„Talveromantika“: kontsert kahe Andresega* | ERSO\n„Talveromantika“: kontsert kahe Andresega*\nIndrek Kaljuste ja Andres Leivategija, 14.01.2022. Foto Kiur Kaasik.\nSirje Vihma-Normet, Eesti Elu\nERSO juubelihooaeg jätkub uuel aastal uue hooga. 14. jaanuaril tõusid prožektorite valgusesse dirigent Andres Kaljuste ja tšelloartist Indrek Leivategija.\nERSO peadirigent Olari Elts ja tema loominguline meeskond on juubelihooajal andnud võimaluse särada tuntud muusikanimede kõrval ka noortel eesti muusikutel. Ega verinoorelt ERSO ette lastagi – lauale on vaja panna juba olulised saavutused muusikapõllul.\nSuure põnevusega oodati kontserte, mida dirigeerisid Mikk Murdvee ja Andres Kaljuste – mõlemad võimsate Eesti muusikadünastiate esindajad. Mikk Murdvee on kõrgklassi viiuldaja ja kunagise konservatooriumi rektori Vladimir Alumäe lapselaps ning Andres Kaljuste Ellerheina looja ja laulupidude populaarse dirigendi Heino Kaljuste lapselaps. Muusikageen ruulib! Juubelihooaeg annab ERSO ees solistina esinemise võimaluse ka kahele värskele ERSO kontsertmeistrile – Indrek Leivategijale (tšello) ja Hans Christian Aavikule (viiul). Kui juubelihooaja lõppkontserdiks peaks Eestisse saabuma ka maestro Neeme Järvi, siis ei oska midagi rohkemat soovidagi.\nKontsert kahe Andresega oli mitmes mõttes eriline. Publiku poolt vaadates oli kohe tunda, et saalis on asjatundlik muusikapublik. Teiste seas oli ka Eesti Muusikaakadeemia rektor Ivari Ilja, kes istus keskrõdul nagu loožis. Saalis oli tunda elevust – oli see ju Andres Kaljuste dirigendidebüüt ERSO ametlikul kontserdihooajal. Publik oli juba ette heatahtlikult häälestatud ja tervitas ERSO pillimehi ja dirigenti kohe kontserdi algul sooja aplausiga.\nERSO kõrval juubeldatakse sel hooajal ka Ester Mägi 100. sünniaastapäeva. ERSO 14. jaanuari eelkontserdil kõlas Ester Mägi Serenaad (1982), 10. jaanuaril toimus Ester Mägi loomingule pühendatud kontsert, mille tegi eriti põnevaks teadmine, et kontserdi kava oli Eesti Kontserdi produtsent Heili Vaus-Tamm kokku pannud maestra Mägi enda juhendamisel helilooja 99. sünnipäevaks. Paraku sai kontsert koroonapiirangute tõttu toimuda alles Ester Mägi mälestuseks. Sellelgi kontserdil dirigeeris Andres Kaljuste – sedapuhku Tallinna kammerorkestrit, kellega esitati Ester Mägi Kontsert klaverile ja klarnetile, kus klaveripartii esitas võrratu Tähe-Lee Liiv (hiljutisel rahvusvahelisel Tallinna pianistide konkursil pälvis Tähe-Lee kõrgelthinnatud diplomi). 14. jaanuari ERSO kontserdil kõlas Andres Kaljuste dirigeerimisel Ester Mägi Sümfoonia (1968). Selles sümfoonias peegeldub 1960ndate aastate noorte heliloojate muusikaline mõttemaailm – suure furooriga astusid siis muusikaareenile Tamberg, Tormis, Pärt, Rääts, Sink ja Marguste. See oli nagu paisu tagant välja pääsenud üheksas laine – lõpuks ometi võisid heliloojad end vabalt väljendada, saabunud oli nn „Hruštsovi sula aeg“. Sellest põlvkonnast jäid eesti rahvalaulule elu lõpuni truuks Veljo Tormis, Ester Mägi ja Anti Marguste, samas sünteesides meie rahvalauluga ka modernseid kompositsioonitehnikaid (Veljo Tormis kasutas teiste seas ka dodekafooniat !).\nTšellist Indrek Leivategija esituses kõlas Camille Saint-Saënsi esimene tšellokontsert. Kahe Andrese* muusikaline teineteisemõistmine tundus olevat ideaalilähedane. Tore, et dirigent andis tšellistile aega imeliste meloodiate nautimiseks, tavaliselt kipuvad noored dirigendid võtma liiga kiireid temposid. Andres Leivategijalt nõudis publik ka lisapala. Kõlas Saint-Saënsi „Luik“, kus tšellisti meistripill kõlas lausa taevalikult kaunilt.\nKontsert kahe Andresega* oli igas mõttes „kilbiga kontsert“. Pärast Rahmaninovi sümfooniat (1895) sai ERSO vägeva lõpuaplausi ja publik lahkus silmnähtavalt heas tujus.\nERSO praegusele kõrgtasemele mõeldes meenus koduteel, et Eesti Vabariigi taasiseseisvumisel taheti likvideerida Muusikakeskkool ja RAM kui riigile liiga kallid muusikakollektiivid. Õnneks jäid tollal poliitikud muusikaüldsuse survele alla ja meie tippmuusikute taimelava Muusikakeskkool ja legendaarne Ernesaksa-koor said edasi tegutseda. Laulupeorahvale on muusika oluline, seda peaks iga Eesti poliitik, kelle otsustest sõltub Eesti muusikaelu saatus, endale kõrva taha kirjutama.\nLoe artiklit Eesti Elu kodulehel.\nJuhime lugejate tähelepanu, et artikli autor teinud väikese vea ning kontserdi tšellosolisti ja ühtlasi ERSO tšellorühma kontsertmeistri eesnimi on tegelikult Indrek.


KUIDAS e-kirjast abimees teha - Sekretär\nKUIDAS e-kirjast abimees teha\n12. november 2009 08:08\nElektronkirjavahetus on muutunud sama oluliseks kui näost näkku suhtlemine ning ka siin kehtivad reeglid, kuidas saab oma ettevõttest parema mulje jätta või kuidas asutuse sisesuhtluses pingeid vältida.\nInimesi ei häiri mitte nii palju kirjade rohkus kui nende segane tähendus.\nE-kirjasuhtlus on oluline ettevõte professionaalsuse näitaja. Selgitades oma töötajatele, mida e-kirjades saab või ei saa öelda, võib ettevõte kaitsta end kummaliste õiguslike kohustuste tekke eest.\n"Iga ettevõttes ja ettevõttest välja liikuv e-kiri on kirjutaja ja ettevõtte maine kujundaja. Ettevõte peaks kindlasti korraldama kogu meeskonnale e-kirjaetiketi koolituse, mille raames ühtlustatakse teadmiste taset, räägitakse selgeks mured ja avalikustatakse ootused, koostöös töötatakse välja meilietiketi kodukord," ütles esimese eestikeelse e-kirjaetiketi käsiraamatu autor ja KaKonsultatsioonid.ee suhtlemiskoolitaja Katrin Aedma.\nOskamatu suhtlus viib halvimal juhul töö kaotuseni\nMSN, Skype, SMS, e-kirjad jne - tänapäeva inimene kirjutab palju ning inimesed võivad olla kirjutamise viisi suhtes tundlikud. Äärmuslikul viisil võib küberruumis reeglite eiramine isegi töökoha maksta.\nKurioosne juhtum pärineb Uus-Meremaalt, kus raamatupidaja vallandati, sest ta kirjutas kolleegidele kogu aeg läbivalt suurte tähtedega, mis e-kirjas on võrdväärne karjumisega.\nAedma märgib, et e-kirja teel võib arutada kõiki teemasid, kui tunnete inimest, kellega asju ajate. On olukordi, kus kirja teel lähenemine ja millegi selgitamine on emotsionaalselt lihtsam ja arukam kui silmast silma kohtumine.\nEttevõtja Indrek Neivelt on märkinud, et noored eestlased saadavad palju e-kirju ja SMSe. Näiteks: "Sa oled vallandatud!" Neivelti sõnul muudab see, et asju ei armastata ajada näost näkku, suhtluse riskantsemaks, problemaatilisi teemasid ei tohiks teada anda e-kirja teel.\nKas sobib teatada töölepingu lõpetamisest, palga langetamisest, koostöö katkestamisest e-kirjas? Aedma ütles, et kindlasti mitte. "Tegemist on emotsionaalselt delikaatse teemaga, kus inimene vajab silmast silma kohtumist. Isegi siis, kui kirjutate laitmatult toetava ja selgitava kirja, ei asenda see vahetut kontakti," rääkis ta. Erandiks on tema sõnul eitava vastuse saatmine näiteks hinnapakkumisele. Aga ka sel juhul on vajalik oskus eitust viisakalt põhjendada.\nKui pika vahemaa tõttu on mõistlik eelistada elektroonilist suhtlust, siis soovitab Aedma lisaks e-kirjale kindlasti helistada nii 10 minutit ette, et hoiatada saajat saabuvast kirjast. "Ja kui ei tule vastust, siis helistada uuesti üle, et kinnitada oma head tahet hoolimata oma otsusest, mis ei pruukinud e-kirja saajale meeldida," rääkis Aedma.\nÕige kirja ülesleidmine muutub järjest raskemaks\nAina kasvav elektronkirjade hulk tekitab ka tehnilisi küsimusi. Eesti keele professor Krista Kerge pidas ametialase e-kirjasuhtluse suureks probleemiks saatja rekvisiite, sest esikohale seatakse kirja kirjutaja, mitte asutus. "Võin mäletada, et pean vastama riigiprokuratuurile, aga ei mäleta, et saatja oli Mari Mardiste. Ideaalne oleks: riigiprokuratuur, Mardiste. Just asutus esikohal, sest tähestikus saan otsida saatjate alt asutust, aga mitte inimest," rääkis filoloog.\n* 1. Tunne suhtluspartnerit\nOn neid, kes eelistavad suhtlust e-kirja teel, on neid, kellele meeldib telefonikõne, ja neid, kellega on lihtsam ja tulemuslikum asju ajada füüsilisel kohtumisel.\n* 2. Suhtle nagu silmast silma\nTea, et meili teel suhtlemine on analoogiline tavasuhtlusega silmast silma - vältimatud on viisakus ja korrektne väljendumine.\n* 3. Ole ettevaatlik kirja tonaalsuse tõlgendamisel\nInimesed ülehindavad nii oma võimet anda e-kirjaga edasi meeleolu, kas siis sarkastilist, tõsist või lõbusat, samuti minnakse alt teistelt saadud sõnumite tõlgendamisel. Katses, kus paluti hinnata kirjaliku sõnumi tooni, arvasid õige tonaalsuse ära vaid 56% vastanutest.\n* 4. Hinda oma aega\nÕpi praktilisi töövõtteid ka virtuaalsel suhtlemisel. Lepi endaga kokku konkreetne aeg, millal töötad e-kirjadega, ava iga kiri vaid üks kord ja tee otsus. Töö on tehtud, kui otsustad kohe, st kas vastad, arhiveerid, saadad edasi või kustutad. Kirjuta lahendustest, keskendumata vabandustele - kirjuta sellest, mida saab, mitte sellest, mida ei saa!\n* Milleks on vaja meilietiketti järgida? Professionaalsus: kasutades kohast e-kirja keelt, jätab ettevõte endast professionaalse mulje.\n* Efektiivsus: täpselt sõnastatud e-kirjad on tunduvalt tõhusamad kui kehvalt sõnastatud lohisevad kirjutised.\n* Õiguslik kaitse: töötajate teadlikkus e-kirja riskidest aitab kaitsa ettevõtet kulukate kohtukäikude eest.\nSammud sõbralikuma suhtlemise suunas\n* Kirjuta vigadeta. Väldi koma ja punkti eesti keeles viisakusvormeli järel (Õige: Tere; Tere, Urmas; Tere! / Vale: Tere. ; Tere, (kui ei järgne üte) ja Tere, Urmas, / Õige: Lugupidamisega / Vale: Lugupidamisega, /)\n* Väldi SUURTÄHTI ja korduvaid kirjavahemärke!!!???, sest need väljendavad karjumist.\n* Kiri olgu lihtne ja lühike. Kirjuta e-kiri nii, et see oleks korrektse struktuuriga, liigendatud ja kiiresti haaratav. Väldi lohisevat täitesõnu täis tekste.\n* Arvesta, et kirja saatjal on ka teisi, kellega ta kirjutab, ole korrektne oma vastustes ja vastust saates jäta teise inimese kiri alles. Ei piisa vastusest: "Olen nõus!" Ka vastates ainult lõigule, milles on küsimus, võtad kirja saatja eest vastu otsuse, mis on oluline ja mis ebaoluline. Kuigi see on aina enam leviv trend, ei ole see viisakas ja pigem teeb asjaajamise aeganõudvamaks.\n* Kui sinu poole pöördutakse, siis ole viisakas ja vasta. Kui sulle saadetakse info teadmiseks ehk CC, siis võta teadmiseks. Kui ei tea, mida vastata, siis saada vastus, et märku anda kirja kohalejõudmisest, ja teavita, millal vastad.\n* Vasta kiirelt küsimustele ja enneta järgmisi küsimusi. Kliendid tahavad kiiret vastust, seetõttu peaks igale e-kirjale vastama vähemalt 24 tunni jooksul ning soovitavalt sama tööpäeva jooksul.\n* Vasta kindlasti sellele, mida küsitakse. Tihti tehakse see viga, et vastatakse tüüpvastusega. Näiteks küsid, kas on punaseid toole ja mis puitu kasutatakse, ja saad vastuseks toolide hinnapakkumise, kus selline info puudub.\n* Kui tahad vastust küsimustele, siis küsi konkreetselt: 1)... 2)... 3) Lisa tähtaeg, mis ajaks vajad vastust, ja ka mõni lause, miks vastamine võiks vastajale kasulik olla.\n* Kui ei saa vastust, saada sama e-kiri samale saajale edasi ja kirjuta, et kordad, kuna ei saanud vastust. Algatuskiri või vastus sellele võis meililiikluses kaduma minna. Vajadusel helista, kuid väldi liigseid järeldusi.\n* Emotsionaalseid e-kirju, kui need võivad olla negatiivse, näiteks kurva või kurja alatooniga, ei ole mõtet kirjutada õhtu- ja öötundidel. Siis on emotsioonid hoos ja kiri ei pruugi endale järgmisel päeval meeldida.\n* Emotsionaalsetele kirjadele ära vasta kohe, vaid pea kinni 24 tunni reeglist - hoia vastus postkastis järgmise päevani, loe see siis uuesti üle, tee parandused (võta emotsioonid välja) ja saada siis teele. Võid lasta ka usaldusväärsel inimesel selle üle lugeda ning kuula, millist tonaalsust tema selles kirjas näeb.\n* Tõsise olukorra puhul oota kirja saatmisega vähemalt tund aega. Tee paus, loe kiri üle ja vaata, kuidas sa ise tõlgendaksid seda.\nVormistuses ole napp ja täpne\n* Oluline on e-kirjavahetuses pealkirja tabavus. "Küsimus", "Palve", "Kutse", "Teade" on tüüpilised viiruskirjapealkirjad, sellise kirja peaks tundmatu saatja korral kustutama. Jälgi, et sa ei saadaks sama pealkirja alt reply'ga uue sisuga kirja.\n* Kirjaga saatjalt tulnud faile ära tagasi saada. Tal on endal need olemas.\n* Ära kasuta liialt "Vasta kõigile"-nuppu.\n* Kasuta säästlikult CC varianti.\n* Kasuta harva kõrge tähtsuse märget e-kirja juures, vastasel juhul devalveerub selle tähendus.\n* Ära kasuta töökirjades lühendeid ega emotikone, kui sa ei ole kindel, kas kirja saaja neist samamoodi aru saab.\n* Ära kasuta meili avamisest teatamise märget, esiteks kipub see ärritama inimesi enne, kui nad kirja avadagi jõuavad, lisaks ei pruugi see kõigi inimeste meilisüsteemides toimida. Parem küsida järgmise kirjaga üle, kas eelmine jõudis kohale.\n* Loe kiri läbi enne saatmist.\n* Lisa e-kirja aadress kõige viimasena, et vältida valedele inimestele kirja saatmist.\nAllikad: Katrin Aedma, Krista Kerge, emailreplies.com\nLemmi Kann, Silvia Kruusmaa


