Seniilne dementsus on orgaaniline vaimne haigus, mis avaldub kognitiivsete häirete erinevates vormides ja hõlmab nii intellekti kui ka mäluhäireid. Sageli seob see tingimus selliseid dementsusi: seniilne, preseniilne, vaskulaarne, multifaktoriline. Omandatud haigusena ilmneb see vanas eas.\nSeniilne dementsus põhjustab\nPõhjused on seotud inimese psüühika ja muutused on täheldatud ajus. Muutused raku tasandil esinevad ajus, kui neuronid surevad toitumise puudumise tõttu. See seisund on seotud primaarse seniilse dementsusega. Kui on olemas haigus, millega kannatab närvisüsteem, nimetatakse seda seisundit sekundaarseks seniilseks dementsuseks.\nLisaks traumaatilistele ja nakkushaigustele seostub sekundaarselt vananenud dementsus ravimite, alkoholi, ainevahetushäirete, hüpotüreoidismi kuritarvitamisega. Eakatel patsientidel on sageli vananenud dementsus koos depressiooniga. Depressiooni põhjustab tunde, et on kasutu ja vananemine.\nVananenud dementsuse sümptomid\nSeniilne dementsus ilmneb järgmiste eeskujutena: keskendumisraskused, kiire väsimus, muude tegevuste üleviimise tõsidus.\nEakate ja vananemisega seotud dementsust iseloomustab aeglane intellektuaalne tegevus.\nSeniilne dementsus hõlmab ka selliseid sümptomeid nagu eesmärgi seadmise rikkumised. Kardan raskuste pärast plaanide koostamisel ja elementaarsete tegevuste korraldamisel.\nVarasemast etapist ilmneb teabe analüüsimisel raskusi. Patsientidel on keeruline välja selgitada kõige olulisemad ja ka sekundaarsed, on raske eristada sarnaste mõistete vahelist ühist.\nHilinenud staadium väljendub hullumeelsusena, mis raskendab lähedaste elusid. Raske on patsiendilt midagi ennast veenda, ta ei saa esialgset tegevust teostada: hoidke lusikat, kasutage pintslit, minge tualetti. Igapäevased meeldetuletused ei anna midagi. Patsient vajab lähedaste abistamist. Alzheimeri tüüpi dementsus on vähem väljendunud kui seniilne dementsus.\nEmotsionaalne dementsus on iseloomulik seniilsele dementsusele, mis väljendub meeleolu vähenemises ja depressiooni tekkes. Depressioon esineb 30% -l juhtudest ja sellega kaasneb labiilsus. Patsiendid suudavad nutta ja siis äkki liiguvad lõbusaks.\nEakate ja vananemisega seotud dementsust iseloomustavad iseloomulikud neuroloogilised sümptomid. Patsienti iseloomustab sageli pseudobulbar sündroom, mis sisaldab selliseid muutusi: hääle tooni muutus (düsfoonia), liigeshäired (düsartria), sundünnid ja nutt, mõnikord allapoole (düsfaagia). Patsiendil on ebaõnnestunud kõnnak (mintsutamiskäik, ümberpaigutamine või suusataja käik). Lisaks väheneb motoorne aktiivsus - see on mingi vaskulaarne parkinsonism, mis avaldub gesticulatsiooni ja näoilmete vaesuses, liigutuste aeglus. On raskusi lähedastega suhtlemisel, ta on kõike hämmastav: huvid on kadunud, uudised ei huvita. Kuid see teenib ennast, see ei kaota hügieeninõuet, see võib olla kodus iseenesest.\nPikemas vormis on kaotatud oskused sisselülitamiseks, televiisori väljalülitamine, elektriseadmete kasutamine. Neid ei saa enam kodus üksinda jätta, sest depressiivne riik suureneb ja üksindus ületab. Seda seisundit iseloomustavad hügieenilised oskused, nende füsioloogiliste protsesside kontroll, nii et patsient vajab sugulaste passiivset kontrolli.\nPatsientidel on mälu vähenenud ja nad hakkavad unustama vee, gaasi, valguse välja lülitamise. Sageli põlevad nad keedukannud, pannid, tulekahju, üleujutused. Need, kellel on raske meeles pidada, mida nad sõid hommikusöögiks, unusta praegune kuupäev, kuu, aasta.\nReaalse elu sündmused haigete mällu asendavad mälestused kauge minevikust või väljamõeldud sündmustest. Harvadel juhtudel ei tunnista patsiendid sugulasi ja sõpru ning näevad selle asemel kedagi teist.\nPatsiendid on sageli agressiivsed, segaduses, suudavad unustada kodust, ei mäleta aadressi. Agressiivsust põhjustavad sageli hirm, halvustavad kogemused, hallutsinatsioonid. Mõnikord peatuvad patsiendid öösel magamast ja ei luba oma sugulastel magada, nad rändavad.\nVananenud dementsuse diagnoos\nAjutine vereringe rikkudes varajane diagnoos hõlmab lihtsate ülesannete täitmise kiiruse testimisülesandeid.\nDiagnoos hõlmab patsiendi kognitiivse taseme hindamist: võime lahendada lihtsaim probleem, meelde tuletada hiljutisi sündmusi, loetleda nimega sõnu. Järgmisena viige läbi sugulaste vaatlus selliste haiguste esinemise kohta peres.\nTäpsema diagnoosi teostab magnetresonantstomograafia, elektrokardiogramm. Nakkuslikku etioloogiat diagnoositakse nimmekäruga.\nVananenud dementsuse ravi\nDementsuse ravi on keeruline lähenemine, mis võtab pikka aega. Hallutsinatsioonide leevendamine kestab kuni kolm kuud ja hooldusravi kestab kogu elu. Ravi toimub nii kodus kui ka haiglas.\nVanemat dementsust ravitakse tavapärase dementsuse analoogi järgi, kuid samaaegsete haiguste ravimisel võtavad nad arvesse: südameatakk, hüpertensioon, insult, kopsupõletik.\nKuidas ravida vananenud dementsust? Ravi hõlmab hariliku eluviisi säilitamist, sugulastega suhtlemist, mis lükkab haiguse sümptomite arengu edasi. Seniilse dementsuse ravis kasutatav meditsiin rakendab ravimiteraapiat, toitumise parandamist, kardioloogi registreerimist, vitamiini tarbimist, lubatud koormusi.\nSeniilse dementsuse ravis kasutatavad ravimid hõlmavad antidepressante. Kõnede, mälu, mõtlemisprotsesside probleemide kõrvaldamine toimub selliste ravimitega nagu Aricept, Neuromidine, Exenol, Akatinol, Exenol, Reminyl. Arst peab pidevalt jälgima dementsusega patsiente, sest ravi sageli on vaja korrigeerida.\nMis siis, kui seniilne dementsus hakkaks suhteliselt ilmnema? Sarnases olukorras on lähedal ja kallis inimene raske näha. Sageli on vananemisel dementsus, mille puhul on omane hallutsinatsioonid, mälukaotus, kontrollimatu käitumine ja lähedane muutub võõrastuks. On oluline mõista, et teie sugulasel on need nähtused pöördumatud. Näidake psühhiaater kodus, kui ta keeldub kohtumisest minema.\nOn vaja tagada kvaliteetne patsiendi hooldus, taastada oma elu vastavalt patsiendi vajadustele. Paljud patsiendirühma vajaduse tõttu vabastatakse töölt. Olukorda raskendab asjaolu, et dementsusega kaasnevad täiendavad haigused. Arst aitab tuvastada dementsuse kompleksseid põhjuseid, määrata ravimeid õigesti. Enesehooldus antidepressantidega või teiste iseseisvate ravimitega on vastuvõetamatu.\nSeniilne dementsus majanduslikult halvendab moraalselt nii haigete kui ka hooldajate elu. Haiglate eest hoolitsemine, sageli abi terapeut, sest nad ise muutuvad vastuvõtlikud somaatiliste haiguste vastu. Pikaajaliselt patsiendi lähedal on negatiivne mõju kõigi sugulaste heaolule.\nSelle haigusega võib kaasneda ebamoraalsus, mis viitab patsiendi emotsionaalse-volituse valdkonna rikkumisele. Ebakindlus ja ebakindlus on iseloomulik dementsuse hilisemale staadiumile. Need tunnused on siiski iseloomulikud ka muudele haigustele, nagu depressioon, asteenia, apaatia, skisofreenia, alkoholism ja narkomaania.\nViimasel etapil algab mõtlemise, kõne, tunnustamise, oskuste, kirjutamise täielik lagunemine. Prognoos on ebasoodne. Iseloomustab täielik füüsiline ja vaimne abitus (marasmus). Surm tekib mitmesugustel põhjustel, sageli liitumise tõttu.\nSelle patoloogia kujunemise vältimine hõlmab õigeaegset ravi haiguste puhul, mis põhjustavad vereringe häireid ajus, samuti hüpoksiat. Vajalik on doseeritud koormus, intellektuaalne tegevus, alkoholi ja suitsetamise vältimine ning rasvumise ennetamine.\n54 kommentaari "Seniilne dementsus"\nTere Minu vanaema on 79 aastat vana. Kogu oma elus oli ta pigem kange ja agressiivne inimene. Kuid viimase 3 aasta jooksul on tema agressioon märkimisväärselt suurenenud. Piisavalt räägib ainult üks tema lastest. Pealegi tundub see väljapoole kummaline (kui 79-aastane ja 33-aastane üksikutüdruk kõnnib kogu nädalavahetuse käepideme abil). Ta ei arvesta ülejäänu inimestega ja üldse arvab, et kõik võlgnevad tema eest. Edastab kõigile meeskondadele nende õnnistused. Põhimõtteliselt ei saa olla kaastundlik. Suhtleb nalja kujul ja otsib inimesi väga agressiivse väljanägemisega.\nMinu ema on 70 aastat vana, 4 päeva tagasi tundus ta, et ta oli asendatud, tundub talle, et tüdruk nuttab väljaspool oma seina ja palub teda vastu võtta, kuid tema naaber võttis selle ja ei andnud seda, siis mägestab tema sugulasi, ütleb mulle, et nad kutsusid ja mu õde suri, siis läksin haiglasse vanim poeg, tulin töölt koju, panin kannu ahju sisse, lülitanud gaasi sisse, hakkas veega maha kuklema, öösel magama ei suutnud, ukse avasin oma toas ja vaatasin iga 5-10 minuti pärast, kui ma avasin oma silmad, küsisin "Kas olete kõik korras?" Või "nad on seal juba praegu" ootamas keegi, vastavalt vonil kiirabi keeldus tulemast, mida ma pean tegema?, ma töötan 12 tundi vahetuses, jäta ta rahule ei kellegagi, kõik sugulased kord\nTere, Alexey. Teie ema puhul on psühhiaatri konsultatsioon ja ravi vaja.\nEma peab võtma aega (kuigi seda ei piisa), tehke aju magnetresistentsus või CT skaneerimine ja seejärel näete, mida edasi teha. Psühhiaatrid Venemaal on ebapiisavad, nemad näevad kõikjal vaimuhaigust. Võibolla see on näiteks. dementsust ja ema saab veel ravida. Aeg ei saa kaotada, vajame kiireloomulisi meetmeid.\nJa ma kannatavad sama, ema on 83-aastane. Absoluutselt aegumata orienteeritud, ta magab palju, kell 16 saab öelda, et on aeg magada minna. Kui ma küsin, miks see nii vara on, siis vastus on, et kuu on särav. Intellektsioon on alahinnatud, pole midagi huvitavat. Vaadates televiisorit, kuid ei mõista üldse, mida ja mida. See sööb väga hästi, seda on vaja piirata, panen lauale osade kaupa nii palju, et ei ole lõhkemist, vastasel juhul on kõik laual. Hoolitse enda eest. Võib küsida sama asja mitu korda 10-15 minuti jooksul ja mitte meeles pidada vastust. Lapseea ja noorukie mälestused väga sageli. Mitte agressiivne, kuid väga tundlik, kallis Jumal, karm sõna, solvunud\nTere Mu isa oli 98-aastane, kuni 97-aastane oli täis meeles, sõitis ta ise linna mitu bussi, luges ajalehti, vaatas televiisorit. Aasta pärast lihtsalt hüppas mäest alla. Ma saan kõike toime tulla, probleem on see, et ma pidevalt tahan süüa ja ütleb, et ma ei ole täna söönud. Sööb kõike Ma muretsen, et see kaal kaob ja mao ei suuda hakkama saada. Ütle mulle, võib-olla on seal mõni ravim, mis aitab selle nähtusega toime tulla.... Tänan teid nii palju.\nTere! Öelge mulle, kas see on häirivaks. Minu vanaema on 75 aastat vana, teenindades ennast. Alati puhas, korras ja vaadates kõike. Sel aastal oli südameinfarkt, hakkasin käituma kummaliselt. Ma lõpetasin normaalselt sööma, ma sööd piisavalt. Männitab asjaolu, et suhkrut ei saa kontrollida ja seda ei tohi kontrollida. Ta keeldub oma dieeti muutmast, selgitades, mida ta sööb. Ma elan teises linnas, kuid kutsun iga päev. Veelgi enam, hiljuti on ta püüdnud mitte pikka aega rääkida, viidates asjaolule, et on nii palju asju teha. Kõne muutub väga tihti, tundub, et inimene räägib, kuid mitte seda, mida te tunnete. Sageli on see kurb, kuid üritab teeselda, et midagi pole juhtunud ja ta ei taha sellest rääkida. Näo tunnused on muutunud ja silmad on muutunud. Tihti räägib mineviku mälestustest, kuid samal ajal räägib täielikult, mida ta päeva jooksul tegi. See juhtub, et saate alustada vestlust, mida on juba räägitud. Keeldub mis tahes ravi abistamiseks. Ja hiljuti üha rohkem peatatud. Ta magab vähe, ärkab ja üritab kohe midagi ennast hõivata. Kas ma saan testida ja kellega ma pean ühendust? Palun ütle mulle. Lihtsalt on käitumine muutunud väga palju pärast südameinfarkti ja siis ainult süvenenud.\nTere, Fedor. Soovitame nõu vanemate probleemiga neuroloogiga.\nTere Küsin nõu. Mu ema on 81-aastane. Pärast mu venna surma oli see 5 aastat tagasi minu ema väga ära võetud, istus vaikinud, rääkinud vähe, vastanud küsimustele, kuid mitte vabatahtlikult. Suhelda keegi ei tahtnud. Tõenäoliselt algas depressioon, kutsusime terapeudi maja juurde, uurisime seda ja sel ajal kirjutasime antidepressandid, lõigati need ja tundus, et nad muutuvad aktiivsemaks. Aastal 2016 hakkasin märganud, et temaga on midagi valesti, unustanud ja jälle vaikne, ei vastanud mu küsimustele vabatahtlikult. 2016. aasta septembris sai ta ilmselt öösel haigeks, ta ei nõudnud isegi abi, läks tualetti ja langes. Ma helistasin kiirabi, nad tulid, nad vaatasid, panid mind voodisse, panid nad minu küsimusele mingid süstid, et temaga vastas hüpertensiivne kriis. Küsimus võib olla insult, nad ei vastanud. Hommikul kutsus ta terapeudi, kontrollis ta ja ütles, et on tekkinud vasospasm. Määratud ravimid Mexidol. Ma hakkasin torkima, sest ma ise tean kuidas. Kuid peaaegu parem seda mitte öelda. Ma leidsin vanade arsti dokumentide, vaatasin ja otsustasin ühendada rohkem ja gliatiliin rääkis sellest arstile, ütles ta, et see pole halb. Ema tõesti sai paremaks. Kuid pärast ravi alustas ta probleeme mao ja sooltega, esiteks hakkas ta lihasmassi kaotama, kuigi ma proovisin sööma hästi sööta. Kõik on toidus. Kuid ta kaotas kaalu, nii et seal olid luud ja nahk. Ma arvan, et see on ainult seetõttu, et diagnoos algselt tehtud, ei ole tõsi. Praegu halvendab ta kehakaalu, halvendab tema arengut, ma arvan, et see on dementsus.\nTere! Ema on 82-aastane, 3 nädalat tagasi võis ta liikuda, kuigi see oli vajalik säilitada, kui udu langes. Nüüd on olukord järsult halvenenud: ta ei saa kõndida, ei hoia oma jalgu, ütleb ta, et see teeb kõik, kui ma tõstavad kaasaskantavat tualetit, karjub, ta ütleb, et on valus, isegi kui ma seda voodisse panen. Ta räägib raskustes pidurdatud, pisaralt lapsega. Ta on solvunud, ta vaevu magab öösel, ta ütleb, et on valus istuda, on valus maanduda, ta pidevalt palub mul parandada padja, istub mu kõrval, hoidke kätt, peaaegu sama päeva jooksul. Terapeut tuli välja kirjutama valuvaigistaja, fenasipami ja ütles, et midagi head ei tule, ta ei ela kaua. Neuroloog kirjutas hulgaliselt ravimeid, kuid ainult halvemini. Ema-l on 2. tüüpi diabeet, nõrk ajulael, halb süda. Südame lõhestab, kui näete, et ema sureb ära. Ainult linnas on psühhiaater ja viib see ainult kliinikusse, kuid ema ei lähe. Mida teha ja kui on võimalust olukorda parandada. Lugupidamisega Viktor Anatolyevich.\nTere Mu tädi on suhteliselt noor, tema 72-aastane, kuid tema ajuvereringust on mitu aastat häiritud, nooremate mineraalide üleandmisel ja üldiselt räägib ta paljudest haigusjuhtudest ja ma ei tea, mida uskuda ja mis leiutas. Ta suudab öelda sama asja 5 korda päevas, kipub hõlpsalt hüpata teemast teema juurde, mõnikord on vestluse teemat keeruline kinni püüda, teisest küljest on ta igaveseks mõelnud, tal on alati põhjust kurtnud ja kannatada, leiab ta põhjused sinise. Kordan, et ta on 72-aastane, kõike, mida ma loen, on juhtunud juba kümme aastat, kuid hiljuti on tal hirm: "äkki tõuseb surve," "äkki langeb", "äkki haige". Ja ta teab selgelt, millal on see tema "äkki, et surve tõuseb" ja see juhtub. Ta kardab kodust üksi, täieliku füüsilise tegevusega. Ja tal on ka mingi uus välimus, tunne, et silmad on suuremad ja mõned lähevad liiga lähedale.\nArstid, välja arvatud peaaju verevarustuse rikkumine, ei tuvasta midagi. Nad määravad midagi tsinnarisiini ja analooge, kaptopriili, kerget rahustit.\nKellega ühendust võtta? Milline arst? Ja mis see kõik välja näeb?\nTere Sevara. Diagnoosi ja ravimi väljakirjutamiseks oma tädi jaoks on vaja pöörduda neuroloogi poole.\nHea päev! 88 aasta pärast, kui mu ema asendas oma südame stimulanti, hakkas mu ema imelikke asju saama. Ta kaebab pidevalt mõnes suitsus või gaasis viibides korteris, elame koos, helistab kõikjal, põhjustab igasuguseid teenuseid, et midagi ei leiaks. Tal on talvel külm. -32 on kodus pidevalt avanevate akendega, ei vasta minu soovidele, ei märka mu üldse, ei kuule ennast, ta ei söö oma toitu, süüdistab, ütleb igasuguseid vastikaid asju. Ma püüdsin teda mitte puudutada, aga ma tunnen, et minu tugevus varsti kaob. Ma kutsusin psühhiaatri (nad petavad teda öeldes, et terapeut, sest ta alati karjub, et ta ei ole loll). Arst ütles, et ta peaks ravima, kuid ta ei saanud minna ravile ise, Ma ei tee midagi jõuga. Ma ei tea, mida teha, hoolitsen ennast, aga ma ei saa enam külma elada, kuulata igasugust närbumist. Ma üritasin temaga rääkida - ta alati karjub. Eemale minema, mul ei ole tütart, suudab minuga minna, võin ma ajutiselt lahkuda?\nOn vaja tema eest hoolitseda, sa ei saa üksi elada. Rahustavad ettevalmistused on vajalikud, et agressiivsust kõrvaldada tuleb purustada ja märkamatult valada vedelikku.\nMul on sama olukord minu isaga - 90-aastane, ta ei taha pesta, esineb mitmesugustel põhjustel, solvangud, matte. Kogu toit on mürgitatud, kanalisatsioonivett, tapjaarstid, mürgised tabletid. Ma kaubitsesin uimastitega, mu mees seob teda voodisse ja pekstab teda. Me varastame kõike teda. Noh, üldiselt selline jama ööpäevaringselt. Viimane aeg, agressiivne, võib visata, see käsi langeb. Mida teha - ma ei tea.\nMu ema on 80. eluaastat sama asi - ebamugavust, mälu kaotust, võitlust isegi ronisid, kõik kadus külmikusse, kõndis läbi prügikaste, kogus kangemeid, värvilisi prügi ja nukume ja fenki laudas ja pani seinad üles, avastas postkaarte, lõiganud lilled, prügi killud, lilled, vibud, neetud mööbli parandamiseks ja vahetamiseks, kuid nad ei lubanud mu vahetada. Nad ütlesid: "Ma olin perenaine, ma olin spioon, eriti kui olin koos oma armastatud inimesega. Ja siis selline nuhtlus ja solvangud! Ja ta ei mäleta kohe. Ja nüüd on ta vaikne, ta on ükskõikseks kõike, ta ainult magab kogu päeva, ütleb, et ma ei magusta ja ei söö midagi üldse ja näeb kõike, ei tunne seda, kukub nõrkusest, ei pesta, küüned olid nagu lind-küüned, nagu raseerimine ta üles kasvas, nad koputasid, ta ei andnud lõigatud, vaevalt muutis oma riideid, nahk ja luud vaevu kõndisid, ei olnud midagi, mida ta saaks rebida. Vannis - ütle, et ise võtaksin ennast ise, ma pesen seda ise, kliinikusse - ütle ennast minema. Mina ise läheb haiglasse - jerkides: "Ma ei lähe!" Ütleb: "kõik on korras!" Ma olen väsinud, väsinud ja mures, mida ma ei tea.\nTere! Lugege hoolikalt kõiki kommentaare. Ma ei leidnud minu jaoks sarnast olukorda. Ema on 97 aastat vana. Umbes kaks nädalat tagasi algas tema käitumises muudatused. Näiteks küsib ta, kas lapsed, kes olid nüüd koos lauaga lauas, lahkusid, kuigi kodus puudusid lapsed. Ta palub pidevalt koju minna, kuigi ta on olnud maja järele umbes 15 aastat, välja arvatud tema naabritega. Samal ajal vastatakse konkreetsetele küsimustele õigesti. Tavaliselt on see oma taotlusi. Pärastlõunal magab ta palju, äkki läheb ta välja ja küsib näiteks midagi - mu isa (minu isa) töötab ikka veel ja mu isa sureb 23 aastat. Ujutab rahutu. Terve öö öösel, unenäos, peatumata, ta heidab ja valutab valjult, mõnikord karjub ja kogu aeg ütleb midagi. Ta sööb vähe, kuid söögiisuga läheb iseendasse tualettruumi. Ta mõistab oma seisundit, see on väga palju. Mis on sinu prognoos.\nTere, Sasha. Seniilse dementsuse prognoos on ebasoodne, kuid senise dementsuse (80-85-aastased) eriti hilise algusega on prognoos mõnevõrra parem. Sellistel juhtudel on dementsuse tõus aeglasem.\nMa elan Ameerikas 29 aastat ja töötan hooldusasutuses. Sellist diagnoosimist on esinenud mitmel korral - see on Alzheimeri tõbi. Võib alata sugulaste edasist agressiivsust ja tunnustamatust. Toetamiseks peate minema arsti juurde.\nNelly, ma palun teid, vastus - kas teil oli juhtumeid senise dementsuse leevendamiseks tüvede tüvede seas, kui suutsite leida tõelist põhjust ja teostada piisavat ravi? Lugupidamisega Light.\nIsad ja lapsed. Igavesed probleemid. Mis on huvitav? Ma armastan kassit. Olles oma tütrega talus, võtan ma hüljatud kassipojad. Ja ma tegin neist kõiki, said vaktsineerimist. Ma näen istuvat sellist kassipoega, mu kallis, ilus ja suremas.. Ma nutan, et sigimine on, mida ma sõidan. Ja mitte kõik vaktsineerimised toimivad. Sellepärast on kaks väikest õe kassipoega, üks selle eest, mis see on, haigestunud, kuid tal pole midagi ja teine on andnud igasuguseid ravimeid ja ta on surnud. Nii ilmselt Jumal tahab. Ma ei teadnud sellest ka midagi. Nii keskendunud tema naisele (Babo, ma armastan sind, kuule, kus sa elad). Minu naine elas peaaegu 100 aastat ja siis keeldus ta sööma - ta tahtis juba surra. Ma arvasin, et kõik oleksid nagu minu naine õnnelikud. NO Mina ei olnud minu emaga õnnelik. Ja nii ma kannatasin juba mitu aastat. Olen abielus mõnes teises riigis. Kuidas mu mees kannatas, kui ma istusin koos emaga nii kaua. Keegi ei tahtnud temaga midagi rahastada. Sellepärast ei hooli valitsus sellistest inimestest. See on tavaline katastroof. See on kohutav! Täiskasvanu ja teod on lapselik. Ja mida ta ei saanud - kirjalikult on isegi ebamugav. Ja süda lööb kurbusega. Miks mitte otsida dementsuse ravimist. On vaja eraldada väike ruum, kaitsta aknad klaasibaaridega, eemaldada kõik, voodist lahkuda ja kui voodi paiskub, siis pange madrats põrandale, aeg-ajalt minna, võtke tualeti. See inimene on kontrollimatu. Neid ei viida haiglatele. Siin on üks väljapääs - üks sõber ja mitte ainult üks paljud varjanud oma vanemate seisundit. Vabastage üks tuba, kui võimalik, minimaalselt asju. See on selline kurbus, mida ei saa edasi anda. Ma arvan siiski, et on vaja avada spetsiaalsed keskused ja hoolitseda nende eest, mitte neid tappa. Jube pilt. Mu ema läks hulluks Selline väike nurk, karjuv läbi akna, head inimesed, minu tütar, mõistab mind aitama. Kuid kõik teadsid mind majas ja naerisin. Ma võttisin ta välja kõndima, võttis ta tualetti, kuid ta ikka kukkus kellasse ja ütles, kuid ta ei jõudnud põrgusse, kus ta teadis, kus tualett oli selles majas. Aga ma ei taha sellest kirjutada. Kogu oma elu kardan, et see ei juhtuks minuga. Ja see juhtus. Juba esialgne etapp ei sõltu toidu kvaliteedist. Miski ei takista teid - selliseid ravimeid pole. Ma kogemata märkasin, et minu mälu läks minuti pärast välja. Ei olnud mingeid vilistlasi. Lihtsalt minu tunne. Ütlesin arstile (ma elan Hollandis), et ühel päeval tegin kõikvõimalikke teste, mu pea oli skaneeritud, psühholoog, neuroloog, kellega rääkisime kõik. Leidsime väga algse etapi. Meditsiinis puudub. Ja see ei sõltu toidu kvaliteedist. Selliseid ravimeid pole veel olemas, kuid nad teevad midagi. Nad kirjutasid mõned väikesed plaastrid, ilmselt suspensiooniks, mida nimetatakse plaastriks nagu väike rivastigmiini sandoz. Seetõttu on naised kallid, nüüd on aeg mõelda ennast. Jumal annab sulle selle kuubiku, mina ei ole siin. Peame otsima viise, kuidas ennast aidata, teie emad ei pääse, vaid nende surm päästa teid kannatustest. Jumal päästa sind.\nMiks ema ei ole paigutatud hooldekodusse? Seal oleks abi ja hooldus. Ma olen ise õde, kes elab Ameerikas ja töötab hooldekodus. Minu ema, 88-aastane, on ka dementsuse sümptomeid.\nNeuralgiat - peamised sümptomid: Suu kuivus Karvane suu Kõrvavalu Kurguvalu Suurenenud süljeeritus Põletus seljas Nail valu Ribav tunne Valu näol Vöötohatis valu Närvi pigistamise koha valu Vähendatud naha tundlikkus pingutatud närvi kohas Põlemine piki närvi Valu kaela taga Sügavad tuharad Valu keele juurNeuralgiat on patoloogiline seisund, mis edeneb perifeersete närvide teatud osade lagunemise tõttu.


