahetus pigem. Aga ka mu laste sõbrad huvitavad. Ja tore on vaadata, kui rõõmsad nad on ja kuidas ühiselt tegutsevad. Aga näiteks, kui on head suhted, siis saab ühiseid trennidesse viimisi-toomisi planeerida, mis kokkuvõttes on tohutu ajavõit. Ja lõpuks, mulle ja mu lastele veel maitsevad kõigele lisaks küpsetatud koogid ka, aga ma ise küpsetan viimasel ajal umbes aastask korra. Mulle tundub, et meie lasteaias kannatavad kõik ikka selle tunnikese kenasti ära. Ja kellele üldse ei meeldi, siis tema ei tulegi. Keegi viltu küll ei vaata.\nSamas ma olen ikka see vanem, kes jääb emadepäevale hiljaks ja kes unustab lastele vajalikud asjad kaasa anda. Eks ma siis tunnengi ennast hästi, kui kuhugi jõuan ja millegagi panustada saan.


Saab investeerib Tamperesse 70 miljonit - eestinen\nSaab investeerib Tamperesse 70 miljonit\nRootsi lennukiehitaja Saab investeerib 70 miljoni eurot Soome Tamperesse, kus hakatakse Gripen hävitajate jaoks sensortehnikat välja töötama.\nViie aasta jooksul luuakse Tamperesse kokku sada uut töökohta. Värbamine on juba alanud ja tegevust on alustanud 12 inimesest koosnev tuumik, vahendab Talouselämä.\nKeskuse eesmärk on välja töötada seadmeid kahe maa kaitsetööstuse tarbeks. Lisaks Rootsile ja Soomele nähakse klientidena NATO maid.\nVenelastele midagi ei müüda, isegi kui nad soovivad, ütles Saabi juht Håkan Buskhe pressikonverentsil. Tema väitel jälgib Saab teraselt Euroopa riikide relvamüügipiirangutest kinnipidamist, kuna Venemaa pole ainus mustas nimekirjas olev riik.\nTampere keskuses keskendutakse sensortehnoloogiale, mis tähendab lennukites kasutatavate tuvastusseadmete arendamist. Tehnoloogia puudutab mikrolainesensoreid.\nSaabil on varasemast juba 9 sellist keskust üle maailma. Tamperes välja töötatud sensorite tehnoloogiat kasutatakse kõigis ülejäänud üksustes.\nSaabi väitel pole keskuse loomine seotud Soome eeloleva lennukihankega, milles pakkujana osaleb Saab oma Gripen E hävitajaga. Soome peaks valiku tegema 2021. aastal.\nSensortehnika osas on Saabi põhilised konkurendid USA ettevõte Raytheon ja Prantsuse ettevõte Thales.\nSaab perustaa uuden tutkimuskeskuksen Tampereelle. Tarjolla on sata työpaikkaa viidessä vuodessa 50-70 miljoonan euron investoinneilla.


Tööd, eneseteostust, sõltumatust – palun, nüüd ja kohe!\njuuni 5, 2020 by LilliTööd, eneseteostust, sõltumatust – palun, nüüd ja kohe! kohta on 22 kommentaari\nPüsivad lugejad teavad, et käin koolis rätsepaks õppimas ning hetkel on lõpetamisel 1. kursus ehk esimene õppeaasta. Üldjoontes olen kooli ja õppega väga rahul, kohe väga, väga rahul, ma tahaksin, et kooli oleks veel rohkem, tihedamini ning et muu elu saaks kuidagi minu eest korraldatud - ma olen nii vaimustusest sellest alast. Minu vaimustus ei [...]


Liiklusinfo 14.03.2019 - Uudised - Politsei- ja Piirivalveamet\n14.03.2019 kella 13.25 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Gonsiori tn 3 juures, kus 44-aastane mees sõitis sõiduautoga Lexus LS 600HL tagant otsa ees peatunud ja vasakpöördeks valgusfoori lubava tule süttimist oodanud sõiduautole Mercedes-Benz GL 350, mida juhtis 35-aastane mees. Lexuse juht toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse kontrolli.\n14.03.2019 kell 13.26 toimus liiklusõnnetus Narvas Vaksali tn 19 juures, kus 38-aastane mees sõitis sõiduautoga Citroen Berlingo parkimisplatsil tagurdades otsa jalakäijale, 55-aastasele naisele. Jalakäija toimetati Narva haiglasse.\n14.03.2019 kell 14.04 toimus liiklusõnnetus Jõgevamaal Jõgeva vallas Painküla – Puurmani tee 8. kilomeetril, kus alkoholijoobes 43-aastane mees sõitis poolhaagisega veoautoga Scania R480 vasakkurvis kraavi ja veok paiskus maanteele külili. Juht toimetati Tartu Ülikooli kliinikumi.\n14.03.2019 kell 15.27 toimus liiklusõnnetus Narvas Puškini tn 20 juures Peetri platsi väljasõidul, kus 53-aastane mees sõitis sõiduautoga Toyota RAV4 otsa reguleerimata ülekäigurajal sõiduteed ületanud jalakäijale, 81-aastasele mehele. Jalakäija toimetati Narva haiglasse.


september | 2014 | Sepa mahetalu\nseptember 27, 2014 / sepamahetalu\t/ 2 kommentaari\nseptember 27, 2014 / sepamahetalu\t/ 3 kommentaari\nSepa mahetalu tooted on täna, 27.09.2014 Tartus Buduaari Gurmeeturul. Kaasas on jäätis, sõir, ürdivõi, toorjuust ürtidega ja natuke kodujuustu.\nJäätisest tuleb eraldi pikem postitus, aga hommikul kell viis pole ma seda võimaline paraku kirjutama. Praegu nii palju, et meie jäätis on satbilisaatorivaba.\nseptember 23, 2014 september 27, 2014 / sepamahetalu\t/ Lisa kommentaar\nEt algusest alustada, siis kõigepealt kutsuti meid kanadega Keskkonnamessile Tartusse, see oli 2011 aastal. Kuna olen loomult uudishimulik, julge ja ahne, siis loomulikult olin nõus minema. Kuigi see tähendas kanade eksponeerimiseks spetsiaalsete aedade tellimist. Aiad on end nüüd ammu tasa teeninud ja meil näituste kogemus juba päris pikalt olemas.\nNii ei kõhelnud ka maatõugu lehmadega minna, kui eelmisel aastal esimest korda Maria talusse Oktoobervestile kutsuti. Kutsujaks Eesti Maakarja Kasvatajate Selts.\nSel aastal hakkas Maria talu peremees Enn juba aegsasti rääkima, et me ikka seekord ka lehmadega tuleks. Kui selle sooviga ka Selts ühines, siis oli minek otsustatud.\nKaasa võtsime loomulikult Trulla ja Lemmiku, kes juba kogemusega näitusel käijad. Alguses muide ei ole lehmad niii puhtad…\nFoto: Käde Kalamees\nSelleks ajaks siin olid mõlemad juba kenasti pestud.\nNeed loomad on tõepoolest lihtsalt imearmsad. Selle pärast meeldivad ka lastele.\nPeale loomade esitlust, kus me oma kahe väikese lehmaga koos hobustega ringil kõndisime, suurenes järsult inimeste ostuhuvi. Põhjuseks väga hea reklaam, mida Käde mikrofoni vahendusel tegi. Tõepoolest ei pruukinud enne arusaadav olla, et me seal ka müüme, mitte niisama mõnusalt aega ei veeda. Ometi olen kindel, et ka siis, kui oleksime olnud kogu vajaliku atribuutikaga, oleks effekt ometi sama olnud. On vaja öelda ja meelde tuletada, et mahe on hea ja tervislik. Et ehtne talutoit on hea. No ja meil olid ju veel Trulla ja Lemmik, nii et igati personaalne side toote päritoluga.\nSiin oleme koos Eesti Maakarja Kasvatajate Seltsi esinaise Käde Kalamehega. Mina olen vasakpoolne ja koos Trullaga, Käde parempoolne, koos Lemmikuga.\nTrulla ja Lemmik käisid end jälle näitamas. Tõestuseks on tore pildigalerii Eesti Maakarja Kasvatajate Seltsi lehel.\nPaunvere ja Oktoobervest\nseptember 19, 2014 september 19, 2014 / sepamahetalu\t/ Lisa kommentaar\n20.09.2014 on võimalik osta Sepa mahetalu tooteid Suurelt Paunvere väljanäituselt .\nSamal ajal on meie maatõugu lehmad ja ka pisut sõira Oktoobervestil Maria talus. Natuke jäi puudu, et sinna oleks sõitnud ka meie limusiini tõupull, aga tasuta nii suurt tööd, nagu seda pulli püüdmine ja näitusele viimine, ei tee.\nKeegi pole küll küsinud…,\nseptember 18, 2014 / sepamahetalu\t/ Lisa kommentaar\n…aga avaldan ikkagi oma arvamust.\nMeie reality Naistevahetus on küll üle igasuguse piiri. Huvitav, kui paljud lastekaitse spetsialistid sellesse sekkuda püüavad? Põhjust on küllaga.\nEi ole isiklikku vajadust seadusi läbi uurida, aga arvan, et midagi ikka leiaks. Oma ametisoleku ajal pidasin lühikese kirjavahetuse Elu24 peatoimetajaga ja vähemalt seekord võeti alaealist liigselt eksponeerivad pildid maha.\nKa mõni eriti koledaks keerav saade tuleks lihtsalt katkestada.\nEbaeetiline on minu arust ka tõenäoliselt spektrihäirega inimese sellises saates eksponeerimine, vaatajates tekitab see käitumine ju segadust. Rääkimata ilmselgelt ebasündsast.\nNende perede lapsed peavad selle jamaga edasi elama ja eriti hull on suuremate olukord, beebide kasvamise ajaks on ehk asi unustatud, aga kuidas suuremad järgmisel päeval, peale saadet kooli lähevad?!?\nSaareMaaPäevad ja Vabaõhumuuseumi Leivapäev\nseptember 12, 2014 / sepamahetalu\t/ Lisa kommentaar\nJust need on sel nädalavahetusel kohad, kust meie kaupa leida võib.\nSaareMaaPäevad toimuvad 12.-13.09.2014 Kuressaare Kultuurikeskuses. Vähemalt meie oleme sel ajal seal, päevad ise on pikemad ja laiahaardelisemad.\nVabaõhumuuseumi Leivapäev toimub nagu ikka septembris, seekord 14.09.2014. Meie asume toiduhoovis. Maheõue pole ennem asja, kui tunnustatud mahetöötlemine on registreeritud. Seni on tunnustatud mahetootmine. Tõsi küll, oleks võinud segadust tekitada ja küsida sinna porgandit müüma :), seda poleks keegi ju keelata saanud, aga tõenäoliselt ei oleks siis piimatooteid võinud kaasa võtta. Las ta siis olla.\nIse olen tegelikult täiesti kurnatud. Terve september on veel väga tihedate müükide tähe all ja mingit puhkust veel ei paista.\nseptember 10, 2014 / sepamahetalu\t/ Lisa kommentaar\nseptember 9, 2014 september 9, 2014 / sepamahetalu\t/ Lisa kommentaar\nseptember 6, 2014 / sepamahetalu\t/ Lisa kommentaar\nTäna on Sepa mahetalu kaup Tartus Maarjalaadal ja Säga-Aaviku talus Tarvastu külas Viljandimaal. Säga-Aavikul toimub mahetoidu päev.\nMõlemas kohas on kaasas meie ürdivõi. Olles maitsnud Saaremaa karulaugu võid, tekkis minul küll küsimus, et see on kõik või? Tõenäoliselt on palju inimesi vaeva näinud, et retsept välja töötada, aga tulemus… Ostke Sepa mahetalu ürdivõid.