Marie Vaigla: "Ma ei ole eriline poodlemishunt" | Mood\nMarie Vaigla: “Ma ei ole eriline poodlemishunt”\n25. märts 2018 kell&nbsp09:52\nMinu viimane ost - Augusti pluus “Silja”. Tume, minimal - iseloomustab vist minu riietumisstiili kõige rohkem. Toimib nii pükste kui kitsama kleidi peal. (Fotod: Helen Marts)\nHindan ikka kvaliteeti. Selle peale pole kunagi kahju “raisata”, kuid eks muidugi seab ka hind mingeid piiranguid. Nimi nime pärast pole kunagi tähtsust omanud, olulisem on selle sisu.\nSealt, kust juhtub. Ega ei ole eriline poodlemishunt ja ei raatsi oma aega suuresti selle alla panna. Satun nii kaltsukatesse kui ka brändi-poodidesse. Üks lemmikutest on Reede. Välismaal käies otsin ikka alati Cosi üles ja siis loodan ka sattuda mingitesse põnevatesse butiikidesse.\n“Selle punase kimono lasin teha Eesti Laulu finaali jaoks ühe originaali järgi. Võib-olla on hetkel üks lemmikese enda garderoobist. Loodan, et ta näeb veel palju ilmavalgust. Ka need Cortez’id on minu garderoobi ühed säravaimad tähed.”\nKust sinu kõige ägedamad asjad pärit on?\nVõib-olla on minu custom made Märss on selles mõttes äge, et kellelgi teisel ei ole täpselt samasugust seljakotti.\nVõimalik, et see on kaltsukast saadud Disney originaal Miki Hiire pusa. Nüüd vist olen sellega vahelduva eduga umbes kaheksa aastat käinud.\n“See hall Cos’i kampsun on üks minu igapäevastest lemmikutest. Mugav, praktiline, soe, ilus,” räägib Marie.\nJalanõud! Cool, hoolitsetud jalavari on kirsiks tordil. Kui enda garderoobist midagi konkreetset välja tuua, siis valged Nike Cortez’id.\nIga olukorra jaoks leidub midagi. Pidulikematest kleitidest kuni dressipüksteni, aga domineerivad ikkagi tumedamat tooni minimalistlikud riided.\n“Vastukaaluks minu tumedale garderoobile üks värviline H&M-i kleit. Tegu oli ühe spontaanse emotsiooni-ostuga, kuid on saanud üheks lemmikuks lavakleidiks.”\nRahalises mõttes ei oska öelda. Mulle kõige kallim on vast Eesti Laulu finaalis kantud punane kimono, mille lasin spetsiaalselt ürituse jaoks teha.\nTumedad toonid nagu must ja hall.\n“Turtleneck ja tumesinised laiad püksid toimivad ka alati igas olukorras, kui ideed on otsas. Sõrmused on Maria Valdma looming, mis oli minu vanaema kingitus mulle kooli lõpetamise puhul. Kui muidu ehteid ei kanna, siis nendeta ma tavaliselt kodust ei lahku.”\nLOE KA: Laulja Marie Vaigla: “Riidekapp on mul üsnagi bipolaarne”\nProtsentuaalselt mitte palju, aga siiski on kõige lemmikumad asjad kodumaised. Tasapisi ikka proovin masstoodangu soetamisest eemalduda.\n“Taolisi bombereid ostsime kokku kaltsukatest ning lasime Frankie Animali logo peale trükkida. Kindlasti kavatseme sellist taaskasutust veel teha. Ka Conversed on teisel ringil – sain need ühest Helsingi kaltsukast,” sõnab Marie.\nMärksõnad: COS, garderoob, marie vaigla, miki hiir, Mood, Reede


Luupus ja selle seos soolestikuga. Kuidas autoimmuunne reaktsioon välja lülitada? - Tuulerõuged\nErütematoosluupus - vormid (süsteemne, diskoidne, ravim jne), haiguse staadiumid, sümptomid ja manifestatsioonid (foto). Naiste ja laste sümptomite tunnused\nPraegu eristatakse erütematoosluupuse nelja peamist vormi:\n1. erütematoosluupuse nahavorm:\nSubakuutne naha erütematoosluupus.\n2. Süsteemne erütematoosluupus (üldistatud vorm).\n3. Vastsündinud erütematoosne luupus vastsündinutel.\n4. Ravimi luupuse sündroom.\nErütematoosluupuse nahavormi iseloomustab naha ja limaskestade valdav kahjustus. See luupuse vorm on kõige soodsam ja suhteliselt healoomuline. Süsteemse erütematoosluupuse korral mõjutavad paljud siseorganeid, mille tagajärjel on see vorm raskem kui nahk. Vastsündinu erütematoosluupus on väga haruldane ja esineb vastsündinutel, kelle emad kannatasid selle haiguse all raseduse ajal. Erütematoosluupuse sündroom ei ole tegelikult erütematoosne luupus, kuna see on sümptomite kombinatsioon, mis sarnaneb luupusega, kuid mille provotseerib teatud ravimite kasutamine. Ravimi luupuse sündroomi iseloomulik tunnus on see, et see kaob täielikult pärast seda provotseerinud ravimi tühistamist.\nÜldiselt on erütematoosluupuse naha-, süsteemne ja vastsündinu vorm. Ravimi luupuse sündroom ei ole õige erütematoosluupus. Naha ja süsteemse erütematoosluupuse suhete osas on erinevaid seisukohti. Nii usuvad mõned teadlased, et need on erinevad haigused, kuid enamik arste kaldub arvama, et naha ja süsteemne erütematoosluupus on sama patoloogia etapid.\nVaatleme erütematoosluupuse vorme üksikasjalikumalt.\nNaha erütematoosne luupus (diskoidne, alaäge)\nSelle luupuse vormi korral on kahjustatud ainult nahk, limaskestad ja liigesed. Sõltuvalt löövete paiknemisest ja levimusest võib naha erütematoosne luupus olla piiratud (diskoidne) või tavaline (alaäge nahaalune luupus).\nSee on haiguse piiratud nahavorm, mille korral mõjutavad peamiselt näo, kaela, peanaha, kõrvade ja mõnikord ülakeha, jalad ja õlad. Lisaks nahakahjustustele, diskoidse erütematoosluupusega võib kahjustada suuõõne limaskesta, huulte ja keele nahka. Lisaks sellele iseloomustab diskoidset erütematoosluupust osalemine liigeste patoloogilises protsessis luupusartriidi moodustumisega. Üldiselt avaldub diskoidne erütematoosluupus kahel viisil: kas nahakahjustus + artriit või nahakahjustus + limaskestakahjustus + artriit.\nDiskoidse erütematoosluupusega artriidil on normaalne käik, sama mis süsteemse protsessi korral. See tähendab, et mõjutatud on sümmeetrilised väikesed liigendid, peamiselt käed. Mõjutatud liiges paisub ja valutab, võtab sunniviisiliselt painutatud positsiooni, mis annab käele keerutatud välimuse. Kuid valud on rändavad, see tähendab, et need aeg-ajalt ilmuvad ja kaovad, samuti on liigese deformeerumisega käe sundasend ebastabiilne ja kaob pärast põletiku raskuse vähenemist. Liigeste kahjustuse määr ei edene; iga valu ja põletiku episoodi korral areneb sama kahjustatud funktsioon nagu eelmisel korral. Diskoidse erütematoosluupusega artriit ei mängi suurt rolli, sest peamine kahjustuse raskusaste on nahal ja limaskestadel. Seetõttu ei kirjelda me enam luupusartriiti üksikasjalikult, kuna selle kohta on täielik teave jaotisest "luupuse sümptomid" alajaotuses "luupuse sümptomid lihas-lihasest".\nPeamine organ, kes kogeb diskoidse luupusega põletikulise protsessi kulgu, on nahk. Seetõttu uuritakse kõige tähelepanelikumalt erütematoosluupuse naha ilminguid.\nNahakahjustused koos diskoidse luupusega arenevad järk-järgult. Esiteks ilmub näole liblikas, seejärel laubale, huulte punasele piirile, peanahale ja kõrvadele lööbed. Hiljem võivad lööbed ilmneda ka jala, õlgade või käsivarte tagaküljel..\nDiskoidse luupusega nahal esinevate löövete iseloomulik tunnus on nende käigu selge lavastamine. Niisiis näevad lööbe elemendid esimesel (erütematoossel) etapil lihtsalt selgete piiridega punaste laikudena, mõõduka tursena ja keskel selgelt nähtava vaskulaarse tärniga. Aja jooksul suurenevad sellised lööbe elemendid suurusega, sulanduvad üksteisega, moodustades suure fookuse näol "liblika" ja keha mitmesuguste kujude kujul. Lööbe piirkonnas võivad ilmneda põletustunne ja kipitustunne. Kui lööbed paiknevad suu limaskestal, siis nad valutavad ja sügelevad ning need sümptomid intensiivistuvad söögi ajal.\nTeises etapis (hüperkeratoosne) löövete piirkonnad kondenseeruvad, nendele moodustuvad naastud, kaetud väikeste hallikasvalgete soomustega. Kaalude eemaldamisel paljastub nahk, mis näeb välja nagu sidrunikoor. Aja jooksul muutuvad löövete tihendatud elemendid keratiniseerituks ja nende ümber moodustub punane äär.\nKolmandas etapis (atroofiline) sureb naastukude, mille tagajärjel ilmnevad lööbed taldriku kujul, millel on tõstetud servad ja langetatud keskosa. Selles etapis tähistatakse iga keskpunkti fookust atroofiliste armidega, mida raamib tiheda hüperkeratoosi piir. Ja mööda kolde serva on punane äär. Lisaks on luupuse fookustes näha laienenud anumaid või ämblikveene. Järk-järgult laieneb atroofia fookus ja jõuab punase piirini ning selle tulemusel asendatakse kogu luupuse lööbe piirkond armkoega.\nPärast seda, kui kogu luupusekahjustus on kaetud armkoega, kukuvad juuksed pea lokaliseerimise piirkonnas välja, huultele tekivad praod ning limaskestadel tekivad erosioonid ja haavandid.\nPatoloogiline protsess edeneb, pidevalt ilmnevad uued lööbed, mis läbivad kõik kolm etappi. Selle tagajärjel on nahal lööbed, mis on erinevas arengujärgus. Nina ja kõrvade löövete piirkonnas ilmuvad mustad punktid ja poorid laienevad.\nSuhteliselt harva, diskoidse luupusega, esinevad lööbed põskede, huulte, suulae ja keele limaskestal. Lööbed läbivad samad etapid kui nahal lokaliseeritud.\nErütematoosluupuse diskoidne vorm on suhteliselt healoomuline, kuna see ei mõjuta siseorganeid, mille tagajärjel on inimesel elu ja tervise jaoks soodne prognoos.\nSubakuutne naha erütematoosluupus\nSee on levinud (tavaline) luupuse vorm, milles lööbed paiknevad kogu nahas. Muudes aspektides esinevad lööbed samal viisil nagu naha erütematoosse luupuse diskoidse (piiratud) vormiga.\nSeda erütematoosluupuse vormi iseloomustab siseorganite kahjustus koos nende puudulikkuse arenguga. See on süsteemne erütematoosne erütematoosne luupus, mida väljendavad mitmesugused teatud siseorganite sündroomid, mida on kirjeldatud allpool jaotises "sümptomid".\nSee luupuse vorm on süsteemne ja areneb vastsündinutel. Vastsündinu erütematoosne luupus ja selle kliinilised ilmingud vastavad täielikult haiguse süsteemsele vormile. Vastsündinu luupus on väga haruldane ja see mõjutab imikuid, kelle emad raseduse ajal kannatasid kas süsteemse erütematoosluupuse või muu immunoloogilise patoloogia all. Kuid see ei tähenda, et luupuse käes kannataval naisel oleks tingimata haige laps. Vastupidi, valdaval enamusel juhtudest kannavad luupusega naised terveid lapsi ja sünnitavad neid.\nRavimi luupuse sündroom\nSüsteemse erütematoosluupuse sümptomid on väga varieeruvad ja mitmekesised, kuna põletikuline protsess kahjustab mitmesuguseid elundeid. Vastavalt sellele ilmnevad iga luupuse antikehadega kahjustatud organi osas vastavad kliinilised sümptomid. Ja kuna erinevatel inimestel võib patoloogilises protsessis osaleda erinev arv elundeid, erinevad ka nende sümptomid märkimisväärselt. See tähendab, et kahel erineval süsteemse erütematoosluupusega inimesel pole identseid sümptomeid..\nÜldjuhul lupus ei käivitu teravamalt inimene häirib põhjendamatu pikaajaline kehatemperatuuri tõus, punane lööve nahal, halb enesetunne, üldine nõrkus ja korduvad artriit, mis oma funktsioonide meenutab reumaatiliste, kuid ei ole. Harvematel juhtudel algab erütematoosluupus ägedalt, temperatuuri järsu tõusuga, tugeva valu ja liigeste turse ilmnemisega, „liblika“ moodustumisega näol, samuti polüserosiidi või nefriidiga. Lisaks võib pärast esimese manifestatsiooni ükskõik millist varianti erütematoosluupus toimuda kahel viisil. Esimest võimalust täheldatakse 30% juhtudest ja seda iseloomustab asjaolu, et 5–10 aasta jooksul pärast haiguse avaldumist inimesel on mõjutatud ainult üks elundisüsteem, mille tagajärjel tekib luupus ühe sündroomi kujul, näiteks artriit, polüseriidiit, Raynaud ’sündroom, Verlhofi sündroom., epileptiline sündroom jne. Kuid 5-10 aasta pärast mõjutavad mitmesugused elundid ja süsteemne erütematoosluupus muutub polüsündroomseks, kui inimesel on paljude elundite häirete sümptomid. Erütematoosluupuse teist varianti täheldatakse 70% -l juhtudest ja seda iseloomustab polüsündroomia areng, mille käigus ilmnevad eredad kliinilised sümptomid erinevatest elunditest ja süsteemidest kohe pärast haiguse esimest ilmingut..