Markus Villigul on põhjust rõõmustamiseks: see nädal kaasati 600 miljonit eurot. Taksoäris alustanud Taxify vahetas nime 2019. aastal. Pärast seda on uue nimega Bolt laiendanud oluliselt oma tegevuste ampluaad: viimase täiendusena lisandus teenusepaketi nii-öelda hämarpoed ehk toidukaupade kojuvedu. Eesmärk on kasvada Euroopa esimeseks tõeliseks superrakenduseks.Foto: Liis Treimann\n8. august kell 12:24\n"Igaks juhuks tuleks kinnitada turvavööd!" hoiatasid Ellex Raidla advokaadid juuni lõpus vaadates tehinguturule ette. Augusti esimene nädal andis ka sellele kinnitust, kui kuu algas kahe suure pauguga: kõigepealt teatas Bolt 600 miljoni eurosest rahakaasamisest, millele järgnes Eesti pelletiäri hiiglase Graanul Investi müük. Sellist raha voolamist Eesti majandusse päris iga nädal ei kohta.\nBolti puhul tuleb siiski lisada, et suur osa sellest rahast liigub ka Maarjamaast kaugemale. Täpsemalt kavatseb nüüdseks idufirmast tehnoloogiafirmaks välja kasvanud Bolt haarata tükikest Euroopa jaekaubandusest ning käivitada kümnes riigis toidukaupade kojuvedamise teenust, mis justkui välguna võiks 15 minutiga koduuksele kohale jõuda.


