Patoanatoomia õpetamise ajalugu | Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituut\nKliinilise farmakoloogia õppetool\nMitokondrite dünaamika uurimisrühm\nDoktoritööd ja magistritööd\nInimese anatoomia õppetool\nKirurgilise anatoomia õppetool\nPataloogilise anatoomia õpetamine Tartu ülikoolis\nPatoloogiline anatoomia on sama vana kui kliiniline meditsiin, olles sellega tihedalt seotud. Kuna vanasti prevaleerusid müstilised tõekspidamised ja religioossetel põhjustel olid lahangud keelatud, siis oli patoanatoomia iseseisev areng takistatud.\nOmaette teadusharu tekkis 18. saj. Suuri teeneid selle arengus on Giovanni Bathista Morgagnil (1682-1771), kes kirjutas raamatu „De sedibus et causis morborum per anatomen indigatis”, kirjeldades seal haigusi ja seostades haigusi nende põhjustega. Carl Rokitansky (1804-1878) oli esimene professionaalne patoanatoom, kes, töötades Viini ülikoolis, ei tegelenud raviga. Tema algatusel avati kõikides Euroopa ülikoolides iseseisvad patoanatoomia õppetoolid (kateedrid). Klassikalise patoanatoomia rajajaks võib pidada Rudolf Virchowit (1821-1902), kes, võttes patoanatoomias kasutusele mikroskoobi, pani alguse tsellulaarpatoloogiale.\nPATOLOOGILISE ANATOOMIA ÕPETAMINE TARTU ÜLIKOOLIS\nAcademia Dorpatensis 1632-1710 / rootsiaegne Tartu Ülikool\nRootsi kuninga Gustav Adolfi poolt asutatud Tartu/Dorpati ülikool nimega Academia Gustaviana tegutses aastatel 1632-1656 Tartus ja edasi kuni 1965 Tallinnas. Ülikoolis õpetati algusaastatest peale arstiteadust. Esimeseks meditsiiniprofessoriks Tartu ülikoolis, kes meditsiini õpetades tegeles ka lahkamistega, oli Johann Below (1632 -1642). 1651. aastal kaitsti Olaus N. Oesteniuse poolt esimene dissertatsioon (disputatsioon) düsenteeria teemal, kus olid antud haiguse patoanatoomilised kirjeldused.\n34-aastase vaheaja järel avati ülikool taas Academia Gustavo-Carolina nime all, mis tegutses Tartus 1690-1699 ja edasi kuni 1710 Pärnus. Ka sellel ajaperioodil leidus Tartu ülikoolis julge meditsiiniprofessor Jacob Friedrich Below (1695-1698), õpetamaks meditsiini koos lahangutega.\nKaiserliche Universität zu Dorpat 1802-1918\n1802. aastal avati saksakeelne Tartu Ülikool ja arstiteaduskonnas Anatoomia, füsioloogia ja kohtuarstiteaduse professuur, kuhu kutsuti Saksamaalt professor Heinrich Friedrich Isenflamm (1803-1810). Isenflamm tõi Tartusse kaasa patoanatoomiapreparaatide kogu, mis on osaliselt säilunud ja täienenud tänaseni. Professuur asus Vanas Anatoomikumis, kus Isenflamm teostas patoanatoomilisi lahanguid, aga selgitusi sinna juurde andsid kliinikute õppejõud. Ta oli aasta ka teaduskonna dekaaniks. Professor Daniel Georg Balk (1802-1817) oli Patoloogia, semiootika ja teraapia kliiniku direktoriks ning esimene patoloogia ja kliiniku professor. Nii rektorina kui dekaanina tegi ta palju arstiteaduskonna arendamiseks. Õpetades muude distsipliinidega koos ka patoloogiat, illustreeris Balk omi loenguid, näidates patoanatoomiakogu preparaate.\nSeega tegeldi patoloogilise anatoomia õpetamisega teiste ainete koosseisus kahes õppetoolis.\nIsenflammi järel tuli Anatoomia, füsioloogia ja kohtuarstiteaduse õppetooli professoriks anatoom Karl Friedrich Burdach(1811-1814). Burdach pani patoanatoomiapreparaatide kogu eeskujulikku korda, täiendas seda ja tegi kataloogi. Burdach võttis kasutusele terminid 'bioloogia' ja 'morfoloogia'. Eriti tähtsad on ta tööd närvisüsteemi anatoomiast ja füsioloogiast. Burdach oli ka arstiteaduskonna dekaaniks. Teada on Burdachi kimp ja tuum seljaajus.\nLudwig Emil von Cichorius (1814-1820 (anat., füs., kohtu.) -1827 (anat., kohtu.)), olles selle liitõppetoolijärgmine professor, jagas õppetooli kaheks, jättes enda kätte anatoomia ja kohtuarstiteaduse. Ka Cichorius oli aasta arstiteaduskonna dekaan.\n1820. aastal asutati eraldi Füsioloogia, patoloogia ja semiootika õppetool, mille professoriks sai loodusteadlane ja füüsik Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parrot (1821-1826 (arstit.) -1841 (füüsikat.)), taasavatud ülikooli esimese rektori, füüsikaprofessori noorem poeg. Meditsiiniga tegelemise ajal oli ta ühe aasta ka arstiteaduskonna dekaaniks, hiljem (1831-1834) aga ka ülikooli rektoriks ja füüsikaprofessoriks isa jälgedes.\nJohann Friedrich von Erdmann (1827-1843 (arstit.)) oli ainult aasta (1827) selle õppetooli professoriks ning siirdus kiiresti dieetika, ravimiteõpetuse, meditsiiniajaloo ja meditsiinikirjanduse professoriks. Erdmann oli korduvalt arstiteaduskonna dekaaniks ja juhatas aastaid professorite instituuti.\nMartin Heinrich Rathke (1828-1835) jätkas patoloogia lugemist, oli patoloogiakogu direktoriks ja samuti dekaaniks. Teada on Rathke tasku (hüpofüüsimulk) ja Rathke kimbud (südame lihaspõrk).\nAlfred Wilhelm Volkmann (1837-1843) jätkas Rathke järel füsioloogia-, patoloogia- ja semiootikaprofessorina. Oma Tartu-perioodil tegi ta esimesena tähelepaneku uitnärvi kohta konna südame tegevusele. Õpetas loomeksperimentide ja mikroskoopiliste demonstratsioonide abil. Oli arstiteaduskonna dekaaniks ja ka ülikooli rektoriks. Teada on Volkmanni kanalid luudes.\nPärast Volkmanni lahkumist Tartust juhatas Füsioloogia, patoloogia ja semiootika liitõppetooli anatoomia- ja füsioloogiaprofessor Friedrich Bidder (1836-1843 (anat., kohtu.) -1860 (füs., pat., sem.) -1869 (füs.)), kes luges lisaks füsioloogiale ka patoloogiakursust kuni aastani 1960, mil asutas iseseisva füsioloogia õppetooli. Võttis kasutusele mikroskoopdemonstratsiooni ja tema histofüsioloogiline suund neuroloogias pani aluse neuropatoloogiale. Esimene, kes uuris silma võrkkesta histofüsioloogiat. Oli nii dekaan kui ülikooli rektor.\n1860 patoloogia eraldus füsioloogiast ja asutati iseseisev Üldpatoloogia ja patoloogilise anatoomia õppetool, mille etteotsa asus professor Jakob Ernst Arthur Böttcher (1861-1883). Ta pühendus ainult patoloogilisele anatoomiale. Böttcher täiendas end Virchowi juures ja muretses tudengite jaoks õppetooli esimesed mikroskoobid. Ta korraldas patohistoloogia mikroskoopia kursuse ja kursuse patoanatoomiapreparaatide uurimiseks. Tema alluvusse läks ka patoloogia kabinet ja patoloogiapreparaatide kogu, mida ta oluliselt täiendas. Uuris põhjalikult sisekõrva ja tegeles hematoloogiaküsimustega. Teada on Böttcheri rakud Gorti organis. Oli ka arstiteaduskonna dekaaniks. Talle on omistatud teenelise professori nimetus.\nRichard Thoma (1884 – 1894) oli järgmiseks patoloogia ja patoloogilise anatoomia korraliseks professoriks Tartu Ülikoolis ning patoloogia instituudi juhatajaks. Füsioloogiaprofessor dekaan Alexander Schmidti taotlusel ning Thoma ja ülikooli arhitekti koostöös valminud plaanide järgi ehitati 1886-1888. a. Uus Anatoomikum, kuhu kolisid nii füsioloogia kui ka patoloogilise anatoomia õppetool ja sellega koos ka patoanatoomiapreparaatide kogu. Töötades õppe- ja teadustööga paralleelselt ka prosektorina, jätkas Thoma makropreparaatide valmistamist. Pidas Tartu Ülikoolis esimesed bakterioloogialoengud. Mõtles välja vereliblede loenduri ja Thoma mikrotoomi, mille konstruktsioon on kasutusel tänapäevani. 1894. aastal ilmus Thoma patoloogilise anatoomia õpik.\nImperatorskij Jur'evskij Universitet 1893-1918\nTartu Ülikoolis hakkas õppetöö toimuma vene keeles. Instituutide asemele tekkisid kateedrid. Venemaalt tulnud patoloogilise anatoomia professor Vjatšeslav Aleksejevitš Afanasjev (1894–1918) juhtis Tartu Ülikooli patoloogilise anatoomia kateedrit ajal, mil puhkes I Maailmasõda ja 1918. aastal koos Tartu/Jurjevi Ülikooliga evakueerus Voroneži ka patoanatoomia instituut. Afanasjev tõi Peterburi koolkonnast teadusesse eksperimentaalse suuna. Luges ka bakterioloogiat ja rajas bakterioloogialaboratooriumi. Oli arstiteaduskonna dekaaniks. Ülikool on andnud talle audoktori nimetuse.\nEesti Vabariigi Tartu Ülikool 1919-1940\nPatoloogilise anatoomia kateeder reevakueerus 1920. aastal ja Alexander Eberhard Ucke (1920-1929) oli kohtuarstiteaduse professor ning ühtlasi ka patoloogilise anatoomia ja üldpatoloogia professor ja vastava kateedri juhataja.\nTartu Riiklik Ülikool 1940-1989\nProf. Albert Valdes (1930-1962) on seni olnud kõige pikaajalisem instituudi ja kateedri juhataja. Eristusid kliinilise patoloogia instituudi ehk osakonna ja patoloogilise anatoomia kateedri ehk õppetooli mõisted. Valdesel on oluline koht eesti meditsiiniterminoloogia väljatöötamisel. Koos keeleteadlase Veskiga on ilmunud ladina-eesti-vene sõnastik. Tegeles regeneratsiooni ja düstroofia probleemidega. Oli arstiteaduskonna dekaaniks.\nMeditsiinikandidaat dotsent Uno Podar (1962-1974) oli järgmiseks juhatajaks.\n1971 liideti juurde kohtuarstiteadus ja tekkis jälle kahe õppetooliga (osakonnaga) tänaseni eksisteeriv liitkateeder patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse kateeder. Podar tegeles günekopatoloogiaga.\nProf. Ado Truupõld (1974-1998). Põhilised olid regeneratsiooni probleemid. Tema organiseerimisel anti hulgaliselt välja trükitud patoanatoomia õppevahendeid nii eesti, vene kui inglise keeles.\nTartu Ülikool 1989\n1989 taastati estikeelne ja -meelne Eesti Vabariigi Tartu Ülikool. Aastad 1989 -1992 olid meie ülikooli organisatsiooni ja akadeemilise sisu muutuse ning akadeemiliste traditsioonide taastamise aastad. 