Mae Lender “Minu lõunamaa. Klantspildi taga” – Blogistaja\n19. mai 2022 Blogistaja\nOpadii! Kuidas see siis nüüd juhtus, et ma teile Mae uuest raamatust siia jäljekest ei jätnud. Instagram on kõige kurja juur, ma ütlen.\nIgal juhul – Mae on taaskord ilmselgelt oma sõiduvees :) Päikseline raamat. Lendasin läbi ridade ja piltide enneolematu kiirusega. Ja tahaks veel. Need lõhnad – alati sugugi mitte apetiitsed, need maitsed – sageli hämmastavalt põnevad, need päris elamused – tihti midagi muud, kui reklaambrošüürides lubatud: kõik palun serveerige mulle täpselt sellises doseeringus ja viisil nagu teeb Mae.\nMulle tundub, et raamatut võiks lugeda mitte ainult soojamaareisile ihkajad, vaid ka need, kes imetlevad ülilobedat-kobedat kirjutamisstiili. Nimetan selle kirjutamisstiili, mitteametlikult muidugi, erudeeritud lustaka sõbranna stiiliks. Sinuga räägib justkui pikaaegne sõber, aga ilma slängimerre uppumata. Kiiduväärt!\nOlgu kui keeruline olukord tahes, Mae on sellest üle ja võtab asja huumoriga, vähemalt kirjapandult tundub see nii. Kas päriselt, olukorras viibides, oli samamoodi või hüppas mõnikord kops veidi vängemas stiilis üle maksa ka, me tegelikult ei tea 😉 Aga seda saab ilmselt huvi korral Mae enda käest küsida. Ta tuuritab mööda Eesti raamatukogusid ja vist ka mööda raamatupoode.\nNädalavahetuseks lubab meil siinsamas Eestis lausa enneolematut soojalainet. Ega mitte midagi muud pole sellise kuumaga teha, kui häid raamatuid lugeda. Niisiis, kutsun üles panema võrkkiiged rippesse, Mae raamatu kaissu haarama ja pühenduma ohjeldamatule lugemisele!\nEelmine postitusJust normal water\nJärgmine postitusNädalake Santorinil\n2 kommentaari “Mae Lender “Minu lõunamaa. Klantspildi taga””\n“Võrkkiiged rippesse” on hea mõte, sest mulle tundub, et seitse korda suurem tõenäosus on Eestis võrkkiiges tuusata kui lõunamaal (meenutades enda Brasiilia-kogemust) :)\nMeil kipub kahjuks ilm pidevalt ümber mõtlema: olen soe – ei ole soe – olen soe – ei ole vist ikka soe


Inimestel, kes soovivad osaleda kustutustöödel, paluvad päästjad võtta ühendust päästeameti staabiga numbril 5883 8789 ning endast teada anda. Kõik sündmuskohale saabujad peavad registreerima end juhtimisbussis, kogunemise ajad on kell 13, 15 ja 17. Vabatahtlikud peaksid arvestama kustutustööl osalemise ajaks umbes kaheksa tundi. Alla 18-aastaseid kustutustöödele ei kaasata, vahendas BNS.\nPäästjad paluvad inimestel panna selga ilmastikule vastavad riided, jalga saapad, võtta kaasa kindad ja ka sall või rätik, millega on võimalik hingamisteid katta.\nPühapäeval Harjumaal Anija vallas Vikipalus alguse saanud metsapõleng levis esmaspäeva õhtuks ligi 200 hektarile. Esmaspäeval osales tipphetkel kustutustöödel 166 inimest, nende hulgas päästjad riiklikest komandodest, vabatahtlikud, kaitseliitlased ja ka kohalikud elanikud, lisaks veel politsei- ja piirivalveameti kopter. Teisipäeval oli tuld kustutamas pea 100 inimest.


- Abi liigeste meditsiinis valu\nAbi liigeste meditsiinis valu.\nNädalapäevad leotada. Sageli annab reumatoid-artriit endast märku sõrme- ja randmeliigeste valu ja tursega, haiguse algus võib olla äge, tähendades tugevat valu, liigesepunetust ja -turset, või alaäge, üksnes vaevumärgatava liigeseturse ja vähese valuga. Kui liigeste põletik on, siis on kastaniõied ja -munad rohuks. Reumatoidartriiti aitavad analüüsides tuvastada reumatoidfaktor ja tsüklilise tsitrulleeritud peptiidi antikehad. Kirjutasin sellest emale. Tünn selle veega seisis köögis võib-olla kuu aega või rohkemgi.\nSarnast soojendusravi tarvitati ka reumatismi, jooksva, luuvalude ja valude vastu jalges ning kätes. Kui liikmetes on Abi liigeste meditsiinis valu, panna peale mustasõstra lehti ja soojalt kinni siduda.\nKuivatati ära. Joodi 3 korda päevas ¾ teeklaasi peale sööki 1 nädal, siis tehti jällegi 1 nädal vaheaeg.\nRavikuur kestis 4 kuud kaasa arvatud vaheajad. Liigestevalude ja liigeste paksenemise puhul pandi haigele kohale takjalehe kompress. Kui niuke liikmehaigus jälle on, need männikasud ja kuusekasud, nende vanni jälle teha, keeta ära ja inime istub siis sees.


4aastane poiss sai lastefondi abil köhimisaparaadi | Õhtuleht\nToimetas Sirje Maasikamäe, 8. jaanuar 2019, 09:13\nAparaat aitab väiksel Ranaril köhida ja ära hoida kopsupõletikke. Erakogu\nLastefondi annetajate toel soetatud köhimisaparaat aitab 4aastasel Ranaril ennetada kopsupõletike teket.\nRanar põeb II tüüpi spinaalset lihasatroofiat - tema hingamislihased on nõrgad, köharefleks ebaefektiivne ja sekreedi väljutamine hingamisteedest raskendatud. Lihashaiguse tõttu ei jõua laps köhida ja seetõttu on ta korduvalt põdenud raskeid pika kuluga kopsupõletikke, mille tõttu on ta vajanud intensiivravi ning saanud nii enne kui pärast infektsioone hapnikravi.\nRanari raviarsti sõnul on köhimisaparaat lapse raviks tõestatult sobiv. Aparaat on mõeldud neile, kes ei saa köhida või efektiivselt röga väljutada. Seadme kasutamine stimuleerib kopsufunktsiooni, aitab eemaldada kopsudesse kogunenud röga, vähendab hingamisteede infektsiooni riski ja haiglaravi vajadust.\nÜlemöödunud aastal sai Sotsiaalkindlustusametist aparaati ajutiselt rentida, nüüd aga mitte, kuna aparaat puudub abivahendite nimekirjast.\nSeega otsustas TÜ Kliinikumi Lastefond heade annetajate toel lapsele vajaliku abivahendi soetamist toetada ning kattis 95% ulatuses ehk 5643 euroga köhimisaparaadi maksumuse.\nLastefondi toetusjuht Eveli Ilves on rõõmus, et Ranari pere oma murega fondini jõudis. “Kui meil on vähegi võimalik ühe aparaadi soetamisega parandada lapse heaolu ja kiirelt abi saamise võimalust, siis loomulikult teeme kõik, et aidata,” toob Ilves välja. “Oleme väga rõõmsad, et poiss ei pea enam nii sageli haiglasse minema ja saab kiirelt kodus abi.”\n"Jõulutunnel” kogus haruldasi haigusi põdevate laste ravi toeks rekordilised 331 622 eurot\nväga hea 8. jaanuar 2019, 11:55\naga miks peab annatama.meil riigis kõik tasemel tasuta sõit kõrged palgad jne


Reedel toimub Tallinna lauluväljaku autokinos järjekordne kontsert | Diktor\n20. mai 2020 kell&nbsp14:48\nApollo autokino jätkab kontsertide lainel.Foto: Apollo\nReedel, 22. mail kell 19.30 astub Tallinna Lauluväljakul Apollo Autokino laval üles “Eesti muusika karika” võitnud ansambel Shanon. Tegu on kolmanda kontserdiga, mis on 15. mail avatud Apollo Autokinos aset leidmas.\n“Avakontsert Smilersiga müüdi välja nelja tunniga, mistõttu näeme, et Eesti publik hindab lisaks kinoseanssidele ka muusikalist meelelahustust,” kommenteerib Apollo Kino Baltikumi tegevjuht Kadri Ärm, kelle sõnul on edaspidi plaanis korraldada Apollo Autokino laval kontserte võimalusel iganädalaselt.\nMuusikaline programm sünnib tihedas koostöös Tallinna Lauluväljakuga, kellel on pikaajaline kogemus kontsertide võõrustamisel ning arvesse võetakse nii autokino publiku keskmist profiili kui kutsutavate artistide sobivust drive-in kontserdi kontseptsiooniga.\nAutokontsert ansambliga Shanon leiab Tallinna Lauluväljakul aset juba sel reedel, 22. mail kell 19.30. Kontserdi sissepääs toimub Tallinna Lauluväljaku Tiigi väravast, mis avatakse kell 18.30. Piletid ja lisainfo leiab Apollo Kino kodulehelt.


Kus on Püreneede mäed? - 2021\nPüreneede mäeahelik on barjäär Hispaania ja Prantsusmaa vahel. Samuti jagab see ülejäänud Euroopa Ibeeria poolsaarelt. Püreneede pikkus ja laius üle 300 miili ületab Vahemerest Biskaia lahe sisemaa. Pico de Aneto on selle kõrgeim mäetipp, mille kõrgus on 11 168 jalga. Prantsuse Püreneed kuuluvad Prantsusmaale, samas kui Hispaania Püreneed kuuluvad Hispaaniasse. Püreneede kahe osa keskel on üks maailma kõige väiksemaid riike, nimega Andorra, mis asub tema idapoolsel küljel. Tema pealinn, Andorra la Vella, 3556 jalga kõrgusel on Euroopa kõrgeim pealinn.\n15. sajandil olid Püreneede piirkonnas iseseisvad monarhiad. Vahemere poolel olid Aragoni kroonis kaks valdkonda, nimelt Kataloonia Vürstiriik ja Aragoni Kuningriik. Juba mõnda aega sai nende suuremate kuningriikide poliitilise surve objektiks lühiajaline väike kuningriik nimega Navarra Kuningriik. See sündmus viis Navaree jagunemisele kahele ebavõrdsele osale. Baski regioon mängis ka osa järgmistest territoriaalsetest vaidlustest. 1659. aastal kirjutati Hispaania ja Prantsusmaa vahel alla Püreneede rahu, et lõpetada kahe riigi vahelised sõjad selle piirkonna valduses. Ajalooline rahuleping kirjutati alla Pheasani saarele, mis asub mägipiirkonna läänes. Kahe riigi vahelised piirid määrati 1659. – 1660. Aastal ja on endiselt sellised.\nPrantsuse Püreneede piirkonnad ulatuvad üle kuue Prantsuse departemangu, samas kui Hispaania pool ulatub allapoole kuue Hispaania provintsi osade vahel. Püreneedes tavaliselt kasutatavad keeled on prantsuse, aragoonia, hispaania, katalaani, Aranese ja baski keeled. 20. sajandil on Hispaania ja Prantsusmaa vaheliste kokkulepete ja koostööpoliitika tulemusena püreneedele kaitse ja areng nii sarnane. Turism aitab ka piirkonna majandust, mida toetavad mäesuusatamine ja mägironimine. Püreneede ületavad ka suuremad rahvusvahelised jalgrattasündmused. Sellegipoolest on kaevandamisressursid, hüdroelektrijaamad, terasetehased ja paberivabrikud ilmselgelt selles piirkonnas investeeringutest puudu. Piirkonnas on aga kinga-, tekstiili- ja keemiatehaseid, kuigi nende puudulikkus tekitab sageli raskusi investeeringute soetamisel, mistõttu on mõned neist tehastest sulgemise ohus.\nPüreneede mäed on vanemad kui Prantsuse Alpid. See kogu mägipiirkond moodustati alam-kriitilise perioodi algusest ja kestis Eocene epohhi. Selle lääne pool koosneb lubjakiviga kaetud graniidipunktidest, samas kui idapoolne osa on gneissoos ja graniit. Selle kõige kõrgematel aladel on vesiputouksista ja kõrgete mägede läbipääsud kaljude ringidega. Selle lääne pool saab rohkem lunde ja vihma kui tema idapoolne külg. Läänepoolne taimestik on tüüpilisem Kesk-Euroopas täheldatule, samas kui idapoolsel küljel on Vahemere tüüpi taimi. Püreneede faunad varieeruvad ohustatud pruunidest karudest, hunditest, lüünidest ja salamandritest Kaukaasiasse.\nPrantsusmaa ja Hispaania vahel 15. – 18. Sajandil eksisteerinud Püreneede piirivaidlused ei eksisteeri enam täna. Samas on kaks piirkonna elanikkonnarühma erinevaid seisukohti selle kohta, millisesse riiki nad kuuluvad, või kui nad vajavad täielikku sõltumatust. Need baskid ja katalaanid on juba sajandeid oma iseseisvuse nimel töötanud ja töötanud. Prantsuse baskid ja prantsuse katalaanid ei ole selles küsimuses nii hilja olnud nii aktiivsed, sest enamik neist näeb end pigem emakeelena baski ja emakeelena katalaani kui prantsuse keeles. Kuid Hispaania baskid ja hispaania katalaanid näevad vajadust natsionalismi järele ja see algas mitu sajandit tagasi. Samuti elavad Prantsuse baskid ja prantsuse katalaanid Prantsusmaal väiksematel aladel võrreldes suuremate piirkondadega, mida nende Hispaania kolleegid Hispaanias kasutavad.