Kott-Tool Sofa Lounge OX Blue\nSofa Lounge on diivanikujuline kott-tool mugavaks lõõgastumiseks kahele inimesele. Käsitsi valmistatud kott-toolil on toetav seljatugi ja pikendatud iste, et oleks meeldiv puhata ja jalgu sirutada. Kott-tool kohandub inimese kehakujuga. Välist katet võib ära võtta ja puhastada ning seetõttu on see hea alternatiiv tavalisele diivanile. Sofa Lounge on ideaalne valik nendele, kellel on kodus, puhkemajades ja kontorites palju ruumi. Või ei soovi koju omale suurt ja kohmakat diivanit. Valmistatud kangast - OX, mis on vett hülgav ja tugev. See kott-tool sobib ideaalselt kasutamiseks nii sise- kui ka välistingimustes. On lihtne hooldada: väliskotti saab puhatada niiske lapiga või panna pesumasinasse.\nKott-Tool Sofa Tube OX Beige € 195 Lisa ostukorvi\nLaud - Staliukas Soft Table 60 OX Chocolate € 76 Lisa ostukorvi


TRUSTFIRE X6 VALGUSTAB KUNI 1KM !!, müük, kuulutus 80843528 - Kuldne Börs\nTRUSTFIRE X6 VALGUSTAB KUNI 1KM !!\nLoaga relvad ja lisad (16)\nID: 80843528, muudetud 09:20 09.01.2019\nTrustFire X6 kasutab võimast Luminus SST-90 LED-i. Tänu võimsale LED-le ja väga hästi fokusseeritud reflektorile on valgusvoo ulatus kuni 1km!\n✶Korpus on valmistatud kvaliteetsest 6061T alumiiniumsulamist, reflektor alumiiniumist ja ees on mineraalklaas. Lambi korpus on põrutus- ja ilmastikukindel. Lüliti on ehitatud põhjakorgi sisse. Lambil on 5 mäluga valgusrežiimi: tugev > keskmine > nõrk > strobo > SOS. Sisselülitamisel süttib viimati kasutatud valgus. Sobib väga hästi suurtel põldudel loomade otsimiseks ja kaugel asuvate objektide valgustamiseks\nToiteks kasutab 18650 3.7V liitiumakusid. Korraga on võimalik kasutada 2 või 3 akut.\nKomplektis on TrustFire X6 lamp, vahelüli 3-nda aku jaoks, kanderihm.\nMõõtmed on: pikkus 352mm x reflektor 80mm x keskosa 32mm, kaal 827g.\nPakun lisaks ka erinevaid laadijaid ja akusid.\n✶ Rohkem jahi- ja reisitarvikute erakuulutusi leiad:


Tooted > Voodipesukast - Unolik\nSTRAUBEK voodipesu kast\nMõõdud: laius 195 cm x sügavus 80 cm, kõrgus 24 cm. Peitsitoonide valik, mõõte saab muuta.\nLaius: 154 cm Sügavus: 70 cm Kõrgus: 29 cm\nOSKARS voodialune kast\nPeitsitud toode maksab 159.- Mõõdud: laius 152 cm, sügavus 90 cm ja kõrgus 22 cm laius 152 cm, sügavus 80 cm ja kõrgus 22 cm laius 152 cm, sügavus 70 cm ja kõrgus 22 cm laius 152 cm, sügavus 60 cm ja kõrgus 22 cm Kõik ...\nMõõdud: laius 195 cm, sügavus 60 cm ja kõrgus 27 cm\nMUSTAST LEPAST voodipesukast väike\nMusta lepa puidust voodipesukast on praktiline mööbliese. Voodipesukasti uks käib lahti ettepoole, seega on võimalik voodipesukasti pealset kasutada muul otstarbel. Voodipesukasti mõõdud on 80*46*54 cm (laius*sügavus*kõrgus).\nMUSTAST LEPAST voodipesukast suur\nVoodipesukast on praktiline mööbliese mida on võimalik kasutada panipaigana ja kuna uks käib lahti eest poolt on võimalik selle kauni kasti peale panna vajaminevaid vahendeid. Voodipesukasti mõõdud on 100*46*54 (laius*sügavus*kõrgus).