'Kateedri' nimetuse asemel tuli kasutusele jälle 'õppetool', olles liitunud 'instituutideks'.\nKeemiadoktor prof. Raik-Hiio Mikelsaar (1998-2004) oli järgmine patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse instituudi juhataja (aastani 2002) ning patoloogilise anatoomia õppetooli hoidja (aastani 2004). Õpiku "Üldpatoloogia I" autor.\n1999. aastal valmis prekliiniliste ainete jaoks Biomeedikum, kuhu kolis ka instituut.\n2002. aastast on instituudi juhataja kohtuarstiteaduse professor Marika Väli. Tartu Ülikoolis kaotati õppetoolid, allutades erinevaid õppeaineid õpetavad nn. liitinstituudid ühtsele juhtimissüsteemile. Patoloogilise anatoomia professoriks oli 2005-2006 aastatel professor Andres Kulla, olles samal ajal Tartu Ülikooli Kliinikumi patoloogiateenistuse direktor. 2007. aastast alates õpetab patoloogilist anatoomiat Ingrid Mesila.\n2012 aastal ilmus arstiteaduse üliõpilastele mõeldud esimene terviklik õpik autorite kollektiivi poolt Ingrid Mesila toimatamisel "Patoanatoomia". 2015 aastal ilmus füsioteraapia tudengitele mõeldud Ingrid Mesila kirjutatud "Üldpatoloogia"\n2016 aastal likvideeriti Tartu Ülikoolis arstiteaduskond. Reformimise käigus tekitatud Meditsiiniteaduste valdkonnas oli õppimiseks artstiteadus, hambaarstiteadus, proviisoriõpe, füsioteraapia ning kehaline kasvatus ja sport. Patoloogilt anatoomiat hakati õpetama Bio- ja siirdemeditsiini instituudi patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse osakonnas.\nÜlevaate koostanud Ingrid Mesila


ADW: Meles meles: TEAVE - Imetajad\nAutor Annie Wang\nEuraasia mägrad (Meles sulab) on kogu Palearktika piirkonnas laialt levinud. Neid esineb läänest kuni Iirimaalt ja Hispaaniast kuni Venemaa, Hiina ja Jaapani idaservadeni. Euraasia mägra levila põhjapiir ulatub Venemaa polaarjooneni ja Soomeni ning lõunapiir leiab aset Hiina kagurannikul.(Delahay jt, 2008; Helin jt, 1999; Lariviere ja Jennings, 2009)\nEuraasia mägrad on väga kohanemisvõimelised ja elavad väga erinevates keskkondades. Ideaalseks elupaigaks on lehtpuu-, okas- või segametsad, mis külgnevad avatud põldudega. Lisaks võivad nad hõivata hekke, võsa- ja jõekeskkondi, samuti põllumaad, rohumaid, steppe ja poolkõrbeid. Asulakoha otsimisel eelistavad nad puude, põõsaste ja kivimitega kaetud alasid, mis katavad nende asula sissepääsu. Muude soodsate settetingimuste hulka kuuluvad hästi kuivendatud pinnased, mida on lihtne välja kaevata ja mis on suhteliselt häiritud inimestest. Samuti eelistavad nad mõõduka niiske kliimaga ja rikkalike karjamaadega piirkondi, kuna need on vihmausside jaoks, mis on nende peamine saak, optimaalsed tingimused. Euraasia mägrade keskmine kõrgus on 1000 m. Mõnikord leidub neid Suurbritannia äärelinna- ja linnapiirkondades, kus inimeste asustustihedus on kõrge.(’Badger’, 2002; Balestrieri jt, 2009; Delahay jt, 2008; Gehrt jt, 2010; da Silva jt, 1993)\nEuraasia mägradel on jässakas keha, millel on lühikesed tugevad jäsemed ja lühike saba. Naiste mass jääb vahemikku 6,6–13,9 kg ja isasmassi vahemik 9,1–16,7 kg. Mehed ja naised ei erine pea-keha pikkuse poolest, mis jääb vahemikku 56–90 cm. Saba pikkus on vahemikus 11,5 cm kuni 20,2 cm. Euraasia mägrad on tuntud oma eristavate tumedate triipude poolest, mis kulgevad ninast, silmade kaudu ja mõlemasse kõrva. Need kaks tumedat triipu on eraldatud valge mediaalse triibuga. Seljaosa mantel on kihisev hall ning iga juuksekarv on põhjas valge ja otsast tumedam. Venteri pelag kipub olema tumehall või must. Nende koljud (seljavaade, ventraalne vaade, külgvaade) on massiivsed ja rasked, silmapaistva sagitaalse harja ja lühikeste, kolmnurksete paroksipitaalsete protsessidega. Euraasia mägrad on lamenenud molaarid , väike lõikehambad ja silmapaistev kihvad . Euraasia mägrade hambad sobivad hästi kõigesööja dieediks. Hambaravivalem on I3 / 3, C1 / 1, P4 / 4 /, M1 / 2 = 38.(Lariviere ja Jennings, 2009; 'Badger', 2002; Delahay jt, 2008; Kruuk, 1989; Lariviere ja Jennings, 2009)\nKogu oma geograafilises ulatuses on Euraasia mägrad jagatud 24 alamliigiks, neist üksteist leidub endises Nõukogude Liidus. Alamliigid erinevad üksteisest tavaliselt üldise värvitooni ja sageli üldmõõtmete, kolju suuruse, ülemise molaarse vormi ja premolaaride esinemise poolest. Kuid enamik neist omadustest pole täpselt määratletud.('Mäger', 2002)\n6,6 kuni 16,7 kg\n14,54 kuni 36,78 naela\n56 kuni 90 cm\n22.05 kuni 35.43 tolli\n16 647 W\nEuraasia mägrad on tavaliselt polünüümid. Sotsiaalsetes rühmades elavate inimeste jaoks paaritub ainult domineeriv mees ja naine. Mehed ei kaitse teiste isaste ligipääsu estroorsetele emasloomadele, kuid kulutavad palju rohkem energiat kaaslaste kaitsmiseks võimalike kiskjate eest, näiteks Aafrika lõvid . Grupivälised paaritused toimuvad sageli. Emased võivad reklaamida lõhna märgistamise kaudu rühmasisestele meestele estroone. Sageli laiendavad isased pesitsusperioodil territooriumi vahemikku, püüdes oma territooriumile kaasata rohkem naisi ja suurendades seeläbi nende paaritamiste arvu.(Cresswell jt, 1992; Delahay jt, 2008; Revilla ja Palomares, 2002; Yamaguchi jt, 2006)\nEuraasia mägrad aretavad aastaringselt; enamik sigimist toimub siiski talve lõpus / varakevadel (veebruarist maini) ja suve lõpus / varasügisel (augustist oktoobrini). Tiinus kestab 9–12 kuud ja pesakond jääb vahemikku 1–6 poega, keskmiselt 3. Euraasia mägrade keskmine sünnikaal on 75 grammi. Pojad ilmuvad tihedusest välja umbes 8–10 nädalat pärast sündi. Keskmiselt võõrutatakse poegadest 2,5 kuud ning isased ja emased Euraasia mägrad saavad suguküpseks umbes aasta pärast sündi.('Badger', 2002; Cresswell jt, 1992; Delahay jt, 2008; Lariviere ja Jennings, 2009; Yamaguchi jt, 2006)\nMadala asustustihedusega piirkondades, kus mägrad kipuvad olema üksikud, toodavad ja implanteerivad 90-95% täiskasvanud emastest blastotsüüte, mis kestavad täispika raseduse. Ainult umbes 40% suure asustustihedusega piirkondadest pärit naistest implanteerivad blastotsüüte edukalt ja jätkavad täielikku rasedust. Kuigi enam kui 90% antud sotsiaalse rühma naistest on võimelised paljunema, ei tee enamik seda. Tavaliselt paljuneb üks domineeriv emane ja teadaolevalt surmavad domineerivad emised rühmasisesed emised. Sõltuvalt saadaolevate toiduressursside kvaliteedist ja rohkusest ning asukate arvust rühma territooriumil võib edukalt paljuneda rohkem kui üks naine sotsiaalses rühmas.(Cresswell jt, 1992; Delahay jt, 2008; Kruuk, 1989; Yamaguchi jt, 2006)\nKui munarakud on viljastatud, võivad nad emakasse implanteerimist edasi lükata. See protsess toimub Euraasia mägrade blastotsüsti staadiumis ja seda nimetatakse viivitatud implantatsiooniks või embrüonaalseks diapausiks. Muna implanteerimist reguleerivad osaliselt abiootilised tingimused, nagu fotoperiood ja temperatuur. Hiline implantatsioon naissoost Euraasia mägratel on seotud superfetatsiooniga või võimalusega rasestuda. Seetõttu ei ole sega-isadusega pesakonnad haruldased. Naistele on see kasulik, kuna see vähendab isaste mägrade lapseohtu ohtu.(Delahay jt, 2008; Yamaguchi jt, 2006)\nSaab paljuneda aastaringselt, kuid paljunemise tipp on nii veebruarist maini kui ka juunist septembrini.\nEmased Euraasia mägrad põetavad poegi ja pakuvad pärast võõrutamist tahket toitu. Mitte pesitsevaid emaseid on täheldatud poiste hooldamisel ja valvamisel ema puudumisel, kuid üldiselt ei ole Euraasia mägrad koostöövalmid. Vanemate investeeringud Euraasia mägradesse on minimaalsed ja isased ei anna poegadele hoolt. Sotsiaalsetes Euraasia mägrades on järglastel sageli emaga iseseisvusjärgne ühendus.(Cresswell jt, 1992; Delahay jt, 2008; Yamaguchi jt, 2006)\nVanim teadaolev metsik Euraasia mäger elas 14-aastaseks, kuid vähesed ületavad looduses 6-aastast vanust. Vangistuses võivad mägrad elada kuni 19 aastat. Esimese aasta jooksul on poegade suremus kõrge, ulatudes 50–65% -ni. Täiskasvanute suremus on meestel 30% ja naistel 24%.(Delahay jt, 2008)\nVõrreldes enamiku teiste liikidega, mis kuuluvad Mustelidae , Euraasia mägrad on üsna hoolikad. Sotsiaalsetes rühmades võib olla 2–23 inimest. Keskmine rühm koosneb 1–6 täiskasvanust ja nende järglastest ning rühma suurus sõltub ressursside kvaliteedist ja arvukusest. Euraasia mägrade sotsiaalne käitumine võib olla tingitud toiduainete kättesaadavuse ja toitumistingimuste ebastabiilsusest. Sotsiaalsetes populatsioonides sisaldab iga rühm ühte domineerivat sigimispaari, kes teeb suurema osa reproduktiivsusest. Kui ressursse on palju, kipuvad ka teised isikud paljunema. Pärast domineerivat paljunemispaari pole hierarhiat. Ehkki domineerivatel meestel on suurim individuaalne territoorium, kattuvad meessoost territooriumid sageli. Sotsiaalsed rühmad tekivad peamiselt järglaste kinnihoidmise kaudu oma sünnirühmas. Samuti toimub rühmade vaheline ränne. Euraasia mägrade sotsiaalsusaste sõltub suuresti keskkonnatingimustest. Madala tihedusega populatsioonide mägrad on enamasti üksildasemad, samas kui suure tihedusega populatsioonides asuvad mägrad elavad rühmiti. Toidu kättesaadavus mõjutab ka mägra sotsiaalsust. Kui toitu on vähe, võivad klannidesse kuuluvad mägrad pöörduda üksildasema käitumise poole.