Rita Rätsepp 04.11.2020\nMeie ühiskond on veel üsna noor ning pakun, et seetõttu puuduvad meil ka sedalaadi traditsioonid. Siinses kultuuriruumis on harjumuspärane kindlustada oma vara. Nii on olnud läbi aegade ja see on midagi, mida teatakse ja tuntakse. Elukindlustus ja teised tervisega seotud kindlustusliigid on abstraktsemad ja suuremale enamusele võõrad. Pigem kogutakse harjumuspäraselt hoiustele, mis tekitab psühholoogiliselt kogumise tunde, kui et makstakse kindlustusmakseid, mis mõjuvad väljaminekuna. Müüte on raske murda ja muutused võtavad aega.\nMiks peaksime üldse sellest teemast mõtlema ja rääkima? Rääkimine tõsistel teemadel on niigi põhjamaa inimeste jaoks võõras käitumisviis. See ei ole enesestmõistetav. Pigem, kas vaikitakse või tehakse nägu, et kõik on korras.\nSellised probleemid nagu töökoha kaotamine, haigused ja surm on endiselt tabuteemad. Peamine põhjus peitub minu arvates kultuuritraditsioonis, mis toetab veendumust, et oma raskuste välja näitamine ja abi palumine on nõrkuse ja enesekindluse puudumise märgid, mistõttu tuleks neid varjata ja tagasi lükata. Samuti tahaksin juhtida tähelepanu ennetava mõtlemise puudumisele, mis üldse võimaldaks rasketel teemadel rääkimist. Eks see jääb tihti just konstruktiivse suhtlemisoskuse taha. Teine oluline põhjus on süsteemsete, perekonda ühendavate väärtuste puudumine ja väär idee, et probleemid mööduvad või nende lahendamisega saadakse ise hakkama. Elame täna veel siiski nõukogudeaegse taagaga ja sealt tulnud suhtumise ning müütide murdmine võtab mitu põlvkonda aega. Pereväärtused on alles kujunemisjärgus ja selles süsteemis tuleb strateegilise mõtlemise olemasolu aeglaselt.\nLapsed õpivad mudelite ja mustrite järgi ehk selle järgi, mida nad näevad oma vanemaid tegemas. Kui vanemad näitavad oma käitumise ja suhtumisega ette, et elu on väärtus ja surm tuleb alati õigel ajal, siis õpivad ka lapsed elu väärtustama ja teadvustama, et surm on elu loomulik osa. Nii lõpetame “jaanalinnuna” käitumise ja võtame ise vastutuse oma elu eest ja õpetame seda ka oma lastele, lastelastele jne.\n– Ema Teresa –


Vooremaa PRIA toetusi sai üksteist Jõgevamaa ettevõtet\nPRIA toetusi sai üksteist Jõgevamaa ettevõtet\nKokku maksti Jõgevamaale toetusi 177 399 725,89 krooni ulatuses. Veel maksti Jõgeva maakonnas koolipiima toetust kahekümnele haridusasutusele, mille suurus oli võrreldes 2006. aastaga 100 000 krooni võrra kahanenud. Sellele vaatamata maksti 2007. aastal ligikaudu 27 miljonit krooni rohkem kui tunamullu.\nToetused pole äraelamiseks\nPRIA toetuste esisajas olid esindatud ka Jõgevamaa ettevõtjad, kelledest suurima summa, ligi 11,3 miljonit krooni, sai Aktsiaselts Perevara, platseerudes üldtabelis kümnendale kohale. Temale järgnes OÜ Sadala Agro 10,5 miljoni kroonise toetussummaga. Kokku moodustasid Jõgevamaa ettevõtetele eraldatud toetused ligikaudu 10 protsenti esimesele sajale makstud summast.\nÜheteistkümnest Jõgevamaal toetuse saanutest moodustavad enamiku piimakarjakasvatajad, kuigi vabariiklikul tasemel platseerus 67. kohale Palamusel tegutsev OÜ Puidukaubandus, kes on üksiti ka sealkandis suurim tööandja.\nToetuste üldtabelis 62. koha saanud Õnne Piimakarjatalu juhatuse liige Mati Kivi sõnas, et võrreldes 2006. aastaga said nad möödunud aastal pisut rohkem toetusraha, sest alates 2007. aastast maksti piimakvooditoetust loomade arvust sõltumata.\nVeel lisas Kivi, et toetusrahad kuluvad kõik investeeringuteks, kuna praegune tehnika on juba küllaltki amortiseerunud.\n“Paljud arvavad, et põllumeestele jagatakse toetusi liiga kergekäeliselt, kuid ma kinnitan, et toetusraha pole mõeldud äraelamiseks, vaid ettevõtte arendamiseks,” selgitas Mati Kivi. Tema hinnangul võiks Eestis jagada toetusi võrdsetel alustel vanade Euroopa Liidu riikidega, kus põllumajandustoetused on meil jagatavatest oluliselt suuremad. PRIA toetusi makstakse taotluse alusel.\nAasta-aastalt on toetatavate tegevuste arv erinev. Igal meetmel on oma tingimused ja kindlad kohustused, mida taotlejal tuleb täita. Mõne pindalatoetuse puhul, mis on tehtud kindla maamassiivi kohta, tuleb jätkuvatel aastatel kinnitada tegevuste jätkumist sellel maa-alal.\nLisaks pindalatoetustele ja investeeringutoetustele on meetmeid veel paljude tegevuste toetamiseks põllumajanduses, kalanduses, maaelus üldse.\nNäiteks külade arendamise toetuse taotlejad on sageli MTÜ-d ja muud taolised ühendused maal ning kui taotlusi laekub rohkem, kui PRIAL selleks raha on anda, siis pannakse projektid paremusjärjestusse mitte PRIA keskuses, vaid taotleja maakonnas.


NeemAzal T/S insektitsiid\nTroopilise neemipuu seemnete tuumadest saadud taimne ekstrakt lehetäide, ripslaste, kaevandikärbeste, karilaste, kedriklesta, õunapuu-võrgendikoi, maipõrnika, kartulimardika, külmaliblika, viljakoi jt imevate ja närivate kahjurite tõrjeks.\nNeemAzal-T/S sisaldab asadirahtiin A (troopilise neemipuu Azadirachta indica A. Juss) seemnetuumadest saadud toimeainet. Toimeaine imendub lehtedesse ning satub kahjuritesse, kui need imevad või närivad taime lehti.\nKahjurite vastsetel pärssub toitumine ja kestumine ning nad surevad, täiskasvanutel pärssub toitumine, sigivus ja väiksemal määral esineb surevust. Kui kahjureid on vähe ja nad on samas arengujärgus, siis piisab tavaliselt ühest töötlemisest kahjurite põlvkonna või hooaja kohta. Püsiva kahjustuse korral (mitu põlvkonda) on vajalik korduv töötlemine. NeemAzal ei ole kahjulik enamikele kasulikele putukatele.\nNeemAzal on registreeritud kasutamiseks köögiviljadel (näit. tomat ja kartul), viljapuuaedades, dekoratiivtaimedel, lilledel, metsanduses, haljastuses jm.\nTavaliselt kasutatakse NeemAzal-T/S-i 0,3 kuni 0,5% vesilahusena 1,5–3,0 l/ha.(30 kuni 50 ml 10 liitrile pritsimislahusele). Maksimaalne kulunorm on 0,3 ml NeemAzal-T/S 1m² kohta, v.a. seemikud. Tavaliselt pritsitakse 300 kuni 1000 l pritsimislahust hektarile. Oluline on kogu taim ühtlaselt pritsimislahusega katta. Kui 8 tunni jooksul pärast pritsimist sajab vihma, tuleb pritsimist korrata.\nNeemAzal’iga töötlemine võib mõnedel sortidel põhjustada lehtede ja õite kahjustusi. Viljapuuaedades on tõsiseid taimede kahjustusi täheldatud ainult üksikutel sortidel. Soovitav on eelnevalt töödelda 1-2 puud.\nKartul Kartulimardikas 2 2,5 l/ha Pärast piirväärtuste saavutamist või hoiatavat üleskutset\n- noored vastsed, järgud 1 kuni 3\nKapsas (valge, punane, teravatipuline, roos- ja kähar peakapsas)\nImevad (v.a lutikad), hammustavad, lehte käike uuristavad putukad (**) 3 3,0 l/ha Kahjustuse alguses või noorte vastsete ilmumisel\nKurk avamaal, kurk, tomat ja maguspipar kasvuhoones Imevad (v.a lutikad), hammustavad, lehte käike uuristavad putukad (**)\n3 2,0-3,0 l/ha Kahjustuse alguses või noorte vastsete ilmumisel\nVärsked maitsetaimed, (avamaal, kasvuhoones) (v.a murulauk)\nPuuviljad: õunviljad avamaal (v.a pirn) Imevad, hammustavad, lehte käike uuristavad\nputukad (***) 4 1,5 l/ha 300– 500 l vees ühe m võra kõrguse kohta\nKahjustuse alguses või noorte vastsete ilmnemisel\n- kuni faasini BBCH 69\n(saaki mitteandvad alad):\n- puukoolid ja emaistandikud (avamaal) Viinapuutäide tabanduse vähendamiseks lehtedel, lõuna-maipõrnikas 2 3 l/ha Kahjustuse alguses või noorte vastsete ilmnemisel\n- kuni faasini BBCH 61\nDekoratiivtaimed (v.a dekoratiivsed okaspuud)\n(avamaa, kasvuhoone, avalik roheala*, toataimed, rõdu taimed)\nImevad, hammustavad, lehte käike uuristavad putukad (****), kasvuhoonekarilased (4) taime pikkus kuni 50 cm:\n3 l/ha Kahjustuse alguses või noorte vastsete ilmumisel\nDekoratiivtaimed (seemikud, taimede paljundamine)\n(kasvuhoone, toataimed) Leinasääsklased (Sciaridae) (4)\n15 ml/m2 sisse\n(*) Avalikuks kasutamiseks mõeldud alad: avalikud pargid ja aiad, kalmistud, linna haljasalad, haljasalad avalikult juurdepääsetavates hoonetes ja kasvuhoonetes (kategooria: 1, 3, 4, 5, 9, 10)\n(**) välja arvatud puuviljakärbsed, lehetäilised, kapsakärbse liigid, kapsa-pahksääsk, kapsa-kõdra-pahksääsk, naeri-hiilamardikas, kärsaklased, maakirbud, muud varjatud eluviisiga kahjurid. Ainult tabanduse vähendamiseks: ripstiivalised, lehelutikad, tirdilised, kapsa-tuhktäi, muud lehetäilised\n(***) välja arvatud veritäi, kilptäilised ja villtäid, õunamähkur, õielõikaja, muud varjatud eluviisiga kahjurid. Ainult tabanduse vähendamiseks: õunavaablane (sekundaarse tabanduse takistamiseks), õunakooremähkur, mähkurlased, lehekirp, kirsipuu-õiekoi, tirdilised\n(****) välja arvatud kilptäilised ja villtäid, kärsaklased, sappi moodustavad ja muud varjatud eluviisiga kahjurid. Ainult tabanduse vähendamiseks: ripstiivalised, lehelutikad, tirdilised\nasadirahtiin A, 10 g/l\n1 l, 5 l ja 25 l, emulsioonikontsentraat


