Parim osta mangususteemi - Nintendo Switch vs uus 3DS XL: mida peaksite ostma? - Elustiili -\nParim osta mangususteemi. Parimad toiteallikad - Kommentaarid -\nSee on sama materjal ja tehnoloogia, mis leidub klaviatuuri randmel. Ärge unustage, et ka laadimisdokk on funktsioon LED-tuled aitavad teil jälgida laadimise olekut iga kontrolleri kohta. Siin on minimaalsed andmed, mida peaksite konkreetsest tegevusest või vajadusest sõltuvalt seadma.\nLoe edasi, kuid selle mängud näevad iseenesest suurepärased välja.\nLüliti puudused Ehkki paljud meie muret Switch 7 vastu põhjustavad põhjused, miks Nintendo Switch võib ebaõnnestuda, müüb Nintendo Switch hästi ja paljud mängijad on sellest vaimustuses - kuid Switchil on mõned suured probleemid, mis võivad viia varajase hauani.\nSiin on seitse, mis meid muret teevad. Loe lisaks tundub pärast mitu edukat kuud kaugete mälestustena, süsteem pole kindlasti täiuslik. Ühe jaoks on süsteemi sisemine ruum nõtke. Piisab 32 GB mahust pardal, kui plaanite palju mänge alla laadida, peate tõenäoliselt ostma microSD-kaardi. Ehkki süsteemi kasutajaliides on libe, on see siiski veidi poolik: te ei saa seda ühegi teemaga kohandada. E-pood sisaldab tonni vingeid mänge. Näitame teile parimaid, mida saate praegu osta. Loe lähemalt müügil, kuid nendele navigeerimine võib natukene vaeva näha.\nJa kuigi Nintendo on lisanud võimaluse kasutada traadita peakomplekte, näiteks PS4 Gold Headset, ei saa te Bluetooth-kõrvaklappe kasutada. Sobiva paari Bluetooth-kõrvaklappide leidmine pole lihtne, Parim osta mangususteemi et oleme koostas nimekirja parimatest Bluetooth-kõrvaklappidest, mida raha saab osta.\nVahepeal esimene voogesituserakendus Hulu katkestas kaabli? Need voogesitusetelerirakendused võivad olla vastus, kuna need pakuvad traditsioonilist vaatamiskogemust. Loe edasi jõudis just Switchi enam kui kuus kuud pärast väljaandmist.\nNintendo pole tasulist Switch Online'i teenust veel ametlikult käivitanud, seega on veebis mängimine praegu tasuta. Ehkki võrgufunktsioonid töötavad suurepäraselt, on Nintendo lahendus häälvestluseks 2. Lõpuks puudub ka virtuaalse konsooli tugi.\nParandage oma mängukogemust parimate PS4 lisaseadmetega Nüüd, kui olete endale hankinud PlayStation 4 süsteemi Standard, Slim või Proolete tõenäoliselt palju mänginud. Kuid mis on rohkem rahuldust pakkuv kui mängusüsteemi nautimine?\nSee funktsioon võimaldab teil madala hinnaga mängida oma Switchis klassikalisi mänge Nintendo süsteemidest. Loodetavasti tuleb see varsti, nii et igas vanuses mängijad saavad e-poe 5-aastase aastapäeva tähistamiseks vaadata läbi viimase 10 klassikalise Nintendo mängu aarded.\nNintendo e-pood tähistab sel kuul oma viiendat aastapäeva ja see on ideaalne aeg mõne suurepärase mängu kokkuvõtmiseks! Siin on 10 klassikalist pealkirja, mida kõik Nintendo entusiastid peavad alla laadima!\nMida see pakub, mis võib teid kiusata Switchi ostmast?\nuusimad xbox-seeria x varude värskendused Best Buy, Gamestop, Microsoft, Target ja muudelt\nSee on tõsi: tõenäoliselt kulub kuid, enne kui tavalised varud onXboxi seeria X ei ilmu suurtes jaekauplustes, nii et kui te ei pinguta selle nimel, on tõenäoliselt enne suve oma Xboxi hankimine väljakutse. Microsoft teatas hiljuti, et loodab, et varud saavad otsa juunini. DongCoh PS4 mänguriba 5TB Nüüd teame kõik, et välised kõvakettad on tavaliste 3,5-tolliste sisemiste kõvaketastega võrreldes üsna kallid. Kas poleks tore, kui saaksite PS4-le lihtsalt sisemise kõvaketta kinnitada ja saavutada sama ülikiire kiirus?\nNoh, ärritage, sest DongCohi PS4 mänguriba on siin.\nSamuti võimaldab see suurepärast kiirust SATA-l 6 Gbps, mis võimaldab teil nautida kiiremat andmeedastust ja suurte mängude kiiret ja hõlpsat laadimist. Eriti kui see seade asetatakse minu elutuppa, tahaksin, et see oleks pigem lihtne ja korralik kui midagi toretsevat.