('Badger', 2002; Delahay jt, 2008; Do Linh San jt, 2007; Kruuk ja Parish, 1987; Kruuk, 1989; Lariviere ja Jennings, 2009; Revilla ja Palomares, 2002; Roper jt al. al., 2001; Yamaguchi et al., 2006; da Silva et al., 1994; da Silva et al., 1993)\nEuraasia mägrades elav rühm vähendab naiste reproduktiivset edukust, kuna tavaliselt on ainult domineerivad emased tõud. On teada, et domineerivad naised tapavad ka rühmasiseseid poegi, kes pole nende endi omad. Erinevad tegurid panevad Euraasia mägrad pigem rühmadesse moodustama kui üksildaseks jääma. Toiduainete ressursid, millel on kõrge uuenemismäär või ruumiline jaotumine on ebaühtlane, eelistavad rühma elamist, kuna ressursse on palju ja need on lokaliseeritud. Asustuskõlbmatute asustamata elupaikade puudumine muudab rühmas elamise ka soodsamaks, sest järglaste hoidmine sünnirühmas on vähem kulukas kui levitamine. Euraasia mägrad ei näita teistes sotsiaalsetes kiskjates tuntud kõrget sotsiaalsust (nt hallid hundid ). Näiteks ilmutavad nad oma aretusbioloogias vähe koostööalast käitumist, mis viitab sellele, et Euraasia mägrad esindavad kiskjate sotsiaalse arengu varajast etappi.(Yamaguchi jt, 2006; da Silva jt, 1994)\nEuraasia mägrad ehitavad suuri ühiseid urusüsteeme, mida nimetatakse settideks. Kogu rühma territooriumil on mitu asukohta. Põhiasustus sisaldab tavaliselt palju täiskasvanuid ja asub keskselt rühma territooriumil. Nooremad isikud kipuvad elama perifeersetes piirkondades. Mägrad vooderdavad oma settekohti sageli kuivatatud rohu või muu taimse materjaliga, mida kasutatakse peamiselt talvel ja sügisel. Muud puhkepaigad hõlmavad kivide all, põõsastes, puude lohkudes ja inimese loodud ehitistes, mis võivad kogu rühma territooriumil laiali olla. Asustamata puhkekohti kasutatakse sagedamini kevadel ja suvel. Euraasia mägrad on öösel, aktiivsuse tipperioodid esinevad hämaras ja koidikul.(Delahay jt, 2008; Lariviere ja Jennings, 2009; Loureiro jt, 2007)\n0,0025 kuni> 1,5 km ^ 2\nEuraasia mägraterritooriumid võivad katta nii vähe kui 2500 m ^ 2 või olla nii suured kui paar ruutkilomeetrit. Territooriumi suurus sõltub toidu kvaliteedist ja arvukusest ning settekohtade kaevamiseks sobiva ala suurusest. Kui toidu kättesaadavus on madal, kipuvad kodused toiduvalikud olema suuremad. Euraasia mägrad on territoriaalsed piirid ja piiravad territoriaalseid piire kaenlaaluste näärmete sekretsioonidega vaatamisväärsuste juures. Ehkki nad on territoriaalsed, on nad teiste rühmade loomade suhtes üsna sallivad.(’Mäger’, 2002; Delahay jt, 2008; Do Linh San jt, 2007)\nEuraasia mägrad suhtlevad mitmel erineval viisil. Nad kasutavad agressiivse käitumise näitamiseks sageli asendeid ja visuaalseid hoiakuid. Saba libistamine ja tagajalgade kraapimine on agressiooni tunnused, kui inimesed tunnevad end ohustatuna. Saba tõstmine ja piloerektsioon on seksuaalse põnevuse tunnused. Mägrad suhtlevad omavahel ka häälitsuste kaudu, millest mõnda võib olla raske teistest eristada. Nii isaste kui ka emaste urinad tähendavad agressiooni ja kaitset, kui loomad tunnevad end ohustatuna. Kõrgem häälitsemine tähendab rünnakut. Gurgle müra kasutatakse kas agressiivse rünnaku või seksuaalse jälitamise jaoks. Pojad näitavad mängides või raskustes 'vingumist' või 'krõbistamist'. Häirekõnesid ülejäänud rühmale ohu andmiseks ei ole täheldatud.(Delahay jt, 2008; Kruuk, 1989; Wong jt, 1999)\nLõhnade märkimine on Euraasia mägrades peamine suhtlusvorm. Grupi territooriumide tähistamiseks kasutatakse nii ühiskondlikke latriine kui ka subaudaalset ja päraku näärmete sekretsiooni. Lisaks võib uriinist saadav lõhn näidata ka emaste seisundit. Samuti on täheldatud liigikaaslaste allmärkimist kaubaaluse näärme sekretsiooni abil. Allomärgistuse eesmärk võib olla grupispetsiifilise lõhna tekitamine.(Buesching jt, 2003; Delahay jt, 2008; Kruuk, 1989)\nVihmaussid on üks Euraasia mägrade esmaseid toiduallikaid ja nende saavutamise ümber käivad paljud mägrakäitumise aspektid. Euraasia mägrad söövad mitut liiki vihmausse. Vihmausside otsimisel jäävad mägrad suhteliselt väikesesse ruumi (umbes üks hektar). Nad haaravad lõikehammaste abil saagist kinni ja kui vihmauss puruneb mitmeks osaks, leiavad Euraasia mägrad järelejäänud tükid ja söövad need ära. Euraasia mägrad on üksikud söödikud, hoolimata sotsiaalsest struktuurist. Lisaks vihmaussid , Röövivad ka Euraasia mägrad küülikud , voles , vitsad , mutid , hiired , rotid ja siilid . Nad söövad ka mitmesuguseid suuri putukaid, sealhulgas mardikad , nahast jakid , röövikud ja herilased . Nad sihivad herilasi eelkõige pesa süües. Herilasi tarbivad mägrad hooajaliselt ja suuremas koguses. Euraasia mägrad söövad ka raipeid ja söövad aeg-ajalt linnud , konnad , kala, tritoonid , sisalikud , nälkjad ja teod . Euraasia mägrad toituvad ka enam kui 30 erinevat tüüpi puuviljast, sealhulgas pirnidest, ploomidest, vaarikatest, kirssidest, maasikatest, tammetõrudest, pöögimastast ja murakatest. Mõned teraviljad, mida nad tarbivad, hõlmavad maisi, kaera, nisu ja aeg-ajalt otra. Mägrad söövad ka mugulaid ja aeg-ajalt seeni.('Badger', 2002; Balestrieri jt, 2009; Cleary jt, 2009; Delahay jt, 2008; Gehrt jt, 2010; Kruuk, 1989; Lariviere ja Jennings, 2009; Rosalino ja Santos-Reis, 2009)\nPeale inimese pole täiskasvanud mägradel looduslikke kiskjaid. Kuid, hundid ,ilvesedja karud kattuvad geograafilised vahemikud Euraasia mägradega ja võivad neid aeg-ajalt saagiks saada, eriti nooremad mägrad. Nende fossiilsed ja rühmitatud eluviisid võivad aidata neil potentsiaalseid kiskjaid vältida. Lõpuks on mägrad teatavasti agressiivsed, millel on tõenäoliselt oluline roll kiskluse vältimisel.(Delahay jt, 2008; Fedriani jt, 1999; Kruuk, 1989)\nEuraasia mägrad röövivad peamiselt selgrootuid ja võivad aidata kontrollida teatud putukate kahjurite populatsioone. Kuna nad sisaldavad oma toidus suures koguses puuvilju, võivad nad olla seemnete levitajad kogu oma loomulikus vahemikus ja ühes uuringus leiti, et ainult väike osa mägrade poolt sisse söödud seemnetest oli kahjustatud väljaspool idanemist. Euraasia mägrad on paljude parasiitide, sealhulgas tsestoodid , lamedad ussid , ümmargused ussid , kirbud ,puugidjanägu.(Delahay jt, 2008)\nlameussid (Gymnophallidae rihm)\nümaruss (Aelurostrongylus pridhami)\nümaruss (Physaloptera sibirica)\nümaruss (Pearsonema plica)\nümaruss (Uncinaria criniformis)\nümaruss (Mastofoorne hiir)\nümaruss (Aonchotheca putoril)\nümaruss (Angiostrongylus vasorum)\nümaruss ( Strongyloides )\nümaruss ( Trihhinella )\nümaruss (Vigisospirura potekhina hugoti)\nlameuss (Athriot graveeritud)\nlameuss ( Dilepis undula )\nlinnuke ( Ixodes ricinus )\nlinnuke ( Ixodes canisuga )\nlinnuke ( Ixodes kuusnurk )\nkirp ( Melis paraceras )\nkirp ( Chaetopsylla trichosa )\nkirp ( Pulex irritans )\nEuraasia mägrad võivad siili ja herilase populatsioone kohapeal kontrollida. Lisaks kasutatakse nende juukseid sageli kaubanduslikult toodetud harjades ja nahka kasutatakse vaipade valmistamiseks.(Delahay jt, 2008; Lariviere ja Jennings, 2009)\nEuraasia mägrad võivad asustatud piirkondades kahjustada nii põllukultuure kui ka viljapuuaedu. Samuti kahjustavad need kaevamise tõttu hooneid, piirdeid ja aedu. Nad tapavad aeg-ajalt kodulinde. Euraasia mägrad on tuberkuloosi levitajad ja võivad aeg-ajalt nakatada ka veistele, mis on põllumajandustootjatele eriti kulukas.(Delahay jt, 2008; Gehrt jt, 2010; Kruuk, 1989; Lariviere ja Jennings, 2009; Moore jt, 1999)\nMeles sulabon IUCNi ohustatud liikide punases nimekirjas liigitatud kõige vähem murettekitavate liikide hulka. See on kogu Palearktika piirkonnas laialt levinud ja rohke ning tihedus on viimase kümnendi jooksul Euroopas suurenenud. Sellele vaatamata võivad muutuvad kliimamustrid, eriti kliimamuutustega sügis- ja kevadhooajal, mägrade ellujäämist takistada. Soojemad kevad võivad põhjustada mägrade pikendatud kehakeha varakult lõpetamise, mis sunnib neid toitu otsima kuude jooksul, kui ülalpidamist on vähe.(MacDonald jt, 2010)\nAnnie Wang (autor), Michigani ülikool - Ann Arbor, Phil Myers (toimetaja), Michigani ülikool - Ann Arbor, John Berini (toimetaja), loomade esindajate personal.\nLoe Chrysops vittatusest loomaagentide kohta\npurjetada tuule meduuside poolt\nkui kaua elavad harpy-kotkad\nbeebipunane kõht must madu\nkasti vanema vea elutsükkel\nkuidas isopoodid paljunevad


SAMA LAADUR TÄIDAB KÕIKI ÜLESANDEID\nEnam kui 190 töövahendiga Avant on laadur, mida saab väga hõlpsalt ja paindlikult ümber kohandada erinevate tööde tegemiseks. Töövahendi vahetamine toimub väga kiiresti ja lihtsalt. Seega saab sama laaduriga teha igasuguseid töid vaid töövahendi vahetamise teel.\nKompaktne keskliigendiga laadur tarbib märkimisväärselt vähe kütust ning tavakasutuse korral on R-seeria laadurite puhul võimalik saavutada kütusekuluks vähem kui 2 l/h. Tänu raamjuhtimisele on ka rehvide kulumine minimaalne.\nLihtne ja selge konstruktsioon ning kõrgetasemelised komponendid vähendavad märgatavalt vajadust hoolduse järele. Elektroonika vähesus ja tunnustatud komponentide kasutamine hoiab hoolduskulud madalal.\nKOMPAKTNE JA TUGEV KONSTRUKTSIOON\nAvanti laadureid on testitud nii Antarktika külmas kui ka Lähis-Ida kõrvetavas kuumuses. Suured kogemused ja katsetamine igasugustes tööoludes tagab laaduri tõrgeteta töö mitmesugustes rasketes tööoludes ja ehitusplatsidel.