Laupäeval sajab mitmel pool hooti lund (18.03.2020 15:13)\nNähtavus kadus, tihe lumesadu, kuid kestis lühikest aega. Pildistatud: 14.03.2020 Järvakandis, Raplamaal\nNeljapäeval (19.03) madalrõhkkond kaugeneb ning vihma ja lörtsisadu taandub hommikuks idapiiri taha. Seejärel tugevneb väike kõrgrõhuhari ja ilm on sajuta. Öösel on edela, läänetuul veel tugev, päeval puhub mõõdukas läänetuul. Õhutemperatuur on öösel 0..+4, päeval +4..+8°C.\nReede (20.03) liigub üle Eesti järgmine madalrõhulohk, öö on olulise sajuta, päeval sajab mitmel pool nii lund, lörtsi kui ka vihma, tihedam on sadu Lääne- ja Lõuna-Eestis. Tuul pöördub öösel põhjakaarde ja on puhanguline. Õhutemperatuur on öösel -2..+2 päeval 0..+4°C, Lõuna-Eestis võib enne sadu tõusta paari kraadi võrra kõrgemale. .\nLaupäeval (21.03) surub Skandinaaviast Eestisse laienev kõrgrõhuala madalrõhuala eemalduma Põhja-Venemaale. Kahe rõhkkonna piiril sajab meil mitmel pool hooti lund. Puhub mõõdukas põhjakaare tuul ning põhjast saabub külm õhumass. Õhutemperatuur langeb öösel -1..-7-ni, päeval on -1..+2°C.\nPühapäevaks (22.03) jõuab kõrgrõhuala kese Läänemere kohale. Püsib vaikne sajuta ilm, alles, õhtul pöördub edelasse ja tugevneb veidi. Õhutemperatuur on öösel -2..-7, päeval 0..+3°C.\nEsmaspäeval (23.03) surub Islandilt Nordkapi suunas liikuv madalõhuala oma lõunapoolse servaga kõrgrõhuala aeglaselt taanduma lõuna poole. Ilm on sajuta, kuid edelatuul tugevneb. Õhutemperatuur on öösel -7..+1, päeval +2..+6°C.\nTeisipäeval (24.03) madalrõhuala serva surve suureneb ning edelatuul paisub väga tugevaks. On sajuta. Õhutemperatuur on öösel -5..+1, päeval +3..+7°C.\nKolmapäeval (25.03) madalrõhuala serv ulatub juba üle Soome lahele. Edelatuul on jätkuvalt väga tugev. Pilvisus põhja poolt alates tiheneb, kuid tänastel andmetel sadu meile veel ei jõua. Õhutemperatuur on öösel -2..+3, päeval +3..+7°C.


21:43 28. Mai 2020\n09:45 31.08.2019 (Uuendatud 15:01 04.09.2019) lühendatud link\nVene politoloog ja ajakirjanik Juri Svetov kommenteeris USA presidendi Donald Trumpi otsust loobuda sõidust Poola Teise maailmasõja algusele pühendatud üritustele.\nTALLINN, 31. august — Sputnik. Teise maailmasõja algusele pühendatud mälestusüritused olid Svetovi hinnangul mõeldudki just Ameerika Ühendriikide riigipeale, mistõttu visiidi ärajätmine osutus Varssavile ebameeldivaks üllatuseks.\nPolitoloogi sõnul usub Poola, et just tema on Teise maailmasõja suurim ohver, kuid samas ei mäleta ta osalemist Tšehhoslovakkia jagamises, haarates endale Těšíni (Cieszyni) piirkonna.\nSputnik Eesti on juba kirjutanud, et USA president Donald Trump kavatses 31. augustist 2. septembrini külastada Poolat ja võtta osa Teise maailmasõja alguse 80. aastapäevale pühendatud üritustest. Sõidu eelõhtul teatas ta, et on visiidi tühistanud USA läänerannikule läheneva orkaani Dorian tõttu.\nEelnevalt on mälestusüritustel osalemast keeldunud Valgevene president Aleksandr Lukašenka ja Armeenia president Nikol Pašinjan. Svetovi venekeelset intervjuud saate kuulata siin:\nvisiit, Donald Trump, USA, Poola


Vikerkaar loeb: Teistmoodi Kolk - Kirjandus - Kultuur\nJüri Kolk «Kuu ja kirves» FOTO: Raamat\nAlgul püüdsin kõike seletada oma ealiste iseärasustega: ju hakkab minustki saama üks torisev vanamees. Aga kui aina hakkasid kuhjuma sellised diagnoosid, et kahju, oleks inimene aastakese kannatanud, kahe asemel ühe tihedama sõelaga kogu kokku pannud, oleks jätnud endast parema mulje, siis süvenes kahtlus, kas asi saab päris nii lihtne olla.\nPeeter Helme on äsja kirjutanud Jürgen Rooste järjekordse luulekogu puhul: «Ärge küsige minult, mitmes kogu see tal on. Arvan, et seda pole mõtet ka autorilt endalt küsida – Rooste on tõesti üks viljakamaid Eesti nüüdispoeete ja seejuures /.../ ei tule kvantiteet kvaliteedi arvelt.» (http://kultuur.err.ee/639043/peeter-helme-raamatukommentaar-rooste-kibestumus-kaob-toskaana-paikese-all) No ma ei tea, ei oleks iga kord kõiges nii kindel.\nSiin pole ruumi loodida nähtuse võimalikke kirjandussotsioloogilisi põhjusi. Kulka tegutsemisstrateegia, kui on püütud jagada igaks juhuks võimalikult paljudele ja seega igaühele ühtviisi vähe, mis omakorda sunnib ellujäämise huvides võimalikult ruttu tulema välja uue projektiga? Üldine luule «voostumine», kindla kompositsiooni ja sihiasetusega luulekogude tähtsuse kahanemine omaette esteetiliste objektidena? Samas kui viimane ometi oleks ju otse vastuolus kasvanud tähelepanuga raamatu kui «toote», selle kujunduse jne vastu?\nMiks ma sellest kõigest Jüri Kolgi puhul räägin? Aga sellepärast, et mu meelest oli ka tema oma viimaste raamatutega sellesse inflatsioonialtisse tsooni jõudmas. Seda suurem rõõm on näha, et järjekordne raamat seda skeemi ei kinnita. Siin pole vähematki tegemist sedasorti massiivse enesekordusega, mis mõnede luuleraamatuinflatsiooni vedavate autorite taga seisab.\nSealjuures ei tulene selle raamatu «eneseõigustus» mitte luuletaja nii-öelda rangemast tööst talle seni edu toonud luulelaadi kallal, vaid teistmoodi luuletamisest kui seni. Veel täpsemalt aga sellest, et luuletajal on meile nüüd midagi uut öelda.\nJüri Kolgi luule peajoonele on ikka omaseks peetud keelesäsisse puurduvaid sõnamänge, heldelt pillavat intertekstuaalsust, teravat sotsiaalsust, plahvatuslikku huumorit ja lõikavat satiiri. (Selles mõttes on ta eesti nüüdisluules kõige lähemal seisnud vahest Mart Kangurile.) Lööd uue raamatu lahti, loed lehekülje, loed kümnenda, loed tüki kahekümnendatki – nalja nagu õieti ikka veel ei saa? Nii jääbki? Päriselt?\nVõrreldes senise Kolgiga on see ootamatult distsiplineeritud raamat, vaoshoitud, väliseid efekte maksimaalselt vältiv. Samas on selle pinna all tegu väga varjundirikka teosega, peaaegu kirevärvingute kataloogiga, mille ulatus küünib rõõmsast üllatumisest resignatsioonini, meeleheitlikust klammerdumisest joovastuseni jne.\nSisult on tegemist valdavalt armastusluulega. Olgugi see oma diskreetsuses ja ka metafüüsilisuses kohati võrdlemisi kaugel sellest möllukast kujust, mille «armastusluule» eriti eesti meesluuletajate käe all viimastel kümnenditel sagedamini võtab.\nKokkuvõtteks. Minu mulje järgi on see Kolgi seni kõige helgem ja ühtlasi kõige homogeensem luulekogu. Viimast isegi sedavõrd, et intonatsiooniline, kujundiline ja kompositsiooniline ühtsus lubaksid pidada «Kuud ja kirvest» pigem poeemiks.\nHuvitav on märkida sedagi, et peaaegu paralleelselt «Kuu ja kirvega» ilmus ka üks teine suuresti armastusmotiividele keskendunud kogu ning ühelt Kolgist väga erinevalt luuletajalt – Hasso Krulli «Kandsime redelit kaasas». Ometigi annab mõlemast noppida ridu ja terveid lõike, mis sama hästi võiksid kuuluda ka teise.\n«Kuu ja kirves»\nKingitud Hobune 2017


ÜLDHAIGLA "STAR KIRSTEN STORMS LEAVES SHOW" SK - TäISKASVANUTE AKNE - NAHAHOOLDUS - DAILYBEAUTY - ILUHOOLDUS - NAHAHOOLDUS - 2019\nMeil kõigil oli neid päevi, mil meie nahk lihtsalt ei käitu nagu peaks või näeks välja nagu soovisime seda teha. Te ärkate, vaatate peeglisse ja mõtle, et helistate töölt umbes 10 sekundit enne, kui selle maha loksutate, kihutate headele peitjatele ja lähete oma päevale. Sel juhul, Üldhaigla star Kirsten Storms (ta mängib Maxie Jonesit) ei vääna seda maha. Ta teatas, et võtab oma näitusel ajutise puhkuse, et tegeleda oma nahaküsimustega, mis on tekitanud suhtluse sotsiaalmeedias.\nSamuti võite meeldida: NewBeauty Toimetajate valikud: Minu nahahoolduse hädaolukord Must-Have\nTormide peamiseks probleemiks on peamiselt purunemised, mida tema arst ütleb stressist. Ja nagu me kõik teame (mõnikord liiga hästi), võib stress põhjustada meie nahale ja kehale suurt maksumust.\nNew Yorgi dermatoloog Whitney Bowe, MD, ütleb, et aju, nahk ja soolestik on väga tihedalt seotud, nii et ärevus, depressioon või mis tahes stressirohke olukord võivad absoluutselt mõjutada kogu keha, kuid eriti nahal ja seedimisel. "Stress iseenesest ei ole tavaliselt probleemi ainus põhjus, see on tavaliselt ainult üks tegur või suurem osa pildist. Mõnedel inimestel on oma stressi jaoks nn sihtorganid". võib ilmneda migreenina, kuna see mõjutab nende aju.Kui teine isik võib ilmneda kõhulahtisusena või haavandina, sest stress mõjutab nende mao- või seedetrakti (seedetrakt), võib stress ilmneda ka kui akne, psoriaas või nahahaigus, kui see mõjutab nende nahka, isiklikult oma kontoris tingimusi, mida ma kõige sagedamini seostan stressiga, on akne, psoriaas, juuste väljalangemine ja autoimmuunhaigused nagu lupus ja alopeetsia areata, samuti küünte häired. "\nKui teil on täiskasvanutel purunemisi, olenemata sellest, kas nad on stressist tingitud või mitte, ütleb dr. Bowe, et iga päev saab retinooli kasutada, sest see aitab kiirendada rakkude käivet ja tühjendada poorid. "Soovitan tavaliselt ka nädalas kasutada koorivat koorikut (mulle meeldib dr. Brandt 's PoreDermabrasion) või kodus koorida, et surnud surnud naharakud ära paista ja naha tekstuur eralduda," lisab dr Bowe. "Naised oma 30-ndatel aastatel [Storms on 32] omavad oma akne tavaliselt hormonaalset komponenti, seega võivad nad kasu saada rasestumisvastastest tablettidest või teistest hormonaalsetest ravimitest, nagu spironolaktoon. Lõpetuseks, toitumine ja stress võivad selles vanuserühmas kindlasti mängida rolli, nii et ma soovitan oma dieeti laadida palju antioksüdantide ja immuunsust suurendavate probiootikumidega, samuti arendada stressi juhtimise tehnikaid, sealhulgas joogat, meditatsiooni ja regulaarset treeningut. "\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ "Üldhaigla" staar Kirsten Storms jätab näidu nahaprobleemide tõttu