Vabariigi Valitsuse pressikonverents, 22. oktoober 2015 | Eesti Vabariigi Valitsus\n22.10.2015 | 16:51\nPressikonverentsil osalesid peaministri ülesannetes töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski, välisminister Marina Kaljurand, rahandusminister Sven Sester ja kultuuriminister Indrek Saar.\nPressikonverentsi salvestus: https://www.youtube.com/watch?v=VrKjcqqEISE&feature=youtu.be\nJuhataja Tauno Tõhk\nTere päevast, head ajakirjanikud! Alustame valitsuse pressikonverentsiga. Kuna peaminister Taavi Rõivas on tagasiteel ametlikult visiidilt Dubaisse ja Omaani, siis täidab peaministri kohuseid tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. Annangi talle siis sõna.\nTere päevast! Valitsus tegi täna otsused 20 päevakorrapunkti osas, millest olulisemaid teile siin neljakesi tutvustame. Kultuuriminister räägib kultuuriväärtuste paremast kaitsest tulevikus. Rahandusminister räägib meile tagatisfondist, võibolla veel mõnest olulisest teemast, kui tal neid peaks olema. Ja välisministril on terve hulk välispoliitilist informatsiooni, mida ta tahab teiega kangesti jagada. Lisaks esindan neid ministreid, keda siin pressikonverentsil ei ole.\nValitsus on muutnud määrust, mille alusel saavad kõrgharidusõpet läbi viivad õppeasutused riigieelarvest tegevustoetust. Kõrgharidusreformi järgse kolme aastaga on selgunud, et mõned mõõdikud ja näitajad, mille alusel tegevustoetust antakse, on olnud puudulikud või mitte kõige mõistlikumad ja ei ole andnud kõrgharidustaseme õppe läbiviimiseks vajalikku eelarvelist stabiilsust. Nüüd neid siis natukene täpsustatakse.\nValitsus kinnitas täna riikliku ühistranspordi registri põhimääruse. Registripidamise eesmärgiks on koondada ühtsesse andmebaasi käigus olevate bussiliinide ja ka riigisiseste rongi-, laeva- ja lennuliinide sõiduplaanid ning kehtivad piletihinnad. Võrreldes varasemaga hakatakse registrisse lisama siseriiklike rongi- ja lennuliinide ning parvlaevade sõiduplaane, samuti ka rahvusvaheliste bussiliinide sõiduplaane. Lisandunud on ka sõidupiletite hindade soodustuste andmebaas ja liinilubade taotluste andmebaas. Võrreldes varasemaga koondatakse registrisse ka taksojuhtide teenindajakaartide andmed.\nÜhistranspordi kasutajale nähtavateks väljunditeks sellest muutusest on lisaks peatuste infotabloodele ka infoportaal peatus.ee mida aktiivselt kasutatakse. 2014. aastal külastati seda 4 miljonit korda.\nValitsus otsustas täna moodustada Raadi looduskaitseala, et tagada seal kasvavate haruldaste taimeliikide ja nende kasvukohtade kaitse. Looduskaitseala jääb osaliselt Tartu linna territooriumile, Eesti Rahva Muuseumi lähedale. Kaitseeeskirjaga jäetakse võimalus ala paremaks tutvustamiseks paigaldada sinna infotahvleid ja tähiseid, teha ka matkarada. Raadi kasvukohad on üliolulised esimese kategooria kaitsealuste liikide, nagu pehme koeratubaka ja ahta lehisekareputke säilimiseks. Vot nii.\nLisaks sellele konkreetsemalt: sotsiaalministeeriumi haldusalas oli mitmeid olulisi teemasid.\nEsiteks kuulas valitsus täna ära rahvastikutervise alaste strateegiadokumentide elluviimise aruanded. See tähendab rahvastikutervise arengukava tulemusaruande, samuti aruanded alkoholi- ja tubakapoliitika ning uimasti tarvitamise vähendamise poliitika elluviimisest 2014. aastal.\nSeal on nende dokumentide kohaselt toimunud teatud positiivseid muudatusi, näiteks tervena elatud eluea lühenemine on pidurdunud. 2014. a oli see meestel 53,1, naistel 57,1 aastat.\nKui vaadata seda natuke laiemas kontekstis nende eesmärkide osas, mida me oleme endale püstitanud, siis on vajakajäämisi veel siiski üksjagu.\nVõrdluses näiteks teiste Euroopa riikidega on meil siiski üsna mitu muret selles kontekstis. Eriti tervena elatud eluaastate puhul järgmise aasta sihtmärkidest oleme nii naiste kui meeste puhul veel umbes viie aasta kaugusel. Samuti meeste ja naiste vaheline erinevus eeldatavas elueas on meil küll vähenenud alla 10 aasta, aga on siiski 9,2 eluaastat, mis on väga muret tekitav, et meil selline lugu jätkuvasti on.\nToimunud on ka eelmise aasta kontekstis teatud tagasiminekud sotsiaalse kihistumise osas. Need küll ei kajasta veel eelmise ja selle valitsuse astutud samme sotsiaalpoliitikas nii peretoetuste reformi osas kui ka, ütleme, erinevaid haigusi, siis on Eestis jätkuvasti üsna kõrge haigestumiste hulk kuni 65-aastaste inimeste puhul soonkonna ja südamehaigustesse ja siin eriti meestel. Ja põhilised riskitegurid loomulikult alkohol ja tubakas. Üks tõsine mure, millega Sotsiaalministeerium järgmise aasta esimeses pooles välja tuleb, selle mure adresseerimisega puudutab inimeste tervislikke eluviise.\nPositiivse poole pealt võime öelda, et liikumisharrastustega hõlmatud inimeste hulk on Eestis suurenenud, mis on positiivne. Aga paraku samal ajal on suurenenud ka ülekaaluliste hulk. Nii et ei ole see piisav olnud. Eriti muret tekitav on ülekaaluliste hulga kasv tegelikult laste seas.\nLaste ülekaalulisus ja ka rasvumine on Eestis viimastel aastatel oluliselt kasvanud ja selle trendiga võitlemine kindlasti on üks teema, millele tuleb rohkem avalikku tähelepanu pöörata. Näiteks kui 2006. aastal oli ülekaaluliste kooliõpilaste osakaal 7,8 protsenti, siis eelmisel aastal oli ta 11 protsenti. Üleüldiselt oleme me näinud, et näiteks rasvunud täiskasvanute osakaal on tõusnud 15 protsendilt 19-le.\nKasvava trendina on meid natuke kimbutamas teistes Euroopa riikides juba suurem mure ehk siis hingamisteede haigused - hingamiselundite haigused, mis on seotud õhusaastega.\nÕhusaaste on Eestis kasvamas. Jätkuvasti küll Euroopa keskmisega võrreldes madalam, kuna Eesti elukeskkond üldiselt on siiski väga hea ja puhas. Aga nii tööstus muidugi kui ka saastava transpordi levik on kindlasti ka meid viimas valesse suunda ja selles kontekstis kindlasti tulevikus uusi samme on vaja vastu võtta.\nNüüd siit loomuliku jätkuna - valitsus on otsustanud saata Riigikokku tubakaseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega viiakse meie tubakaseadus kooskõlla Euroopa Liidu vastava direktiiviga. Sellel on mitu olulist muudatust, võib-olla nimetaks neist kolme.\nEsiteks, seatakse piirangud tubakatoodete pakenditele. Need ei tohiks tarbijat eksitada ega sarnaneda toidukauba või kosmeetikatootega. Samal ajal ei tohi nad olla ülemääraselt atraktiivsed ehk siis peavad olema üsna koledad selleks, et kedagi suitsetama ei ahvatletaks.\nSamamoodi sätestatakse seaduses, et tubakatoodete koostises ei tohi olla lisanditena pandud vitamiine, stimulaatoreid, suitsuvärve ja muid aineid.\nVõib tunduda imelik, aga paraku täiesti laialt levinud praktika - suitsude sees kasutatakse aineid, mis muudavad suitsetamise mõnusamaks. Näiteks mentooli lisamine suitsudele tuimestab kurku selleks, et suitsetamine oleks meeldivam, lisaks muud maitseained, mis seda lihtsustavad. Enamik tubakasuitsust on värvitud selleks, et ta ei näeks nii kole välja, kui ta tegelikult on, vaid oleks selline ilus, valge ja puhas.\nEuroopa Liit on lõpuks jõudnud nii kaugele, et ühtsed reeglid, karmimad reeglid on sellele tooteliigile kehtestatud.\nKolmanda muutusena keelatakse 1. juunist 2017 ilma seinteta suitsetamisalad siseruumides. Siseruumides tänaseks selliseid suitsetamisalasid, mis ei ole uksega kinni ehk siis mitte suitsutoad, vaid eraldi suitsualad, kus peab olema alarõhk, aga ei pea ust olema, need keelatakse. Kuna nad reeglina ei vasta nendele tingimustele, seal ei ole alarõhku. Teiseks ka alarõhu puhul tegelikult ülejäänud hoonet tubakasuitsust ei päästa piisavalt. Selliseid suitsetamisalasid on kasutuses veel ligi 40 ja 2017. aastal siis rohkem mitte.\nAvalikkusele vist kõige tuntum muudatus puudutab tubakapakkide pilthoiatusi, mis iga-aastaselt hakkavad roteeruma. Siin teil on ka need pildikesed kätte antud, võite neid vaadata, üsna grotesksed iseenesest. Paljudes riikides Euroopas on nad juba kasutusele võetud.\nNüüd on Euroopas kokku lepitud, et nad muutuvad kõikidele riikidele kohustuslikuks. Näiteks Suurbritannia uuringud on näidanud, et kuskil pool protsenti väheneb selle tulemusena suitsetamine, mis on kindlasti oluline. Ja nüüd annaks sõna teistele. Aitäh!\nAitäh! Ja annan sõna rahandusministrile. Palun.\nAitäh! Alustades sellest, kus lõpetati - kui suitsetamisest loobuda, siis kindlasti lisaks tervisele, mida me sellega säästame, säästame ka tegelikult reaalselt raha endale ja siis seda on võimalik hoida ka pangaarvetel ja siit ma ilusti jõuangi tagatisfondi seaduseni, mida me täna menetlesime. Ja nimelt, valitsus kiitis heaks ja saatis Riigikogule tagatisfondi seaduse muutmise seaduse eelnõu.\nSelle eesmärgiks on tõsta hoiustajate kindlustunnet. Nagu ma aru saan, siis hoiustajaid kindlasti tuleb rohkem selle eelneva eelnõuga, mis puudutas tubakat. Ja mida see siis tegelikult oma olemuses tähendab? Kuidas neid hoiustajaid siis, nende kindlustunnet tõsta võimalike krediidiasutuste, võimalike maksujõuetuste tagajärgede eest? Me teeme mitmeid täpsustusi tagatisfondi seadusesse.\nTäpsustame hoiuste tingimusi ja lühendame hüvitiste väljamaksmise tähtaega ja sätestame pankade täpsed kohustused hoiustajatele õige ja õigeaegse teabe andmisel.\nEestis tagab hoiustajate kaitset avalik-õiguslik juriidiline isik, see on siis tagatisfond. Fond tagab ka investeerimisasutuste klientide ja pensionifondide osaku omanike ja kindlustusandjate teatud vahendite kaitsed.\nKui välja tuua punktid, mis konkreetselt muutumas on, siis esiteks, eelnõus tuuakse selgelt ja konkreetselt välja, milliseid hoiuseid tagatisfond konkreetselt kaitseb. Täna on jätkuvalt hoiused intressidega kuni 100 tuhat eurot iga hoiustaja kohta ühes krediidiasutuses, see põhimõte ei muutu. Lisaks täiendavalt tuuakse sisse mõiste, et kui isik on müünud hiljuti elamu kinnisvara ja sellest müügist on saadud raha, siis kuni 50 tuhat eurot täiendavalt on tagatud ja seda kuue kuu jooksul peale ostu-müügi tehingu toimumist ja raha laekumist.\nEelnõus täpsustatakse, et hoiuselaadsed tooted, üldjuhul on need riskipreemiaga investeerimishoiused, kus algsena investeeritud summa ei pruugi täies ulatuses enam tagasi tulla, siis need hoiused ei kuulu tagamisele. Samuti sätestatakse, et teiste finantsasutuste hoiused ei kuulu tagamisele. Näiteks tarbimislaene väljastavad ettevõtted, siis nende hoiused ei kuulu tagamisele.\nTeiseks, lühendatakse tähtaegu. Ma arvan, kindlasti see on oluline, kui peaks juhtuma olukord, et pank läheb pankrotti, siis hüvitised hoiustajatele makstakse välja lühema perioodi jooksul. Praegusel hetkel on see 20 tööpäeva, siis tulevikus on 7 tööpäeva jooksul kohustatud hüvitama hoiustajatele vastavalt hoiuste tasemele.\nKolmandaks mis on kindlasti oluline, et pankade jaoks sätestatakse kohustus anda hoiustajatele teavet nende hoiuste tagamise kohta.\nHoiustajatel tuleb esitada konto väljavõtted personaalse teabega, millised tema hoiustest on tagatud ja millised mitte. See kohustus rakendub 31. mail järgmisel aastal.\nVeel täiendavalt öelda selle eelnõu kohta, et eelnõuga muudetakse ka seda, mille alusel pangad tagatisfondi hoiuste tagamise osafondi finantseerivad. Pangad teevad tagatisfondile ettemaksed. Selliseid ettemakseid tänasel päeval on juba suurusjärgus 206 miljonit eurot, need vahendid on täna juba olemas. Sellised ettemaksed jätkuvad ka tulevikus ja see suurendab seda turvalisuse taset selles hoiustamisfondis.\nReguleeritakse ka tagatisfondi koostöö teiste riikide hoiuste tagamise analoogsete süsteemidega. Kogu see tagatisfondi muutmine baseerub peaasjalikult Euroopa Liidu direktiivile, mis on siis üldine direktiiv hoiuste tagamise skeemide kohta. See on minu poolt hetkel kõik. Aitäh!\nAitäh! Sõna välisministrile, palun.\nAitäh! Tutvustan mõnda punkti, mis ma täna valitsusele otsustamiseks esitasin. Alustan ÜRO Inimõiguste Nõukogule üldise perioodilise ülevaate esitamisest. Riigid esitavad neid perioodiliselt, Eesti esitab nüüd. Meie ülevaadet hakatakse vaatama töögruppides, kus saavad osaleda absoluutselt kõik ÜRO liikmesriigid ja lõppude lõpuks siis antakse valitsusele võimalus kommenteerida teiste riikide kommentaare ja järgmise aasta alguses kinnitatakse meie aruanne inimõiguste nõukogu järgmisel istungjärgul.\nTeiseks, esitasin punkti Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergia Ühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks ja jõustamiseks. See on leping, mille sõlmivad riigid, kes soovivad lähemaid suhteid Euroopa Liiduga. Nii et see on kõige esimene samm, millest alustatakse Euroopa Liiduga oma seadusandluse, oma valdkondade integreerimisel ja lähendamisel. Leping katab väga erinevaid valdkondi, poliitika valdkondi, majandus-kaubandus valdkondi, aga näiteks ka sotsiaalküsimusi, õigusriiki, kapitali liikumist, haridust, koolitust. Nii et ta on kõikehõlmav leping. Siseriiklikult enam meil mingisuguseid protseduure ei järgne, lepinguga tegeleb edasi Euroopa Liit. Lepingu ülevõtmiseks läheb tõenäoliselt Kosovol umbes 10 aastat. Analoogilised lepingud on varem sõlmitud ka teiste Lääne-Balkani riikidega.\nEsitasin seisukohad Euroopa Liidu välisasjade nõukogu arenguministrite istungiks, kohtumiseks, mis toimub 26. oktoobril ja kus peamisteks teemadeks on maailma humanitaartippkohtumise ettevalmistamine. Teiseks, Euroopa Liidu suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega. Kolmandaks, soolise võrdõiguslikkuse ja arengu seosed, ajendatuna Euroopa Komisjoni ja välisteenistuse ühise tegevuskava vastuvõtmisest 21. septembril. Ministrid kiidavad heaks ka vastavasisulised nõukogu järeldused. Neljandaks, rände temaatika ja rände arenguga seotud küsimuste kõikehõlmavam ja ühisem läbivaatamine, mida tehakse praegu Euroopa Liidu kõigis valdkondades. Et poliitikad ühtiksid, poliitikad omavahel haakuksid paremini ja oleksid koos suunatud rändekriisi ja rändeprobleemide lahendamisele.\nJa lõunasöögil koos keskkonnaministritega arutavad arengukoostöö ministrid ka ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seonduvat. Ehk arutavad neid eesmärke, mis võeti vastu mõned nädalad tagasi New Yorgis, Agenda 2030.\nSamuti esitasin ka punkti kanderakettide Ariane, Vega ja Sojuz kasutamist Guajana kosmosekeskuses käsitleva teatavate Euroopa riikide valitsuste deklaratsiooniga ühinemisest, mille sisu on rohkem ettevõtlusministri portfellis. Eesti on teatavasti alates 1. septembrist käesolevast aastast Euroopa Kosmoseagentuuri liige. Selle deklaratsiooniga ühinemine tähendab Eestile võimalust saada parem ligipääs kanderakettide arendamise, tootmise ja turustamisega seotud teabele. See ei too Eestile kaasa ei lisakohustusi ega piiranguid ja ühinemise eesmärk eelkõige väljendada head tahet ja toetust Euroopa Kosmoseagentuuri tegevusele kanderakettide vallas. Ja mina siin lõpetaksin.\nAitäh! Ja nüüd sõna kultuuriministrile.\nAitäh! Ja kultuuriga me lõpetame. Teema tänasel valitsuse istungil oli probleem kultuuriväärtuste ebaseadusliku väljaviimisega liikmesriigist. Probleem seisneb selles, et hinnanguliselt ca 40 tuhat kultuuriväärtust aastas viiakse ebaseaduslikult ühest liikmeriigist teise Euroopa Liidu tasandil. Alates 1993. aastast on tegelikult suudetud algatada ainult 15 menetlust ebaseaduslikult välja viidud kultuuriväärtuste tagasisaamiseks ja neist edukaks on osutunud ainult 7. Kui nüüd seda numbrit vaadata, siis on selge, et tänane süsteem hästi ei toimi ja selle jaoks on Euroopa Liidu direktiivis kokku lepitud neli põhilist tegevust, millega üritada sellele protsessile kuidagi kontrolli kehtestada.\nUus direktiiv hõlmab kõiki rahvuslikuks rikkuseks tunnustatud asju. Enam ei ole tingimus, et need on eriti hinnalised või kõige tuntumad asjad. See puudutab ka seda, et võetakse kasutusele keskne infosüsteem ja määratakse kontaktisikud kõikides riikides ja sätestatakse ka täpsemalt see, et kultuuriväärtuse omandajal ehk siis näiteks, kui on tegemist antiigipoe müüjaga või kollektsionääriga, et tal on kohustus kontrollida seda, et see kultuuriväärtus ei ole ebaseaduslikult teisest liikmesriigist sisse toodud ja kui ta seda kohustust ei täida, siis ei ole tal ka võimalik saada selle eest hiljem hüvitist, kui see võõrandatakse tema käest ja tagastatakse algsele omanikule. Samamoodi pikendatakse ka tähtaega selle jaoks, et seda menetlust läbi viia, kuna liikmesriikide vahel asjaajamine ikka võtab aega, praegu oli see üks aasta. Kui tuvastati see ebaseaduslikult välja viidud kultuuriväärtus, siis ühe aasta jooksul pidi protsessiga jõudma tulemuseni ja kui ei, siis see tagastamisnõue muutus kehtetuks. Nüüd siis pikendatakse seda tähtaega ühelt aastalt kolme aastani. Selline tegevus sai täna valitsuselt heakskiidu ja sellise seaduse muutmise eelnõuga me edasi läheme. Aitäh!\nAitäh! Ja nüüd palun küsimused. Palun teil ühtlasi, kui te küsite, öelda nii oma nimi kui väljaanne.\nIngrid Sembach-Hõbemägi, Kanal 2 Reporter\nKüsimus proua välisministrile ja võib-olla ka härra Ossinovskile. Euroopa Nõukogu avaldas möödunud nädalal ühe raporti, milles jälle tehakse Eestile hulk ettekirjutusi ja siis tuuakse ära 4 põhisoovitust, mis puudutavad rahvusvähemuste kohtlemist Eestis. Ja et peaks jätkama pingutusi mittekodanike arvu vähendamiseks, tagama pikaaegsetele residentidele parem juurdepääs kodakondsusel jne. Tegemist ei ole Euroopa Liidu institutsiooniga, kuid need on siiski rahvusvahelist kõlapinda leidnud soovitused jne. Palun teie kommentaari, kuidas siis meil olukord rahvusvähemustega Eestis on? Aitäh!\nMa ei kommenteeriks mitte olukorda rahvusvähemustega, vaid ma kommenteeriksin teie küsimust, kuidas suhtuda sellesse raportisse, kuidas suhtuda nendesse ettepanekutesse? Jah, tõepoolest, rahvusvaheliselt on erinevad organisatsioonid, erinevad raporteerimised ja erinevad raportid. See, millest mina praegu teile rääkisin, oli ÜRO raport, mida riigid esitavad perioodiliselt, meie esitasime esimese 2010. aastal, nüüd esitame teise. Kommentaariks võin ma öelda, et pärast esimest raportit me saime umbes 80 soovitust. Nii et see, et riigid väga tõsiselt analüüsivad teiste riikide kõiki seisukohti inimõiguste valdkonnas, väga normaalne, väga tavaline praktika. Ja loomulikult vastutustundlikud riigid vaatavad läbi ka kõik need soovitused, mis neile on edasi antud. Nii et jällegi, kui ma lähen tagasi veel selle aruande juurde, mida ma tutvustasin, siis me oleme sealt tänaseks juurutanud, ma julgen öelda, umbes pooled soovitused. Mis puudutab Euroopa Nõukogu raportit, millest teie räägite, jah, on tähelepanu juhitud mõnedele küsimustele. Ma võin öelda, et välisministrina me vaatame kõiki neid soovitusi äärmiselt tähelepanelikult. Tihti on ka mõned soovitused juba kas täidetud või täitmisel, aga kindlasti on sellised raportid olulised. Me suhtume neisse väga tähelepanelikult ja oma inimõiguste alaste konventsioonide ülesannete täitmisel juhindume ka nendest soovitustest.\nKa täpsustav küsimus. Nendest Euroopa Nõukogu soovitustest, on siis ka mõni praegusel hetkel implementeerimisel või mitte? Aitäh!\nAndke andeks, kas te kordaksite, palun.\nKas nendest Euroopa Nõukogu soovitustest on ka mõni praegusel hetkel töös, implementeerimisel või mitte? Aitäh!\nMa jään teile praegu vastuse võlgu, ma ei ole seda nii põhjalikult vaadanud, aga kui te soovite, siis ma vastan teile hiljem meilitsi.\nMeil on lõimumisminister laua taga, härra Saar. Palun.\nMa suurima heameelega räägin teiega sel teemal, ülejäänud kolleegid võivad vaba aega võtta. See on kindlasti mahukas teema. Selles, et rahvusvahelised organisatsioonid, kaasa arvatud Euroopa Nõukogu, mille delegatsiooni liige ma olen ka pikemat aega Riigikogu liikmena olnud, juhib tähelepanu sellele, et Eestis on väga suur määratlemata kodakondsusega inimeste arv, ei ole mitte midagi uut. Küll on üks uudis, mida ammu ei ole olnud selliste tähelepanu juhtimiste juures, et me saame algatuseks selles raportis kiita viimaste arengute eest, mis meil on olnud ehk siis seadusemuudatuste eest, mis osad jõustusid juba veebruaris ja osad jõustuvad 1. jaanuarist 2016 ja need teevad kolme olulist asja.\nEsiteks, alates 1. jaanuarist 2016 lõpeb olukord, kus meil on nii-öelda kodakondsusetuse taastootmine. Ehk siis kõik need lapsed, kelle vanematel ei ole kodakondsust, nende kodakondsus on määratlemata või üksikvanemal, kes lapsi kasvatab on kodakondsus määratlemata, saavad automaatselt Eesti Vabariigi kodakondsuse. Loomulikult on vanematel õigus alati sellest loobuda, aga süsteem selles mõttes pöördub teistpidi, kui siiamaani nad pidid minema taotlema, siis nüüd saavad need lapsed automaatselt. Ja see on väga oluline muudatus, mida ka see sama Euroopa Nõukogu raport tunnustab.\nTeine oluline muudatus on seesama, et oleks lihtsam omandada kodakondsust - üks probleem on olnud vanemate inimeste võimekus kirjalikult perfektselt eesti keelt omandada. See sama seadus leevendab seda nõuet, et 65- aastased ja vanemad inimesed saavad Eesti kodakondsuse keeleeksami teha suuliselt. Nad ei pea seda enam tegema kirjalikult ehk siis tõestavad, et nad valdavad keelt, saavad sellest aru, suudavad selles suhelda, aga ei pea seda perfektselt kirjalikult valdama.\nJa kolmas muudatus, mis puudutab laste õigusi, aga on väga selgelt seotud pikemas perspektiivis kodakondsuse võtmisega, on see, et alaealiselt lapselt ei saa Eesti kodakondsust ära võtta ehk siis sel hetkel, kui ta saab täiskasvanuks ja tal on võimalus teise riigi kodakondsusest loobuda, sel hetkel ta teeb ise selle otsuse. Loomulikult on nüüd meie asi teda motiveerida tegema seda otsust selle kasuks, et ta jätab alles Eesti kodakondsuse ja loobub teise riigi kodakondsusest.\nAga muuhulgas oleme me kultuuriministeeriumis tegelenud ka sellega, et leida neid võimalusi, kuidas siis veelgi motiveerida ja teha inimeste jaoks lihtsamaks Eesti kodakondsuse saamine. Selle protsessi me algatasime suvel pärast seda, kui avalikustati viimase Eesti integratsioonimonitooringu tulemused, mis näitasid väga positiivseid trende suhtumise mõttes ehk siis kõik Eesti elanikud, sõltumata nende kodusest keelest, hindavad järjest kõrgemalt lõimumise vajalikkust, on selleks ise valmis. Järjest rohkem on erineva keelega kogukondade vahel kontakte, järjest vajalikumaks peetakse vastastikku keeleõpet ehk siis mitte ainult reeglina venekeelse koduse keelega inimesed ei soovi eesti keelt õppida, vaid ka eesti keelega inimesed tahavad ennast täiendada vene keeles. Ja järjest rohkem on neid noori inimesi, kellel on korralik eesti keele oskus.\nMis on probleem, on see, et me teame, et meil on tuhandeid määratlemata kodakondsusega inimesi, kes on sündinud Eestis, räägivad head eesti keelt, võiksid sisuliselt minna hommepäev kodakondsuse eksamile, aga nad millegipärast ei tee seda. Nüüd on siin küsimus, et mis me saame selle jaoks teha, et leida need tegelikud põhjused üles. Sest nagu integratsioonimonitooring meile näitas, siis üks levinud müütidest, et nii kaua, kui meil ei ole Venemaaga viisavabadust, nii kaua on see lootusetu tegevus, ei vasta tõele. Sest neid inimesi, kes ütlevad, et takistuseks on just nimelt see, et ma tahan viisvabalt reisida Venemaale, neid inimesi on alla kolmandiku nendest määratlemata kodakondsusega inimestest.\nEhk siis tegelikult need positiivsed trendid on olemas, n-ö võimaluste aken on suurem kui kunagi varem, nüüd on see küsimus, et kui palju me suudame ja kui kvaliteetselt siis pakkuda keeleõpet, kuidas me suudame ka teadvustada sellest, mis on need eelised Eesti Vabariigi kodanikuna. Ja teiselt poolt ka sellest, vähendada müüte, mis tegelikult kodakondsuse eksamiga seoses liiguvad, sest paljud arvamused sellest, et kodakondsuse saamine on üsna keeruline, põhinevad ka teadmistel sellest, milline oli kodakondsuseksam 1990ndatel näiteks. Aga vahepeal on seda oluliselt muudetud. Ja me oleme sellel teemal korraldanud terve rea ajurünnakuid, arutelusid ja tahame aasta lõpuks siis ka teha „Lõimuv Eesti 2020“ rakendusplaani täiendavad muudatused. Loomulikult siis läbi meie käes olevate vahendite, mis on kultuurilise mitmekesisuse ja lõimumise jaoks ette nähtud. Samamoodi läbi MISA selliseid konkreetseid projekte algatada paremaks teavituseks ja paremaks keeleõppeks.\nKüsiks Ossinovski käest, mida arvate teie selle kohta, et ministrite kuluhüvitised on ilma aruandluskohustuseta? Kas see peaks niimoodi jääma või on seal mingisugust ruumi seda süsteemi muuta või parandada?\nAitäh! Ministritel ei ole kuluhüvitised, ministritel on esinduskulu ja see süsteem on algusest peale teistsugusena loodud, kui ta Riigikogus on olnud. Ma olen arvamusel, et ministrite puhul on selline süsteem õigustatud. Mis puudutab neid arutelusid, mis Riigikogus on pikemat aega käinud, et Riigikogu liikmed tahaksid võib-olla endale sarnast süsteemi, siis arvestades seda, et Riigikogus on 101 inimest, keda inimesed on ennast esindama valinud ja arvestades ka neid küsimusi, mis on üles kerkinud seoses kuludega, mida nendest rahadest kompenseeritakse, siis ma usun, et Riigikogu kuluhüvitiste süsteem selles mõttes võiks jääda siiski samasuguseks. Ma usun, et avalikkusel on õigus teada, milliste töödega seotult siis neid kuluhüvitisi kasutatakse.\nKui natukene võrrelda, siis ministri töögraafikud ja tegemised on üldiselt iseenesest ka väga avalikud, te võite ministeeriumisse kõik helistada ja küsida, mis hetkel mida minister teeb ja ma arvan, et üldiselt on üsna arusaadav see, mida tehakse, mida paljude Riigikogu liikmete puhul, ma arvan, on avalikkusel palju keerulisem kontrollida, et mida nad siis ikkagi näiteks istungite vabal ajal teevad ja millisesse garaaži nad kütust koguvad. Aitäh!\nLauri Liikane, Tallinna Televisioon\nEilse uudise põhjal valitsus paneb pagulaste vastuvõtuks valmis 3,92 miljonit ja siis veel see välisrahastus sinna juurde, 7,6 miljonit tuleb kokku. Kas see summa on 550 inimese ülalpidamiseks optimaalne teie arust?\nAitäh! Eile Riigikogus infotunnis küsiti minu käest ja refereeriti ühte rahandusministri poolt välja öeldud numbrit kuskil komisjonis, mida mina ei osanud kommenteerida, kuna mina ei ole Sven Sesteriga nii lähedastes suhetes, et ma teaks, mis numbrit ta millal ja kus välja ütleb. Aga vahepeal on täpsustatud, et seda numbrit 3,2 miljonit siiski tundub, et ei ole olemas. Nii et tõepoolest on meil planeeritud kulud, koosnevad kahest allikast, üks on Euroopa Liidu toetus pagulaste vastuvõtmisega seotult. Ja teine osa on see summa, mis on ligi 4 miljonit eurot ja mis on planeeritud Vabariigi Valitsuse reservi.\nSee ei ole summa, mis kulub ära, vaid see on meie tänase arvestuse ja tegevuskava, mis valitsus on kokku pannud, selle põhjal meie prognoos, mis võib kõik vaja minna. Mööngem, et Eesti ei ole sellises mahus neid teenuseid kunagi osutanud, nii et täpselt öelda, kui palju järgmisel aastal kulutatakse, ei ole täna võimalik. Püüame teha kõike maksimaalselt efektiivselt. Samas osutada kõik vajalikud teenused ära, et inimesed elaksid ruttu sisse, saaksid vajalikud tööturuteenused, haridusteenused, asuksid iseseisvalt elama ja töötama. Selleks on reservis ette nähtud erinevatele haldusaladele ka vastavad summad ja lisaks ka Euroopa Liidu lisanduv toetus.\nLihtsalt eile seal tekkis mingi küsimus, et kas on veel lisaks kuskil 3,2 miljonit, mis näitab, et tegelikult on juba lepitud kokku, et tuleb veel pagulasi lisaks nendele, mis on kokku lepitud. Valitsus on otsused langetanud tulenevalt sellest kokkulepitud pagulaste arvust, mis on Euroopa tasemel kokku lepitud, mingisuguseid salajasi lisarahasid kuskil planeeritud ei ole.\nJa selle sama teema juurde järgmine küsimus. Kas valitsusel on praegu ülevaade nendest inimestest, kes juba praegu siin Eestis elavad ja on kuskilt sealt lõuna poolt tulnud? Miks ma seda küsin, väga paljud inimesed räägivad, ma üldse ei taha olla rassist, aga teist värvi inimesi on kuidagi palju tänavapilti tekkinud, millest see on? Ma ei oska muudmoodi küsida.\nAitäh! Jah, ka mina olen kuulnud, ma loodan, et see oli anekdoot, aga võib-olla see ei olnud, et keegi jalutas Toompeal suvel ja ütles, näed, kõik kohad on pagulasi täis, ehkki tegemist oli kruiisituristidega. Eesti riik on vaba ühiskond, nii et valitsus ei pea nahavärvist ja muudest fenotüüpsetest tingimustest tulenevalt arvet inimeste üle. Eestis elavad, viibivad inimesed siin seaduslikult, selle üle me järelevalvet tõesti teostame. Kui rääkida trendidest, siis loomulikult viimase kümne aasta jooksul on vähesel määral suurenenud Eesti ühiskonna mitmekesisus. Siia on elama asunud inimesi teistest Euroopa Liidu riikidest, eeskätt kas seetõttu, et nad on leidnud endale elukaaslase Eestist, mida on väga paljudel juhtudel või sellepärast, et nad siin töötavad või õpivad. Kui me vaatame näiteks välisüliõpilaste hulka, siis see on oluliselt kasvanud, kui te näiteks võrdlete tänast pilti, ma ei tea, Tehnikaülikooli kohvikus lõuna ajal kümne aasta tagusega, siis see ongi tõepoolest teistsugune. Kui te vaatate mõne teaduskonna õppejõudude nimesid, siis te näete, et ka seal on oluliselt rahvusvahelistumist toimunud. See on olnud ka Eesti riigi üks põhimõtteline hoiak, et me oleme maailmale avatud, tahame olla ühtses Euroopas lõimitud, peame rahvusvahelistumist positiivseks, kuna näeme, et Eesti ühiskond on piisavalt tugev ja dünaamiline, et selles globaalses avatuses võita. Ja sellest tulenevalt loomulikult on arusaadav, et Eesti tänavatel kindlasti lisaks turistidele on ka neid inimesi, kes võib-olla on esmapilgul natuke harjumatu väljanägemisega ja kes siin elavad ja töötavad. Aitäh!\nMa täiendaksin niipalju, siseministrit ei ole siin, aga siseminister on korduvalt nimetanud ka numbreid. Eestis saab iga aasta elamisloa suurusjärgus 3000 Euroopa Liidu liikmesriikide elanikku, kodanikku ja 3000 väljastpoolt Euroopa Liitu. Tegelikult need on päris suured numbrid, selge see, et linnapildis võib hakata märkama ka inimesi, kes on tulnud väljastpoolt Euroopa Liitu.\nKüsiks veel härra Ossinovskilt. Teie alkoholi teemalise algatuse kohta on väidetud igasugu asju, on öeldud, et te ei ole kaasanud huvigruppe ja te hävitate meie eksporditöötust. Kuidas on kaasamisega ja kuidas on nüüd selle tööstuse ja töökohtadega, kuidas on inimeste solvamisega?\nKahjuks ei suuda praegu hoo pealt leida, aga te suudate selle ise kuskilt tuvastada, et just mõni aeg tagasi Maret Maripuu, endine sotsiaalminister, on minu meelest selle kohta ilusti kirjutanud sotsiaalvõrgustikes siis tõenäoliselt, et see jutt ikka kohe üldse ei päde.\nNeid arutelusid on erinevate huvigruppide, ka sealhulgas tootjatega peetud väga pikki aastaid, nagu Maret ütles, et ümmarguste laudade taga istutud, et ka tema on istunud aastal 2008 ümmarguste laudade taga. Kui kaua me siis nende laudade taga istume, enne kui need, kellele see eelnõu ei meeldi, lõpuks ütlevad, et suurepärane, teeme ära. Peame aru saama, et alkoholipiirangute puhul lähevadki riigi ja ühiskonna huvid alkoholi tootjate huvidest lahku. Mõnikord niimoodi juhtub, ei ole alati seda koosmeelt ja sellisel juhul tuleb kaaluda, kas rahvatervise argumendid või panna ühele kaalukaugusele rahvatervise argumendid ja alkoholitootjate ärihuvid ja see kaalumine ära teha.\nMinu seisukohast on väga selge, mis on sellise kaalumise ainuke järeldus, et rahvatervise argumendid kaaluvad üles alkoholitootjate huvide piiramise ja sellest tulenevalt on neid meetmeid aastate pikku arutatud, on jõutud nende arutelude tulemusel alkoholipoliitika rohelise raamatuni, mis on 2014 Vabariigi Valitsuses kinnitatud. Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammis on selgelt antud mandaat selle põhjal eelnõu ära teha ja need piirangud jõustada ja sellest tulenevalt on sotsiaalministeerium selle eelnõu ka välja pakkunud.\nKüsimus rahandusministrile. Kas teid ei tee murelikuks see tugev alkoholi- ja tubakapoliitika, et riigieelarvesse jääb ju siis teatavasti kindlasti aktsiiside näol raha vähem laekumata? Aitäh!\nAitäh! Ma arvan, et kõik poliitikad, mis seonduvad pahede maksustamisega, kannavad endas alati esmaselt eesmärki loomulikult ikkagi rahvatervisega seonduvalt. Ja fiskaalsed küsimused on ikkagi teisejärgulised, mis kahtlemata riigieelarvesse toob loomulikult tulu, kui konkreetselt aktsiismaksudest räägime. Praegu mida ka töö- ja tervishoiuminister ütles, et rohelise raamatu järgselt on roheline raamat, mida ta oma olemuses ju tegelikult tähendab, on erinevate küsimuste asetamine analoogselt näiteks ka riigi äriühingutega, mille roheline raamat tänaseks on olemas, kus on pandud üles küsimused, et kuidas riik peaks edasi minema ja mille alusel siis tuleb ühel hetkel valge raamat.\nJa ka alkoholi puhul, eks loomulikult tuleb nüüd üle vaadata, millised nägemused konkreetselt siis selles memorandumis või potentsiaalses eelnõus on ja ikkagi esimene eesmärk on rahva tervis. Ja kui tuleb välja, et sellega kaasneb võimalik tulude vähenemine, siis me peaeesmärgi oleme sel juhul ikka täitnud. Aga tuleb kõigepealt tutvuda loomulikult nende konkreetsete materjalidega ja siis selle pealt juba saab ka edasi minna. Praegusel hetkel näiteks aktsiisi tõusudega, ka alkoholiaktsiisi tõusuga, mis järgmisel aastal ju aset leiab, oleme me arvestanud sellega, et tarbimine väheneb. See on ju meie põhiline eesmärk, tarbimise vähendamine. Ja sellega on võetud arvesse juba järgmise aasta eelarve koostamisel. Aitäh!\nRahustuseks rahandusministrile. Üldine arvamus, mida Maailma Tervishoiuorganisatsioon välja ütleb, on see, et alkoholiga kaasnevad kulud tervishoiusüsteemile kaotatud aastad, tööaastad, tööpäevad, kõik see muu ja võrdluses siis maksutuludega, aktsiisi laekumistega, ka töökohtadega, mis alkoholitööstus teeb, üldiselt on need kulud umbes kümme korda suuremad kui on alkoholitööstusest tulenev tulu majandusse. Nii et me võime küll öelda, et näiteks võib-olla tõepoolest aktsiis mingil määral, kui tarbitakse vähem alkoholi, siis aktsiisi laekub mingil määral vähem, ehkki ma seda ka ei usu. Aga võib-olla laekub tõepoolest natukene vähem, aga kui me mõtleme tegemata jäänud kulutusi Haigekassas, kus ka rahandusminister on nõukogu liige ja kindlasti muretseb sellepärast, kuidas seal läheb, siis sealt poolt annab see jällegi suuremat efekti pluss poole pealt.\nLoomulikult, nii nagu ma ütlesin, rahva tervis on kõige olulisem. Rahva tervis. Ei mingit muretsemist.\nAitäh! Kui rohkem küsimusi ei ole, siis lõpetame pressikonverentsi. Head päeva!