Valu allosas kõhu ja saagimise - Võimlemine algajatele\nEnne harjutuste alustamist uurige järgmisi juhiseid: Komplekt harjutusi tuleks teha iga päev, kui tunnete end hästi. Peate seda tegema tühja kõhuga, nii et söögikordade ja treeningu vahel peaks olema vähemalt kaks tundi. Enne võimlemisega alustamist tehke soojendus, mis aitab lihastel soojeneda. Masseerige ümmarguse liigutusega oma käsi, põlvi, sääre ja nii edasi.\nPärast treeningu lõppu käige jahedas duši all ja puhake. Hinga õigesti ja sügavalt. Bubnovsky tehnika selgroo raviks: harjutused Mõelge mõnele harjutusele, mis sisaldab Bubnovsky võimlemist liigeste ja selgroo parandamiseks: Selja lihaste ja selgroolülide lõdvestamiseks astuge neljakäpukile ning, põlved ja peopesad pinnale toetades, lõdvestuge nii palju kui võimalik. Välja hingake samas asendis kopsudest võimalikult palju õhku ja kaarutage rindkere piirkond ülespoole. Hingamata hoidke selles asendis kümme sekundit, lõdvestuge ja korrake paari sekundi pärast harjutust.\nSee harjutus sisaldab Bubnovsky sõnul rindkere lülisamba võimlemist, see aitab vältida emakakaela ja rindkere osteokondroosi. Istuge samas asendis paremale jalale ja lükake vasak tagasi. Venitage lihaseid, tõmmates vasak jalg tagasi ja parem jalg edasi ja vastupidi.\nEnne harjutuste alustamist uurige järgmisi juhiseid: Komplekt harjutusi tuleks teha iga päev, kui tunnete end hästi. Peate seda tegema tühja kõhuga, nii et söögikordade ja treeningu vahel peaks olema vähemalt kaks tundi. Enne võimlemisega alustamist tehke soojendus, mis aitab lihastel soojeneda.\nKui teete kõik õigesti, tunnete reielihastes kerget valu. See harjutus on kasulik lihasspasmide leevendamiseks ja pigistatud närvijuurte kõrvaldamiseks. Lähteasendit muutmata sirutage oma keha ettepoole ja kaardutage selga. Hoidke seda selles asendis nii kaua kui võimalik. Harjutus kõhulihaste jaoks. Lama selili, käed pea taga. Selles asendis suruge lõug vastu rinda ja tõstke õlaribad põrandast võimalikult kõrgele.\nKorrake, kuni tunnete kõhulihastes tugevat pinget. Harjutus tuharate jaoks. Lama selili sirutatud kätega tuharate alla, peopesad alla. Selles asendis peate vaagnapiirkonna lahti rebima nii palju kui võimalik. Korrake seda vähemalt 25 korda.\nSeejärel võta algasend ja puhka. Harjutused jalgadele.\nVõtke kõhuli lebav asend ja sisse hingates tõstke vasak jalg nii kõrgele kui võimalik ja seejärel parem jalg, välja hingates, langetage see. Liikumine on eriti kasulik neile, kelle jaoks on jalaliigesed problemaatilised. Peate seisma varvastega kõrgendatud pinnal, kontsad peaksid rippuma põrandale.\nKäed peavad kinni hoidma mingisugusest toest, et jalad "vedruks tagasi" üles ja alla. See harjutus on kasulik jala väikeste liigeste raviks.\nKõrgete põlvedega paigas olevad sammud on kasulikud lihaste soojendamiseks ja verevoolu parandamiseks. Küünarnukkidest kõverdatud kätega samas algusasendis, hingates, langetage valu allosas kõhu ja saagimise põrandale.\nVigastused Spin valutab selgroo kahest küljest. Boca valu kahel poolel taga. Kaastud märgid on Sait pakub viide teavet ainult tutvuda ise. Diagnoos ja ravi haiguste peab olema järelevalve all spetsialisti.\nVälja hingates sirutage käed, liikudes kontsadeni. See harjutus on kasulik nii osteokondroosi kui ka selgroolülide vaheliste herniate ja spondüloosi korral.\nSamuti on ennast hästi tõestanud Bubnovsky selgroolüli palli harjutused.\nNeed on kasulikud lülidevahelise hernia, osteokondroosi korral ja lihtsalt ennetamiseks, aitavad vabaneda valust ja kiirendavad paranemisprotsessi. Mõelge mõnele neist harjutustest: Istuge fitballil ja sirutage selg, kuid ärge painutage seda. Asetage käed põlvedele.\nSirutage oma peaga ülespoole, et tunda selgroo õrna venitust. Hoidke kümme sekundit, seejärel pöörduge tagasi algasendisse.\nJärgmine harjutus tehakse vastu seina. Pall tuleks asetada selja alla, jalad asetada õlgadest veidi laiemaks.\nKükita sujuvalt, veeretades palli mööda selgroogu. Korrake seda kuni viis korda. Kui tunnete valu, lõpetage sportimine. Järgmise harjutuse põhiolemus on see, et seina vastu seistes peate veidi sirutama seljaga vastu fitballi, kergelt külgedelt üles ja valu allosas kõhu ja saagimise veeretades. See toiming aitab stimuleerida lihaste tööd ja aitab klambritest vabaneda.\nSkolioosi ja selle ennetamise jaoks kasulik treening. Peate oma kätele rõhku panema, sääred fitballile toetama. Tehke kordamööda ja asetage harjad sujuvalt ümber, jäljendades nii kõndimist. Järgmisena heitke selili fitballi pikali, pange käed pea taha ja toetage jalad põrandale. Proovige selles asendis pool minutit püsida, seejärel puhake ja korrake tegevust.\nKolmas harjutus tehakse põrandal. Peate lamama selili, toetama jalgu pallile. Tõstke kere üles ja kinnitage see asend. Jalgadega torso peaks moodustama sirge joone. Sirutage käed ette, tugevdage pilku lakke. Tehke 15 kordust. Järgmine harjutus on suunatud seljalihaste lõdvestamisele. Lama kõhuli pallil, puhata käed ja jalad põrandal, samal ajal kui võimalik selga lõdvestades. Jalad ulatuvad toeks.\nTaastumiseks mõeldud võimlemisharjutuste põhiprintsiibid Bubnovsky terapeutiline võimlemine põhines terapeutilise võimlemise põhimõtetel, kui harjutusi tehakse valu kaudu. Ravi ja rehabilitatsioon põhinevad 20 esmapilgul tavalisel harjutusel põhineval kompleksil. Pärast seisundi diagnoosimist valitakse harjutused.\nPöörake mõni minut palli selgroo alla. Istu põrandal, pane selja alla pall, mis peaks vastu seina toetuma. Liigutage keha vasakult paremale, tehes selgroolülide õrna massaaži. See kompleks on kasulik raske päeva lõpus - see aitab pingeid maandada ja lõõgastuda. Kõik need harjutused, mida valu allosas kõhu ja saagimise Bubnovsky soovitab liigeste ja selgroo parandamiseks, aitavad seisundit oluliselt parandada.\nVõimlemine Bubnovsky koos nimmelüli herniga - Artriit\nNendest maksimumi saamiseks kaaluge ka järgmisi juhiseid: Alati ei ole võimalik olemasolevatest probleemidest vabaneda ainult füüsilise koormuse abil. Igal juhul vajate arsti konsultatsiooni ja nende poolt ette nähtud meetmete rakendamist, eriti ravimite võtmist. Ärge kartke valulikke aistinguid liigeste lihastes. Need tähendavad, et teete kõik õigesti. Suurendage võimlemise koormust ja kestust järk-järgult. Saate ise valida, millal võimlemist teha - hommikul või õhtul. Keskenduge oma bioloogilistele rütmidele.\nKuid parem on seda teha iga päev samal kellaajal. Need, kes regulaarselt harjutavad kodus selgroo ja liigeste parandamiseks dr Bubnovsky meetodil harjutusi, märgivad, et nad tunnevad end palju paremini, et nad suutsid vabaneda valust ja liigutuste jäikusest. Harjutused aitavad selgroo haigusi ravida, kuid parem on neid teha ennetamiseks juba enne nende ilmumist - nii saate säilitada luu- ja lihaskonna tervist ning mitte silmitsi ebameeldivate sümptomitega.\nRavi - 5 harjutust Bubnovsky käest Kui selg valutab. Võimlemine nimmepiirkonna ägeda valu korral Sergei Bubnovsky meditsiinidoktor, kinesteraapia meetodi autor ja kliiniku asutaja, luu- ja lihaskonna mittekirurgilise ravi raamatute autor Suvel juhtub seda sagedamini.\nNad kaevasid aias, haarasid järsult raske kohvri või tassisid autost välja juba suure, kuid magava lapse süles - ja palun, seljavalud. põie põletamine urineerimisel\nSellised, mis ei paindu, ei sirgu ja kuidas nüüd isegi tavalisi majapidamistöid teha, pole selge. Võtke aega valu leevendajate neelamiseks ja selga määrimiseks - alaseljavalu ravib tõesti ainult liikumine. Siin on esimene asi, mida teha ägeda seljavalu korral. Lülisamba ja liigeste tervise taastamiseks tuleb mõista mitte ainult nende anatoomilist struktuuri, vaid ka füsioloogiat.\nLiigese anatoomiline terviklikkus säilib liigest ümbritsevate lihaste ja sidemete vastastikmõju tõttu, mis võimaldab seda varustada liigesevedelikuga. See reegel kehtib nii suurte liigeste kui ka selgroo kohta. Ja selg saab toitumist samamoodi nagu tavalised liigesed, see tähendab töötavate lihaste abil. Füsioloogiliselt läbivad just lihaste sees neurovaskulaarsed kimbud, mille kaudu liigeseid toidetakse.\nMiks mu kõht kleepub?\nLaevade viimane lüli on kapillaarid, mille kaudu toimub ainevahetus. Liigesed, sealhulgas selg, saavad toitumist ainult ühel juhul - kui lihased tarnivad neile verd, mitte siis, kui inimene tarbib tablette süste, blokaade, intraartikulaarseid süstemis väidetavalt aitab kaasa haige liigese paranemisele.\nVerevarustuse eest vastutab lihaskoe! Kõndimine neljakäpukil pole vastunäidustusi Lihtne, kuid väga tõhus harjutus tugeva seljavalu leevendamiseks. Ülemiste ja alajäsemete lihaseid hõlmav vahelduv veniv "samm" juhib verevoolu alaseljast, kus see on "kinni" käte ja jalgade lihastele, mis täidavad drenaažifunktsiooni, leevendades selgroo sügavate lihaste sisemist turset põletikkuvähendades seeläbi ägedat valu.\nPõlved, käed toetuvad põrandale. Selleks peate voodist põrandale libisema ja alustama korteri neljakäpukil liikumist vastavalt põhimõttele: parem jalg - vasak käsi. Selgrool puudub aksiaalne koormus - töötavad ainult käed ja jalad. Võite liikuda, kandes kindaid ja põlvepatju või mähkides põlvedele elastse sideme 5 kuni 20 minutit, eemaldades samal ajal laste mänguasjad voodi alt ja pühkides põrandaliistu.\nTulevikus saate teha kodutöid näiteks koorida kartuleid või lõigata köögivilju salatikspõlvili ja lamada rinnal ottomani peal väike fitball. Kõik on parem kui pillide valetamine ja oigamine ja neelamine.