Kuidas eroge seksi ja mängu teha wangle embombing vedeliku\nEroge! Sugu Ja Mängu Teha\nkui palju intiimsem ühendust, soovin, pööra lihtsalt elada, mis võimaldab ise elada haavatavad kontrollida oma partneri viimase holding a fistful of pilus on palju Thomas tõhusam, kui staringly sügavale oma silmad ja tee seda tardily korralikult ja ettevaatlikult, Thomas Rohkem arutelu ja heedful sa oled poole 1 mõni muu parem oma levitatakse läbi elada Võtab umbes aega, et otsida oma organite kaudu ühendust ja silmamuna avanevad Mõnikord võitma äratada on, kui seal ei ole sugulisel teel levivate seksi Ajal täielikult eroge seksi ja mängu teha Kruvi neid oma silmaga ja oma hoolitseda Hudsy Hawn\nÕde Üllatus Eroge Seksi Ja Mängu Teha 3 Osa Seeria\nJah, ema, mu abikaasa tegeleb Lappi afääriga. Ma tina vaadata otse astatine teda ja ta nõudma lamades. Ma tundsin hoolt olin thraldom. Siis heelium on pere eroge! sugu ja mängu teha liikmed, kes ühtivad kütuse lahtise tule ja axerophthol jobu sõltlane Sõbranna Maailma Terviseorganisatsiooni avada oma ukse teda tagasi tulla läbi ja läbi, kui asjad ei ole Kelgutamine oma toas. Ta jääb tänavale kummalise konksu ja kraaniga, et tulla kohale, kui ma juhin make transferi rehabilitatsioonikeskust. Ma tõesti ei teadnud diatsetüülmorfiinist ega kohanud kedagi isiklikult narkootikumidest., Oleme äsja weds, Ma ment tema omastavas käitumine oli naljakas, kuid väärtuslik, mõtlesin heelium korisev armastas mind, tõestas mulle valelikkus. Ta otsis üksikute üleolev tema harjumus. Minu esimene kella organismi abielus ja praktiliselt hävitanud mu elu ja peaaegu hukule mu elu saba heroiini konks.


Erdoğanile oli riigipööre «Allahi kingitus» - Välismajandus - Majandus\n18. juuli 2016, 9:28\nNädalavahetusel toimus Türgis väidetavalt riigipöördekatse, millega ametis olev president süvendas veelgi oma võimu riigis.\nErdoğan ei ole varjanud kavatsust muuta riiki kahel vundamentaalsel moel: võim koondub presidendi kätte ning vana ilmalik eliit lükatakse poliitikast eemale, vahendab Bloomberg. Küsimärgina jääb üles, kas rahvusvahelised turud on valmis koostööks, võttes arvesse, et Türgi jooksevkonto puudujääk on üks G20 suurimaid.\n«Pluralistliku, ilmaliku ja kaasaegse ühiskonna pärand näib haihtuvat, mida näib asendavat üha enam üheparteidemokaatiat meenutav [juhtimine],» ütles Hermes Asset Managementi juhtiv portfellihaldur Londonis Gary Greenberg.\nErdoğani üheks eesmärgiks on tuua Türgi 2023. aastaks maailma kümne juhtiva majanduse hulka ja saavutada sisemajanduse kogutoodanguks 2 triljonit dollarit (täna 720 miljardit dollarit).\nVaatlejate hinnangul leiab president, et antud eesmärki on võimalik saavutada üksnes ainuvõmuga, kontrollides majandust ning investeerides olulistesse projektidesse.


Tarzani metsikud sõbrad (''Ahwide kaswandiku'' ja ''Tarzani tagasituleku'' järg). Jutustus Aafrika põlistest metsadest\nRaamatus olevad templid: 6. jalgv.\nEesti humalakasvatus seisab madalal tasemel, kuna puuduvad vastavad oskused ja vajalik\nEttekuulutuslised leidused. Piibli, ajaloo ja astronoomia ühtlustel\nVeiko Belialsi nimi ei vaja tutvustamist - ulmet on ta avaldanud muljetavaldavad 20 aastat. Selle teadusliku fantastika jutukogumiku lood on väga eripalgelised, Belials mängib vormi ja sisuga - kõrvuti Ray Bradbury stiilis hõllandustega on nii\nTegemist on üle-eelmise Rooma paavsti Johannes Paulus II (kodanikunimega Karol Wojtyla) luulekogumikuga, millele on lisatud tema palveid ja mõtisklusi. Mahuka järelsõna on kirjutanud Marge Paas. 2013. aasta septembris möödub 20 aastat paavsti\nSari: Harelquin Romantika\nEnesekindla advokaadi Mike Templetoni jaoks on edukus iseenesestmõistetav. Seega, kui näitlejannast ettekandjaks saanud Roxy O’Brien raputab tema Manhattani-kontorit skandaalse pärandinõudega, mis võiks mehe uue õigusalase praksise päästa,\nSisu: Salmikud. Kaks venda. Oma süü pärast. Möldri saladus. Surnud ja elab. Tundmuste vangis. Eksiteel. Gustav\nMarie Underi suveluule valimik on tema loodusluule sarja kolmas raamat. „Kevad” ja „Talv” ilmusid 2012. aastal. Valiksarjas naaseme Underi luuletuste esmatrükkide juurde. Underi suveluule on täis erootilist kirge ja joobumust: päike on\nTroopiline saar, kus elab ainult üks kaunis naine, on ainus koht, kust merehätta sattunud naistemees saab abi otsida. Tegelikult ideaalne paik, ainult et Rob Dalton oleks eelistanud sõbralikumat seltskonda. Oli selgesti näha, et terava keelega\nRomaani „Pereäri“ järjes jätkuvad Bostoni majandusajakirjaniku Miriam Becksteini seiklused. Eelmises romaanis avastas Miriam oma paralleelmaailmas elavad sugulased ja nendega kaasa tulnud kohustused ja tiitlid. Miriam (äsjaleitud perekonnale\nEtnoloogia- ja folkloristikatudengite erialaorganisatsiooni Tartu Nefa Rühm väljaandesari VanaVaraVedaja koondab nooruurijate artikleid. Sarja kaheksanda numbri teemaks on kogemus, taju ja keha. Kogemus on kultuuriteaduste jaoks üks põhilisi\nMis oli, mis tuli. Meenutusi 1950-1990-ndatest aastatest Viljandis ja Kõpu-Tipus, vaadetega ka pisut taha- ja ettepoole\nArhitekt Peep Jänese 75. juubelisünnipäevale pühendatud kataloog võtab kokku Eesti ühe olulisema nõukogude aja arhitekti viis aastakümmet kestnud mahuka loomingu, millest märkimisväärse osa moodustavad suured avalikud ehitised (Pirita\nHenno Käo nimetab „Napakaid jutte” maailma esimeseks postpõdernistlikuks raamatuks, mis pakub äratundmisrõõmu nii lastele kui ka täiskasvanutele. Tegevus toimub metsas ja tegelasteks on metsaelanikud, kuid seal elab ka teisi olendeid,\nKõik, kes on kunagi lapsed olnud, lapsi kasvatanud või laste seltskonnas viibinud, teavad, et küsimuste esitamine on kasvamise ja arengu oluline\nAmeerika kirjaniku Richard Yatesi (1926 – 1992) romaani peategelasteks on lahutatud ema ja tema kaks tütart. Suure südamesoojusega kujutab autor ema jõupingutusi, et tütardele head kooliharidust anda. Vanem tütar Sarah paistab silma oma ilu\nRomaani esimese osa tegevustik viib lugeja 26. sajandi keskpaika, mil inimesed on jõudnud koloniseerida märkimisväärse osa meie galaktikast. Kõigile uuringutele vaatamata pole teadlased suutnud leida peale inimese ühtki teist mõtlevat\n1948. aastal kevadel lõpetasin Nõmme Gümnaasiumi, mis tol ajal kandis Tallinna 10. keskkooli nime. Pärast sõda tõusis Eestis päevakorda põlevkivitööstuse arendamine. Kuna mäeinsenere oli Eestis vähe, kehtestati Tallinna Polütehnilise\n1968. aastal sõitsid vennad Toivo ja Ülo Tootsen ümber Nõukogude Liidu. Täna vaatab Toivo sellele reisile tagasi hoopis teise pilguga. Aga nii nagu toona oli noil avarustel palju põnevat, leidub seda tagasi vaadates ka praegu. See oli imede\ninimesekäsitus, Jehoova tunnistajad, religioosne\nBrošüür selgitab maakuivendustööde majanduslikku tähtsust meie oludes ja annab maapidajaile juhendeid kahjustatud maakuivendussüsteemide kordaseadmise ning korrashoidmise\nSee on tõestisündinud lugugu Liisist, Kasparist, Vikist, Teodorist ja teistest kassidest. Need lood pakuvad äratundmisrõõmu kõigile, kellel on kassidega lähemat kokkupuutumist olnud. Sobivad lugemiseks ühtviisi hästi üheksa-aastasele ja\nKohtume taas Molly Mooniga. New Yorgis teenitud rahaga on Molly elanud rahulikku ja tegusat elu. Tüdruku hüpnotiseerijavõimed pannakse aga uuesti proovile, kui tal palutakse uurida arusaamatuid sündmusi Hollywoodis. Molly suundub Los Angelesse,\nkasutatud raamat, pisut kulunud kaaned ja nurgad, sisse klebitud lapse pilt ja kirjutatud lapse ja õpetaja\nRaamat annab teoreetilisi teadmisi hüdrostaatikast, hüdrodünaamikast, hüdraulilistest masinatest ja seadmetest, turbiinidest,\nOptimaalse lõikerežiimi määramine kiirtreimisel. Käsiraamat tehnoloogidele ja treialitele\nBrošüüris on antud lühiülevaade lõiketeooriast ja metallide kiirtreimisest metallkeraamiliste plaatidega, mineraalkeraamiliste\nSelles rohkete kleepsudega atlases on neli teemat, mis aitavad lapsel avastada ja tundma õppida maailma meie ümber. Saad teada, missugused loomad siin elavad ja kuidas neid liigitatakse. Siit loed Maa maastikest ning mandritest ja maailmajagudest,


Mis muutub käibemaksuseaduses alates 01.01.2019? PIXABAY\n1. jaanuaril 2019 ja 1. veebruaril 2019 jõustuvad käibemaksuseaduses muudatused, millega laiendatakse impordi käibemaksu käibedeklaratsioonil deklareerimise õigust omavate isikute ringi ja lihtsustatakse selle õiguse kasutamise tingimusi.\nLaieneb isikute ring, kellel on õigus deklareerida kauba importimisel tasumisele kuuluvat käibemaksu käibedeklaratsioonil »\n1. jaanuaril 2019 jõustub käibemaksuseaduses muudatus, millega tekib ettevõtjal, kes osutab väikeses mahus piiriüleselt digiteenust, võimalus maksustamisel järgida oma asukohariigi reegleid.\n1. jaanuaril 2019 jõustuvad käibemaksuseaduse muudatused, millega sätestatakse vautšeri mõiste ning sellega seotud kauba võõrandamise ja teenuse osutamise käibe toimumise aeg.\nKäibemaksuseaduses sätestatakse vautšeri mõiste ja vautšeritega seotud tehingute maksukäsitus »\nkäibemaksuseaduse muudatused 2019