\nPolüsündromism tähendab, et erütematoosluupuse korral on mitmesuguste elundite ja süsteemide kahjustuste tõttu palju ja väga erinevaid kliinilisi ilminguid. Pealegi esinevad need kliinilised ilmingud erinevatel inimestel erinevates kombinatsioonides ja kombinatsioonides. Igasugune erütematoosluupus avaldub järgmiste üldiste sümptomitega:\nLiigeste valulikkus ja tursed (eriti suured);\nLööbed nahal (näol, kaelal, kehal);\nSügaval sissehingamisel või väljahingamisel tekkiv valu rinnus;\nSõrmede ja varvaste naha terav ja tugev pleegimine või sinisus külma või stressi korral (Raynaud 'sündroom);\nJalgade ja silmade ümber turse;\nTundlikkus päikesekiirguse suhtes;\nNeed üldised sümptomid on reeglina erinevates kombinatsioonides kõigile süsteemse erütematoosluupuse all kannatavatele inimestele. See tähendab, et iga luupuse all kannataja täheldab vähemalt nelja ülaltoodud tavalist sümptomit. Erinevate erütematoosluupusega elundite üldised peamised sümptomid on skemaatiliselt näidatud joonisel 1.\nJoonis 1 - erütematoosluupuse üldised sümptomid erinevatest elunditest ja süsteemidest.\nLisaks peate teadma, et erütematoosluupuse sümptomite klassikaline triaad hõlmab artriiti (liigeste põletik), polüseriosiiti - kõhukelme põletikku (peritoniit), pleura põletikku (pleuriit), südame perikardi põletikku (perikardiit) ja dermatiiti..\nErütematoosluupusega ei ilmne kliinilisi sümptomeid korraga, iseloomulik on nende järkjärguline areng. See tähendab, et alguses ilmnevad mõned sümptomid, siis haiguse progresseerumisel liituvad teised nendega ja kliiniliste nähtude koguarv suureneb. Mõned sümptomid ilmnevad aastaid pärast haiguse algust. See tähendab, et mida kauem inimene kannatab süsteemse erütematoosluupuse all, seda rohkem kliinilisi sümptomeid ta on fikseerinud..\nNeed erütematoosluupuse üldised sümptomid on väga mittespetsiifilised ja ei kajasta kogu kliiniliste ilmingute spektrit, mis ilmnevad erinevate elundite ja süsteemide kahjustamisel põletikulises protsessis. Seetõttu käsitleme järgmistes alajaotistes üksikasjalikult kogu kliiniliste ilmingute spektrit, mis kaasneb süsteemse erütematoosluupusega, rühmitades sümptomid vastavalt elundisüsteemidele, millest see areneb. Oluline on meeles pidada, et erinevatel inimestel võivad ühe või teise organi sümptomid esineda väga erinevates kombinatsioonides, mille tulemusel pole erütematoosluupuse kahte identset varianti. Lisaks võivad sümptomid esineda ainult kahes või kolmes organisüsteemis või kõigis süsteemides.\nNaha ja limaskestade süsteemse erütematoosluupuse sümptomid: punased laigud näol, sklerodermia erütematoosluupusega (foto)\nNaha värvi, struktuuri ja omaduste muutused või nahal esinevate löövete ilmnemine on süsteemse erütematoosluupusega kõige tavalisem sündroom, mida esineb 85 - 90% selle haiguse all kannatavatest inimestest. Niisiis, erütematoosluupusega nahas on praegu umbes 28 erinevat muutuste varianti. Mõelge erütematoosluupuse kõige levinumatele nahasümptomitele.\nErütematoosluupuse kõige spetsiifilisem nahasümptom on punaste laikude esinemine ja paiknemine põskedel, tiibadel ja nina tagaküljel nii, et moodustuks liblikas tiibu meenutav kuju (vt joonis 2). Selle spetsiifilise plekikorralduse tõttu nimetatakse seda sümptomit tavaliselt lihtsalt liblikaks..\nJoonis 2 - lööbed näol liblika kujul.\nSüsteemse erütematoosluupusega liblikat on nelja sorti:\nVaskuliidi "liblikas" on hajus pulseeriv punetus sinaka varjundiga, lokaliseeritud ninal ja põskedel. See punetamine on ebastabiilne, see intensiivistub külma, tuule, päikese või vihma käes kokkupuutel ja väheneb, kui keskkond on soodsates tingimustes (vt joonis 3)..\nTsentrifugaalne erüteem (liblikatüüp) (Bietta erüteem) on põskedel ja ninas paiknevate püsivate punaste ödematoossete laikude kombinatsioon. Pealegi ei paikne laigud enamasti põskedel nina lähedal, vaid hoopis templites ja habeme kasvu ettekujutatud joont mööda (vt joonis 4). Need laigud ei möödu ja nende intensiivsus ei vähene soodsates keskkonnatingimustes. Täppide pinnal on mõõdukas hüperkeratoos (naha koorimine ja paksenemine).\nKaposi liblikas on põse- ja ninaosas erksa roosade, tihedate ja turses täppide kombinatsioon, mis on üldiselt punase näo taustal. Selle liblikasvormi iseloomulik tunnus on see, et laigud paiknevad näo turses ja punasel nahal (vt joonis 5).\nDiskoidi tüüpi elementide "liblikas" on kombinatsioon erksadest punastest, paistes, põletikulistest, helvestest täppidest, mis paiknevad põskedel ja ninal. Selle liblikasvormi laigud on alguses lihtsalt punased, seejärel paistes ja põletikulised, mille tagajärjel selle piirkonna nahk pakseneb, hakkab maha kooruma ja sureb. Lisaks, kui põletikuline protsess kaob, jäävad nahale armid ja atroofiapiirkonnad (vt joonis 6).\nJoonis 3 - vaskuliidi "liblikas".\nJoonis 4 - "Butterfly" tüüpi tsentrifugaalne erüteem.\nJoonis 5 - Kaposi liblikas.\nJoonis 6 - diskoidsete elementidega liblikas.\nLisaks näole tekkinud liblikal võib süsteemse erütematoosluupusega nahakahjustus tekkida löövetel kõrvakelladel, kaelal, otsmikul, peanahal, huulte punasel piiril, pagasiruumi (kõige sagedamini dekoltee piirkonnas), jalgadel ja kätel, aga ka ülalpool küünarnuki, pahkluu ja põlveliigesed. Nahalööbed näevad välja nagu erineva kuju ja suurusega punased laigud, vesiikulid või sõlmed, millel on selge piir terve nahaga, paiknevad eraldatuna või ühinevad üksteisega. Laigud, vesiikulid ja sõlmed on tursed, erksavärvilised, ulatuvad nahapinnast veidi kõrgemale. Harvadel juhtudel võivad süsteemse luupusega nahal esinevad lööbed esineda sõlmede, suurte bullide (villide), punaste punktide või haavandite fookustega retikulaaride kujul.\nNaha lööbed erütematoosluupuse pikaajalise käiguga võivad muutuda tihedaks, ketendavaks ja pragunevaks. Kui lööbed tihenevad ja hakkavad kooruma ja pragunema, tekivad pärast põletiku peatamist naha atroofia tõttu nende asemele armid.\nSamuti võib erütematoosluupusega nahakahjustus tekkida luupuskeiliidina, mille korral huuled muutuvad erkpunaseks, haavanditeks ja kaetakse hallikaste soomuste, koorikute ja arvukate erosioonidega. Mõne aja pärast moodustuvad kahjustuse kohas huulte punase piiri ääres atroofia kolded.\nLõpuks on kapillaarid erütematoosluupuse veel üks iseloomulik nahasümptom, milleks on punased tursed laigud, millel on vaskulaarsed "tähed" ja nende peal olevad armid, mis asuvad sõrmeotste piirkonnas, peopesad ja jalatallad (vt joonis 6)..\nJoonis 7 - erütematoosluupusega sõrmede ja peopesade kapillaaride padi.\nLisaks ülaltoodud sümptomitele (liblikas näol, nahal esinevad lööbed, luupuskeiliit, kapillaarid) avalduvad erütematoosluupusega nahakahjustused juuste väljalangemisega, küünte habrasuse ja deformeerumisega, haavandite ja survehaavade tekkimisega naha pinnale.\nErütematoosluupusega naha sündroomi hulka kuuluvad ka limaskestade kahjustused ja "kuiv sündroom". Erütematoosluupusega limaskestade kahjustused võivad esineda järgmistes vormides:\nSuu limaskesta enanthema (limaskesta lõigud koos hemorraagiade ja erosiooniga);\nErosioon, haavandid ja valkjad naastud suu ja nina limaskestal.\nErütematoosluupusega "kuiva sündroomi" iseloomustab kuiv nahk ja tupe.\nInimestel esineva süsteemse erütematoosluupuse korral võivad esineda kõik loetletud naha sündroomi ilmingud erinevates kombinatsioonides ja suvalises koguses. Mõnel inimesel, näiteks luupusega, areneb ainult “liblikas”, teisel moodustuvad haiguse mitmed naha ilmingud (näiteks “liblikas” + luupuskeiliit) ja kolmandal on kogu naha sündroomi ilmingute spekter - nii “liblikas” kui ka kapillaarid, nahalööbed ja luupuskeiliit jne..\nLuude, lihaste ja liigeste süsteemse erütematoosluupuse sümptomid (luupusega artriit)\nLiigeste, luude ja lihaste kahjustused on iseloomulikud erütematoosluupusele ja neid täheldatakse 90–95% selle haiguse all kannatavatest inimestest. Liigese-lihaste sündroom luupusega võib avalduda järgmistes kliinilistes vormides:\nPikaajaline valu ühes või mitmes suure intensiivsusega liigeses.\nPolüartriit, mis hõlmab sõrmede sõrmede, metakarpofalangeaal-, karpaal- ja põlveliigeste sümmeetrilisi falangidevahelisi liigeseid.\nMõjutatud liigeste hommikune jäikus (hommikul kohe pärast ärkamist on liigestes raske ja valus liigutusi teha, kuid mõne aja pärast, pärast “soojenemist”, hakkavad liigesed toimima peaaegu normaalselt).\nLiigeste ja kõõluste põletikust tulenevad sõrmede paindekontraktuurid (sõrmed külmuvad painutatud asendis ja neid pole võimalik sirgendada, kuna sidemed ja kõõlused on lühenenud). Kontraktuure moodustatakse harva, mitte rohkem kui 1,5 - 3% juhtudest.\nKäte reumatoidsed vormid (painutatud mitte sirgendavate sõrmedega paistes liigesed).\nReieluu, õlavarre ja teiste luude pea aseptiline nekroos.\nSarnaselt nahale võib erütematoosluupusega liigese-lihaste sündroom avalduda ülaltoodud kliinilistes vormides mis tahes kombinatsioonis ja koguses. See tähendab, et ühel luupust põdeval inimesel võib olla ainult luupusartriit, teisel on artriit + polümüosiit ja kolmandal on kogu liigese-lihase sündroomi kliiniliste vormide spekter (lihasvalu, artriit, hommikune jäikus jne). ).\nKuid kõige sagedasem erütematoosluupusega liigese-lihase sündroom toimub artriidi ja sellega kaasneva müosiidi vormis koos intensiivse lihasvaluga. Mõelge luupuse artriidist üksikasjalikumalt.\nPõletikulises protsessis osalevad kõige sagedamini käte, randmete ja pahkluu väikesed liigesed. Suurte liigeste (põlve, küünarnuki, reieluu jne) artriit areneb erütematoosluupusega harva. Reeglina täheldatakse sümmeetriliste liigeste samaaegset kahjustamist. See tähendab, et luupusartriit haarab samaaegselt nii parema kui vasaku käe, hüppeliigese ja randme liigeseid. Teisisõnu, inimest mõjutavad tavaliselt samad vasaku ja parema jäseme liigesed..\nArtriit avaldub valu, turse ja hommikuse jäikuse all mõjutatud liigestes. Valu on kõige sagedamini rändav - see tähendab, et see kestab mitu tundi või päeva, pärast mida see kaob, siis ilmneb uuesti teatud aja jooksul. Mõjutatud liigeste paistetus jääb konstantseks. Hommikune jäikus seisneb selles, et kohe pärast ärkamist on liigestes liigutused raskendatud, kuid pärast seda, kui inimene "lahkneb", hakkavad liigesed toimima peaaegu normaalselt. Lisaks kaasneb erütematoosluupuse artriidiga alati valu luudes ja lihastes, müosiit (lihaste põletik) ja tendovaginiit (kõõluste põletik). Veelgi enam, müosiit ja tendovaginiit arenevad reeglina mõjutatud liigesega külgnevates lihastes ja kõõlustes.\nPõletikulise protsessi tõttu võib luupusartriit põhjustada liigese deformatsiooni ja funktsiooni halvenemist. Liigeste deformatsiooni esindavad tavaliselt valusad paindekontraktuurid, mis tulenevad tugevast valust ja põletikust liigest ümbritsevates sidemetes ja lihastes. Valu tõttu tõmbuvad lihased ja sidemed refleksiivselt kokku, hoides liigest painutatud asendis ja põletiku tõttu on see fikseeritud ning pikendust ei toimu. Liigeste deformatsioonid annavad sõrmedele ja kätele iseloomuliku keerutatud välimuse.\nLuupusartriidi iseloomulik tunnus on see, et need kontraktuurid on pöörduvad, kuna need on põhjustatud liigest ümbritsevate sidemete ja lihaste põletikust, ega ole luude liigesepindade erosiooni tagajärg. See tähendab, et liigesekontraktuure saab isegi piisava ravi korral elimineerida..\nLupusartriidiga püsivad ja pöördumatud liigese deformatsioonid on väga haruldased. Kuid kui need tekivad, sarnanevad nad väliselt reumatoidartriidiga inimestele, näiteks „luigekael“, sõrmede spindlikujuline deformatsioon jne..\nLisaks artriidile võib erütematoosluupusega koos lihaste-liigeste sündroomiga tekkida luude peade, enamasti reieluu aseptiline nekroos. Luupea nekroosi täheldatakse umbes 25% kõigist luupusega patsientidest, sagedamini meestel kui naistel. Nekroosi moodustumise põhjuseks on luude sees liikuvate anumate kahjustus, mis varustavad selle rakke hapniku ja toitainetega. Nekroosi iseloomulik tunnus on see, et kudede normaalse struktuuri taastamine viibib, mille tagajärjel areneb liigeses deformeeriv osteoartroos, mis hõlmab kahjustatud luu.\nErütematoosluupus ja reumatoidartriit\nSüsteemse erütematoosluupuse korral võib areneda luupusartriit, mis oma kliinilistes ilmingutes sarnaneb reumatoidartriidiga, mille tagajärjel tekivad raskused nende eristamisel. Kuid reumatoidartriit ja luupusartriit on täiesti erinevad haigused, millel on erinev käik, prognoos ja ravi lähenemisviis. Praktikas on vaja eristada reumatoidartriiti ja luupusartriiti, kuna esimene on iseseisev autoimmuunhaigus, millel on kahjustus ainult liigestele, ja teine on üks süsteemse haiguse sündroomidest, mille korral kahjustatakse mitte ainult liigeseid, vaid ka teisi organeid. Liigesehaigust põdeva inimese jaoks on oluline osata eristada reumatoidartriiti luupusartriidist, et alustada õigeaegset ravi.