Eestlased kinkisid jõuludeks Ghana lesknaistele 40 kitse - Arhiiv - Tarbija\n21. detsember 2014, 16:25\nÜks kits maksab 20 eurot.\nMittetulundusühing Mondo pakub võimalust teha eetilisi kingitusi vaeste piirkondade elanikele ja kinkida näiteks Ghana lesknaistele üks kits või söepliit.\n«Jõuluajal tehakse alati rohkem eetilisi kingitusi, seda enam, et aina rohkem räägitakse sellest, mis võiksid olla need alternatiivsed kingitused sussidele ja piparkookidele,» ütles MTÜ Mondo toetusprogrammi juht Riina Kuusik-Rajasaar.\nNaise sõnul tehakse detsembrikuus iga päev kolm kuni neli kingitust. «Need on tõepoolest seinast seina, ei ole eelistatud riiki ega kinki.»\nNäiteks hiljuti tegi suur seltskond MTÜ-le annetusi 800 euro väärtuses, paludes selle eest Ghana lesknaistele 40 kitse soetada. Sahara lõunapiiril asuvas Ghanas, Kongo külas on loomad väga oluline toimetulekuallikas.\nIga kolmeliikmeline naiste grupp saab ühe vaktsineeritud tiine kitse. Peatselt kitsed poegivad ja igaüks saab endale isikliku kitse. Kuiva perioodi lõpus, kui toitu napib, saavad nad kitsed turul maha müüa ja sellega toidu ostmiseks lisaraha teenida.\nGhana lesknaistele saab kinkida ka näiteks eesleid ja kanu. Ühe kana saab kinkida nelja, eesli aga 130 euro eest. Keeniasse Shianda küla naistele maksab ühe kana saatmine kümme eurot.\nAnnetused suunatakse konkreetsetele arengumaade kogukondadele ja enamasti ikka vastavalt vajadusele. Seetõttu on kingivalik pikka aega enam-vähem samasugune püsinud.\nMondo tegutseb Ghanas, Keenias, Ugandas ja Afganistanis. Näiteks võib viis eurot annetada Afganistani tüdrukute koolitarvete jaoks või 25 eurot selleks, et Shianda küla naised saaksid endale triikimislaua ja triikraua. Võimalus on kinkida ka seebitegemise või korvipunumise koolitusi Kongo küla naistele.\nEetilise kingituse võib teha ka oma sõbrale, saates tema nimel näiteks Ghana lesknaistele adra. «Kingituste mõte on selles, et need on hästi praktilised. Kas või see kitseralli - vajadus oli ju selgelt olemas. Eelnevatel aastatel oleme ka nii teinud, et kui on lesknaistele hästi palju kanu kingitud, ehkki tegelikult oleks vaja söepliite, siis olemegi kogutud annetused realiseerinud söepliitidena,» rääkis Kuusik-Rajasaar.\nKingitusi saab valida Mondo veebilehelt, mille MTÜ siis annetusena sihtriiki suunab. 95 protsenti annetustest läheb konkreetse projekti toetuseks, ülejäänu kulub n-ö kogu selle süsteemi ülalhoidmiseks.\nKalleim kingitus, mida Mondo kaudu vahendada saab, on 200-eurone härg. Kuusik-Rajasaarele meenus, kuidas üks hakkaja Eesti naine tegi 2011. aastal Facebookis üleskutse, kus palus annetada ühe euro Ghana lesknaistele härja soetamiseks.\nVihma perioodi algul pole neil meest, kes nende põllud künnaks. Naistegrupi suur soov oligi saada ühiseks omandiks härg ja ader, mille abil saaks valmistada ette kõikide küla lesknaiste põllud. Raha saadi kokku ruttu ning nad said vägagi vajaliku kingituse kätte 2011. aasta naistepäevaks.\n«Lesknaised on raskes olukorras, sest neid peetakse sageli oma meeste surmas süüdlaseks. Neil on raske oma põldu harida, kuna selleks puuduvad igasugused vahendid,» selgitas Kuusik-Rajasaar.\nEetilisi kingitusi tehakse suuremate gruppidena, näiteks kutsub mõni Aafrikas vabatahtlikuna käinud eestlane üles sealseid elanikke toetama. Ent tehakse ka palju üksikannetusi, enamasti valitakse 10-15-euroseid kingitusi.\nSoomes on mitmeid sarnaseid organisatsioone, mis pakuvad muuhulgas võimalust kinkida ka maailma rahu või sada meetrit miinivaba teed. «Need on sellised abstraktsemad kingitused ning kuna me arvame, et Eesti inimesed on piisavalt realistid, et selliseid kingitusi teha, pole me taolisi valikusse võtnud,» märkis Kuusik-Rajasaar.


Jõulumaitseline kõrvitsakook – Noad-Kahvlid | Toidublogi | Britt Paju\nArvestades ilmastikulisi tegureid, ajafaktorit ja tegemist vajavate tööde hulka, on sel aastal jõulutunde tekitamine vähemalt minu jaoks kuidagi eriti suureks katsumuseks. Seda olukorda pole eriti leevendanud ka kuusk. Ega glögi. Aga on veel õnneks mõned meetmed, mida kavatsen kasutusele võtta – näiteks kuuseoksa põletamine annab juurde korraliku suraka jõululõhna isegi siis, kui toanurgas seisab kõige hiiglaslikum ja kohevam puu. Täna on ilmselt aeg tuua välja ka jõulutunde raskekahurvägi ja koostada üks korralik playlist jõululauludest. See aitab alati (isegi suvel palava ilmaga – järele proovitud!). Ja muidugi peaks abi olema ka korralikust köögis sahmimisest, mis asjaga alati kaasas käib. Kui pool tööd ja ettevalmistused täna ära teha, peaks olema küll juba rohkem jõulu toas ning homme olukord igati pühadele kohane. Seepärast rändab ilmselt varsti külmikusse homset ootama ka see kook siin ning igaks juhuks ahju ka üks lisaplaaditäis piparkooke.\nBritt Arvestades ilmastikulisi tegureid, ajafaktorit ja tegemist vajavate tööde hulka, on sel aastal jõulutunde tekitamine vähemalt minu jaoks kuidagi eriti suureks katsumuseks. Seda olukorda pole eriti leevendanud ka kuusk. Ega… Prindi retsept\n150 g kõrvitsapüreed*\n120 g täistera kaerajahu\n0,5 -1 tl piparkoogimaitseainet**\nToorjuustu-valge šokolaadi kreem:\npaar peotäit (külmutatud) jõhvikaid\nVahusta munad suhkruga tugevaks vahuks. Sega omavahel kõrvitsapüree, apelsinikoor ja jogurt ning lisa ettevaatlikult segades munavahule. Sega küpsetuspulber, piparkoogimaitseaine ja jahu ning toimi samamoodi. Vala tainas küpsetuspaberiga kaetud u 30x40cm suurusele ahjupannile ja küpseta 180-kraadises ahjus u 15 minutit või niikaua, kuni koogipõhi tikuga katsudes valmis tundub olevat. Lase koogipõhjal pisut jahtuda, kummuta tööpinnale või puhtale küpsetuspaberile ja poolita kaheks võrdse suurusega ristkülikuks.\nKreemi valmistamiseks sega mikserit kasutades suuremas kausis kokku toasoe toorjuust, jogurt, vanillisuhkur ja kõrvitsapüree. Sulata tükeldatud šokolaad vesivannil ja sega alustuseks pisut toorjuustusegu šokolaadi hulka. Vala nüüd šokolaad tervenisti toorjuustusegu hulka ning vahusta veel veidi. Määri pool toorjuustusegust ühele koogipõhjale ja puista peale pooled jõhvikad. Tõsta peale teine pool koogipõhjast ning kata see ülejäänud kreemi ja jõhvikatega. Lase külmikus mõned tunnid taheneda. Soovi korral puista serveerimisel koogile pisut tuhksuhkrut ja/või piparkoogimaitseainet.\n*- Kõrvitsapüree valmistamiseks puhasta kõrvits seemnetest, kuid ära koorimisega jända – lõika lihtsalt 4-5 cm laiusteks viiludeks ja lase küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadil 180-kraadi juures 15-20 minutit küpseda või\nkuni viljaliha on pehme. Nüüd saad koore lihtsamalt eemaldada ja viljaliha näiteks saumikseri abil püreestada. Püree säilib külmikus 3-4 päeva kindlasti ja talub väga hästi ka sügavkülmutamist.\n** – Kui armastad pigem ise vürtsisegusid valmistada, siis minu arvates päris mõnusas tasakaalus piparkoogimaitse saab nii kui segada kokku 1 sl jahvatatud kaneeli, 1 tl jahvatatud ingverit, 0,5 tl jahvatatud nelki, 0,5 tl jahvatatud kardemoni ja 1 tera uhmris purustatud vürtspipart. Segu saab nii muidugi rohkem kui tarvis, aga jõuluajal kulub ilmselt marjaks ära -pista kohvi sisse, müslisegusse jne.\njõuludkoogid ja tordidkoostöökõrvits


Luit Holidays Homestay Guwahati India - Hotellide suurimad allahindlused\nGuwahati - majutuskohad\nA-9, 9th Floor, MG Riverview Heights, Uzan Bazar, Guwahati, India, 781001 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Luit Holidays Homestay\nDisainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Luit Holidays Homestay ideaalselt Guwahati's; ühes linna populaarseimas paigas. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nLuit Holidays Homestay's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: 24-tunnine vastuvõtt, pakihoid, toateenindus, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, ärikeskus.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida konditsioneer, küte, äratusteenus, laud, rõdu/terrass. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Naudi Luit Holidays Homestay ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.