Export kohaletoimetamine - Yuyao Jera Line sisustamine Co, Ltd\nJera täidab poliitika kõrge kvaliteediga ja teenust.\nHoolitsetud mitte ainult toodete kvaliteeti, vaid ka konserveerunud mida seisund tooted on laevanduse ja 3 rd poolt transport.\nAitame teil salvestada oma kulud transpordile, pakkudes kõige kindel pakkimine viis ja lasti mõõtmed plaani käigus PO läbirääkimisi.\nIsegi LCL lasti anname rohkem hoolikalt, kui meie konkurendid, sest meie sisemine toote pakendamise süsteemi.\nTavaliselt pakume oma klientidele järgmisi pakkimine viisil:\n2. Euro kaubaalused või kohandatud kaubaaluseid. See pakendamise viis on rakendatav valgustehnika nagu Madalpinge ABC kaabel kanalisatsioon, Soojad läbistavad klemmid, Kaablikingad ja pistikud, FTTH kaablitarvikud, ADSS kanalisatsioon, kiudoptilised sulgemised ja klemmikappide, fiiberoptilised Cord.\nMe ei saa toota kohandatud kaubaalused erineva suurusega vastavalt oma vajadustele\n3. Puidust kastid. Rakendatav raskeima metallist valatud või sepistatud kanalisatsioon, Socket Eye, Clevis, Ball Eye, Guy haaratsid, Armor Rod jne\nTere tulemast meiega.Saad põhjaliku tootevaliku innukalt teenuse kiiremini kohale, konkurentsivõimelise hinnaga ja parima kvaliteediga.