\nLuupuse ja reumatoidartriidi eristamiseks on vaja võrrelda liigesehaiguse peamisi kliinilisi sümptomeid, millel on erinevad ilmingud:\nSüsteemse erütematoosluupuse korral on liigeste kahjustused rändavad (ilmneb ja kaob sama liigese artriit) ning reumatoidartriidi korral progresseeruv (sama mõjutatud liiges valutab pidevalt ja aja jooksul selle seisund halveneb);\nHommikune jäikus süsteemne erütematoosluupus on mõõdukas ja Märgitakse ainult ajavahemiku aktiivse käigus artriit ja reumatoidartriiti on konstantne, olemas isegi taandumisel ajal ja väga intensiivne;\nMööduvad paindumiskontraktuurid (liiges on aktiivse põletiku perioodil deformeerunud ja taastab seejärel remissioonil normaalse struktuuri) on erütematoosluupusele iseloomulikud ja puuduvad reumatoidartriidi korral;\nPöördumatuid kontraktuure ja liigeste deformatsioone ei esine erütematoosluupuse korral peaaegu kunagi ning need on iseloomulikud reumatoidartriidile;\nErütematoosluupusega liigeste funktsioonide rikkumine on ebaoluline ja reumatoidartriidiga - väljendunud;\nLuu erosioon erütematoosluupusega puudub, kuid reumatoidartriidiga;\nErütematoosluupuse reumatoidfaktorit ei tuvastata pidevalt ja ainult 5–25% -l inimestest ning reumatoidartriidi korral on see vereseerumis alati 80% -l;\nErütematoosluupusega positiivne LE-test ilmneb 85% -l ja reumatoidartriidi korral ainult 5–15% -l.\nSüsteemse erütematoosluupuse sümptomid kopsudest\nErütematoosluupusega kopsu sündroom on süsteemse vaskuliidi (vaskulaarse põletiku) ilming ja areneb ainult haiguse aktiivse kulgemise korral teiste elundite ja süsteemide patoloogilises protsessis osalemise taustal umbes 20–30% patsientidest. Teisisõnu, erütematoosluupusega kopsukahjustus ilmneb ainult samaaegselt naha ja liiges-lihaste sündroomiga ega arene kunagi naha ja liigeste kahjustuse puudumisel.\nErütematoosluupusega kopsu sündroom võib esineda järgmistes kliinilistes vormides:\nLupuspneumoniit (kopsu vaskuliit) - kopsupõletik, mis ilmneb kõrge kehatemperatuuri, õhupuuduse, kuuldamatute märgade ralide ja kuiva köhaga, millega kaasneb mõnikord ka hemoptüüs. Lupuspneumoniidiga ei mõjuta põletik kopsude alveoole, vaid rakkudevahelisi kudesid (interstitium), mille tagajärjel sarnaneb protsess SARS-iga. Lupuspneumoniidiga röntgenpildil tuvastatakse kettakujulise vormi atelektaasid (laienemised), infiltraatide varjud ja kopsuharjumuse suurenemine;\nKopsuhüpertensiooni sündroom (suurenenud rõhk kopsuveeni süsteemis) - avaldub tõsise õhupuudusena ja elundite ja kudede süsteemse hüpoksiana. Kopsu luupuse hüpertensiooniga ei muutu kopsude röntgenograafia;\nPleuriit (kopsude pleura membraani põletik) - avaldub tugev valu rinnus, tugev õhupuudus ja vedeliku kogunemine kopsudesse;\nKopsuarteri trombemboolia (kopsuemboolia);\nPolüserosiit on kopsude, südame perikardi ja kõhukelme rändav põletik. See tähendab, et inimestel tekib perioodiliselt perioodiliselt pleura, perikardi ja kõhukelme põletik. Need serosiidid ilmnevad valuna kõhus või rinnus, südame, kõhukelme või pleura hõõrdumise mürast. Kuid kliiniliste sümptomite vähese raskusastme tõttu näevad polüseroosiiti sageli arstid ja patsiendid ise, kes peavad nende seisundit haiguse tagajärjeks. Polüserosiidi iga relapsi tagajärjel moodustuvad adhesioonid südame kambrites, rinnakelmes ja kõhuõõnes, mis on röntgenpildil selgelt nähtavad. Liimhaigus võib põhjustada põrna ja maksa põletikku.\nNeerude süsteemse erütematoosluupuse sümptomid\nSüsteemse erütematoosluupuse korral tekib 50–70% inimestest neerupõletik, mida nimetatakse luupusnefriidiks või luupusnefriidiks. Reeglina areneb erineva aktiivsuse ja neerukahjustuse raskusastmega nefriit viie aasta jooksul alates süsteemse erütematoosluupuse tekkimisest. Paljudel inimestel on luupusnefriit üks luupuse esialgsetest ilmingutest koos artriidi ja dermatiidiga ("liblikas").\nLupusnefriit võib esineda erineval viisil, mille tagajärjel on sellele sündroomile iseloomulik lai neerusümptomite ulatus. Enamasti on luupusnefriidi ainsad sümptomid proteinuuria (valk uriinis) ja hematuria (veri uriinis), mida ei seostata ühegi valuga. Harvemini ühendatakse proteinuuria ja hematuuria silindrite (hüaliini ja punaste vereliblede) ilmumisega uriinis, samuti erinevate urineerimishäiretega, näiteks vabaneva uriini koguse vähenemisega, valuga urineerimise ajal jne. Harvadel juhtudel omandab luupusnefriit kiire kulgu glomerulude kiire kahjustamisega ja neerupuudulikkuse areng.\nVastavalt M.M. Ivanovo, luupusnefriit võib esineda järgmistes kliinilistes vormides:\nKiiresti progresseeruv luupusnefriit - avaldub raske nefrootilise sündroomina (tursed, valk uriinis, verehüübimishäired ja üldvalgu taseme langus veres), pahaloomuline arteriaalne hüpertensioon ja neerupuudulikkuse kiire areng;\nGlomerulonefriidi nefrootiline vorm (avaldub valgu ja vere sisaldusega uriinis koos arteriaalse hüpertensiooniga);\nAktiivne luupusnefriit koos kuseteede sündroomiga (avaldub valguga uriinis rohkem kui 0,5 g päevas, uriinis väike kogus verd ja uriinis valged verelibled);\nNefriit minimaalse kuseussündroomiga (avaldub uriinis vähem kui 0,5 g päevas oleva valgu, uriinis sisalduvate punaste vereliblede ja valgevereliblede poolt).\nLupusnefriidi kahjustuste iseloom on erinev, mille tulemusel määratleb Maailma Terviseorganisatsioon 6 neerude struktuuri morfoloogiliste muutuste klassi, mis on iseloomulikud süsteemsele erütematoosluupusele:\nI klass - neerudes on normaalsed muutumatud glomerulid.\nII klass - ainult neerude mesangiaalsed muutused.\nIII aste - vähem kui pooltel glomerulitel on neutrofiilide infiltratsioon ja mesangi- ja endoteelirakkude proliferatsioon (arvu suurenemine), mis ahendab veresoonte valendikku. Kui nekroos esineb päsmakestest, seejärel hävitamise basaalmembraani, lagunemine rakutuumad, hematoksüliini organite ja trombide kapillaarides ka tuvastasime.\nIV aste - muutused neerude struktuuris on samasugused nagu III astmel, kuid need mõjutavad enamikku glomerulitest, mis vastab difuussele glomerulonefriidile.\nV klass - neerudes ilmneb glomerulaarkapillaaride seinte paksenemine koos mesangiaalse maatriksi laienemise ja mesangiaalsete rakkude arvu suurenemisega, mis vastab difuussele membraansele glomerulonefriidile.\nVI klass - neerudes tuvastatakse glomeruluste skleroos ja rakkudevaheliste ruumide fibroos, mis vastab skleroseerivale glomerulonefriidile.\nPraktikas tuvastatakse neeru luupusnefriidi diagnoosimisel reeglina IV klassi morfoloogilisi muutusi.\nKesknärvisüsteemist pärineva süsteemse erütematoosluupuse sümptomid\nNärvisüsteemi kahjustus on süsteemse erütematoosluupuse raske ja ebasoodne ilming, mis tuleneb erinevate osakondade (nii kesk- kui ka perifeerses närvisüsteemis) mitmesuguste närvistruktuuride kahjustustest. Närvisüsteemi struktuurid on kahjustatud vaskuliidi, tromboosi, hemorraagia ja südameatakkide tagajärjel, mis tulenevad veresoonte seina terviklikkuse ja mikrotsirkulatsiooni rikkumisest.\nAlgstaadiumis avaldub närvisüsteemi kahjustus asthenovegetatiivse sündroomina, millega kaasnevad sagedased peavalud, pearinglus, krambid, halvenenud mälu, tähelepanu ja mõtlemine. Kuid erütematoosluupusega närvisüsteemi kahjustus, kui see avaldub, progresseerub pidevalt, mille tagajärjel ilmnevad aja jooksul sügavamad ja tugevamad neuroloogilised häired, näiteks polüneuriit, valulikkus närvitüvede kohal, reflekside vähenenud raskusaste, tundlikkuse halvenemine ja halvenemine, meningoentsefaliit., epileptiformi sündroom, äge psühhoos (deliirium, delüürne kilpnääre), müeliit. Lisaks võib erütematoosluupusega vaskuliidi tõttu tekkida raskete ebasoodsate tagajärgedega insult.\nNärvisüsteemi häirete raskusaste sõltub teiste elundite patoloogilises protsessis osalemise määrast ja kajastab haiguse kõrget aktiivsust.\nNärvisüsteemi erütematoosluupuse sümptomid võivad olla väga mitmekesised, sõltuvalt sellest, milline kesknärvisüsteemi osa on kahjustatud. Praegu eristavad arstid erütematoosluupusega närvisüsteemi kahjustuse järgmisi kliiniliste ilmingute võimalikke vorme:\nMigreeni tüüpi peavalud, mida ei peata mitte narkootilised ega narkootilised valuvaigistid;\nTserebraalne ataksia (liigutuste koordinatsiooni häired, kontrollimatu liikumise ilmnemine, puugid jne);\nKraniaalnärvide neuriit (nägemis-, haistmis-, kuulmisalased jne);\nNägemisnärvi neuriit, mille nägemine on halvenenud või täielik;\nPerifeerne neuropaatia (närvitüvede sensoorsete ja motoorsete kiudude kahjustus koos neuriidi arenguga);\nTundlikkuse rikkumine - paresteesia ("hane konaruste" tunne, tuimus, kipitus);\nAju orgaanilised kahjustused, mis väljenduvad emotsionaalses ebastabiilsuses, depressiooni perioodidel, samuti mälu, tähelepanu ja mõtlemise olulisel halvenemisel;\nPüsiv unetus lühikese uneajaga, mille jooksul inimene näeb värvilisi unenägusid;\nMurelik depressioon koos otsustusliku sisu häälelike hallutsinatsioonidega, visandlike ideede ja ebastabiilsete, süstemaatiliste pettekujutelmadega;\nManiakaalne-eufooriline seisund koos suurenenud meeleolu, hoolimatuse, enesega rahulolu ja vähese teadlikkusega haiguse tõsidusest;\nDelirium-oneiric teadvuse tuhmused (väljenduvad unistuste vaheldumises fantastilistel teemadel värviliste visuaalsete hallutsinatsioonidega. Inimesed seostavad end sageli hallutsinatoorsete stseenide vaatlejate või vägivalla ohvritega. Psühhomotoorne agitatsioon on segaduses ja tujukas, millega kaasneb liikumatus lihaspingetega ja pikaajaline kiljumine);\nTeadvuse ränk tuim (väljendub hirmutundes, aga ka eredates õudusunenägudes magama jäämise ajal ning ärevust tekitavate ärevust tekitavate mitmevärviliste visuaalsete ja kõnehallutsinatsioonide ajal ärkvel);\nSüsteemse erütematoosluupuse sümptomid seedetraktist ja maksast\nErütematoosne luupus kahjustab seedetrakti veresooni ja kõhukelme, põhjustades düspeptilist sündroomi (seedetrakti rikkumine), valu, isutust, kõhuõõne põletikku ja mao, soolte ja söögitoru limaskestade erosiivseid-haavandilisi kahjustusi..\nSeedetrakti ja maksa kahjustused erütematoosluupusega võivad esineda järgmistes kliinilistes vormides:\nAfetoosne stomatiit ja keele haavandid;\nDüspeptiline sündroom, mis väljendub iivelduses, oksendamises, isupuuduses, puhitus, kõhupuhitus, kõrvetised ja väljaheite ärritus (kõhulahtisus);\nAnoreksia, mis tuleneb ebameeldivatest düspeptilistest sümptomitest, mis ilmnevad pärast söömist;\nValendiku laienemine ja söögitoru limaskesta haavandid;\nMao ja kaksteistsõrmiksoole limaskesta haavandid;\nKõhuvalu sündroom (kõhuvalu), mis võib olla põhjustatud nii kõhuõõne suurte veresoonte vaskuliidist (põrn, mesenteriaalsed arterid jne) kui ka soolte põletikust (koliit, enteriit, ileiit jne), maksast (hepatiit), põrn (põrnapõletik) või kõhukelme (peritoniit). Valud lokaliseeruvad tavaliselt nabas ja on ühendatud kõhu eesmise seina lihaste jäikusega;\nKõhuõõne laienenud lümfisõlmed;\nMaksa ja põrna suuruse suurenemine koos hepatiidi, rasvase hepatoosi või põrnapõletiku võimaliku arenguga;\nLupushepatiit, mis väljendub maksa suuruse suurenemises, naha ja limaskestade kollasusena, samuti AcAT ja AlAT aktiivsuse suurenemises veres;\nKõhuõõne anumate vaskuliit koos seedetrakti verejooksuga;\nAstsiit (vaba vedeliku kogunemine kõhuõõnes);\nSerosiit (kõhukelme põletik), millega kaasneb tugev valu, mis jäljendab "ägeda kõhu" pilti.\nLupuse mitmesugused ilmingud seedetraktist ja kõhuõõne organitest on põhjustatud veresoonte vaskuliidist, serosiidist, peritoniidist ja limaskestade haavanditest.\nSüdame süsteemse erütematoosluupuse sümptomid kardiovaskulaarsest süsteemist\nErütematoosluupuse korral kahjustatakse välimist ja sisemist kesta, samuti südame lihaseid ja lisaks sellele arenevad väikeste veresoonte põletikulised haigused. Kardiovaskulaarne sündroom areneb 50–60% -l süsteemse erütematoosluupusega inimestest.\nSüdame ja veresoonte kahjustus erütematoosluupusega võib esineda järgmistes kliinilistes vormides:\nPerikardiit - perikardi (südame väliskesta) põletik, mille korral inimesel tekib valu rinnaku taga, õhupuudus, tuhmid südamehelid ja ta võtab sundasendis istumise (inimene ei saa valetada, tal on lihtsam istuda, nii et ta magab isegi kõrgel padjal). ) Mõnel juhul võite kuulda perikardi hõõrumismüra, mis tekib siis, kui rindkereõõnes on efusioon. Perikardiidi diagnoosimise peamine meetod on EKG, mis näitab T-laine ja ST-segmendi nihke pinge langust.