KUIVTOIT KUTSIKATELE TRAINER PERSONAL BABY STARTER, 2,8 KG HIND | kaup24.ee\nKuivtoit kutsikatele Trainer Personal Baby Starter, 2,8 kg\n3€ soodustus alates 69€ 5t 21min.\nToote kirjeldus: Kuivtoit kutsikatele Trainer Personal Baby Starter, 2,8 kg\nTrainer Personal BABY STARTER toit kutsikatele alates 1 kuu vanusest.\nTäisväärtuslik toit kutsikatele võõrutamise ajal, tiinuse või imetamise ajal.\nSee on esimene kuivtoit kutsikatele üleminekuperioodil (60-90 päeva)/ peale piimaperioodi kuivtoidule üleminekul. Samuti soovitatakse tiinetele koertele tiinuse viimase 20 päeva jooksul ja imetamise ajal. Toit on valmistatud kvaliteetsetest koostisosadest ja kergesti seeditavatest toodetest, nagu värske liha, riis ja munad. Vähendatud tärklisesisaldus vähendab seedetrakti häiret, kõige sagedasem probleem üleminekul piimalt kuivtoidule. Toitainete söödalisandite segu rkoos ribonukleotiidide, prebiootikumide ja DHA vetikatega - aktiveerib organismi kaitse esimestest päevadest alates võõrutamisest ja alustades kuivtoidu söömist. Prebiootikumid tänu lahustuvale kiududele ja siguriekstraktile parandavad soolestiku aktiivsust ja stimuleerivad heade bakterite proliferatsiooni (probiootikumid). Toitu võib anda alates 4 nädalase vanusest niisutatult veega kuni 3 kuuni.\nKOOSTIS: dehüdreeritud kana ja kalkuni valk, riis 28%, värske kana ja kalkun 15%, loomsed rasvad, mais, maisigluteen, hüdrolüüsitud loomne valk, peedi viljaliha, linaseemned, maisiõli, dehüdreeritud lõhe valk, õllepärm 1%, kuivatatud munad, hernekiud, FOS (frukto-oligosahhariidid) 0,2%, merevetikad (Schizochytrium spp.) 0,1%, kuivatatud siguriekstrakt (Cichorium intybus) 0,1%. LISANDID: Toitainelised /kg : vitamiin A 26.000 T.V, Vitamiin D3 1350 TV, vitamiin E 405 mg, koliinkloriid 1200mg , DL-metioniin 500 mg, vasksulfaatpentahüdraat 50 mg (vask 12,5 mg), raudkarbonaat 395 mg (raud 150 mg), kaltsiumi veevaba jodaat 25 mg (jood 2,5 mg) naatriumseleniit 20 mg (0,2 mg seleen), tsinkoksiid 265 mg (195 mg tsink) mangaanoksiid 55 mg (35 mg mangaan), pärmiekstrakt 200mg.\nANALÜÜS : 8% niiskus, toorvalk 32%, toorõli ja rasvad 22%, toorkiudained 1,7%, toortuhk 6,9%, % kaltsium 1,3, fosfor 1%, Omega-3 rasvhapped 0,9% , Omega-6 rasvhapped 3,9%.\nTOITEALLIKAD: Tiined ja imetavad koerad: aeglaselt vahetage vana toit Trainer Personal Baby Starteriga umbes 20 päeva enne kutsikate sündi. Viimased 10 päeva kuni kutsikate sünnini tohiks süüa ainult seda toitu. Soovitav on jätta sööt loomale juurdepääsetavasse kohta, sest toidu tarbimine sõltub pesakonna suurusest ja vanusest. Loomal peab olema alati puhas joogivesi. Kutsikate toitmine: valage toidule sooja vett ja laske imenduda kuni see on pehme konsistentsiga. Lisage vett rohkem/vähem, et saada soovitud konsistentsiga toit. (rohkem vett pehmem konsistents, vähem vett tugevam konsistents.) Võimalus lisada Trainer Personal Baby Milk piimapulbrit, mis toidab toitainetega, annab emapiima lõhna. Soovitame kutsikat toita iga 4-5 tunni järel päevas. Järk-järgult vähendada vee kogust, kuni see pole enam vajalik. Umbes 7-8 nädala vanuselt väikeste/keskmiste tõugude ja 10-12 nädala vanuselt suured tõugude kutsikad võib järk-järgult üle viia teisele kasvufaassile sobivale toidule. Vajadusel võite lisada piimapulbrit. Toitmise soovitused, seeria ja kuupäev on märgitud pakendile. Hoida kuivas jahedas kohas. Valmistamisaeg: 18 kuud enne kindlaksmääratud kuupäeva koos minimaalse säilimisajaga.\nÜldine informatsioon tootest: Kuivtoit kutsikatele Trainer Personal Baby Starter, 2,8 kg\nTrainer Natural, kuivtoit kõikidele koeratõugudele kuivtoit koertele\nSoovitame osta koos: Kuivtoit kutsikatele Trainer Personal Baby Starter, 2,8 kg\nSoovitame osta koos Kuivtoit kutsikatele Trainer Personal Baby Starter, 2,8 kg\nKüsimused ja vastused toote kohta: Kuivtoit kutsikatele Trainer Personal Baby Starter, 2,8 kg


Toomas Kalve vastab Peeter Linnapi küsimustele\nKirjelda palun sissejuhatuseks oma fotograafi tehnilisi töövahendeid, sest need tunduvad digitaalajastul eriti pikantsed (optika, kaamera, fotomaterjalid jne.)\nAlates 1987 aastastpildistan vanade plaatkaameratega ( 13 x 18 ; 18 x 24 ; 24 X 30 cm negatiivi fornaadiga ). Samast ajast alates on kaameratel ees olnud ka vanad vääristamatta objektiivid. Vanim neist on pärit Pariisist aastast 1872. Negatiiv-materjalina kasutan väga erinevaid klaasplaate ja filme ( nõukogude aegseid klaasplaate, tasafilme kuni tänapäevaste tasafilmideni välja ).Viimase 10. a. Jooksul olen kasutanud vanu Prantsuse klaasplaate (18 x 24 )astast 1939, mille n.ö. aegumistähtaeg oli 1941.a. Need leiti Tallinast ühelt pööningult, kuhu need sattusid nõukogude okupatsiooni ajal natsionaliseerimise eest varjule viiduna ühest erapoest 1940.aastal.Fotomaterjali töötlen tavalise tänapäevase keemiaga, tehes vana materjali töötlemiseks omad korrektsioonid.Suurtest negatiividest teen kontaktkoopiad, kasutades ainult tippklassi paberpõhimikul (baryt ) pabereid.Järgneb toonimine, koloreerimine (vajadusel), kartongile liimimine ja raamimine klassikalisel moel-klaasitud puitraamidesse, mis valmistan ise oma töökojas.\nTegeled põhimõtteliselt sellega, mida me tunneme kui „mustvalget” fotograafiat. Miks eelistad seda värvidega täiustada ja oma pildid lõpule viia just „käsikoloreerimise”abil-ega kasuta värvusmaterjale?\nMaailm meie ümber on värviline, kui ei ole tegu tõsisemat sorti tervisehäiretega.\nMa ei ole fotograafiat õppinud, olen üles kasvanud maalijate seltskonnas ja nooruseas olnud väga sisse võetud Prantsuse impressionistide loomingust.Mulle ei meeldi puhas mustvalge kujutis, see tundub silmale liiga toores, külm. Looduses ja meid ümbritsevas keskkonnas esineb minimaalselt nii musta kui valget värvi, mis tavaliselt mustvalgel fotol vastu vaatab. Seepärast toonin oma tööd eranditult pruuniks, mis on ümbritsevas keskkonnas palju levinum ja silmale vastuvõetavam värv. Pruuni tooniga fotosid on ka tehniliselt palju lihtsam koloreerida, et saavutada reaalselt eksisteerivale koloriidile lähedast tulemust, kui see peaks minu jaoks vajalik olema.\nMa olen kasutanud ka tänapäevast värvimaterjali ja tehnikat, aga oma loomingus ma seda ei eelista. Vana optikat kasutades ei saa ka õiget värviülekannet ( värvinegatiiv materjalile).\nMa ei kavatse loobuda vanadest optikatest. Vana ja kogenud silm näeb asju enda ümber hoopis teistmoodi kui noor ja kogenematu.Minu arvates on vanade optikatega sama lugu.Millest see täpselt tuleneb, ma ei tea.Mu enda arvamuse järgi stabiliseerub optiline klaas aja jooksul. Teades, et kõige paremat optilise klaasi materjali jahutatakse aastaid, et seal sees ei tekiks sisepingeid, arvan ma , et see protsess kestab valmis optikas samuti edasi. Seetõttu annavad vanad optikad erilise ruumilisuse ja sügavuse. Samuti ei toodetud vanu objektiive konveiermeetodil nagu tänapäeval, kus optikameistri käsitöönduslik tunnetus puudub.\nOma vanimal, Prantsuse 1872.a objektiivil leidsin seda lahti võttes läätse siseservalt läätsesid lihvinud meistri nime ja aastaarvu 1872.\nKas sa püüad käsikoloreerimise, toonimise jmt.abil luua:\n-lihtsalt teatavat illusiooni\n-teatud kujutelma enda pooltfantaseeritavast maailmast\nToonimise ja koloreerimise puhul proovin alati hoida loogilist, realistlikku koloriiti, et valmis töö tunduks koloriidi-ehtne. Keerukamate motiivide puhul teen alati ühe kaadri tavalise fotokaga värvimaterjalile, et pärast ei peaks kogu koloriiti kokku pluffima. Näiteks hetkel töötan Pariisi linnavaadete näituse kallal, kus 36 kaadrit, millede värvid ei püsiks hiljem koloreerides kuidagi meeles. Selle näituse materjalid pildistasin Pariisis tehtud klaasnegatiividele aastast 1939 ja samuti Pariisis tehtud objektiiviga, millest enne juttu oli.Värve, mis ma töödele kannan, muudan minimaalselt ja seda vaid juhul, kui reaalne värvikompositsioon ei ole mulle vastuvõetav. Värvifantaasiaid ma eriti ei harrasta. Tavaliselt saab lihtsalt ja kiiresti hea tulemuse minimaalselt erinevaid värve kasutades, nagu väikese hulga vastandvärvide, soojade-külmade toonide kooskasutus ühel tööl.Enamuses töödest ei proovi ma teha tänapäevaseid värvifotosid, kuid reeglit kinnitavad alati erandid.\nOlen natüürmortide motiive üles ehitanud kohe lähtuvalt värvist ja eriti väikse detailiga objektidest, mida hiljem võimalikult tõepäraselt koloreerida. Värvin neid suure suurendusega luubi all.\nKas sul on oma algselt mustvalgeid pilte värvides ( eelnev)ettekujutus sellest, milline lõpptulemus peab välja nägema, või teed sa käsitööd n.ö. „intuitiivselt” või koguni „vaatame, mis välja tuleb” automatistlikul põhimõttel, lastes materjalidel ja keemial ennast juhtida?\nTavaliselt on mul mingit motiivi pildistades enam-vähem täpselt teada, mismoodi see töö valminuna välja näeb. Mõne motiivi puhul on kohe pildistades teada, et see ei vaja üldse värvi või vastupidi.Aga alati toonin kõik tööd pruuniks (seepiatooni). Intuitiivset tegevust koloreerides ei harrasta, see osa tööst läheb 100% motiiviga koos tööle.