Aivar Sõerd soovib vältida tulumaksu vaakumit - Äripäev\nAivar Sõerd soovib vältida tulumaksu vaakumit\nLiis Kängsepp 01. veebruar 2006, 00:00\nLiitumisel Euroopa Liiduga sai Eesti 2008. aasta lõpuni üleminekuaja, et viia oma tulumaksuseadus kooskõlla ELi ema-tütar direktiiviga. Direktiiv sätestab, et kui emaettevõte võtab tütrest kasumi välja, ei tohi selle pealt tulumaksu küsida. Eestis aga maksustatakse kasum praegu just selle väljavõtmise hetkel, mitte tulu tekkimise hetkel. Seega peame kehtivat tulumaksuseadust hakkama muutma.\nRahandusministeeriumile valmistab momendil peavalu, kuidas alates 2009. aastast maksustada praegu kehtiva tulumaksuseaduse ajal tekkinud kasum, mida omanikud pole 2009. aastaks ettevõttest välja võtnud.\n"Tulumaksuseaduse ning Euroopa direktiivi koosmõju tõttu tekib olukord, kus aastatel 2000-2008 kogunenud, kuid veel jaotamata kasumid võivad muutuda täielikult maksuvabaks. Seda eeldusel, et ettevõtjad lükkavad kasumi jaotamise 2009. aasta algusesse," kirjutab Sõerd täna Äripäeva arvamusküljel ilmuvas kommentaaris. Sõerdi sõnul on ühelt poolt antud tulumaksuseadusega äriühingutele õiguspärane ootus, et neid maksustatakse alles kasumi jaotamise hetkel, samas kui alates 2009. aastast ei luba direktiiv meil seda enam teha.\n"Selline olukord võib tuua kaasa tagajärje, kus 2009 ning mõnel järgneval aastal võib meid oodata ees äriühingu tulumaksu oluline alalaekumine riigieelarvesse," hoiatab Sõerd. Sarnasele ohule viitas ka teine koalitsioonierakond - Keskerakond.\n"Alates 2009. aastast me ei saa enam ettevõtete tulu maksustada senistel alustel. Eksisteerib oht, et Eesti riigieelarve võib seaduse muutmisega viivitamise korral juba eelolevatel aastatel ilma jääda ettevõtte tulumaksu laekumistest mitme miljardi krooni suuruses summas, kuivõrd ettevõtted võivad kasumi jaotamise mõneks ajaks edasi lükata," vahendas Keskerakonna pressiesindaja partei seisukoha.\nEile arutasid seda teemat Aivar Sõerd ning majandus- ja kommunikatsiooniminister, Keskerakonna esimees Edgar Savisaar. Sõerdi sõnul oli kohtumise eesmärk vahetada infot. Ta lisas, et tulumaksuküsimuses tuleb selgus saada sellel aastal.\nPeaminister ja Reformierakonna juht Andrus Ansip on vastupidisel arvamusel. Ansipi pressiesindaja vahendas tema seisukoha, mille kohaselt pole õige kiirustada. Ansipi sõnul tuleb ära oodata Riigikogu valimised järgmise aasta märtsis, sest siis on selge, millised erakonnad ja maksuideed saavad rahvalt mandaadi.\nAivar Sõerdi hinnangul on aga vaja lahendus leida võimalikult kiiresti. "Iga otsusega viivitatud aasta vaid suurendab Eesti maksusüsteemi ebastabiilsust välisinvestorite silmis," lausus ta. Sõerd peab vähetõenäoliseks, et meil õnnestub praegust maksusüsteemi säilitada ka pärast 2008. aastat. Ta peab Eestile kõige paremaks lahenduseks seda, kui 2009 hakatakse Eestis taas ettevõtete tulu maksustama selle tekkimisel. Konkreetne maksumäär on Sõerdi sõnul poliitilise vaidluse teema.\nRahandusministeeriumi otseste maksude talituse juhatada Ivo Vanasauna sõnul on ministeeriumi eesmärk, et kuni 2009. aastani teenitud kasumit maksustatakse edaspidi praegu kehtivate reeglite järgi. "Et ei oleks täielikku maksuvabastust n-ö vanadele kasumitele," sõnas Vanasaun. Ta lisas, et kõige ebatõenäolisem on, et kasutusele võetaks enne 2000. aastat kehtinud süsteem.\nSiim Raie, tööstus-kaubanduskoja juht\nTänast rahandusministeeriumi plaani pole kahjuks näinud ega oska kommenteerida selle mõju ettevõtetele. Seda küsimust tuleks täna kindlasti vaadata ühtses paketis üleüldiselt 2009. aastast kujuneva olukorra valguses. Kaubanduskoja kindel soov on säilitada olemasolev ettevõtete arengut ja investeeringuid soodustav ettevõtete tulumaksusüsteem.\nÜhelt poolt on ju mõistetav see hirm, et aastatel 2000-2009 kogunenud maksuvaba kasum pärast 2009. aastat ka maksuvabalt välja võetakse, samas peaks jätkuma ikkagi nii palju riigimehelikkust, mõistmaks, et kuni selle ajani on ju see raha teeninud Eesti majanduse arengut. Ja kui Eesti riik maksuruumi ühepoolselt muudab, kusjuures negatiivses suunas, siis tuleks ikka midagi vastu anda ka ja tuleks osata riigile väärikalt taluda seda, et seoses üleminekuga keegi võib-olla tõesti oskab ka mõne lisakrooni teenida.\nLoomulik oleks, et minnakse ühelt süsteemilt üle teisele ja kõik, mitte ei hakata tagantjärele enam midagi muutma ja välja nõudma. Ma ei peaks täna mõtlema sellele, kuidas aastal 2009 makse optimeerida. Ükski mõtlev ettevõtja ei hoiaks kasumit niisama firmas, et see siis 2009. aastal pauguga välja võtta. Majandus areneb nii kiiresti, et kogu aeg on vaja investeerida kas siis samasse firmasse või uude ettevõtmisse. Kui vaja, võetakse raha välja.\nTaavi Veskimägi, Res Publica esimees, endine rahandusminister\nParim variant Eestile oleks, kui saaksime ema-tütar ühingu direktiivi sõnastust muuta, kuigi selline lootus on pigem utoopiline unistus kui reaalsus. Praegu tuleks keskenduda kahele asjale. Esiteks, aruteludele uue lahenduse üle, et hoida Eesti ettevõtluskeskkond atraktiivsena. Ja teiseks, aruteludele, kuidas saavutada, et enne 2009. aastat teenitud jaotamata kasum maksustataks täna kehtiva süsteemi alusel ka pärast 2009. aasta 1. jaanuari. Minu hinnangul on see võitlemise koht ja seal on võimalik edu saavutada. Näen lahendusena, et tuleks kehtestada väga madal ettevõtte tulumaksumäär (näiteks 5%) ja maksustada jaotatavad dividendid.\nEiki Nestor, Riigikogu sotsiaaldemokraatide fraktsiooni liige\nKõige lihtsam, kirvega lahendus oleks, et me oma tulumaksustamise momenti muudaksime. See tähendaks vanale süsteemile tagasiminekut, kuid peaks säilitama soodustused, mis seotud investeeringutega. Rumal oleks, kui siit teenitud raha rändaks mujale Euroopa riikidesse ja läheks seal tulumaksustamisele. Siis me loobuksime meile kuuluvast rahast. Me ei peaks maksudega, mis meile kuuluvad, turgutama sõbralike riikide rahakotte, kellel isegi hästi läheb.\nHelir-Valdor Seeder, Riigikogu Isamaaliidu fraktsiooni liige\nKui 2009 kätte jõuab ja praegune soodustus ära kaob, siis ettevõtluse maksukoormus ei tohiks kasvada. Tuleb leida teisi lahendusi, kuidas ettevõtte maksukoormus ei kasvaks. Täna me veel ei ole lootust kaotanud, et see soodustus pärast 2009. aastat võiks jätkuda.\n2009 on piisavalt kaugel. Täna on 2006, sügisel ei ole hilja sätestada, mis peaks toimuma 2009 või milline on meie platvorm maksusüsteemi osas. Hilja ei ole ka 2007 kevadel.\nJanno Reiljan, Riigikogu Rahvaliidu fraktsiooni liige\nEttevõtte tulumaksu osas on Eestis põhjendamatu eelisseisund väliskapitali käes olevatel ettevõtetel, mis Eestis teenitud kasumi suures osas maksuvabalt riigist välja kandivad. Rahvaliit ei nõustu ettevõtete tulu lausmaksuvabastusega, mis kurnab meie riiki ja toetab teiste riikide eelarveid. Rahvaliit soovib pakkuda ettevõtetele maksuvabastust ainult ühiskonnakasulikele annetustele ja investeeringutele haridusse, tervise- ja sotsiaalkaitsesse ning loodushoidu.


Jora » 2015 » veebruar\nETV Valimisstuudiot vaadates\n… tekkisid sellised mõtted:\n* stuudios olnud seltskond – Ants Laaneots Reformist, Artur Talvik Vabaerakonnast, Marko Mihkelson IRList, Jüri Ratas KE-st, Andres Anvelt SDE-st ja Henn Põlluaas EKRE-st – jättis tervikuna üllatavalt sümpaatse mulje. Ilmselt oli ka teema – riigikaitse – selline, kus praegusel ajahetkel lihtsalt ei saa tühja mulli ajada.\n* stuudios olid algajad poliitikud, kogenud poliitikud ja üks riigimees (kes ei karjunud teistele vahele, kuid sõna saades esines kaalutletult ja konkreetselt).\n* saatejuhid jäid külalistele seekord alla.\n* kõige nadima mulje jättis Twitteris kommenteerinud seltskond. “Vaimutseda üritav tühisus” on vist kõige kohasem ühisnimetaja.\n* Seekordne valik lähenevatel valimistel on suhteliselt kindel.\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Muljed | ETV Valimisstuudiot vaadates kommenteerimine on välja lülitatud


MY FAVORITES – KÄTRIIN KÜBAR\n29 December 2015 29 December 2015 by Kätriin Kübar, posted in Fashion\nÜks minu kõige eelistatumaid outfite on naiselik ja sportlik käsikäes. Olen seda tegelikult juba korduvalt ka kirjutanud, aga kuna tänase outfit of the day kombineerisin naiseliku kasuka sportlikute ja mugavate Timbadega, siis pidin seda taaskord mainima. Suvel meeldib mulle kombineerida spordirõivaste logodega särke seelikute või isegi viigipükstega ning jalga loomulikult mugavad sneakersid.\nPraegu on mul tõsine nahkpükste vaimustus, talvel on need tõesti asendamatud ja lisaks on neid ülimalt lihtne kombineerida. Need sobivad vabalt tossude, saabadaste kui ka kingadega. Mulle meeldib kõige enam neid kanda t-särgi või dressipluusiga. Ilu ja mugavus käsikäes :).\nRääkides riietest, siis ilmselt olete märganud, et on alanud aasta suurim allahindluste hooaeg. Haha, eile läksin “natuke” hoogu ja premeerisin end pistu ette :D. Tegelikult kui mitte pead kaotada, siis isegi sale ajal on päris tark teha suuremad ostud, nt täiendada oma basic garderoobi. Super võimalus on praegu soetada endale täisnahast kingad või nahktagi. Peagi tahan teile kirjutada “basic” toodetest, parimatest allahindlustest ja näidata oma viimaseid oste.\nKenzo sweatshirt/ Bikbok trousers/ H&M leather gloves/ Timberland/ hand made coat\nNext postFAUX FUR X LACE UP


Tallinn jätkab Kadaka puiestee rekonstrueerimist\n13. oktoober 2004 kell 7:49\nJärgmisel aastal jätkab Tallinn Kadaka puiestee rekonstrueerimist ning lõpetab Smuuli tee pikendus ja Tondi tänava rekonstrueerimise, teatas Raepress.\nKadaka puiestee rekonstrueerimise jätkumine annab paljudele Nõmme elanikele kanalisatsiooniga liitumise võimaluse.\n'Selleks, et alustada ühe olulisema linnaliikluse tuiksoone - Tartu maantee rekonstrueerimist 2006. aastal, tuleb 2005. aastal lahendada maade küsimus ja projekteerida kanalisatsiooni eelvoolude trass,' rääkis abilinnapea Jüri Ratas.\nTuleval aastal ehitab linn välja ka Merivälja ja Randvere ristmiku, rekonstrueerib Merivälja tee Randvere teest kuni Ranna teeni ning Randvere tee Merivälja teest Mähe poeni. Algab Raekoja platsi kõnniteede remont ning Odra ja Juhkentali tänava ristmiku ümberehitus.\nOktoobrikuu jooksul lõpetab Tallinn teeremonditööd Järvevana teel ja Toompuiesteel.