\nMüokardiit - on südamelihase (müokardi) põletik, mis kaasneb väga sageli perikardiidiga. Isoleeritud müokardiit koos erütematoosluupusega on haruldane. Müokardiidiga areneb inimesel südamepuudulikkus ja valu rinnus häirib teda.\nEndokardiit on südamekambrite limaskesta põletik ja see väljendub Liebman-Sachsi ebatüüpilises soolatüügas. Lupusendokardiidiga on põletikulises protsessis kaasatud mitraal-, trikuspidaal- ja aordiklapid koos nende puudulikkuse tekkimisega. Kõige sagedamini moodustub mitraalklapi puudulikkus. Endokardiit ja südame klappide kahjustused tekivad tavaliselt ilma kliiniliste sümptomiteta ja seetõttu tuvastatakse neid ainult ehhokardiograafia või EKG ajal.\nFlebiit ja tromboflebiit - on veresoonte seinte põletik koos verehüüvete moodustumisega ja vastavalt tromboosiga erinevates elundites ja kudedes. Kliiniliselt avalduvad need seisundid pulmonaalse hüpertensiooni, arteriaalse hüpertensiooni, endokardiidi, müokardiinfarkti, koore, müeliidi, maksa hüperplaasia, väikeste veresoonte tromboosiga, tekitades nekroosi koldeid erinevates elundites ja kudedes, samuti kõhuõõne (maksa, põrna, neerupealise, neerude) südameatakkidega. ja tserebrovaskulaarne õnnetus. Antifosfolipiidsündroomist tingitud flebiit ja tromboflebiit, mis areneb erütematoosluupusega.\nKoronariit (südame veresoonte põletik) ja pärgarterite ateroskleroos.\nSüdame isheemiatõbi ja insuldid.\nRaynaud 'sündroom - on mikrotsirkulatsiooni rikkumine, mis väljendub sõrmede naha järsul valgendamisel või siniseks muutumisel vastusena külmale või stressile.\nNaha marmormuster (retikulaarne) mikrotsirkulatsiooni häirete tõttu.\nSõrmeotste nekroos (sinised sõrmeotsad).\nVõrkkesta vaskuliit, konjunktiviit ja episiskleriit.\nSüsteemne erütematoosluupus lainetab, vahelduvate ägenemiste ja remissioonide perioodidega. Pealegi ilmnevad inimesel ägenemistega sümptomid mitmesuguste mõjutatud organite ja süsteemide osal ning remissiooniperioodidel pole haiguse kliinilisi ilminguid. Luupuse progresseerumine seisneb selles, et iga järgneva ägenemisega suureneb juba mõjutatud elundite kahjustuse aste ja patoloogilisse protsessi on kaasatud ka muud elundid, mis tähendab uute sümptomite ilmnemist, mida varem polnud.\nSõltuvalt kliiniliste sümptomite raskusest, haiguse progresseerumise kiirusest, mõjutatud elundite arvust ja neis pöördumatute muutuste astmest eristatakse erütematoosluupuse kulgemise kolme varianti (äge, alaäge ja krooniline) ning patoloogilise protsessi kolme aktiivsuse astet (I, II, III). Mõelge üksikasjalikumalt erütematoosluupuse kulgu ja aktiivsuse astet.\nErütematoosluupuse kuuri variandid:\nÄge käik - erütematoosluupus algab järsult, kehatemperatuuri järsu tõusuga. Mõni tund pärast temperatuuri tõusu ilmub korraga mitme liigese artriit koos terava valu ja löövetega nahal, sealhulgas liblikas. Lisaks lisatakse artriidile, dermatiidile ja temperatuurile polüeseriidiit (pleura, südame perikardi ja kõhukelme põletik), luupusnefriit, meningoentsefaliit, müeliit, radikuloneuriit, tugev kehakaalu langus ja alatoitumus mitme kuu jooksul (3–6). Haigus progresseerub kiiresti patoloogilise protsessi suure aktiivsuse tõttu, kõigis elundites ilmnevad pöördumatud muutused, mille tagajärjel ilmneb 1 - 2 aastat pärast luupuse tekkimist, ravi puudumisel mitme organi puudulikkus, mille tagajärjeks on surm. Erütematoosluupuse äge käik on kõige ebasoodsam, kuna elundite patoloogilised muutused arenevad liiga kiiresti.\nSubakuutne kulg - erütematoosluupus avaldub järk-järgult, esmalt on valu liigestes, seejärel ühineb artriidiga naha sündroom (näol liblikas, lööbed keha nahal) ja kehatemperatuur tõuseb mõõdukalt. Pikemat aega on patoloogilise protsessi aktiivsus madal, mille tagajärjel haigus progresseerub aeglaselt ja elundikahjustus püsib pikka aega minimaalne. Pikka aega on vigastusi ja kliinilisi sümptomeid ainult 1-3 organist. Kuid aja jooksul on sellegipoolest patoloogilisse protsessi kaasatud kõik elundid ja iga ägenemise korral kahjustatakse varem mitte mõjutatud elundit. Luupuse subakuutses ravikuuris on iseloomulikud pikaajalised remissioonid - kuni kuus kuud. Haiguse subakuutne kulg on tingitud patoloogilise protsessi keskmisest aktiivsusest.\nKrooniline kulg - erütematoosluupus avaldub järk-järgult, esialgu ilmnevad artriit ja naha muutused. Lisaks on patoloogilise protsessi vähese aktiivsuse tõttu paljude aastate jooksul inimesel kahju ainult 1 kuni 3 elundile ja vastavalt sellele on kliinilised sümptomid ainult nende enda poolt. Pärast aastaid (10-15 aastat) põhjustab erütematoosluupus siiski kõigi elundite kahjustusi ja sobivate kliiniliste sümptomite ilmnemist.\nErütematoosluupusel on sõltuvalt elundi patoloogilises protsessis osalemise kiirusest kolm aktiivsusastet:\nI aktiivsusaste - patoloogiline protsess on passiivne, elundikahjustus areneb äärmiselt aeglaselt (enne puudulikkuse teket möödub kuni 15 aastat). Pikka aega mõjutab põletik ainult liigeseid ja nahka ning tervete elundite kaasamine patoloogilisse protsessi on aeglane ja järk-järguline. Esimene aktiivsusaste on iseloomulik erütematoosluupuse kroonilisele kulgemisele.\nII aktiivsuse aste - patoloogiline protsess on mõõdukalt aktiivne, elundikahjustus areneb suhteliselt aeglaselt (enne puudulikkuse tekkimist kulub kuni 5-10 aastat), mõjutamata elundite kaasamine põletikulisse protsessi toimub ainult retsidiividega (keskmiselt 1 kord 4-6 kuu jooksul). Patoloogilise protsessi teine aktiivsuse aste on erütematoosluupuse alaägeda kulgu iseloomulik.\nIII aktiivsuse aste - patoloogiline protsess on väga aktiivne, organite kahjustused ja põletiku levik toimub väga kiiresti. Patoloogilise protsessi kolmas aktiivsusaste on iseloomulik erütematoosluupuse ägedale käigule.\nAllolev tabel näitab kliiniliste sümptomite raskust, mis on iseloomulik erütematoosluupusega patoloogilise protsessi igale kolmele aktiivsusastmele.\nSümptomid ja laboratoorsed leiud Sümptomi raskusaste patoloogilise protsessi I aktiivsuse astmes Sümptomi raskusaste patoloogilise protsessi II aktiivsuse astmes Sümptomi raskusaste patoloogilise protsessi III aktiivsuse astmes\nKeha temperatuur Tavaline Madal temperatuur (kuni 38,0 o C) Kõrge (üle 38,0 o C)\nKehamass Tavaline Mõõdukas kaalukaotus Kuulutatud kaalulangus\nKudede toitumine Tavaline Mõõdukas troofiline häire Tõsised troofilised häired\nNahakahjustus Diskoidsed fookused Eksudatiivne erüteem (mitu nahalöövet) "Liblikas" näol ja lööbed kehal\nPolüartriit Liigeste valu, ajutised liigese deformatsioonid Subakuutne Äge\nPerikardiit Liim Kuiv Vypotnoy\nMüokardiit Müokardi düstroofia Fookus Hajus\nEndokardiit Mitraalklapi puudulikkus Ühe klapi rike Kõigi südameklappide (mitraal, trikuspidine ja aort) lüüasaamine ja puudulikkus\nPleuriit Liim Kuiv Vypotnoy\nKopsupõletik Pneumofibroos Krooniline (vahereklaam) Äge\nNefriit Krooniline glomerulonefriit Nefrootiline (tursed, arteriaalne hüpertensioon, valk uriinis) või kuseteede sündroom (valk, veri ja valged verelibled uriinis) Nefrootiline sündroom (tursed, arteriaalne hüpertensioon, valk uriinis)\nKesknärvisüsteemi kahjustus Polüneuriit Entsefaliit ja neuriit Entsefaliit, ishias ja neuriit\nHemoglobiin, g / l Rohkem kui 120 100–110 Vähem kui 100\nESR, mm / tund 16 - 20 30–40 Rohkem kui 45\nFibrinogeen, g / l 5 5 6\nÜldvalk, g / l 90 80 - 90 70–80\nLE rakud Üksik või puudub 1 - 2 1000 leukotsüüdi kohta 5 1000 valgeverelible kohta\nANF Pealdis 1:32 Pealdis 1:64 Pealdis 1: 128\nDNA antikehad Madalad subtiitrid Keskmine pealdis Kõrge krediit\nPatoloogilise protsessi kõrge aktiivsusega (III aktiivsuse aste) võivad tekkida kriitilised seisundid, mille korral ilmneb ühe või teise mõjutatud organi rike. Selliseid kriitilisi seisundeid nimetatakse luupuse kriisideks. Sõltumata asjaolust, et luupuskriisid võivad mõjutada mitmesuguseid organeid, on need alati põhjustatud neis asuvate väikeste veresoonte (kapillaarid, arterioolid, arterid) nekroosist ja nendega kaasneb tugev joove (kõrge kehatemperatuur, anoreksia, kehakaalu langus, südamepekslemine). Sõltuvalt sellest, milline organi puudulikkus ilmneb, eristatakse neeru-, kopsu-, aju-, hemolüütilist, südame-, kõhu-, neeru-abdominaalset, neeru-kardiaalset ja aju südameluupust. Mis tahes elundi luupuskriisi korral on vigastusi ka teistest elunditest, kuid neil pole nii teravaid talitlushäireid kui kriisikoes.\nMis tahes organi erütematoosluupuse kriis nõuab viivitamatut arstiabi, kuna piisava ravi puudumisel on surmaoht väga kõrge.\nNeerukriisi korral areneb nefrootiline sündroom (tursed, valk uriinis, verehüübimishäired ja üldvalgu langus veres), vererõhk tõuseb, areneb äge neerupuudulikkus ja veri ilmub uriinis.\nAjukriisi korral ilmnevad krambid, äge psühhoos (hallutsinatsioonid, luulud, psühhomotoorse agitatsioon jne), hemiplegia (vasaku või parema jäseme ühepoolne parees), paraplegia (ainult käte või ainult jalgade parees), lihaste jäikus, hüperkinees (kontrollimatud liigutused)., halvenenud teadvus jne..\nSüdame (südame) kriis avaldub südame tampooniga, arütmia, müokardi infarkti ja ägeda südamepuudulikkusega.\nKõhukriis tekib tugevate teravate valude ja “ägeda kõhu” üldpildi korral. Kõige sagedamini põhjustab kõhu kriisi soolestiku kahjustus isheemilise enteriidi või enterokoliidi tüübiga koos haavandite ja hemorraagiaga või harvadel juhtudel südameatakkidega. Mõnel juhul areneb soole parees või perforatsioon, mis viib peritoniidi ja sooleverejooksuni.\nHarvemini põhjustab kõhupiirkonna kriisi pankrease nekroos (pankrease nekroos), peritoniit, munasarjade apopleksia, maksa või põrna rebend. Nende kõhuorganite kahjustused tekivad reeglina nendes esinevate trombooside ja südameinfarktide tõttu.\nKopsukriis avaldub verejooksu ja distressisündroomi arenemisel koos kopsupuudulikkusega.\nHematoloogiline kriis avaldub punaste vereliblede hävitamisel koos ägeda aneemia, trombotsütopeenia (trombotsüütide koguarvu vähenemine) ja leukopeeniaga (leukotsüütide koguarvu vähenemine veres). Hemoglobiinisisalduse järsu languse tõttu on aneemiline kooma ja tromboos võimalik südameatakkide tekkega paljudes organites. Tõsise trombotsütopeenia korral areneb verejooks erinevatest elunditest.\nVaskulaarne kriis väljendub naha kahjustuses, mille peal moodustuvad suured villid ja väikesed punased lööbed.\nErütematoosluupuse sümptomid naistel\nErütematoosluupuse sümptomid naistel vastavad täielikult haiguse mis tahes vormi kliinilisele pildile, mida on kirjeldatud ülaltoodud lõikudes. Naiste luupuse sümptomitel puuduvad konkreetsed tunnused. Sümptomatoloogia ainsad tunnused on ühe või teise organi kahjustuse suurem või väiksem sagedus, erinevalt meestest, kahjustatud elundist lähtuvad kliinilised ilmingud on siiski täiesti tüüpilised.\nErütematoosne luupus lastel\nReeglina mõjutab haigus 9–14-aastaseid tüdrukuid, see tähendab neid, kellel on kehas hormonaalsed muutused (menstruatsiooni algus, karvakasv häbememokkadel ja kaenlaalustel jne) ja nende õitsemise vanuses. Harvadel juhtudel areneb luupus 5–7-aastastel lastel.\nLastel ja noorukitel on erütematoosluupus reeglina süsteemne ja kulgeb palju raskemalt kui täiskasvanutel, mis on tingitud immuunsussüsteemi ja sidekoe omadustest. Kõigi elundite ja kudede patoloogilises protsessis osalemine on palju kiirem kui täiskasvanutel. Selle tagajärjel on erütematoosluupusest laste ja noorukite suremus palju suurem kui täiskasvanutel.\nHaiguse algfaasis kurdavad lapsed ja noorukid sagedamini kui täiskasvanud liigesevalu, üldist nõrkust, halb enesetunne ja palavik. Lastel toimub kaalulangus väga kiiresti, mis mõnikord jõuab kahheksia seisundisse (äärmine kurnatus).\nNahakahjustused tekivad lastel tavaliselt kogu keha pinnal, mitte aga teatud lokaliseerumisega koldedes (näol, kaelal, peas, kõrvades), nagu täiskasvanutel. Konkreetne "liblikas" näol puudub sageli. Nahal on näha nahasarnast löövet, võrgusilma, verevalumeid ja hemorraagiaid, juuksed kukuvad tugevalt välja ja katkevad juurtes.\nErütematoosluupusega lastel areneb peaaegu alati serosiit ja enamasti esindab neid pleuriit ja perikardiit. Spleniit ja peritoniit arenevad harvemini. Noorukitel tekib sageli kardiit (südame kõigi kolme membraani - perikardi, endokardi ja müokardi põletik) ning selle esinemine koos artriidiga on luupuse iseloomulik tunnus.