\nMotiivide poolest on Sinu pildid üsna kirjud, mitmekesiseid: on pikka\naega sätitud vaikelusid, on figuraaleid lavastusi inimestega ja selliseid\npilte, millele ei oska zanriliselt isegi mitte nime anda. Kas seletaksid\npisut (nagu Sulle meeldib) oma motiivivalikut?\nOma motiivivalikut ma ei oska kahjuks täpselt seletada. Vaikelude pildistamine on kogu aeg olnud meelepärane, lisaks tingib palju staatilisust motiivivalikus raske, ainult statiivilt pildistatav tehnika. Motiivivalik on väga intuitiivne, mis tekib väga paljude võimaluste, vahendite, nägemuste ja mõtete koosmõjul.\nMulle tundub, et osa Sinu piltidest on selgelt n.ö. "pildid esemetest".\nNagu ma varasematest jutuajamistest mäletan, valid sa asju hoolega. Mis on neis valikutes määraval kohal?\nNatüürmortide lavastamiseks eelistan millegipärast kasutada vanu asju, millel on mingi oma stabiliseerunud energia. Samas ei sobi kõik asjad energeetiliselt kohe omavahel kokku ja tahavad teatud aega seista ja nö. „üksteisega harjuda”. Vahel seisavad motiiviks vajalikud asjad aastaid ja ei pruugigi sobima hakata.\nSinu piltidel, mil tegu inimeste kujutamisega hakkab teatud mõttes silma "Lavastamise" akt ise. Kohati on see "vanaaegsele fotole" omane "kangete pooside" ja pretensioonikate näoilmete paraad. Kas Sa püüdled nimme teatavate fotoajalooliste perioodide taaslavastamise suunas? Või on siin tegemist millegi muuga.\nVanadele fotodele omase väljanägemise annab põhiliselt siiski tehnika, mida kasutan, samas ei ole mul midagi selle vastu, et mu tööd retrolikud välja näevad.\nMis Sind inimeste juures õieti huvitab? Kas see kuidas nad kehastavad\nSinu poolt väljamõeldud (ja tihti absurdseid!) ideid? Vm.?\nMa ei tea, mis mind inimestega motiive lavastades täpselt huvitab, ma ei ole ka oma loomingu mingi süvaanalütik. Võibolla teen inimestega natüürmorte. Inimesed on lihtsalt teise kujuga kui materjaalsed kodinad, lisaks muudavad vastavalt vajadusele kuju, mida esemed ei tee.\nSinu pilte on iseloomustatud kui (meta)staatilisi ja see "staatilisus" tuleneb vähemalt osaliselt Sinu tehnilistest vahenditest, sealhulgas\nsuurest/ kohmakast plaatkaamerast. Kas kujutaksid endale ette tegutsemist väikese rullfilm- või digikaameratega, ja millised oleksid selle juures võimalikud tulemused?\nOlen töötanud ja mul on kõikide fornaatidega kaameraid ( kitsas- ja laifilm, lisaks digiseebikas). Kasutan neid vastavalt vajadusele, kuid loomingulisel eesmärgil harva\nKuigi just hiljuti sõitsin rattaga Le Havrist piki mereranda Rotterdami , pildistades üles mereäärseid Saksa betoon-kaitserajatisi, kasutades värvilist filmi ja 6 x 7 cm kaasaegset laifilmikaamerat, mida oli jalgrattaga võimalik kaasas kanda. Seda projekti käsitlen siiski ka loomingulisena.\nOled Sa katsetanud oma harjumuspäraste ja "arhailiste" vahendite kõrval\nka digitaliseeritud värvidega, st. kaasaegsete arvuti-skänneri-printeri\ntüüpi tööriistadega? Kuidas Sa tajud neid vahendeid - kas endale tuttavate\nvõi võõrastena ja kas oled mõelnud oma tööd (edaspidi) nende abil\nKaasaegset arvutit ja selle lisariistvara kasutan minimaalselt, ainult hädavajadusel. Tänapäeva inimene ei näe näitusel enam väikeses fornaadis pilti ja näituseruumide kujundamise seisukohalt on mugav kasutada ka suuremaid töid. Olen viimastel aastatel skänneerinud ja suuremalt (60 x 80 cm) printinudnäituse töid.\nÜhtlasi pean tegelema tööde skänneerimisega oma arhiivi tarbeks.\nSamas on võimalik ühe 24 x 30 cm negatiivi täisresolutsiooniga sisse skännides võimalik saada 5 GB (gigabaiti) suurune fail. See, kui palju infot mahub nii suurele filmimaterjalile on digitehnika poolt kättesaamatu.\nIntuitiivselt tegutsevad (nagu mulle tundub) kunstnikud tavaliselt ei\nseosta enda poolt tehtavat kellegi teise töödega. Küll aga teevad seda\nkommentaatorid ja kriitikud. Kas Sind on selles võtmes võrreldud, ja kui\nOlen nooruses üritanud jäljendada ja tabada Josef Saudeki tehnilist ja loomingulist tunnetust. See oli minu jaoks nagu foto kõrgkool. Arvatavasti sai see mees tõukeks minu praeguse tehnika valikul. Josef Saudek küll ei töötanud värvidega!\nSinu üks huvitavamaid ja mahukamaid suuri projekte oli "Surnud Lindude Elu" (?.aastal), mis ühendas väga paljusid erinevaid märgisüsteeme ja võtteid: lavastust, jutustust, mahukaid sümboleid - lisaks tehniliselt veel juba kõneldud lavastust ja käsikoloreerimist. Lihtne küsimus - kuhu siit saaks veel edasi liikuda ?\nLiigun suurema negatiivi fornaadi ja parema tehnilise kvaliteedi suunas. Ma ei ole kunagi olnud mingi kindla teema või projekti lembene. Mulle meeldib tegeleda iga üksiku motiivi või väiksema seeriaga ( 2-6 tööd) eraldi , kuna kogu protsess on piisavalt töömahukas. Ma ei otsi kunagi kramplikult edasiliikumissuundi. Kõik liigub nagunii koguaeg edasi ( või tagasi, mis ei pruugi ka halb olla).\nToomas Kalve pilte vaata veel SIIT.


Politsei otsib teadmata kadunud 23-aastast Raivot\n26. apr. 2012 Aprill\nRaivo on 167 cm pikkune, keskmise kehaehituse ja lühikeste heledate juustega. Ta kannab kitsa raamiga prille, tema vasakul käel ja jalal on tätoveeringud, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja.\nKodust lahkudes võis Raivol seljas olla halli-mustakirju jope, jalas sinised või valged teksapüksid.\nPolitsei palub kõigil, kes teavad midagi fotol kujutatud noormehe kohta, võtta ühendust telefonidel 612 4365 või 110.\n16. apr. 2012 Aprill\nPolitsei otsib 14-aastast Jelenat, kes lahkus omavoliliselt asenduskodust Maarjamäel 29. veebruaril ega ole tänaseni tagasi tulnud või oma asukohast lähedastele teada andnud.\nJelena on umbes 165 cm pikkune, täidlasema kehaehituse ning pruunide pikemate juustega, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja.\nLahkudes oli tal seljas sinise-ruuduline riidest lühike jakk, jalas mustad kitsad teksapüksid. Tüdrukut on nähtud Tallinna kesklinnas ja Mustamäel.\nPõhja prefektuur palub kõigil, kes teavad Jelena asukohta või on teda näinud, anda sellest teada telefonidel 612 4810 või 110.\nIgal aastal jääb Eestis kadunuks paarkümmend inimest\n15. apr. 2012 Aprill\nTallinnas ja Harjumaal kaob aastas 50-60 inimest, kellest 85 protsenti leitakse üles, mujal on kadunute hulk väiksem, vahendab ERR Uudised “Aktuaalse kaamera” nädalalisa.\nAastal 2000 jäi kadunuks Tallinnast Paidesse vanaema sünnipäevale teel olnud Heidi Homutov, kaks aastat pärast Heidi kadumist oli politsei üsna veendunud, et Heidi mõrvati.\nUurija Pärnu jõe tragöödiast: “Veekeerisel on meeletu jõud.”\n13. apr. 2012 Aprill\nTööinspektsiooni uurija Marge Mäekivi ütleb päästja hukkumist Pärnu jõel kommenteerides, et kevadise suurvee ajal jõgedes tekkivatel veekeeristel on tohutu jõud.\n“Kevadise suurvee ajal tekivad jõgedes suured veekeerised, mis kisuvad inimesed põhja. Veekeerisel on meeletu jõud,” märkis juhtunut uuriv Tööinspektsiooni tööinspektor-uurija Marge Mäekivi.\nTööinspektsioonis teatel on sel aastal registreeritud 1015 tööõnnetust. Surmaga on lõppenud 4 tööõnnetust, lisaks on uurimise all 6 surmaga lõppenud õnnetuse asjaolud.\nTartus kadunuks jäänud mees lahkus kodust isiklike asjadeta\nKuuendat päeva otsivad lähedased Tartus teadmata kadunuks jäänud Siim Sepperit.\nTallinnas elav mees lahkus pärast sõnelust elukaaslasega kodust jättes maha rahakoti ja telefoni. Viimati nähti teda Tartu pubis Zavood.\nPolitsei otsib 32-aastast Siimu\n11. apr. 2012 Aprill\nPõhja prefektuur palub inimeste abi 32-aastase Siimu leidmisel.\nMees lahkus oma kodust Tallinnas 7. aprilli keskpäeval ega ole tagasi tulnud. Samuti ei ole lähedased temaga ühendust saanud.\nTa võib viibida Tartu kandis.\nSiim on 180 cm pikkune, kõhna kehaehitusega, väljakasvanud musta-hallikate juuste, tumehallide silmade ja habetunud näoga. Kodust lahkudes oli tal seljas roheline riidest jope, jalas sinised teksapüksid ja sinised tennised.\nPolitsei palub kõigil, kes teavad midagi fotol kujutatud mehe asukohast või on teda näinud, anda sellest teada telefoninumbritel 58 392 867 või 110.


Kool on 16.–29. märtsini distantsõppel – Pärnu Kuninga Tänava Põhikool\nKool on 16.–29. märtsini distantsõppel\nValitsuskabinet otsustas 12. märtsil, et seoses COVID-19 haiguse levikuga sulgevad kõik Eesti haridusasutused uksed alates esmaspäevast, 16. märtsist ning lähevad üle distantsõppele. 14 päeva järel hinnatakse olukorda ja tehakse otsus distantsõppe perioodi pikendamise vajalikkuse kohta. Edasise kohta vahendame infot e-kooli, kooli kodulehe ja listide kaudu.\nReedel, 13. märtsil viisid õpilased ja õpetajad koolimajast kaasa kõik kodus õppimiseks vajalikud õppevahendid ja –materjalid.\nSeoses sellega on esmaspäevast, 16. märtsist koolihoone õpilastele, vanematele ja õpetajatele suletud.\nÕppetööd korraldatakse e-kooli kaudu: õpetajad kannavad sisse ainetunnid, lisavad info õppematerjalide ja õppetegevuste kohta. Koduse ülesandena kannavad õpetajad sisse õppetegevused, mis tuleb distantsõppel õppides sooritada. Tagasisidestamine ja täpsustava info jagamine on korraldatud aineõpetajate ja klassiõpetajatega kokku lepitud viisil (info e-koolis).\nKui laps vajab täiendavaid selgitusi või on õpetajale täiendavaid küsimusi- võtke palun (aine)õpetajatega ise kontakti e-kirja teel.\nJagame jooksvalt infot nii kooli kodulehe, e-kooli kui e-kirjade kaudu.