Messercola Puhkemajad ja majutuskohad - Campania, Itaalia | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Messercola\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Messercola\nCasa MellyArmas majutus terrassi ja väikese aiaga ning miniküttega piljardisaaliga. Asub esimesel korrusel privaatse sissepääsuga. Kodust 20 meetri kaugusel on tasuta siseparkla ja bussipeatus. Kodust 50 meetri kaugusel on basseinikeskus tasu eest. Piirkond, mis on hästi ühendatud kõige ilusamate Campania keskustega See on umbes 24 km kaugusel Napoli lennujaamast ja 35 minuti kaugusel Napoli sadamast\nOasis "Meelte rahu" - Lõõgastumine väljaspool linnaMe elame ülakorrusel samas majas. Korter on täiesti autonoomne ja iseseisev, kelder. Põgenege kaosest ja linnast, võite end vooluvõrgust lahti ühendada ja rahulikult sukeldada, ohverdamata oma mugavusi!!\nOaas maal vaid kiviviske kaugusel kõigestTere tulemast Sant 'Angelo mäe jalamile Palombaras, Partenio looduspargi serval. Roheline oaas 2-minutilise autosõidu kaugusel külast Püüan olla lühike ; Majutus villas koos : kaks magamistuba, kus on konditsioneer, on vahekorrusel jagatud vannitoaga, komplektis keerisvann. Suur köök ja elutuba, kus on 2 voodit ja pool vannituba Täisvannituba aias Ülakorruse trepil puudub kaitse\nPopulaarsed mugavused linna Messercola puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Messercola\nVILLA CAPRIO - LUKSUSLIKUD TURISTIDE ASUKOHAD ja ÜRITUSED


Radar – Mereviki\nSundi väin radariekraanil\nRadar (inglise lühend radio detection and ranging 'avastamine ja kauguse määramine raadio abil), ka raadiolokaator, on raadiolokatsiooni põhimõttel töötav raadioelektroonsetest ja elektromehaanilistest plokkidest koosnev navigatsiooniseade.\nLaevaradari kasutamise eesmärk on mere- ja kaldasihtmärkide (näiteks rannajoone, meremärkide ja laevade) avastamine, laeva asukoha määramine ja vaatluste sooritamine laevakokkupõrgete vältimiseks. Radari põhiosad (plokid) on saatja, vastuvõtja, indikaator, lainejuhe ja radariantenn. Radari saatja genereerib ultralühilaineribas (3 ja 10 cm) võimsaid (10-80 kW) lühiajalisi (0,05-1 μs) kõrgsageduslikke (3-10 GHz) elektromagnetimpulsse, mis lainejuhtme ja pöörleva radariantenni kaudu suunatakse kitsa horisontaalkiirena ümbrusse. Mingilt sihtmärgilt peegeldunud signaalid võetakse vastu sama antenniga, need võimendatakse vastuvõtjas ja suunatakse indikaatorisse. Avastatud sihtmärk on indikaatori elektronkiiretoru ekraanil nähtav helendava punktina. Sellise kajasignaali paiknemine radari ekraani keskme suhtes vastab mingis kindlas mõõdus sihtmärgi asukohale laeva (radariantenni) suhtes.\nRadariekraani mõõtkava võib muuta 0,25 miilist 60 miilini (suurim radari tegevuskaugus). Kauguse määramiseks on radari ekraanil liikuvad ja liikumatud kaugusringid. Suuna määramiseks ümbritsevad radari ekraani gürokompassiga seotud liikuv ja liikumatu skaala, millelt võib mehaanilise või elektronsihiku abil saada kas radaripeilingu või radarikursinurga.\nRadari ekraanil olev kujutis võib olla orienteeritud kas laeva pikitasandi või meridiaani suhtes, see on niinimetatud suhtelise liikumise režiimis (oma laev asub ekraani keskmes ja kajasignaalide liikumine on laeva ja sihtmärgi liikumise geomeetriline summa). Raalidega radaritel on ka niinimetatud tõelise liikumise režiim. Sel juhul liiguvad radariekraanil ringlaotuse keskpunkt (oma laev) ja liikuvate sihtmärkide kajasignaalid vastavalt oma kiirusele ja suunale.\nPärit leheküljelt "http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php?title=Radar&oldid=13293"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:03, 3. september 2017.


Hotell südalinnas 10 restoraniga, Pforzheim\nPeauks . Pilt 1/64.\n1 / 64Peauks\nKronprinzenstrasse 1, Pforzheim, 75177, BW, Saksamaa\nCentral-North Black Forest Nature Park – 4 min jalgsi\nSchmuckwelteni ehtekaubamaja – 9 min jalgsi\nCongressCentrum Pforzheim – 10 min jalgsi\nReuchlinhaus – 17 min jalgsi\nWartberg Freibadi teemapark – 19 min jalgsi\nTehnikamuuseum – 21 min jalgsi\nGasometer Pforzheim - panoraam – 23 min jalgsi\nWest Trail – 30 min jalgsi\nStromberg-Swabian Forest Path – 30 min jalgsi\nPforzheimi peavaksal – 4 min jalgsi\nRaudteejaam Pforzheim Maihälden – 24 min jalgsi\nKui plaanid saabuda pärast 22.00, teavita majutuskohta sellest varakult ette. Kontaktandmed leiad broneeringu kinnituskirjast. Kohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas. Vastuvõtulaua tööaeg nädalavahetustel ja riiklikel pühadel on 7.00 kuni 11.00.\nKülastajad saavad sisse registreeruda ööpäevaringses iseteenindavas vastuvõtulauas, kasutades oma broneeringu numbrit.\nPizza Fontana on restoran, mille spetsialiteet on pitsa.\nKashmir on restoran, mille spetsialiteet on Inda toidud.\nLa Fantasia on restoran, mille spetsialiteet on Itaalia toidud.\nJah, Europa pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Europa ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Europa pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nSisseregistreeumine toimub 13.00 – 22.00. Väljaregistreerumine toimub 11.00. Saadavuse korral pakutakse lisatasu eest hilise väljaregistreerimise võimalust. Hind 30 EUR. Saadaval on kontaktivaba sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine.\nJah, kohapeal on olemas 10 restorani, mis pakuvad võimalust pitsa. Lähiümbruse söögikohti: Café Prag (3 min jalgsi), Afrika (3 min jalgsi), Meyerhöfle (3 min jalgsi).\nJann Reidar, 1 öö, tööreis, 7. juuli 2019


IMMUUNSUST TUGEVDAV TOFUKREEM väikese vimkaga - Miaspiration\nin\tRetseptid\ton\t 2. aug. 2020\t 14. juuni 2022\nIMMUUNSUST TUGEVDAV TOFUKREEM väikese vimkaga\nportsjon on ühele\n150g pehmet tofut (kasutasin BONi oma)\npoole apelsini värskelt pressitud mahl\n2 spl astelpaju marju\n1 tl värskelt riivitud ingverit\n1 spl mett (veganid saavad asendada stevia, datlite, agaavisiirupi või vahtrasiirupiga)\nCayenne pipar vastavalt maitsele (mina kasutasin umbes 0,5 tl)\nPüreesta kõik komponendid saumikseri, köögikombaini või blenderiga meeldiva konsistentsi saamiseni. Mida kauem püreestad, seda vedelam tulemus. Lisa pipart vähehaaval ning maitse vahepeal, et saada soovitud vürtsikus.\nVala segu kausikesse ning lase enne söömist veel pool tunnikest seista, et maitsed veelgi seguneks.\nVõid valmistada ka eelmisel õhtul järgmiseks päevaks. Kaanega purgis on teda lihtne ka tööle kaasa võtta 🙂\nServeeri värskete marjadega.\nRulli apelsini enne kasutamist laual, et pressides mahlad paremini välja tuleks.\n← KAMAKREEM ASTELPAJUGA\nSOOJENDAV PORGANDIHUMMUS →\nOKSANA LUGU: meis peitub suurem väärtus kui vaid keha