\nLaste luupuses esinev kopsupõletik ja muud kopsukahjustused on haruldased, kuid need on rasked, põhjustades hingamispuudulikkust.\nLupusnefriit areneb lastel 70% juhtudest, mis on palju tavalisem kui täiskasvanutel. Raske neerukahjustus, mis põhjustab peaaegu alati neerupuudulikkust.\nLaste närvisüsteemi lüüasaamine toimub reeglina korea vormis.\nSageli arenevad ka seedetrakti kahjustused luupusega lastel ning kõige tavalisem patoloogiline protsess väljendub soolepõletikus, peritoniidis, põrnapõletikus, hepatiidis, pankreatiidis.\nLigikaudu 70% juhtudest esineb lastel erütematoosluupus ägedal või alaägedal kujul. Ägeda vormi korral toimub protsessi üldistamine kõigi siseorganite lüüasaamisega sõna otseses mõttes 1 - 2 kuu jooksul ja 9 kuuga areneb mitme organi rike koos surmaga. Lupuse subakuutses vormis osalevad protsessis kõik elundid 3–6 kuu jooksul, mille järel haigus voolab vahelduvate remissioonide ja ägenemiste perioodidega, mille jooksul ühe või teise organi puudulikkus moodustub suhteliselt kiiresti.\n30% juhtudest on erütematoosluupus lastel krooniline. Sel juhul on haiguse tunnused ja kulg samad, mis täiskasvanutel.\nErütematoosluupus: haiguse mitmesuguste vormide ja tüüpide (süsteemne, diskoidne, levinud, vastsündinu) sümptomid. Lupuse sümptomid lastel - video\nSüsteemne erütematoosne luupus lastel ja rasedatel: põhjused, tagajärjed, ravi, toitumine (arsti soovitused) - video\nRavimi loterili odavad analoogid ja asendajad: hinnakiri\nRavimi koostis sisaldab: etanooli, efektiivset dermatofüütide seente, aktinomütsüütide, pärmi seente vastu.Nahale sattuv toimeaine läbib kõiki kihte põletiku fookusesse, pärsib seente ensüüme, põhjustades seeläbi positiivset antimükootilist toimet.\nSaladuslikud valged laigud sõrmede ja varvaste küüntel. Mis ilmuvad ja mida nendega teha?\nInimkeha on omavahel ühendatud elundite keeruline bioloogiline süsteem.\nJalade seenhaiguste salvid: loetelu kõige tõhusamatest\nArst ise: kuidas nahapõletikku kiiresti eemaldada\nKontraktubeks raseduse ajal venitusarmidest\nKeha avatud alade väljanägemine on oluline iga inimese jaoks. Sõrmede psoriaas halvendab dramaatiliselt inimeste esteetilist taju. Teraapia puudumisel võivad lööbed progresseeruda ja sulanduda, hõivates kogu terve naha.\nSilmapõletik võib olla rosaatsea esilekutsuja


Häälikuid on tohutult palju, sest inimene võib oma häälduselunditega moodustada väga erinevaid häälikuid. Häälikud, mida inimene suudab kuuldavale tuua, ei ole veel keele üksused. Näiteks eesti keeles võib sõnade elu ja era esimese vokaali hääldamisel keele kõrgust üsna palju varieerida, nii et e kõlab kord "kinnisemalt“, kord "lahtisemalt“, aga kuulaja tunneb need sõnad ikkagi ära. Samuti võib sõnas era r-i tekitada kas keeletipu väristamise või kurgunibu väristamisega, ilma et sõna tähendus sellest muutuks. Kuulaja tajub niisuguseid erinevaid e- ja r-häälikuid kõneleja eripärana, kui ta neid üldse tähele paneb. Häälikute täpset kvaliteeti ja pikkust kajastavat kirjaviisi nimetatakse foneetiliseks transkriptsiooniks. Foneetilised tähemärgid esitatakse tavaliselt nurksulgudes, näiteks kõrget ehk kinnist e-d märgitakse [e].


Saare maakonda tuleb seitse elektriautode kiirlaadimispunkti\nSaare maakonda tuleb selliseid laadimispunkte ühtekokku seitse: üks Kuivastu sadamasse, kaks Kuressaarde ning Leisi, Lümandasse, Orissaarde ja Salmele sarnaselt Kuivastuga üks laadimispunkt. Lisaks saab saarlastele lähim laadimispunkt mandril olema Virtsu sadamas ning Hiiumaal Emmastes.\nSaarte Häälega kõnelenud KredExi kommunikatsioonijuht Tarmo Seliste tõdes, et kiirlaadimispunktides kulub elektriauto aku laadimiseks ligikaudu pool tundi. Midagi keerulist laadimise juures Seliste kinnitusel ei ole. Lisaks on elektriauto kiirlaadija peal kindlasti juhtnöörid, kuidas laadimine toimub.\nNagu ka bensiiniga tankimisel tuleb püstol – kiirlaadijal on juhe koos otsikuga laadija küljes – asetada vastavasse pesasse. Elektriautol, mis võimaldab kiirlaadimist, on kaks pesa, üks tavalaadimise ja teine kiirlaadimise jaoks. “Olulist vahet bensiinijaamas tankimisel ja elektriauto kiirlaadimisel ei ole, välja arvatud muidugi ajaline vahe, mis kulub tankimisele,” kinnitas Tarmo Seliste.\nKredExi eluaseme ja energiatõhususe divisjoni juht Mirja Adler tõdes, et Eesti on esimene riik maailmas, kus kiirlaadimispunktide võrgustikuga kaetakse terve riik. “Loodav võrgustik annab elektriautode omanikele kindlustunde elektriauto kasutamiseks ka pikematel distantsidel ning võimaldab laadida autot kiirelt ja turvaliselt kõikjal Eestis,” kinnitas ta.\nElektriautode kiirlaadimisvõrgu rajab Eestisse ABB ning see peab olema töövalmis hiljemalt tänavu 31. oktoobriks. Lisaks kiirlaadijatele paigaldatakse sotsiaaltöötajate elektriautode laadimiseks kohalike omavalitsuste juurde 507 tavalaadijat.\nLisatud: 17.02.2012 / 18:05\nPalju laadimine maksab?\nsitta ikka kasutaks vä


Maire Aunastega kristlikest väärtustest - Eesti Kirik\n20.02.2008 | Juune Holvandus | Rubriik: Persoon kaasajast\nMaire Aunaste endast kui ajakirjanikust: «Olen loomult uudishimulik ja tähelepanelik. Püüan viibida mind huvitavate inimestega alati samal tasandil, hea kuulaja rollis. Mu huvi on universaalne, mitte niivõrd isiklik, pahatahtlik või kade uudishimu – inimesed tajuvad seda. Kogemusele toetudes oskan ära tunda, mis võiks suuremale hulgale teleekraanil huvi pakkuda.»\nMaire Aunaste: mind huvitab inimlikkus, see, kas inimese süda lööb õigesti, tema elufilosoofia, isiksus tervikuna. Foto: Aldo Luud\nMaire Aunaste ajakirjanikukogemus on pikk, sinna mahub erinevaid þanre ja vaatenurki. Kahtlemata ON rikkalik kogemus heaks eelduseks teha seinast seina saatekülalistega saadet, mida väga erinevad inimesed väga suure huviga vaatavad. Eesti Kiriku lugejad küsivad: Maire, millise võluväega Sa leiad oma saatekülalised?\nTunnistan ausalt, mult on seda ju sageli küsitud ja mul pole kunagi head vastust sellele küsimusele. Tegelikult – 90% inimestest jõuavad minuni kuidagi ise. Viibin, ütleme, näituse avamisel ja kohtan Ädut – rõõmsameelset naist, kellel on sama rõõmsameelne laps ja ema. Kolm põlve tavalisi eesti naisi – ja kokku saab nii palju head juttu. Mina tajun koos televaatajaga, et Ädudel on sügavam tähendus kui lihtsalt kolm naisolevust – neis on võimalik ära tunda midagi meie igapäevaelule omast.\nTäiesti võimalik, et mul on hetkel, kui midagi põnevat märkan, käsil paari järgmise saatega seotud kokkulepped ja kohtumised, võtted, kuid ideed korjan hoolikalt märkmikku kokku, sobival hetkel nad haakuvad mõne teise niidiga.\nMa ei saa öelda, et palju helistataks ja kedagi või midagi nii otse pakutaks, aga juhtub sedagi. Mõnikord ka otsin mina inimesi teatud teemale mõeldes ja siis nad lihtsalt satuvadki mulle ette.\nAsjad võivad ka ise edasi areneda, mulle lihtsalt antakse märku, siis ma annan saatega tõuke, et sündmused saaksid teostuda. Nii näiteks kujunes ühe perega Koerus, kui Eesti Suurperede Abistamise Seltsi esindaja Albert Norak soovis neile pühadeks anda üle rahasumma ja mul oli võimalus temaga sõit Koeru ühendada. Filmisime seda üheksalapselist peret, kus ema ja isa olid nii hirmus häbelikud, vähese jutuga, nad ütlesid vaid «ei» ja «jah».\nTelevaataja mõistis kahtlemata seda ülimat tagasihoidlikkust nähes, kuidas ei ole kerge toime tulla nii paljude lastega, kui sa pole tippärimees, ja kuidas see muudab veidi arglikuks. Ka mina olin jahmunud summa nappusest, mida pidulikult läksime üle andma. Sellepärast ma kutsusingi stuudios hiljem üles vaatajaid seda peret toetama, oli selge, et nad vajaksid veel abi. Edasi osalesid protsessis juba väga paljud televaatajad – kiiresti kogunes annetusena 150 000 krooni. Usun, et kõigil oli väga hea meel, et nii läks, minul küll.\nKui palju eelinfole lisaks inimeste ja lugude taustu uurid või materjaliga kaudselt töötad?\nMa ei ole uuriv ajakirjanik, ei tõtta kedagi ega midagi päevavalgele tirima. Mind ei huvita väga inimeste kirjutatud, määrustega muudetav juriidiline moraal, mind huvitab inimlikkus, see, kas inimese süda lööb õigesti, tema elufilosoofia, isiksus tervikuna. Huvitav on absoluutselt iga inimene, kellel on oma lugu, enamasti selles juba sisaldubki oluline sotsiaalne moment, millest kasvab üldistus paljude jaoks. Kui ta räägib siiralt ja huvitavalt, ükskõik, millisel ühiskondliku redeli pulgal ta asub, saan aru, et samavõrra on ta teistele huvitav.\nEsmalt, kui olen saanud huvipakkuva kontaktnumbri, helistan inimesele ja püüan tabada, kas meil on mõtet lisaks vestlusele veel filmivõtteks kokku saada. Siin aitab mind taas kogemus, enamasti ma ei eksi, kuid juhtub muidugi kõike.\nVäga palju saab teada inimese häälest, väljendusest, isegi pausidest.\nOn muidugi ka teemasid, mille puhul võib n-ö kindla peale minna. Eesti Vabariigi 90. aastapäeva puhuks loodav ja lauldav «Viru regilaul» oli just selline, kuhu võib kohe kaamera-aja kokku leppida.\nPaljud ajakirjanikud väldivad Jumala ja usueluga seotud teemasid, Sina mitte. Mitmel korral oled saates kajastanud inimeste saatust muutnud pöördeid seoses usule avanemisega. Kas sul on siinkohal oma teadlik suhtumine?\nMulle tegelikult meeldiks, kui ma igasse saatesse leiaks huvitava, sisuka, tõelise kristlase või mis tahes usus kindla inimese, mind ennast see teemadering huvitab, kuid ma ei ole kindel, kas see proportsioon oleks õige, arvestades Eesti televaatajat tervikuna. Sellepärast ma igas saates kindlasti sellel peatuda ei saa.\nOlen veendunud, et religiooniõpetus erinevate usundite tutvustamise ja kristliku kultuuritausta tundmise mõttes võiks kooliharidusse kuuluda küll.\nSeda peaks ka ajakirjanikud rohkem teadma, siis nad ei väldiks teemat. Teatud mõttes võib hea ajakirjaniku ära tunda sellest, kas ta julgeb tunnistada õigel kohal, et ta ei tea, ei valda teemat, ning anda sõna inimesele, kes teab. Ajakirjanik on vahendaja, mitte kõiketeadja. Samas algtõed peavad asjast siiski olema.\nMiks on hea uskuda? On see Sinu arvates loomulik kalduvus või teadvustatud vajadus?\nMa ikkagi eeskätt räägiks usust kui haridusest. Olen aru saanud, et usueluks läheb vaja hingeharidust – see on, mida nn vastärganud otsivad –, kuid ka raamatutest leitavat usuteemalist teavet peaks inimene omandama.\nUsk peaks õpetama inimest tolerantseks. Kui me näeks, et inimestevaheliste suhete aluseks on armastus Jumala vastu, ja kui me siis natukesehaaval rohkem ja rohkem kuulaks teist inimest, saaks sellest tõepoolest maailm paremaks.\nKuid mitte mingil juhul ei tohiks hukka mõista neid, kes ei usu. Esiteks – ka neilt inimestelt on midagi õppida, tihti vägagi palju. Teiseks – inimene võib ise end uskmatuks tunnistada, kuid ikka käia südame hääle järgi, teha tõeliselt inimlikke, ülevaid tegusid. Kolmandaks – kõik võib muutuda. Inimene, kes kogu aeg on väitnud, et ta Jumalat ei tunnista, võib ühel hetkel teha absoluutse kannapöörde.\nMulle väga meeldisid Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja sõnad Jaan Krossi ärasaatmisel – ta teadis, et kõneleb tervele Eestile: «…see, et sa mind ei usu, ei tähenda, et mina sinu maha jätan, ütleb Jumal inimesele…»\nKui Jumala armastus meie kohal hõljub, siis peaksime meie omalt poolt suutma uskuda, et see armastus on olemas.\nMul on ajakirjanikutöös kogunenud palju kohtumisi inimestega, kes on olnud kaua väga materialistlikud, väga, liigagi maised, ning siis muutunud pöördumatult. Aastaid hiljem kokku puutudes olen näinud, et nad on jäänud Jumala leidmise järel püsima sellele teele, leidnud endas selle abil tasakaalu.\nKas võib küsida Sinu usutunnistuse järele?\nMind ristis Pärnus Eliisabeti kirikus 1991. a praegune peapiiskop Andres Põder, tollal koguduse õpetaja. Samas kirikus on käinud mu esivanemad. Olin juba peaaegu täiskasvanud tütre ema, Elis nimelt oli just siis väga aktiivselt usule ärganud ja leidis, et ristimist on vaja. Andres Põder küsis, kas kümmet käsku tean ja vastas ise, paraku tookord õigesti: küllap ei tea.\nTa andis mulle veidi aega, et saaksin need ära õppida. Sain väga hästi aru, et ta ei tahtnud mind kiusata ega kontrollida, vaid et mul oleks kergem uut elu alata. Niisiis olen luterlane, see konfessioon sobib mulle traditsioonipõhiselt ja ka diskreetsuselt.\nMul on hea meel, et õnnistamine toimus, samas pole ma siiani regulaarne kirikus käija, usun, et palvetada ja Jumalas olla saab igal pool. Panen endale veidi pahaks, et pole leidnud aega piisavalt lugeda piiblikirjandust, et end veidi rohkem sellel teemal harida.\nOn Sul olnud usuga seotud müstilisi kogemusi?\nEi ole, kuigi olen alati tundnud, et mul on kaitseinglid, et olen hoitud, minu jaoks on nad käegakatsutavad olendid, kes on mind pärast kukkumist jälle püsti tõusta aidanud. Ma olen selle poolt, et jätta võimalust mööda enamik asju intuitsiooni otsustada, võib-olla see ongi moodus, kuidas Jumal meid juhib, laseb ära tunda, mis on tõde, mis vale.\nMulle võib-olla tõesti meeldiks, kui Jumal minu eest kõik otsused langetaks, kuid ta ei tee ju seda. Meile kõigile on jäetud kohustus teha valikuid, niisiis ettemääratus sõltub ju kunagi varem langetatud valikutest. Valikud jälle omakorda sõltuvad väärtushinnangutest, mis on osaliselt enesekasvatuse tulemus, kuid ka lapsepõlvest pärit kasvatusega ära määratud.\nNiisiis olen pigem kogenud jumaliku väe järjekindlust, kuhu mahub ka inimese enda vaba tahe ja valik, mitte ainult imesid, müstikat, fataalsust.\nEelmine: Juhani Püttsepp saab innustust loodult\nJärgmine: Maria – eestlannast «päevaema» Saksamaal