Utopistist ühiskonnakriitik - Suri filosoof Jean Baudrillard - Saarte Hääl\nJean Baudrillard’i peetakse postmodernistliku filosoofia üheks silmapaistvamaks esindajaks ja prantsuse skeptilise filosoofia traditsiooni jätkajaks, millele panid aluse filosoofia ajaloo sellised suurkujud nagu Michel de Montaigne ja Réne Descartes.\n1968. aastal avaldas Baudrillard raamatu “Esemete süsteem”(Le system des objets), mis kujutab endast tarbimisühiskonna teravat kriitikat. Just tarbimisühiskonnas valitsev mentaliteet ja selle kriitika kujuneski tema hilisema loomingu peateemaks. Muide, ka tänapäeva Eestis tärkava kapitalismi tingimustes on see temaatika väga aktuaalne.\nPrantsuse filosoofi uurimistemaatika hulka kuulus reaalsuse ja selle sümboolse kajastamise vahekorra küsimus; ta oli esimene, tänu kellele tulid filosoofias käibele sellised mõisted nagu “simulaakrum” (lad. keeles simulare – teesklema, näitlema, simuleerima) ja “hüperreaalsus”.\nLaiema tuntuse saavutas Baudrillard 1991. aastal, mil ta Pariisi vasakpoolses ajalehes Libération avaldas Iraagi sõja vastu suunatud esseede tsükli, mis kandis pealkirja „Lahesõda pole olnud” (La Guerre du Golf n’a pas eu lieu). Toetudes oma „simulaakride hüperreaalsuse” teooriale, tegi Baudrillard järelduse, et Iraagi- vastane kampaania oli inimkonna ajaloo esimene „virtuaalne sõda,” mille peamised sündmused olid konstrueeritud ja fabritseeritud massimeedia poolt. Baudrillard nimetas 1991. aasta Pärsia lahe sõda simulaakriks, sest inimestel, kes seda sõda teleekraanidelt jälgisid, puudus igasugune võimalus teada saada, mis tegelikult toimus.\nBaudrillard tundis huvi selle vastu, kuidas funktsioneerib kaasaegne postindustriaalne ühiskond, kus inimestevahelised suhted omandanud puhtalt vaid sümboolse tähenduse. XX sajandi lõpul on ühiskonna arengus saabunud nn hajuv faas: see on koordinaatsüsteemi kaotuse tulemus, mistõttu pole enam võimalik määratleda, mis on hea ja mis on kuri, mis on tõde ja mis on vale.\nSelles segases maailmas, arvab filosoof, eksisteerivad esemed ja ideed eraldi, autonoomselt ja efektiivselt taastoodavad iseend, kuid kogu sel protsessil pole mingit mõtet ja tähendust ega saagi olla. Tõsi, Baudrillard ei vaevunud selgitama, kuidas nimelt toimub see taastootmine.\nSelles tähenduses meenutavad tema raamatud teaduslik-fantastilise sisuga romaane, kus autor püüab lugejat köita mitte niivõrd range loogikaga (nagu see filosoofilise teksti puhul ju olema peaks) kuivõrd oma rikka kujutlusvõime ja poleemilise sõnavara abil.\nBaudrillard’i mõtted väärivad tähelepanu. Tänapäeva poliitikute küünilisus, ühiskonnas üha enam maad võttev moraalne relativism – kõik need on ohtlikud nähtused, mis pidevalt ringlevad meid ümbritsevate tekstide ja muude sümbolite tasandil. Nende ees ei tohiks oma silmi sulgeda.\nÜhtekokku kirjutas Baudrillard 50 raamatut, mis žanri poolest asuvad filosoofia ja kirjanduse piirimail (kogu tänapäeva filosoofiale iseloomulik tunnusjoon).\nTema tuntumate tööde hulka kuuluvad järgmised teosed: „Märgi poliitilise ökonoomia kriitikaks” (Pour une critique de l’économie politique du signe 1972), „Tootmise peegel” (Le miroir de la production 1973), „Sümboolne vahetus ja surm” (L’échange symbolique et la mort 1976) „Vaikiva enamuse varjus” (À l’ombre des majorités silencieuses 1978), „Ahvatlusest” (De la séduction 1979) „Simulaakrumid ja simulatsioon” (Simulacres et Simulation 1981; eestikeelne tõlge 1999), „Saatuslikud strateegiad” (Les stratégies fatales, 1983), „Ameerika. (Amérique 1997).


Sport Archives - Page 39 of 229 - Saarte Hääl\nTänak püstitas uue kaasaegse WRC sarja rekordi (1)\nOtt Tänak (Ford Fiesta) näitab WRC Rootsi rallil suurepärast vormi, nimelt tegi Tänak kaasaegse WRC sarja rekordi, kui läbis täna hommikuse kiiruskatse 31,60 kilomeetrise katse, mille keskmiseks kiiruseks oli 137,8 […]\nEesti naiste võrkpallimeistrivõistluste esiliigas alistas Saaremaa/Kuressaare naiskond kodus VK Rambi 3 : 1. Pühapäeval Kuressaare spordihoones mängitud kohtumises võitsid võõrustajad kaks esimest geimi kindlalt 25 : 19 ja 25 : […]\nJalgpalluritel Gotlandil raske alagrupp\nSuvel Gotlandil toimuvatel Saarte mängudel on Saaremaa jalgpallimeeskonna alagrupivastased tiitlikaitsja Guernsey, Shetland ja Ahvenamaa. Saaremaa koondise treener Sander Viira tõdes, et tegu on läbi aegade ühe tugevama alagrupiga, kus saarlased […]\nKaitseliidu suusatajad tegid Tehvandil head sõitu\nPühapäeval toimusis Tehvandil Kaitseliidu meistrivõistlused murdmaasuusatamises, kus Saaremaa saavutas malevate arvestuses 10. koha. Individuaalselt olid meie parimad H50-vanuseklassis Tarmo Mändla (1. koht) ja Jako Haikara (2. koht), kes kaksikvõiduga tõid […]\nKert Kilumets tõi oma võistkonnale ainsa võidu\nAmeerika Ühendriikides Alcorni ülikoolis õppiv Kert Kilumets tõi New Orleansis mängitud tennisemeistrivõistluste mängus kohaliku ülikooli vastu oma võistkonnale ainsa võidu, kui mehed jäid vastasele kokkuvõttes alla 1 : 6 ja […]\nKoolinoored selgitasid parimaid kabetajaid\nPärast mullust madalseisu, kui koolinoorte kabeesivõistlustel osales vaid 11 kabetajat, tuli laupäeval Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi mängima 28 kabetajat kuuest koolist. Neist 15 keskastmes (V–IX klass) ja 13 nooremas astmes. Sama […]\nKarl Patrick Lauk avastardis 20.\nAmatöörklubis Pro Immo sõitev jalgrattur Karl Patrick Lauk tegi Prantsusmaal oma avastardi, kui sai De Tarnos à Bocau 114 km pikkusel sõidul 20. koha.\nJääpurjetajad selgitasid Kalevi jahtklubi meistreid\nNädalavahetusel toimusid Roomassaare lähistel Kalevi jahtklubi meistrivõistlused jääpurjetamises. Osalejaid oli Leedust, Lätist, Peterburist, Rootsist ja Eestist. Klassis Ice-Optimist võtsid seekord mõõtu saarlased omavahel. Parimaks osutus Georg Paomees, kellele järgnesid Daniel […]\nPühapäeval Haapsalu lahel peetud teise uisumaratoni võitis saarlane Kuido Koppel ajaga 1.03,54. Teiseks tulnud Lauri Koort kaotas talle 9 sekundiga.\nOtt Tänak läheb ka Rootsi rallil võistlema kõrgete kohtade eest (6)\nM-Spordi vahendab Ott Tänaku kõrgeid ootusi Rootsi Ralli suhtes. Tänak ütles: ” Ma ootan väga Rootsi rallit. See on üks minu lemmiküritusi kalendris ja suure kiirusega katsed annavad sellise adrenaliini […]\nRain Kilumetsa soolo kiirmales\nMaakonna kiirmale meistrivõistluste seitsmendal turniiril ei loovutanud Rain Kilumets (pildil) vastastele poolt punktigi, saades esikoha 7 punktiga 7 võimalikust. Kümne maletaja konkurentsis oli teine Hugo Tõrs 5 ja kolmas Ergo […]\nEesti meeste korvpallimeistrivõistluste esiliiga põhiturniir on lõppenud ja selgus, et BC Hundid jätkab teises tugevusgrupis võitlust play-off’i jõudmise ja väljalangemise vältimise nimel. B-alagrupis oli seis lahtine viimase hetkeni ja oli […]\nKuido Koppel uisumaratonil teine\nPühapäeval Viljandi järve jääl toimunud 7. Mulgi uisumaratonil jäi Kuido Koppel napilt alla lätlasele. Pikemal ehk 30 km pikkusel distantsil võistles 126 osalejat. Võitis lätlane Reinis Znotins, kes edestas teiseks […]\n39 - 229« ««...1020...383940...5060...»» »


Rahutute jalgade sündroom? | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nRahutute jalgade sündroom? 22.03.11 / Neuroloogia\nProbleem on järgmine. Sellised jalgade värinad või võbisemised toimuvad mul juba pea 4 aastat ja seda igal ööl. Lisaks ka päeval, kui istun paigal pikemalt kui tund aega. Algul olid värinate pikkused pool tundi või isegi lühemad. Une pikkus oli 1,5 - 2 tundi ja siis ärkasin selle võbina peale ülesse ja pidin jalutama ning käima tualetis, et gaasid tuleksid välja. Kuid aastalt enam lühenes une aeg ja nüüd on und pool tundi ja võbinat tund. Seega saan öösiti magada 1, 5- 3 tundi. Päeviti jään tahtmatult tööl magama, kui tekib väikenegi vaikuse hetk. Ametilt olen õpetaja. Lisaks kõigele on mul mõningased probleemid eesnäärmega, olen käinud tohtri juures ja tarbin pidevalt Omnic Tocast. Samuti on närviline soolestik, mis põhjustab periooditi verejookse ja ravimiks on Duspatalin. Ning lõpuks ka migreen, mis on olnud 50 aastat ja tarbin Zomigi. Nii nüüd kõik südamelt räägitud. Kõik arstid, kellele olen rääkinud jalgadest, ainult naeratavad ja kõik. Öösiti tulevad imelikud mõtted peale kui jalutad toas ringi ja masserid jalgu. Jään lootma Teie abile, kui see on võimalik.