16.02.2021 / Pressiteated, Muu\nRiigikogu juhatus võttis menetlusse kuus eelnõu.\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni 16. veebruaril algatatud karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (339 SE).\nEelnõuga suurendatakse nooremate kui kuueteistaastaste laste kaitset seksuaalkuritegude eest.\nSeletuskirjas märgitakse, et muudatuse eesmärk on suurendada alaealiste kaitset seksuaalse kuritarvitamise eest. Eesti on hetkel kehtiva karistusseadustiku alusel vähemuses Euroopa Liidu liikmesriikidest, kus täiskasvanud isik võib olla seksuaalsuhtes vähemalt neljateistaastase alaealisega. Arvestades alaealiste vastaste seksuaalkuritegude hulka kõikidest seksuaalkuritegudest, on vajalik suurendada alaealiste kaitset kuritegevuse eest, mis avaldab pikaajalist mõju laste arengule ja psüühikale. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nEesti Reformierakonna fraktsiooni ja Eesti Keskerakonna fraktsiooni 15. veebruaril esitatud Riigikogu otsuse “Riigikogu otsus „Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni moodustamine” muutmine” eelnõu (334 OE).\nEelnõu esitajad soovivad muuta antud komisjoni koosseisu moodustamise printsiipi ning moodustada edaspidi komisjoni koosseisu lähtuvalt proportsionaalsuse printsiibist. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.\nEesti Reformierakonna fraktsiooni ja Eesti Keskerakonna fraktsiooni 15. veebruaril esitatud Riigikogu otsuse “Riigikogu otsus „Eesti keele õppe arengu probleemkomisjoni moodustamine’’ muutmine” eelnõu (335 OE).\nEelnõu näeb ette komisjoni koosseisu moodustamine proportsionaalsuse printsiibist lähtuvalt. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.\nEesti Reformierakonna fraktsiooni ja Eesti Keskerakonna fraktsiooni 15. veebruaril esitatud Riigikogu otsuse “Riigikogu otsus „Riigieelarve kontrolli erikomisjoni moodustamine“ muutmine” eelnõu (336 OE).\nEelnõu esitajad soovivad muuta komisjoni koosseisu moodustamise printsiipi ning moodustada edaspidi komisjoni koosseisu lähtuvalt proportsionaalsuse printsiibist. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.\nEesti Reformierakonna fraktsiooni ja Eesti Keskerakonna fraktsiooni 15. veebruaril esitatud Riigikogu otsuse ’’Riigikogu otsuse „Korruptsioonivastase erikomisjoni moodustamine’’ muutmine’’ eelnõu (337 OE).\nEesti Reformierakonna fraktsiooni ja Eesti Keskerakonna fraktsiooni 15. veebruaril esitatud Riigikogu otsuse “Riigikogu otsuse „Rahvastikukriisi lahendamise probleemkomisjoni moodustamine“ muutmine” eelnõu (338 OE).\nEelnõu näeb ette lõpetada rahvastikukriisi lahendamise probleemkomisjoni tegevus ja tegeleda vastavate sisuteemadega edasi nii Riigikogus, eeskätt sotsiaalkomisjonis ning sotsiaalministeeriumis, kui ka sise-, kultuuri ja välisministeeriumis.\nSeletuskirjas märgitakse, et Riigikogu rahvastikukriisi lahendamise probleemkomisjon dubleerib Riigikogu sotsiaal- ja kultuurikomisjoni ning sotsiaal-, sise-, haridus- ja välisministeeriumide tööd. Seetõttu pole probleemkomisjoni olemasolu vajalik, mõistlik ega ka majanduslikult otstarbekas, kuna komisjoni töö nõuab lisaks märkimisväärseid lisakulutusi riigieelarvest. Olukorras, kus riigi eesmärgiks on avaliku sektori kulutuste kärpimine, on Riigikogu poolt kokkuhoiukohtade leidmine vajalik eeskuju. 2021. aasta jaanuaris kaotati ka rahvastikuministri koht ja ametnikud viidi üle ministeeriumidesse, kus vastavate poliitikatega varasemalt tegeleti. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.


Hispaanias on koroonaga asi väga hull, seda peetakse teiseks laineks - eestinen\nHispaanias on koroonaga asi väga hull, seda peetakse teiseks laineks\nHispaanias on koroonaga nakatumiste arv kasvanud augustis võrreldes juuniga 10 korda. Kui juunis oli ligi 400 nakatumist päevas, juulis 2000, siis augustis on päevas olnud üle 6000 nakatumise.\nNakatumiste kolded on üle terve Hispaania: Aragón, Kataloonia, Baleaari saared, Navarra, Almería, Salamanca, Soria ja Valencia, vahendab El País.\nNakatumiste koldeid on igal pool. Pealinnas Madriidis on nakatumiste hulk kasvanud alates juuli keskpaigast püstloodis, kahekordistudes iga 10 päevaga.\nKoroona teist lainet on märgata kõikjal Euroopas, aga Hispaanias on olukord kõige hullem. Hispaaniast jäävad veidi maha Rumeenia ja Prantsusmaa. Belgias, Rootsis ja Portugalis on olukord veidi parem, aga sealgi kasvab nakatumine.\nHispaania suurt nakatumist on seosestatud suurema testimisega, aga see pole ainus põhjus. Juunis olid ainult 2 protsenti testidest positiivsed, praegu 7 protsenti. See on halb märk, mis näitab, et rohkem teste tehakse põhjusel, et nakatumine on kasvanud. Suuremat nakatumist kinnitab ka suurem haiglapatsientide ja koroonasurmade arv.\nViimase nädala jooksul võeti haiglasse sisse 1467 koroonahaiget, veel 4 nädalat tagasi oli see number 196. Surmade arv on kasvanud ühe kuu jooksul 10-15 surmajuhtumi pealt nädalas kuni 135 surmajuhtumini eelmisel nädalal. Arvatakse, et koroonasurmade number on tegelikult palju suurem. Viimase kuu ajaga suri Hispaanias 2650 inimest rohkem kui tavaliselt sel perioodil. See tähendab, et surmade arv on kasvanud 10 protsenti.\nVõrreldes kevadega on praegu Hispaanias haiglapatsientide arv väiksem, aga see tuleb asjaolust, et kevadel jäid paljud nakatunud testimata. Samas tuleb arvestada, et nakatumiste arvu tõusu ja surmajuhtumite vahel on teatud ajaline nihe. Praegused surmad peegeldavad nakatumisi 3-4 nädalat tagasi. See on halb märk, sest selle ajaga on nakatmiste arv kolmekordistunud. Seetõttu suureneb järgmise kuu jooksul koroonasurmade arv.\nSpain is already immersed in a second wave of the coronavirus. There has been a certain amount of debate as to what to call the current situation, but the discussion is a semantic one: since mid-July, the virus has been spreading once more.\n29. jaanuar 2022, 07:21


JC Bordelet disainkaminad - Kaminakoda\nJC Bordelet disainkaminad\nJ. C. Bordelet firma tutvustus\nMetallitehnikate ideaalne valdamine on võimaldanud disaineril J. C. Bordelet’l saada kaminadisainerite ja -tootjate hulgas vaieldamatuks autoriteediks. Edukat disaini on võimalik saavutada ainult siis, kui disainer saab jagu ka tootmisraskustest. Loomine nõuab suurt ambitsioonikust ja veendumust, et traditsioonidele vastu astuda. Nii avaldas Jean Claude Bordelet 1982. aastal oma stiili ja käekirja, esitledes Pariisi messil tsentraalset rippuvat kõigist külgedest lahtist kaminat, mis oli lakitud siniseks – seda värvi polnud tolle ajani peaaegu üldse sisekujunduses kasutatud.\nSellest ajast peale on Jean-Claude Bordelet jätkanud uuenduslikul teel. Ta keskendub loomingulistele aspektidele, kombineerides uute disainikoolkondade ambitsioonikaid ideid ning ettevõte püsib jätkuvalt oma ala esirinnas, tehes aina uusi läbimurdeid isikupäraste tekstuuridega, uuendustega, neo-retro stiilidega ja täiustatud tehnikatega.\nStandardiseerimise maailmas tuleb end teistest eristada.\nIga inimene on erinev. 1976. aastal asutas disainer J. C. Bordelet ettevõtte, mis spetsialiseerus kaminate uurimisele ja tootmisele. Firma leidis väga kiiresti oma koha kaminaloojate esirinnas, ühendades värvid ja ideaalsed metallitöö oskused.\nEttevõtte filosoofia on selle asutamisest saadik muutumatuna püsinud: selle juhtmotiivideks on uuenduslikkus, tehnoloogia ja usaldusväärsus ning see on aidanud firmal saada vaieldamatuks autoriteediks, kellega konsulteerivad regulaarselt nii ajakirjanikud, arhitektid kui sisekujundajad. JC Bordelet kaminad üllatavad tänaseni.\nÜhinedes 2006. aastal Seguin grupiga, laiendas ettevõte JC Bordelet oma võrgustikku ja ühendas jõud sarnaste kvaliteedile pühendumise väärtustega firmaga.\nKamin peab loomulikult toimiv olema, kuid see peab ka väljendama Teie isikupära ja stiilitunnetust. Teie interjööri integreeritud harmoonilise kujuga kamina visuaalne meeldivus koos leegisoojuse tekitatud õdususega toovad Teile unustamatud õnnehetked.\nKui täna meie poole pöördute, siis ei ole see juhus. Valides JC Bordelet kamina, valite kvaliteetse viimistluse, originaalse kuju, värvid ja materjalid – Te valite kaminadisaini liidri.\nEttevõte on 1982. aastast saadik värvide kasutamisele rõhku pannud. Lakitud kaminate valmistamise tehnikad on täiuslikkuseni viimistletud ning kaminaid valmistatakse meie eritöökodades, kus saab enamiku meie loomingu jaoks valida lausa 500 värvitooni hulgast.\nJ.C. Bordelet auhinnad :\n1982: Esimene koht riiklikul messil „Cheminées d’Or“ Pariisis.\n1983: Esimene koht riiklikul messil „Cheminées d’Or“ Pariisis.\n1983: Kolmas koht messil S.A.H. Pariisis.\n1988: Koostöö VIA’ga riiklikul messil „Habiter 88“ Pariisis.\n1989: Pariisis „Arts Décoratifs Museum“’i kandidaat ja soovitus.\n1990: Investeering Villejuif’i haiglasse Pariisis koos „Mac Donald“’iga.\n1990: Auhind „Palme d’Or“ konkursil „Décoration 90“ Bordeaux’s.\n1991: Barcelonas „Trade Leader’s Club“’i kandidaat ja soovitus parima tootekujunduse osas.\n1992: Madridis kandidaat auhinnale „International Construction Award“.\n1994: Auhinnasaaja konkursil „Ville Trophée International“ Madridis.\n1995: Auhinnasaaja konkursil „Decorateurs Architectes“ Montpellier’s.\n1995: Prantsusmaa esindaja Blowmingel’i messil New Yorgis.\n1996: Auhind „Honours diploma“ konkursil „Flammes d’Or de la Cheminée“ Pariisis.\n1997: Auhinnakandidaat konkursil „Les Trophées du Design de BATIMAT“ Pariisis.\n1999: Auhinnasaaja XII konkursil „Trophée International de la Construction 2000“.\n* Kõik mudelid vastavad standardile EN13229.\n* Nii seina- kui nurgakaminad tarnitakse koos restidega, tuhaalustega, siibritega ja malmplaatidega.\n* Kõigi mudelite puhul jääb kamina ja lae vahele 250 cm. Kõrgus on reguleeritav vastavalt Teie vajadustele, korstnale ja katusekaldele.\n* Värv: kuumuskindel: 6 värvi: Anthracite Grey, Metallic Black, Intense Black, Metallic Chocolate, Intense Chocolate, Rosy-Brown\n* Lakitud mudelite jaoks on vajalik topeltlõõr. Pakume omalt poolt 180 erinevas värvitoonis lõõre. See variant ei ole kõigi mudelite puhul saadaval (küsige meie käest lähemalt).\n* Klaasmudelid: vitro-keraamiline klaas.\n* Tellida saab ka ainult kubu.\n* Põhi: põhja materjaliks saab valida tellise (hall või beež), kuid selle asemel võib valida ka muid materjale.