Ilm: Juuli tuleb soe ja sajune - Nelli Teataja Ilm: Juuli tuleb soe ja sajune - Nelli Teataja\nIlm: Juuli tuleb soe ja sajune\nTänaseks on meil teada, et juuni keskmine temperatuur Eestis tuli 3,2 kraadi normist soojem, sadas 71% normist ja päikesepaistet oli 26% üle keskmise.\nMaakeeli öelduna: soe, kuiv ja päikeseline.\nPean tunnistama, et olin üllatunud, kui nägin enam kui kolmekraadist erinevust keskmisest, ja seda, et tänavune juuni oli isegi soojem kui 2013. aastal. Tundus, et vähemalt Põhja-Eestis ei saanud keskmine olla rohkem kui kaks kraadi üle normi. Kas selle kompenseeris Lõuna-Eesti kuumus või lihtsalt tunne pettis – ei oska hoobilt öelda.\nTundus ka uskumatu, et USA ilmaportaal Accuweather arvutas Tallinnas juuni maksimumtemperatuuride keskmiseks 22,9 kraadi. Tõsi, seda arvu tuleb võtta mööndusega, sest maksimum tähendab ainult üht mõõtmist. Mõnikord on päevane keskmine sellest märksa madalam. Hea näide on 14. juuni, mil Tallinnas päeval üle 15 kraadi polnud, aga maksimum 18 mõõdeti eelnenud soojal ööl... Sademete keskmise osas ma nii üllatunud polnud, kuid ka siin on väike konks – nimelt tuli teise dekaadi algul mõnes paigas väga tugevaid äikesevihmu, mis keskmise üles tõmbasid. Arvan, et reaalselt sadas enamikes paikades umbes 50% normist.\nKaldusin liiga pessimismi\nMinu eelmise ilmaloo pealkiri juunikuu „taandarengust“ oli küll vormiliselt õige, aga liialt pessimistliku sisuga. Tõesti, kuu kõige soojem periood oli 4.-8. juuni, mil isegi Tallinnas ületas päevane keskmine 29 kraadi piiri.\nEdasi jätkus ilm 9.-25. juunini mõõdukalt sooja ja kuivana. Seesama periood hõlmas ka jaanipäeva. Mis teha, minu ennustus oli vale, sest vaheperiood kuumuse ja halva ilma vahel osutus oodatust pikemaks. Külmaks läks alles 26ndast ja ka siis mitte lõplikult. Ka vihma tuli endiselt vähe.\nTegelikult oli meie tänavune jaanipäev selle sajandi viie parema hulgas ja eelkõige põhjusel, et viimase paarikümne aasta jooksul on nadisid jaanilaupäevi olnud oi kui palju. Tänavusest paremad olid kindlasti 2013. ja 2016. aasta jaanilaupäev, aga rohkem meelde ei tulegi.\nKirjutasin ka variandist, et halb ilm võib edasi lükkuda Eesti „laulupeo needuse“ tõttu. Nii täpselt läkski – tegelikult algasid vastikud ilmad alles juuli esimesel dekaadil, kui tuhanded lauljad/ tantsijad Tallinna kogunesid.\nÜht asja võib-olla tavalised ilmahuvilised tähele ei pannud – juuni keskel toimus ilmarindel suur muutus – Põhja-Euroopas hakkasid valitsema läänetuuled. Kirjutasin sellest juba talvel, et eelmisel aastal tuli meil lääne- ja edelatuultesse pikk paus ning lootsin, et ehk pääsevad nad maksvusele juba enne suve, mil läänetuulte mõju ilmale on reeglina negatiivne.\nLäänevool saabus ennustajaile ootamatult\nJuuni keskel kirjutas Põhjamaade ilmaportaalid, et edasine suvi tuleb Põhja-Euroopas suhteliselt soe, Vahemeremaades pigem jahe. Vaid kümmekond päeva hiljem mõõdeti Prantsusmaal rekordkuumus. Peab jälle tõdema, et üle 4-5 päeva ette ennustada pole mõtet, kuid üldised tendentsid võiks siiski kuu jooksul paika saada.\nSeega tegid läänetuuled taas oma töö. Antud ilmavoolule on iseloomulik, et 60ndad laiuskraad saab oma õhu 60ndatelt, 50ndad laiuskraadid 50ndatelt jne. Põhja-lõunasuunaliste õhuvoolude korral toimub rohkem segunemist – vahel jõuab soe õhk kaugele põhja ning jahedus Vahemere äärde. Sellistel suvedel võib meil olla ka väga jahedaid perioode (näiteks 2014. aasta juuni teine pool ja 2010. aasta augusti teine pool), aga reeglina on ilm keskmisest soojem. Nüüd on karta, et juuli-august enam liiga suvine ei tule, kui läänevoolud püsima jäävad.\nÕhu liikumine läänest suurendab ka jugavoolu toimet, sest tavaliselt jääb just 55.-60. laiuskraad, kus paikneb ka Eesti, põhjas asuvate tsüklonite ja Kesk-Euroopa kõrgrõhkkonna vahele. Selline oli meil 2015. aasta suvi, kus vihma küll palju ei sadanud, aga tugevaid tuuli jätkus mitme suve jagu.\nOn inimesi, kes ütlevad, et 7-10m/s tuul ei ole mingi näitaja, sest arvestada tuleks vaid tõeliselt tormiseid päevi. Kuid minu hinnangul on väga vastik, kui selline mõõdukalt tugev tuul (ning jugavoolu puhul ka ühtlane – ei vaibu hetkekski) püsib kaks-kolm päeva ja vahel terve nädalagi. Lennu- või laevaliiklust selline tuul tõesti ei häiri, puhkajad saavad ka tuulevarjus päevitada, aga ikkagi on vastik – tee mis tahad! Igatahes olid meil aprill ja mai märksa vaiksemad kui juuni teine pool ja juuli algus.\nLäheb väga napiks, kas juuli võidab juunit\nKui minna konkreetsemalt juuli ennustuse juurde, siis nagu öeldud – kui jugavool püsib, ei tule midagi head. Mäletan, et olin pessimist ka eelmisel aastal ja siis saabus hoopis erakordne kuumus. Tänavu kuumust ei tule ja 4.-8. juuni jääbki kõige soojemaks perioodiks. Tõsi, kui räägime pikemast vahemikust, siis on lootust, et 20. juuli paiku algab periood, kus 24-25kraadine keskmine püsib ca kaks nädalat. Aga viit päeva järjest ligi 30 kraadiga sel suvel enam ei tule. Näiteks mullu võis vahemikus 12. juuli-11.august võtta ükskõik kust kohast viis päeva ja ikka tuli keskmine 30 lähistele või ülegi.\nÕnneks on juuliga nii, et vastupidiselt juunile peaks iga järgmine dekaad olema eelmisest soojem ehk taandarengu asemel näeme arengut. Täpselt sama on vihmaga – laulupidu võtab tugevamad sajud endale.\nTähtis kuupäev ilmaennustuses on alati 10. juuli ehk seitsmevennapäev. Siis määratakse suve teise poole trendid. Loomulikult kordan taas, et ühe päeva põhjal ilma ei ennustata. Kui aga 10. juuli suunas on näha ilma paranemist, siis võib seitsmevennapäeva vanarahva tarkust pidada tõepäraseks. Tõsi, olen märganud, et pigem kestab seitsmevennapäeva ilm viis, mitte seitse nädalat nagu vanarahvas öelda tavatses. Aga nende iidses tarkuses oli lihtsalt sobiv numbrite loogika.\nLühidalt peaks olema nii: esimesel dekaadil ületatakse 20 kraadi piir alles päris lõpus ja siis lõppevad ka vihmad. Teisel dekaadil jäävad läänevoolud püsima ning läheb ainult mõõdukalt soojaks. Kolmandal dekaadil on 25 kraadi juba tavaline, aga nüüd läheb uuesti sajusemaks, sest ilmamudel mitmekesistub ja läbi muutuste suureneb vihma- ja äikesehoogude hulk.\nPõnevaim viktoriiniküsimus oleks nüüd, kas juuli tuleb Eestis soojem kui juuni? Jaanikuu keskmine 17,6 kraadi on tegelikult kaks kümnendikku rohkem meie juuli normist. Nii et kui juuli tuleks täiesti keskmine, jääks juunile napilt alla. Vastan ise nii: läheb väga napiks, kumb võidab.


Belize - life like in the movie\nAugust 7th, 2015, Merle Pavelson\nTilluke Belize üllatab meid juba sisenemisel. Ametnikud piiril, nii sisenemisel kui väljumisel, on asjalikud ja abivalmis, kõik vajalikud protseduurid saavad tehtud 10 minutiga. Belize on ainus riik Ladina Ameerikas, kus riigikeeleks inglise keel. Tunneme rõõmu vabast suhtlemisest.\nTerritooriumilt El Salvadorist pisut suurem, ent rahvaarvult 17 korda väiksem (ca 340 tuhat elanikku) Belize erineb teistest Kesk Ameerika riikidest märgatavalt. Miniatuursetes linnakestes on inglaslik õhkkond põimunud kariibiäärse muretusega. Majade konstruktsioonid nii linnas kui maal on soliidsemad, suuremad ja ilmselt vastupidavamad kui lõunanaabritel. Ümbritsev keskkond palju puhtam ja hoolitsetum. Punta Gorda sadamalinnakeses troonib keskväljakut britilik kell.\nKesk Ameerikale tüüpilisi okastraatpiirdeid aedadel kohtame harva. Samas trellitatud kioskite, suuremates ostukeskustes valvavate turvameeste ning kõikjal varguse eest hoiatavate siltide põhjal võib järeldada, et näppamised on sagedased. Teenindus- ja kaubandussektor on suures osas üle võetud hiinlastest sisserändajate poolt.\nLoodusjõududest on suurimaks pahandusetekitajaks orkaanid, mis perioodiliselt riiki laastavad. Kuni 1970 aatani oli pealinnaks Kariibi mere ääres paiknev sadamalinn Belize City. Peale 1961. aasta orkaan Hattie purustusi rajati sisemaale uus pealinn Belmopan, hüüdnimega Garden City. Madalhoonestuse, pisikeste hoolitsetud aedadega rahulik linnake õigustab oma hüüdnime.\nSuurimas linnas Belize Citys on orkaanide mõjud tänaseni tunda. Vilgas elu toimub sadamapiirkonnas, kust saavad alguse erinevad snorkeldus, sukeldumis- ja kalastusretked Belize rikkaliku vee-eluga ja maailma suuruselt teise korallrahuga (Belize Barrier Reef) tutvumiseks. Mereäärse ärikeskuse vahetus läheduses paiknevad viletsad hurtsikud, mis annavad peavarju suurele osale linnakodanikest.\nTänu hõredale rahvastikutihedusele on riigis palju puutumata loodust. Esmalt külastame Mountain Pine Ridge rahvusparki, mille männimets pisut kodumaad meenutab. Männid on küll madalamad ja alusmets tihedam.\nÕhtul kämpingus olles soovitab veidi švipsis peremees meil pimedal ajal auto lähedusse jääda metsas luusivate jaaguarite ja puumade tõttu. Omanik oli alles hiljuti oma kahest koerast ilma jäänud, kes kaslaste lõugade vahel otsa leidsid. Teiseks ohuallikaks Guatemala piirle lähedases piirkonnas on väidetavalt naaberriigi kurikaelad, kes selles üksildases paigas turiste röövivad. Jutul oli ilmselt iva, sest turiste, kes iidset maiade linna Caracoli vaadata soovivad, viiakse vaatamisväärsuseni sõjaväe eskordi saatel. Peale neid hoiatussõnu soovis peremees meile head ööd ning palus end äratada, kui miskit meid ähvardab... Käitus nagu politseinikud kunagi Peruus ja minul uni taas rikutud.\nCaracoli külastamisest loobume, ent rahvuspargis Rio On jõel asuvaid looduslikke basseine läheme kaema. Ma pole küll SPA usku, ent sellised inimkäte abita loodud veekeskused võluvad mindki. Jahutame oma ülekuumenenud kehasid karges jõevees, mille mitmetasandiline kaskaad on kivisse uuristanud arvukalt erineva sügavusega basseine. Kogu see ilu ja mõnu on vaid meie päralt.\nBlue Hole rahvuspargis matkates jääme äikesevihma kätte. Turnime tihedas vihmametsas libedal mägisel rajal justkui kirjanik Joan Wilder 1984. aasta Hollywoodi kassatükis Kalliskiviromaan. Andrusel õnnestus peategelase käitumist päris hästi matkida kui vesine rada ta jalust niitis. Kõuevihm kestis tunde ning matka lõpuks Hermanni koopasse jõudes olime üdini märjad. Siinses kuumuses on karastav dušš mõnusaks vahelduseks. Koopa tegi huvitavaks temast läbivoolav jõgi ja kvartsliivast sätendavad seinad.\nLäbi sisemaa sõites satume piirkonda, kus nii mehed kui naised, noored kui vanad kannavad kübaraid ja sõidavad vedruvankritel. Meestel jalas ühesugused traksipüksid ning naistel-tütarlastel konservatiivsed kleidid.\nSilme ette kangastub telesari „Väike maja preerias“. Tundub nagu oleksime ajas tagasi rännanud. Antud juhul pole küll tegemist Minnesotaga, ent 19. sajandi õhustikku on siin tunda. Tegemist on Venemaalt pärit saksa keelt kõnelevate mennoniitidega, kes nagu enam tuntud amishid Ühendriikides, jätkavad traditsioonilist vanamoodsat eluviisi. Mennoniite on riigis vaid 4%, ent seda tugevam on nende identiteet ja ühtekuuluvustunne. Nad tegelevad peamiselt väikepõllumajanduse ja käsitööga, enamik neist ei kasuta elektrit ega autosid, küll aga traktoreid. Elamud ühetaolised ja tagasihoidlikud, õueala hoolitsetud. Mennoniitide tõsised ilmed reedavad, et võõrastega nad pigem ei suhtleks ning kaameraplõksud neid ei rõõmusta.\nKülastame mastaapidelt Caracolist väiksemat Lamanai iidset maiade asustust, kus nad elutsesid ajavahemikus 1000 e.m.a kuni 1500 m.a.j., ehk umbes 500 aastat kauem kui nende teistes suurtes linnades. Kompleksi 33 meetri kõrguse peatempli otsast avaneb võimas vaade. Linna praegusteks asukateks on möiraahvid, mitmesugused maod ja sitikad, kes end turistide hulgast sugugi häirida ei lase.\n1860. aastal rajati varemete lähedusse suhkruvabrik, mis tegutses vaid 15 aastat. Algselt toodi töötajad tehase tarbeks Hiinast. Suhkrust loodeti saada kolooniale suurt eksporditulu. Tehase funktsioneerimise ajal kasutati kogu toodang kohapeal ära peamiselt rummi tootmiseks. Paraku niitsid kuum kliima ja haigused külalistööjõu maha. Kohalikud aga ei osanud mehhanisme käsitleda ning masinavärk läks kapitaalselt nässu. Nüüdseks on loodus tehasevaremetestki peaaegu jagu saanud.\nSuplus puhtas ja soojas kariibimere rannas pisikeses Corozali linnas paneb ilusa punkti meie lühikesele rännakule Belizes.\nHämmastav oli näha, millise austusega maiaverd kämpinguperemees Kuninganna Elizabeth II-st rääkis ning tema pilti Belize rahatähel meile demonstreeris. My Queen, väitis ta uhkusega!\nMaire August 10th, 2015\nTõesti -tõesti - looduse kaunid ja rikkalikud hüved - vihmamets ja vaade koopast nii mahlane, et kasvõi hammusta! Tervisi vaarikarikkast augustilõõsast !!!\nSooneke September 21st, 2015\nMERLELE !!! Palju päikest, armastust ja röömu tänase ymmarguse päeva puhul! Ja köikide järgnevate kandiliste puhul ka! Soovitab : Sooneke - uuest kodust, ikkagi veel Soomest. Kalli, kalli! P:S: järjekordse sunniviisilise telefonivahetusega hävinud köik muud vöimalused sönumid saata!)\nMerle September 23rd, 2015\nAitähh kallis Sooneke!\nPalun saada mulle oma kontaktid: merle@vandersonid.eu