Kodu: Kuidas Toimib Lühike Müük Kahte Hüpoteeklaenu? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Toimib Lühike Müük Kahte Hüpoteeklaenu?\nKui te ei saa oma hüpoteegi endale lubada, on lühike müük alternatiiviks sulgemisele. Lühikese müügi korral panete maja turule, otsite ostjat ja teisendate müügitulu panka. Müük ei ole täielik hüpoteegi summa, nii et te ei saa seda teha ilma iga hüpoteegimüüja nõusolekuta. See...\nKui te ei saa oma hüpoteegi endale lubada, on lühike müük alternatiiviks sulgemisele. Lühikese müügi korral panete maja turule, otsite ostjat ja teisendate müügitulu panka. Müük ei ole täielik hüpoteegi summa, nii et te ei saa seda teha ilma iga hüpoteegimüüja nõusolekuta. See tähendab, et kui teil on ainult kaks hüpoteegi, vaid lühikeseks müügi protsess võib olla keerulisem.\nTeine hüpoteek, nagu ka esimene, annab laenuandjale sama võimaluse sulgeda esmase hüpoteegi hulka. Teine hüpoteeklaenude omanik peab andma loa, kui soovite selle asemel lühikese müügi. See ei ole suur probleem, kui üks laenuandja omab mõlemat võlga, kuid see on keeruline, kui mõlemad erinevad pangad soovivad lühikese müügi. Mõnikord, isegi kui algselt võtsite mõlemad laenud ühe pangaga, võis laenuandja müüa ühe neist, nii et te lõpuks tegelete kahe võlausaldajaga.\nMääratluses tähendab lühikeseks müük, et võlgu võlg on väiksem kui võlg. Esimesele hüpoteegipidajale on õigus saada täielik sissemakse enne, kui midagi läheb teise hüpoteegi poole - ja paljudel lühikeseks müügi puhul tähendab see, et teine hüpoteeklaenu omanik ei saaks midagi. Teine laenuandja tavaliselt soovib midagi ja siiski tihti keeldub koostööst, välja arvatud juhul, kui peamine laenuandja jagab saadud tulu. Nendel läbirääkimistel kogetud kinnisvaraprobleemilt võib tekkida vajadus abistamiseks.\nProtsessi käivitamiseks võtke ühendust iga laenuandjaga ja uurige, kuidas taotleda lühikese müüki. Mõnel juhul võib tekkida automatiseeritud rakendusprotsess. Kui teid tagasi lükatakse, proovige otsida kedagi teist pangas, kes suudab teile minna. Isegi heakskiit on siiski tingimuslik, kuni saate pakkumise tegelikult. Kui ostja ei paku piisavalt raha, võib laenuandja selle välja lülitada.\nMõnedes riikides võib teie laenuandja nõustuda lühikeseks müügi eesmärgil ja seejärel süüdistada teid tasumata hüpoteeklaenu eest, välja arvatud juhul, kui teil on kirjalik nõusolek kohtuekspertiisi mitte esitada. Californias pole see probleem. Riigi õigus näeb ette, et kui hüpoteegimüüja nõustub müügiga, ei saa te kohtusse puudujääki teha. See kehtib nii esmaste kui ka teiseste vara omandaja suhtes. See kaitse kehtib ainult siis, kui kinnisvara on elamurajoonis, kus on kuni neli eluruumi.\nKas Saate Panna Uut Silda Üle Surnud Sodi?


EV100 – Lehe Coffee infused doppelbock — SIP veini- ja õllepood\nLehe Pruulikoja "Three Pleasures - Coffee" on pruulitud koos Cool Head Brew pruulikojaga. Mõttelend maiste naudingute teemal lõppes sellega, et ühispruulist sündis kokku kolm õlut. Kõik alustavad samast lähtepunktist, aga kõnnivad siis oma rada. Esimeseks naudinguks on kohv. Rukkilinnastega pruulitud topelt-bock sai endale seltsiks suure hulga värskelt javatatud kohvi. Eks ikka nautimiseks. Juubelihommik võib tulla!


Õppida pole kunagi hilja - Estonian World Review\nÄsja lõppes prof. Jüri Kivimäe juhendatud ajalooseminar, teemaks 1905. a. sündmused Eesti kubermangudes ja tsaari-Venemaal: revolutsioon, talupoegade ja tööliste rahutused, streigid, mõisate põletamised ning karistussalkade julm tegevus jne. Seminarid algasid oktoobris ja toimusid teisipäeviti, kaks korda kuus Tartu College’is. Toronto eesti kogukonnale oli see haruldane võimalus tutvuda ühe huvitava ja väheuuritud ajaloo valdkonnaga. Materjaligi olevat 1905.a. kohta napilt, peamiselt kaasaegsete mälestustena. „Seminaristidele“ aga leidis prof. Kivimäe hulgaliselt põnevat lugemismaterjali mitmesugustest haruldastest allikatest.\nHuvi teema ja seminari vastu oli ootamatult suur. Selles osales ligemale 40 kaasmaalast, enamus pensioniealised. Osalejaid oli vahel nii arvukalt, et tekkis isegi ruumipuudus. Nii suure hulga inimestega polnud professoril kerge arutlusi läbi viia ja seega oli seminaridel rohkem loengute vorm.\nProf. Jüri Kivimäe juhendatud ajalooseminaris osalenud. Foto: V. Rannu\nKõik osalejad leidsid, et seminar ja teemakäsitlus olid suurepäraselt esitatud ning sisaldasid palju uut ja huvitavat eesti ajaloo unustatud ja väheuuritud lehekülgedelt. Kõikide suurim tänu prof. Jüri Kivimäele.\nOotame põnevusega järgmise õppeaasta teemat.


Anda üürile korter, 2 tuba, Pirita tee 26f, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nAnda üürile korter, 2 tuba - Pirita tee 26f, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa\nSaun, parkimiskoht, imeline vaade merele!\nLisainfo: rõdu , köök, parkimine tasuta, uus elektrijuhtmestik, kinnine hoov, ühistransport, garaaž, tsentraalne vesi, TV, mööbel, parkett, garderoob, ventilatsioon, lift\nÜürile anda eksklusiivkorter Pirita teel. Korter asub hinnatud ja unikaalses hoones, endisel Lillepaviljoni maa-alal, mille tolleaegne kaunis taimestik kaunistab praegugi maja hoovi.\nNii rõdult kui elutoast avaneb erakordselt kaunis vaade merele. On hästi jälgitav laevade saabumine ja väljumine sadamast kogu nende ilus, nii päeval kui õhtutuledes.\nKorteris on avar ja valgusküllane elutuba, avatud köök (keraamiline pliit, kodumasinad), magamistuba, saun, vannituba, rõdu. Korter on möbleeritud. Elutoas on mahukas garderoob, olemas on WIFI, digi TV.\nMaitsekalt on disainitud vannituba, mis on ühendatud saunaga. Magamistuppa ning elutuppa paistab õhtupäike ning magamistoa juurde kuulub ka õdus kinnine merevaatega rõdu, 9 m2. Kogu korter on merevaatega.\nKorteri juurde kuulub üks kinnistatud parkimiskoht parkimismajas, sama hoone 0-korrusel.\nVäljas võimalik ajutiselt parkida maja ees.\nKommunaalmaksed suvel 150 euro ümber, talvel 250-280 euro ümber.\nKõigil on võimalus kasutada majas II-III korrusel asuvat basseini, jõusaali, soome sauna, aurusauna, väiksemat treeningsaali ja katuseterrassi, kus asub ka minigolfiväljak.\nMajas on avarad fuajeed, 2 lifti, mehitatud valve, mis töötab 24/7.\nHoovis on valgustatud mänguplatsid lastele, hulgaliselt pinke istumiseks ning ruumi jalutamiseks. Tagaväravast pääseb jalutama metsaparki.\nPeavärav on avatav puldiga.\nMereni on ca 150 m. Pirita tee ääres on mere äärde rajatud kaks valgustatud kergliiklusteed (jalakäijatele ja jalgratastele), mis ühendavad Kadriorgu Piritaga. Lisaks on rajatud uusi kergliiklusteid ja puhkealasid kogu perele.\nMere ääres on ka eraldi jalutuspaik koertele.\nJalutuskäigu kaugusel on Tallinna Lauluväljak ja Tallinna kauneim park - Kadriorg, linnarahva meeldivaimad tervisespordi, kultuuriürituste ning vaba aja veetmise paigad.\nLepingu sõlmimisel vajalik tasuda 1. kuu üür ette, tagatisraha 1 kuu üür ning maakleritasu.\nLähim kool ~ 1.5 km Lasnamäe Gümnaasium\nLähim peatus ~ 130 m Lauluväljak 114 115 173 174 1A 260 34A 38 5 8\n~ 540 m Maarjamägi 114 115 173 174 1A 260 34A 38 5 8\n~ 740 m Hundikuristiku 39\n900 € 11 €/m2 Eluaseme väikelaen\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Anda üürile korter, 2 tuba - Pirita tee 26f, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3194501 Kommentaar:


Shower Gel with Macadamia & Monoi Oils (400mL)\nNiisutab hästi nahka.\nVäga mõnus dušigeel, lõhn on hea ning jätab naha nii pehmeks ja värskeks.\nHea lõhnaga, mõnus nahale. Soovitan.\nLirene dušigeel makadaamia ja monoiõliga.\nMakadaamiaõli sisaldab rikkalikult oomega 3,6 ja 9 rasvhappeid, pehmendavad ja toidavad nahka, jättes selle siidiselt pehmeks. Monoi õli niisutab ja toidab nahka sügavuti. Sobib kasutamiseks duši all ja vannis. Kandke käele või käsnale ja masseerige õrnalt nahale. Ideaalne igapäevaseks kasutamiseks.\nLirene päikesekaitsekreem SPF30 (150mL) Lirene Family päikesekaitseõli jasmiiniga SPF 30. Kolmeastmeline süsteemhooldus tervislikuks päevitamiseks. 1.Kaitseb UVA/UVB kiirguse eest. Kreem sisaldab fotostabiilset UVBlock-filtrite täiustatud süsteemi, mis kaitseb nahka kahjuliku UVA/UVB kiirguse eest ja kaitseb raku DNA-d päikesekahjustuste eest. 2. Garanteerib tervisliku ja kauni päevituse. Õli sisalda...\nLireneSun Protection Lotion SPF 30 (150mL)\nLirene päikesekaitsekreem SPF50 lastele näole ja kehale, lubatud alla 7 kuu vanustele. Tõhus kaitse: Veekindel kreem on mõeldud lapse õrna naha tõhusaks kaitseks. Fotostabiilne UVBlock-filtrite täiustatud süsteem kaitseb nahka kahjuliku UVA/UVB kiirguse eest ja kaitseb raku DNA-d päikesest põhjustatud kahjustuste eest. Kasutatud filtrid absorbeerivad või peegeldavad päikesekiirid nahapinnalt tagasi...\nLireneSun Protection Milk SPF 50 Kids Face & Body (125mL)\nLirene päikesekaitsekreem näole SPF 50 lastele alates 7 elukuust (50mL) Lirene kolmekordselt tõhus SPF50 päikesekaitsekreem laste näole on sobiv alates 7 elukuust. Efektiivne kaitse: fotostabiilsete UVA ja UVB filtrite süsteem kaitseb tõhusalt nahkakahjustava päikesekiirguse eest. Hooldus: veekindel koostis niisutab nahka ja kaitseb seda ebasoodsa keskkonnamõju eest. Ohutus: kreem vähendab n...\nLireneSun Care Face Cream SPF 50 for Kids (50mL)\nLirene Superfood 98% looduslik taastav silmakreem Chia&Goji (15mL) Mida teevad tšiia seemned ja goji marjad nahahoolduses? Tšiia e.õlisalvei seemned ja goji e.hundimarjad on kogu maailmas populaarne supertoit tänu nende kõrgele vitamiinide, mineraalide, rasvhapete ja taimsete valkude sisaldusele. Kreemides pakuvad nad nahale üliolulisi toitaineid. Samuti toetavad nad naha mikrotsirkulatsiooni ja rakkude ...\nLireneSuperfood 98% Natural Chia&Wolfberry Regenerative Eye Cream (15mL)\nKa täiskasvanueas võib kombineeritud või rasune ja tundlik nahk hormonaalse kõikumise, ebasobiva kosmeetika või õhusaaste mõjul muutuda ebatasaseks ja vistrikuliseks. Tekib tahtmine nahka koorida. Tundliku naha õrnaks koorimiseks ja puhastamiseks vajate tõhusat, kuid õrna puhastustoodet. Tundlikule nahale mõeldes on Mixa loonud oma esimese ilma abrasiivsete osakesteta kooriva maski. Koostises olev p...\nPlacent Activ Milano ripsmekasvu soodustav seerum, mis sisaldab platsenta ekstrakti ja rikkalikult aminohappeid, aitab tugevdada ripsmeid ja vähendada nende väljalangemist, muutes ripsmed pikemaks ja tihedamaks. Tänu koostises sisalduvale platsenta ekstraktile aitab toode suurendada ka naha niiskust ja elastsust.\nPlacent Activ MilanoEyelash Conditioner (5mL)


oktoober 2015 – Energo Veritas\nHea koostööpartner! Meil on hea meel teavitada, et Energo Veritas OÜ-le omistati 08. oktoobril 2015 kvaliteedijuhtimise süsteemi ISO 9001:2008 sertifikaat. Sertifitseerimisauditi käigus tõsteti esile juhtkonnapoolset eestvedamist ja juhtimisüsteemi toimivust, samuti on juhtimissüsteem suunatud pidevale parendamisele ja toetab püstitatud eesmärkide täitmist. Ettevõtte sertifitseerimise valdkonnaks oli "Elektri- ja telekommunikatsioonimaterjalide hulgikaubandus, tehniline konsultatsioon ja projektimüük". ISO 9001 sertifikaat Me täname oma koostööpartnereid usalduse eest!