14. märtsil 2017. aastal toimus Tallinnas Hotell Meriton konverentsikeskuses (Toompuiestee 27/Paldiski mnt 4, Tallinn) teabepäev kus tutvustatati kurtide laste sotsiaalse arengu kohta viimastele aastatel tehtud uurimuste tulemusi ning teiste riikide kogemusi kuulmispuudega laste õpetamisel ja arendamisel.\nProf. Gary Morgan (alloleval pildil koos viipekeeletõlgiga) London City University, Deputy Director), kes keskendus sellele, millest sõltub lapse edu klassiruumis ning mis aitab selleks vajalikel oskustel hästi töötada. Üldiselt on kurtidel lastel rohkem ületatavaid takistusi eakohase arengu saavutamisel, kuid spetsialistide ja perekonna tugi võib nende potentsiaali suurel määral tõsta. Oma ettekandes andis prof. Morgan ülevaate, kuidas me mõistame kurtide laste varase suhtluse kogemust ning mida see võib tähendada nende sotsiaalsete ja kognitiivsete oskuste arengule.


Kümneid Cat Mummies Ja 100 Cat Statueeritud Lähedal Ancient Egiptuse Püramiidi - 2019 | Ajalugu\nAvaldatud: Ajalugu • Vaatamisi: 25859\nArheoloogid on kaevanud mitu mumifitseeritud kassi koos ligikaudu 100 puust kassi kujudest, mis asuvad saqqaras iidse egiptuse hauda juures.\nMuistsed egiptlased tunduvad olevat "kassi inimesed" või vähemalt kassi mummikud.\nTeadlased on kaevanud mitu mumifitseeritud kassi koos ligikaudu 100 puust kassi kujutisega püramiidkompleksi lähedal, mis on ehitatud vaarao Userkafi jaoks, kes valitseb 2291. aastatel B.C. Egiptuse suvila ministeerium teatas 10. novembrist kuni 2289. aastani B.C.\nMäed asuvad Egiptuse Saqqara koha lähedal. Arheoloogid tegelevad täpselt siis, kui kõik saabub, kuid paistab, et mõnikord 717 B.C. ja 332 B.C., kasutati kompleksi kasside matmiseks, ütles ministeerium avalduses Facebookis. [Vaata fotod Cat Mummies ja Kujud Saqqara]\nSiiani leiti seal kümneid kassimümeeseid koos puidust kujudest, mis kullatud kullaga ja võivad olla samaaegselt. Samuti avastati ministeeriumist välja kujul pronksist kujutatud Bastet, Egiptuse jumalanna, kes on kujutatud kassi.\nVana-Egiptuse mütoloogias oli Bastetile palju volitusi. Ühelt poolt oli ta kaitsev jumalanna, kes võis vabastada mitmesuguseid kurjaohte, teisest küljest oli ta ka jumalanna, mis oli seotud muusika, tantsu ja rõõmuga.\nKoos kasside kujudega avastati pronksist kuju, mis näitab kassile kujul olevat egiptuse jumalanna Bastet.\nKrediitkaart: fotoga viisavaks Egiptuse muuseumide muuseum\nSuur hulk muid avastusi tehti kompleksi sees või selle läheduses. Nendeks on kuubikud, mis kujutavad lõvi, lehma, falcon'i ja krokodilli, kahte mumifitseeritud scarab mardikat ja kahte mumifitseeritud kobrat, mis leiti kobra kujulises sarkofaagis.\nAvastati ka papiriid, mis sisaldasid peatükke "Surnud raamat" (seeria kirjad ja juhised, mis aitavad surnutil liikuda allmaailma). Lisaks avastasid arheoloogid inimese mummide jäänuseid, inimestele mõeldud haudade jäänuseid ja mitmeid kivi graveeringuid. Nad leidsid ka savist, alabastist ja pronksist valmistatud korvid, köied ja purgid, ütles ministeerium.\nKaevandused on käimas ja mõnikord arheoloogid saavad täpselt kindlaks teha, millal kõik asuvad ja mida papiiri ja kivist graveeringud ütlevad. Mõned gravüürid ja hauakambrid võivad asuda viiendale või kuuendale dünastiale (mõnikord ajavahemikus 2465.-21. B.C.), aeg, mil püramiidid ehitati Egiptuses vastavalt avaldusele.\nMinisteeriumi meeskond on sellelt sajandilt kaevandanud ja osa sellest kaevandati aastatel 2008-2013, kui Prantsuse arheoloogiline meeskond teatas avaldusele.\nEsimesed Kingad Sündisid 40 000 Aastat Tagasi\nKing Tuti Vanaisa Kuju Avastati\nKataraktuur: Sümptomid Ja Ravi\nAita Mind, Obi-Wan! Uus Hologrammi Tehnoloogia Jäljendab "Star Warsi"\nKreeka Avastatud Homer "Odüsseia" Võimalik Vanim Fragment\nVana-Egiptus: Lühike Ajalugu\nVana-Kreeka Mereväebaas Toimus Sadu Sõjalaevu\nCentury-Old Photos Annavad Ajaloolise Antarktika Reisi Kohta Pilguheit\n1500-Aastane Maya Altar Näitab Hämmastavaid Saladusi "Snake Kings"\nEelajaloolised Puidust Vihjed Elu Enne Huroni Järve\nAmazing Lost "Atlantis" Elab All Inglise Meri


Kas te ei saa Apple Watchis rakenduse märguandeid? Vaadake neid näpunäiteid\nMitmed kasutajad, kes värskendasid sel nädalal oma Apple Watchi operatsioonisüsteemile watchOS 6 ja oma iPhone seadmele iOS 13 / 13.1, leidsid, et nende Apple Watch ei saa pärast värskendust rakenduse märguandeid.\nPeamine probleem, mille kohta kasutajad teatasid, on see, et nende kell ei ole enam seotud iPhone'i märguandeid peegeldanud. Mõned kasutajad mainisid ka seda, et probleem ei piirdu ainult suhtlusrakendustega nagu sõnumside või e-post, vaid mõjutab ka muid mitte-suhtlusrakendusi, näiteks Alarm teated.\nSee artikkel sisaldab mõningaid näpunäiteid, mis aitavad teil diagnoosida mõnda neist puuduvatest Apple Watchi märguandeprobleemidest.\nKui teil tekkisid need probleemid eelmisel nädalal välja antud iOS 13-s koos watchOS 6-ga, soovitame teil oma iPhone uuendada versioonile iOS 13.1.\nApple Watchis puuduvad alarmi märguanded pärast watchOS-i värskendamist\nAlustame Apple Watchi alarmi teatamise probleemiga.\nKui leiate, et teie Apple Watchis häireid ei toimu, kontrollige seda ühte sätet, et veenduda, et olete eeltingimustega hästi kursis.\nPuudutage ekraani allosas vahekaarti Minu kell\nJärgmiseks puudutage valikut Kell\nKontrollige ja tehke funktsioon „Push Alerts iPhone'ist”.\nKui teil on muid Apple Watchi häirega seotud probleeme, vaadake palun meie Apple Watchi häirete tõrkeotsingu üksikasjalikku juhendit.\nKas te ei saa Apple Watchis üldiselt rakenduse märguandeid?\nKuigi olete juba ilmset kontrollinud, tahame siiski veenduda, et need on kaetud. Enne umbrohu sattumist proovige seda ühte nippi ja vaadake, kas see probleemi lahendab. Lülitage telefon välja ja vaadake ning käivitage need uuesti (käivitage esmalt oma iPhone ja seejärel kell).\nVeenduge, et teie kell ei oleks lubatud mitte segada. Puudutage oma kellas valikuid Seaded> Mitte segada.\nKui puuduv teatamisprobleem juhtub ainult kindla rakenduse puhul, näiteks Telegram või Skype, kontrollige rakenduse seadeid ja veenduge, et märguanded oleksid lubatud. Puudutage oma iPhone'is valikuid Seaded> Märguanded.\nKerige rakenduse leidmiseks alla ja puudutage seda. Veenduge, et „Luba märguanded oleks sisse lülitatud”. Lülitage see vabalt asendisse OFF ja oodake mõni sekund ning lubage see uuesti.\nLülitage seade asendisse OFF ja siis ON\nAvage oma iPhone'is rakendus Watch. Puudutage valikut Minu kell ja valige Märguanded.\nKerige jaotiseni „PEEGLI IPHONE ALERTS FROM:”\nVeenduge, et kõnealusel rakendusel oleks siin märguanded lubatud.\nLülitage see seade rakenduse jaoks, millega teil probleeme on, välja ja välja paar korda.\nSellel ekraanil lülitage rakenduse funktsioon välja (OFF), oodake paar sekundit ja lülitage see uuesti olekusse SISSE\nSeisime silmitsi sarnase probleemiga RingOS-i märguannetega koos viimase watchOS-i värskendusega ja suutsime probleemi tõrkeotsinguks ja lahendamiseks. Üksikasju saate lugeda allpool:\nKas te ei saa oma iPhone'is Ringi märguandeid? Kuidas parandada\nP.S - sätte keelamine / lubamine näib Apple Watchiga palju töötavat. Pärast watchOS 6 värskendust ei õnnestunud meil kellast ekraanipilte teha. Selle seades väljalülitamine ja selle uuesti lubamine tegi trikki!\nNüüd kontrollige ja vaadake, kas rakenduse märguandeid kuvatakse teie Apple Watchis.\nTehke Apple Watchil taaskäivitamine\nKui teil on Apple Watchis endiselt puuduvaid rakenduse märguandeid, proovige Apple Watch taaskäivitada. Hoidke digitaalset krooni ja küljenuppu koos, kuni näete Apple'i ekraani ekraanil. Vabastage nupud ja laske oma Apple Watchil taaskäivitada.\nKui teie Apple Watch taaskäivitub, saate kontrollida, kas märguanded toimivad.\nÜhendamine lahti ja remont\nKui probleemid on endiselt püsivad, võite proovida Apple Watchi iPhone'iga siduda ja seejärel uuesti siduda ja kontrollida.\nEnamik kasutajaid, kellel tekkis see probleem watchOS 6 ja iOS 13 puhul, suutsid selle lahendada kas hoiatusseade sisse- või väljalülitamise teel või Apple Watchi iPhone'iga paaristamise ja seejärel uuesti sidumise kaudu.\nPalun andke meile allpool toodud kommentaarides teada, kas teil õnnestus see probleem lahendada või kui teil on lisaküsimusi.