Soome eksport Venemaale kukkus poole võrra - Äripäev\nSoome eksport Venemaale kukkus poole võrra\nKülli Haav 11. mai 2009, 11:25\nSoome väliskaubandus jäi ka märtsikuus\nEkspordi koguväärtus jäi Soome tolliameti andmetel kolmandiku ehk 32 protsendi võrra väiksemaks. Jaanuaris-veebruaris eksport vähenes küll veel rohkem, 36 protsenti, vahendas Helsingin Sanomat.\nEnim langes eksport Venemaale, mis tõusis eelmisel aastal Soome peamiseks kaubanduspartneriks. Venemaa eksport kukkus koguni poole vähemaks eelmise aasta märtsiga võrreldes. Soome viis sinna peamiselt autosid, naftatooteid ja paberit. Eksport Saksamaale, Rootsi, Suurbritanniasse ja Hollandisse vähenes umbes kolmandiku.\nEksportarvud räägivad Soome rasketööstuse toodete nõudluse järsust langusest maailmas. Eksport vähenes märtsis eelkõige elektrimasinate ja -seadmete, näiteks mobiiltelefonide, ning raua- ja terase- ekspordi vähenemise tõttu. Ka autode, naftatoodete ja paberi ekspordi väärtus jäi selgelt viimase aasta märtsi omast väiksemaks. Tähtsatest eksportkaupade rühmadest üksnes retseptiravimite oma kasvas.\nKa kaupade import on vähenenud peaaegu samas tempos. Import vähenes märtsis 29 protsenti. Impordi koguhind oli 20 miljonit eurot suurem kui ekspordil.\nImporti tirisid alla nafta, autode ja masinate, seadmete ja elektritehniliste toodete impordi vähenemine. Impordiväärtus oleks langenud peaaegu kolmandiku, kui märtsile poleks ajastatud üle saja miljoni euro väärtuses lennuki sisseostu.\n08. mai 2009, 12:22\nSee pole aprillinali - Saksamaalt head uudised 4\n11. May 2009, 11:25


Tugev langus NYSE-l mõjutas ka teisi börse\nAktsiate kursid New Yorgi börsil lõpetasid neljapäeval üsna tugeva langusega: Dow Jonesi tööstuskeskmine langes 0,88% 5606,96 punktini. Keskmiselt langes iga aktsia 30 senti, langevad aktsiad edestasid tõusvaid suhtes 1587:749. Nokia aktsia langes 1 1/8 dollarit 40 3/4ni. Ka Valmeti ja Rauma aktsiad langesid, vastavalt 1/2 dollarit 32 7/8ni ja 3/8 dollarit 21 dollarini. Nädala jooksul langes Dow Jones kokku 40,69 punkti. Nasdaqi börs langes veelgi enam: 1,59% 1125,67 punktini. Macromedia aktsiate hind langes Nasdaqil täpselt poole võrra 3 11/16 dollarini, kui reitinguagentuur Morgan Stanley degradeeris aktsia neutraalklassi. Modemite tootja U.S Robotics aktsia langes 2 5/16 dollarit 47 3/8ni, sest nõudlus modemite järele on vähenenud.\nNagu New Yorgi börs eelmisel päeval alustas ka Londoni börs reedel langusega. FTSE-indeks langes lõunaks 17,4 punkti 3869,8 punktini, nädala tagasiminek 10 punkti. Üksikutest aktsiatest kallinesid drink stocks Guinness (4 1/2 penni 474 pennini) ja Allied Domecq (4 1/2 penni 476 pennini). Nende aktsiate tõusu käivitas Kanada Seagram, mille aktsiat soovitab ABN AMRO tugevate teise kvartali tulemuste pärast. Zeneca aktsia langes 11 1/2 penni 15,75 naelani. Investeerimispanga Schroders aktsia langes 47 1/2 penni 14,00 naelani. Panga esimese poolaasta tulemused tegid ettevaatlikuks: investeerimiskliima võib muutuda ja raske on kahe eduka poolaasta kõrvale saada kolmaski tippresultaat.\nJaapani aktsiad läksid langusega New Yorgis kaasa: Tokio börsi iseloomustav Nikkei 225-indeks langes 227,29 punkti ehk 1,12% 20 152,53 punktini. Hiroshi Morimoto, Daiwa Securities'e peadiileri arvates on Nikkei indeksi tugev vastupanuala 20 000 punkti. Ent reede õhtult oodati USA tööhõive andmeid, mille mõju on Jaapani aktsiatele pigem langetav kui tõstev, seega võib Nikkei langeda 20 000 punktist allapoole. Üksikutest aktsiatest langes Kanematsu Corp 21 jeeni 544 jeenini. Börs teatas, et on kompanii kasumiprognoosi alla hinnanud. Teine olulisem langeja oli Daiei Inc, miinus 40 jeeni 1040 jeenini. Et Daiei tulusus ei ole kõrge (kasumiprognoosi korrigeeriti alla), müüs kompanii odavalt 20 miljardi jeeni eest aktsiaid.\nSaksamaa börs oli reedel tagasihoidliku käibega, NYSE langus ja eelseisvad USA tööpuuduse andmed võtsid hoogu maha, suhteliselt stabiilne dollar jällegi lisas kindlust. Puudusid uudised ettevõtete kohta, mis oleksid börsi elavdanud. DAX-indeks langes reedel täpselt pool protsenti 2517 punktini, nädalaga 20 punkti. Liidupanga president Hans Tietmeyer teatas reedel, et Saksamaa majandus on tõusuteel, aga Maastrichti kriteeriumid (nt eelarve defitsiit) peab iga riik ise täitma. Üksikutest aktsiatest tõusid reedel Siemensi aktsiad, diilerid teatasid suurtest ostukorraldustest. Deutsche Banki aktsiad langesid, kui pank möönis intervjuus pressile, et riski kontrollimehhanism aktivate juhtimise üksuses ei funktsioneerinud.\nStockholmi börs alustas reedel langusega. Näiteks metsasektor kaotas oma väärtusest 0,56%. Stockholmis peeti Alfred Bergi nimelist metsanduse seminari. Aastatepikkune ajalugu on näidanud, et metsasektor tõuseb päev enne seminari, ent langeb seminari päeval. Metsatööstuse ettevõtted langesidki: AssiDomani aktsia langes 0,5 krooni 167 kroonini, MoDo aga kolme krooni võrra 195 kroonini. Stockholmi börs, mis oli terve päeva umbes pooleprotsendilises miinuses, tõusis õhtupoolikul pärast USA tööhõive andmete avaldamist veepinnale tagasi. Börsi üldindeks oli tööpäeva lõpul 1998 punkti juures, s.o 0,25% kõrgemal kui päev varem. Eelmise nädala jooksul tõusis indeks 23 punkti võrra.\nHelsingi börs toimis nagu Stockholmi börs, mis sai USA tööhõive näitajatelt toniseeriva süsti . HEX-indeks tõusis õhtuks hommikusele nivoole tagasi, milleks oli 2090 punkti. Nädala jooksul langes HEX sellegipoolest kokku 54 punkti. Reedel olid võlakirjad aktsiatest suurema tähelepanu all, kuna nende hinda võivad tööhõive näitajad mõjutada tugevalt. Suuremat lainetust siiski ei tekkinud, 2006. a valmiva võlakirja tootlus langes ühe baaspunkti võrra 7,13 protsendini. Hansapanga aktsia noteering oli neljapäeval Helsingis 36,00 marka, mis vastas ca 95,05 kroonile. Ühispanga aktsia noteering oli neljapäeval 9,00 marka, mis vastas ca 23,75 kroonile. Mõlema meile olulise pangaaktsia hind ei muutunud nädalaga oluliselt.\nÄP Reutersi-Telerate'i põhjal


Pileti tagastamine | Elron\nEelnevalt ostetud, kuid seni kasutamata piletite tagasimakset saab taotleda:\nülaloleva lingi Tagasta pilet kaudu\nPileti saab tagastada ainult juhul, kui reisi väljumiseni on jäänud vähemalt 60 minutit.\nTagasimakset tuleks taotleda ka siis, kui on soov piletit muuta, et seejärel osta uus pilet.\nPerioodipileti täieliku või osalise tagastamise taotlus tuleb saata e-posti aadressile: [email protected].\nPileti maksumus tagastatakse teenustasuta üksnes Elroni sõidukaardile, kui tagastussoov on edastatud Elroni kodulehel oleva tagastusvormi vahendusel ja tagastatavat summat soovitakse sõidukaardile.\nMuul juhul lisandub teenustasu 1 euro.\nPileteid ei saa tagastada infokassadesse Balti ja Tartu jaamas.\nKuidas taotleda pileti tagastust?\nEelnevalt ostetud, kuid seni kasutamata piletite tagasimakset saab taotleda kas:\nVeebis tagastuse vormil peab täitma tekstiväljad.\nPerioodipileti täielikuks või osaliseks tagastamiseks tuleb tagastamissoov esitada:\nvähemalt 60 minutit enne pileti kehtima hakkamist.\nKirjale tuleb lisada ka Elroni sõidukaardi number, kuhu perioodipilet on salvestatud.\nKas piletiraha tagastatakse kogu summa ulatuses?\nPileti maksumus tagastatakse kogu summa ulatuses teenustasuta üksnes Elroni sõidukaardile, kui tagastussoov on edastatud Elroni kodulehe tagastusvormi vahendusel.\nPiletiraha tagastatakse ainult juhul, kui reisi väljumiseni on jäänud vähemalt 60 minutit.\nPerioodipileti eest tagastatakse piletiraha Elroni sõidukaardile teenustasuta juhul, kui tagastuse taotlus jõuab meile vähemalt 60 minutit enne pileti kehtima hakkamist.\nKui piletiraha tagastamist soovitakse arvelduskontole, arvestatakse tagastatavast summast maha teenustasu 1 euro.\nKui piletit soovitakse osaliselt tagastada, siis tühistatakse pilet tagastussoovi kättesaamisele järgnevast kuupäevast ning ostetud perioodipileti maksumusest arvestatakse maha summa kasutatud päevade ulatuses (ehk pileti maksumus, mis vastab kasutatud päevade arvule vastava perioodi pikkuse perioodipileti maksumusele).\nPerioodipiletit ei vahetata ümber ega pikendata.\nKui tagastatav summa on alla 1 euro, siis piletiraha ei tagastata.\nNäiteks: Reisijal on ostetud 30-päeva pilet 1-4 tsooni vahel, mis maksab 67,32€. Reisija soovib pileti tühistada 15.-l päeval. 15-päeva pileti maksumus 1-4 tsooni vahel on 44,37€. Lisaks tuleb tasuda teenustasu 1€. Seega on reisijale tagastatav summa: 67,32€ - 44,37€ - 1€ = 21,95€. Pileti hinna saab välja arvutada siin.\nKui kiiresti piletiraha tagastatakse?\nPileti maksumus tagastatakse Elroni sõidukaardile kohe, kui tagastus on tehtud läbi kodulehe tagastusvormi.\nKui pileti tagastus on tehtud läbi kodulehe tagastusvormi ning raha tagastamiseks on valitud pangakonto, siis tagastatakse piletiraha maksumus viie tööpäeva jooksul alates pöördumise ja nõuetekohase tõenduse ning vajaliku lisainfo (nt pangakonto number ja omaniku nimi) saamisest.


SEGAKOORID LAULAVAD MAARJA KIRIKU TOETUSEKS ÄRKAMISAEGSEID LAULE – Tiigi Seltsimaja\n23. oktoobril kell 18.00 toimub Tartu Maarja kirikus IX Tartu segakooride laulupäev „Ärkamise aeg 400“, mis on pühendatud ärkamisaja heliloojate Karl August Hermanni ja Friedrich August Saebelmanni 170. ning laulva revolutsiooni suurkuju Alo Mattiiseni 60. sünniaastapäevale. Kogu piletitulu annetatakse eestlaste laulupeokiriku, Tartu Maarja kiriku taastamiseks.\nKontserdil astub solistina üles Ott Lepland ning kaastegev on Urmas Lattikase ansambel. Ansambli juhi sõnul on haruldane, et sellel ettekandel osaleb kuuest mängijast neli, kes tegid kaasa ka Alo Mattiiseni teose „Viis ärkamisaegset laulu” esiettekandel. Need on Ain Varts (kitarr), Margus Minn (bass), Terje Terasmaa (löökpillid) ja Toomas Rull (1988. aastal ansambli Kiigelaulukuuik koosseisus, nüüd trummide taga). Soololauludega esineb kontserdil Karmen Puis (teater Vanemuine).\nLisainfo: Riho Leppoja, tel 513 8681,\nPrevEelmineLINNA PÄEV TOOB TARTUSSE NELJA EESTI TEATRI ESILAVASTAJAD JA DRAMATURGID\nJärgmineALGAS AVALIK KONKURSS TARTU LAULUPEO KUNSTILISE LÄHTEIDEE JA MUUSIKALISE JUHI LEIDMISEKSNext