Erialad mida on mõttekas edasi õppida? - NeoNet - leht 3\nErialad mida on mõttekas edasi õppida?\nAutor Sander, 13 juuni 2010 14:53\nSellel teemal on 52 vastust\nPostitatud 17 juuni 2010 - 00:13\nLiitus:13 mai 2004\nAugust, 17 juuni 2010, 01:03, kirjutas:\nSee teema sujub juba suht selleks teiseks üle, mis meil olemas on. Siin võiks ikka rohkem selline infoline ning detailsem pool olla, kus kogenutelt uutele tulijatele orienteeritud suunitlus oleks.\nMitte paha pärast, aga milleks kahte sama teemat?\nSa peaksid teadma, et siin foorumis on väga raske aretada teemasid, mis sisaldaksid rohkelt infot ja sisukat arutelu.\nÕigusteadusest nii palju, et Eestis on kõige rohkem juriste elanike arvu kohta Euroopas.Mul üks sõber lõpetas just magistri ja nüüd töötab büroos - palk on hea ja loomulikult on ka igasuguseid boonuseid.Teine sõber teeb bakat, fakt on aga see, et nad ka ise ütlesid, et juristiks küll enam väga mõtet õppima pole minna, sest neid on lihtsalt nii palju.Loomulikult on võimalus ka siirduda välismaale, sest osades riikides on neid rohkem vaja.\nChopperi pakutud "Marketing" on ka sattunud mu huviorbiiti, seda aga välismaa ülikoolides.Järgmine lõik on kopeeritud Vikipeediast.Ma tean, et paljud ei viitsi netist järgi uurida, mis asi see täpsemalt on, siis lühidalt selle kohta:Turundus ehk marketing (inglise keeles marketing) on tegevus, mille eesmärgiks on viia kokku ostjad ja müüjad. Tihti peetakse turunduseks ekslikult vaid reklaami või müügitegevust.Turundust on erinevates allikates kirjeldatud ka kui erinevate tegevuste juhtimist, hõlmates (võimalike) tarbijate soovide ja vajaduste tuvastamist (või loomist!) ja rahuldamist ettevõttele kasumlikul viisil. Turunduse tuum on mõista, et tarbijad kasutavad mingit toodet või teenust sellepärast, et neil on seda vaja või nad arvavad seda, aga mitte lihtsalt soovist oma raha kulutada.\nTeine üsna huvitav ala, mille ma leidsin on "Petroleum Geoscience".Juhin tähelepanu sellele, et tegemist ei ole ainult naftaga.Võimalik töötada suufirmades näiteks alal, kelle ülessandeks on planeerida maavarade kasutamist, samas on valikuid rohkem.Võid olla ka see, kes kompaniide jaoks uusi maardlaid ja maavarasid otsib või neid haldab.Lisaks saad töötada seismoloogina, vulkanoloogina jne jne.Sellel alal on palju erinevaid võimalusi ja tulevikus on see üha nõutum ala, sest inimkond vajab pidevalt üha rohkem ja rohkem ressurssi\nMuutis Sander, 17 juuni 2010 - 00:35.\nBend if you must, but never brake!\nPostitatud 17 juuni 2010 - 00:15\nSee oligi võib-olla rohkem moderaatorite tähelepanu püüdmiseks, et midagi toimetataks. Äkki keegi viitsib isegi poste sorteerida ning iba ära kustutada, teema pole veel pikk.\nPostitatud 19 juuni 2010 - 10:50\nKui ma ainult kuidagi ajakirjandusse sisse saaksin..eluunistus on teha spordialast reportaaži või siis kasvõi töötada kuskil päevalehe spordiveergudel.\nEga kui vaadata http://www.ut.ee/44274, siis koolil on ajakirjandusse sissesaamisel üsna väike roll. Kõige suuremat vaeva tulebki näha valmistumisel akadeemiliseks testiks, ehk siis laiendada silmaringi niipalju, kui võimalik. Põhimõtteliselt, kui akadeemilisest läbi saada, siis oledki sees.\nNõuandeid palukski akadeemiliseks valmistumisel ja ehk oskab keegi ajakirjanduse kohta midagi enda kogemustest või mõne sõbra/sugulase/tuttava kogemustest öelda.\nPostitatud 19 juuni 2010 - 13:01\nA-ROD, 19 juuni 2010, 11:50, kirjutas:\nMa puhtjuhuslikult õpin seda, nii et ainult küsi, võin sulle pikalt-laialt rääkida kuidas asjad seal on.\nAkadeemiliseks testiks ei saagi suurt ette valmistuda, parim soovitus on see läbi teha korra, siis näed mida tahetakse, mida sa oskad ja millega hätta jääd. Kui matemaatika/andmete piisavus üle jõu käib, saad mõnelt targemalt abi küsida ja õppida selgeks kuidas see asi enamvähem toimib, ülejäänut ei ole võimalik õppida ka. Üldteadmiste koha pealt vaata kindlasti kõik suurte organisatsioonide juhid üle, seda küsitakse mingil määral kindlasti ja uuri ega kellelgi tähtsal ajaloo tegelasel mõnda suurt ümmargust sünnipäeva see aasta pole.\nAjakirjanduse erialakatse kohta - tee endale selgeks mõned eriala õppejõud(nii ajakirjanduse kui suhtekorralduse poolelt) ja tutvu natuke õppekavaga, selle kohta on kirjalikus testis ilmselt küsimusi. Siis tee selgeks endale miks sa seda eriala õppima tahad minna, mõtle enda jaoks valmis miks just sinust hea ajakirjanik või suhtekorraldaja peaks saama (ja palun ära maini et "mulle meeldib inimestega suhelda", see on eeldus, ilma milleta ükski inimene ei lähekski seda eriala õppima). Tutvu natuke eesti ajakirjanduse ja suhtekorralduse maailmaga, tee endale mõned tuntumad firmad/väljaanded/inimesed selgeks. Võimalik, et küsitakse sinu arvamust heast eesti ajakirjandusest, seda nii väljaande kui ajakirjaniku kohta, ehk siis tee kindlaks, et sa oskad kvaliteet väljaannet ja head ajakirjanikku iseloomustada konkreetsest väljaandest/ajakirjanikust lähtuvalt.\nVõibolla küsitakse näiteks sinu arvates parimat suhtekorralduslikku tegu mida sa tead. Ehk siis mõtle sinna suunda ka natuke (mina näiteks kirjutasin sinna "Jeesuse jumala pojaks nimetamine", mille kohta päris kena arutelu tekkis vestlusel, ehk siis see on selline üsna lai mõiste ja tõlgendamise küsimus, ei pea kirjutama et "teeme ära 2008", võid ka kastist väljapoole mõelda, see on ainult tervitatav - ps. ära neid näiteid kasuta, neil on väga hea mälu ;) )\nVestlus on väga muhe, pead lihtsalt endast hea mulje jätma ja suutma ennast korralikult väljendada, see mida sa ütled, lõppkokkuvõttes suurt rolli ei mängi. Lihtsalt ära mingeid lolluseid ütle. Näited Indrek Treufeldtilt parimate pärlite kohta eelmine aasta:\n"Veel kultuuriväljaandeid tudengikandidaatide suust: "Riigi teataja", riik ju kah kultuur!"\n"Nimetage kultuurile keskendunud väljaandeid! Vastus: "Kodu ja aed" Kultuur tõesti!"\nNB! Soovitavalt korista vähemasti mõneks ajaks oma Orkuti/Twitteri/Facebooki kontodelt väga kompromiteeriv ja vastuoluline material ära, kõiki su sotsiaalsete võrgustike kontosid vaadatakse enne vestlust\nPostitatud 19 juuni 2010 - 13:02\nLiitus:18 veebr 2006\nEnergeetika, alternatiivenergia on tulevikus väga prestiižsed valdkonnad.\nIse õpin põllumajandust, noorest peast juba selle valdkonnaga tuttav ja seotud olnud, tulevikus on ka ehk põllumajandus määravama tähtsusega kui hetkel. Tööd on küll roppumoodi, aga saad ise teha ja ise seda pilti vaadata mis sügisel välja on tulnud ja nautida seda tulemust, mis on välja tulnud. Rahvastiku juurdekasv on kasvutrendis ja ilmselt toidu väärtus tõuseb tulevikus.\nAga eelkõige tasub õppida siiski seda, mis sinule meeldib ja mis ei ole hetkeemotsioonide näol sunnitud töö.. kas kõrge palga näol vms.. Meeldiv töö läheb alati kiirelt;)\nPostitatud 19 juuni 2010 - 13:14\nChopper, su andmed on vananenud. Viktoriiniküsimusi pole enam akadeemilises testis.\nMäkk, 13 juuni 2010, 16:03, kirjutas:\nKohe kindlasti kuulub esimese variandi alla arstiteadus. Kui suudad 6 aastat seal edukalt õppida siis on sul 2x keskmine palk kindel juba. Kui 2-5 aastase residentuuri ka otsa teed, siis eriarstina on palgad juba 40000+.\nArstiteadus muidugi tähendab väga-väga palju õppimist. Eksamiteks õpitakse isegi nädalaid, sest ainete mahud on väga suured. Lisaks veel see, et ühtegi võlga ei või jääda, sest siis oled kohe rongist maha jäänud. Muidugi on konkurents sissesaamiseks väga suur.\nÄra päris üle ka pinguta.\nNoor arst saab ~20 tonni. Kui 10 aastat ära rabeled, siis on see mingi ~35 tonni ja kes sealt edasi liigub veel, see võib siis 40+ sisse tooma hakata.\nKõik valdkonnad ei pruugi üldse üle 40 liikudagi, tavaline kirurg võib mingi 35 saada ning ainult tipud lähevad edasi kõrgustesse. Südamekirurgid teevad loomulikult kõvemat pappi, aga see on ka väga raske ning suure konkurentsiga ala.\nPärast residentuuri välismaale saamine pole suur probleem, Eesti arste on väljamaal sadu ja palk on seal meeletu.\n// Kellel on küsimusi mingi kindla meditsiinivaldkonna palganumbrite kohta, siis ärge peljake, mul siseinfo...\nMuutis Kassu, 19 juuni 2010 - 13:26.\nPostitatud 19 juuni 2010 - 14:02\nKassu, 19 juuni 2010, 14:14, kirjutas:\nvau.. miks nad selle välja jätnud on..\nPostitatud 19 juuni 2010 - 16:21\nEhk oskad öelda palju näiteks saab endokrinoloog kes töötab ütleme et TÜ kliinikumis aga sõidab ka mööda Lõuna-Eestis ringi iga nädal ja kirjutab pmst tablette välja. Mitte et mind see suund just huvitaks, aga kuna tuttaval oli tegu just sellise arstiga siis arutasimegi et palju sellised visiidid ja värgid kõik talle kuus sisse toovad\nJa residentuuris peaks 18k palk olema, 20k on siis vb tõesti kui väga palju tunde teed ja võib ka alla 18k olla ma kahtlustan..\nPostitatud 19 juuni 2010 - 18:52\nCristiano, 19 juuni 2010, 17:21, kirjutas:\nKliinikumis ~25 kilo. Selle nv diili pealt võib saada ehk kuni ~20k lisaks. Väga keerulised tingimused, nagu sa isegi võid aru saada. Palju üle 40k ei lähe küll vist arvatavasti.\nMuutis Kassu, 19 juuni 2010 - 18:52.\nPostitatud 20 juuni 2010 - 12:58\nXchopperX, 19 juuni 2010, 14:01, kirjutas:\nMul tuli veel üks asi meelde, kui vestlusel juhtud raamatukogus olema(2 ruumi on, üks neist on selgelt raamatuid täis, teine ei ole, eksida pole võimalik), siis jäta meelde, et see büst mis laua kõrval on, kuulub Juhan Peegli isikule ja laud mille taga sa siis istud (suur ovaalne tammepuidust laud) on Eesti ajaloo seisukohalt väga tähtis laud, nimelt selle laua taga allkirjastati Tartu rahuleping.\nNeil on komme trivia huvides küsida neid kahte asja.\nMuutis XchopperX, 20 juuni 2010 - 12:59.\nPostitatud 21 juuli 2010 - 11:12\nMina hetkel õpin restaureerimist ja puutööd üldiselt. Eestis tööd nagu veidike on, samas Soomes on päris suur nõudlus tislerite järele ja palgad on ka vägagi head (ema sõber kolmandat aastat Soomes, neto 3500+ eurot). Sooviksin peale lõpetamist kindlasti vähemalt 5a Soomes legaalselt töötada, et väljateenida min pension. Ja kui olen juba vaikselt keskikka jõudmas, siis sooviksin Eesti Kunstiakadeemias edasi õppida muinsuskaitset ja restaureerimist. Saaks kunagi riigi leiva peale ehk.\nPostitatud 23 juuli 2010 - 00:28\nAga kui ma ei oma kasutajat üheski sotsiaalses võrgustikus, on see rohkem miinus minu kahjuks? Tundun neile ehk nagu veidi anti-sotsiaalne vms.\nPostitatud 24 juuli 2010 - 20:48\nBob Wobble, 23 juuli 2010, 01:28, kirjutas:\nSügavalt kahtlen, paljud on ju näiteks orkutis mingi suvalise nime all ning lihtsa nime otsinguga mitteleitavad. Nad lihtsalt vaatavad neid kontosid et leida mingit huvitavat infot või midagi vastuolulist, millest rääkida vestlusel.\nMuidugi orkuti/facebooki kontodest vähemasti üks on vist olemas kõigil mu kursakaaslastel, selliseid inimesi nagu väga ei leiaga enam, kellel kuskil võrgustikus kontot pole. Orkuti kursuse kommuunides näiteks pannakse palju olulisi asju paika, alustades kursapidudest ja asjadest kuni õpiabini, nii et need on väga kasulikud.\nAga kahju vähemasti vestluse jaoks nende puudumine kindlasti ei tee, pigem võib neil siis lihtsalt puhtast huvist tekkida küsimus vestlusel miks sul kuskil kontot pole.