\nKui jagate sama arvamust nagu mina, siis PlayStation 4 jaoks mõeldud Wood Effect Vinyl Wrap on midagi, mis teile meeldiks. Pakkudes minimaalset välimust puhta puidust viimistlusega, on see mähis kindlasti näeb teie elutoas tähe välja, toetub puidust platvormile. Lisaks on ümbris pärit brändilt Vinyl Revolution, mis on tuntud mitme seadme jaoks kvaliteetsete mähiste ja nahkade valmistamise poolest. Nahaga tuleb kaasa probleemivaba paigaldus ja on täpselt lõigatud täpsete mõõtmetega.\nNintendo Switch vs uus 3DS XL: mida peaksite ostma?\nSamuti jätab kate eemaldamisel nulljääke, mis on veel üks plusspunkt. Seda seni, kuni Batman stseenile tuleb. Ma mõtlen, kuidas saab Batmanile ei öelda, eks? Lisaks annab see naha ka teie PlayStation Controller Standile, andes sellega Batmani täieliku ilme koos sellega.\nEkspertide sõnul 22 asja, mida peaksite mustal reedel alati ostma\nÄrge laske sellest ilma jääda, sest see peab olema kõigi Batmani fännide jaoks. Lisateavet leiate meie pühendatud artiklist parimate PS4 nahkade kohta. Ärge saage valesti aru, see on ikkagi suurepärane kontroller, kuid jällegi ei anna mu peopesade higiga vastastikku töötav lihtne plastraam lihtsalt mugavaid mänguseansse.\nNii et kui olete DualShock 4 kontrolleri fänn, kuid sooviksite selle täiendavat haardumist, vaadake Pandareni libisemisvastast silikoonkatet. Selle katte erinevus on see, et see pakub naastudega haare selle pinnal, mis annab kontrollerile parema haarde. Lisaks see sisaldab 8 FPS Pro pöidla käepidet analoogpulga kasutuskogemuse parandamiseks, eriti FPS-i mängudes, et saada rohkem täpsust, samal ajal sihtides ja vaenlasi maha ajades.\nKas poleks tore, kui saaksite kleepida ka DualShock 4 valgusribale?\nKuid võib-olla kõige olulisem on see, et selle ülimadal hinnasilt muudab selle üheks parimaks randmetugevuse võimaluseks turul. Belkin WaveRest on loodud korduvate stressihäirete piiramiseks ja randme liigeste tervena hoidmiseks.\nParimad toiteallikad 2020\nSellel on GelFlex Comfort Zone padi, mis tunneb end kogu päeva jooksul mugavalt ja häireteta. Selle WaveRest on loodud kestma mitu aastat, ütles Belkin, tänu sellele, mida ettevõte nimetab oma "jõuliseks disainiks".\nO Sa Mire Kids - Episodi 4\nJa kuna see on nii kerge disain, saate seda hõlpsalt kaasas kanda. Parim disain: Kensington Duo Gel klaviatuuri randmetugi Arvutitele ja nutitelefonidele erinevaid lisaseadmeid valmistav ettevõte Kensington pakub ka turu parimaid randmetugesid.\nRandmetugel on kroomitud aktsentidega läikiv lilla ja must viimistlus. Ja kuigi see näeb paberil üsna karm välja, on selle sees geelipadi, mis on loodud selleks, et oleksite kogu päeva mugav. Ja kuna sellel on läikiv viimistlus, saate selle määrdumisel hõlpsalt maha pühkida. Kensington on randmetoesse lisanud ka ventilatsiooni, mis ettevõtte sõnul hoiab teie käed kogu päeva jahedas ja kuivas. Kensington Duo on mõeldud kasutamiseks täissuuruses klaviatuuriga ja kui te ei viitsi mõne lisatasu maksmist, võite osta ka kombineeritud hiirepadja ja randmetugi.\nProovige lihtsalt sel mustal reedel oma soodushinnaga pagas internetis skoorida, kui saate viimase asjana soovida, et peate ülerahvastatud poodidest läbi võideldes hiiglasliku kohvri ümber käima.\nKui olete aga oma kaubamärgiga kõrvaklappide osas paindlikum, on Must Reede suurepärane aeg uue paari kõrvaklappide või üle kõrvade kõrvaklappide hankimiseks. Sel aastal näete sarnaseid tehinguid isegi siis, kui Amazon müüb Beats Solo3 juhtmeta kõrvaklapid 50 protsenti soodsamalt! Enne poodidesse jõudmist veenduge lihtsalt, et teate täpselt, millist mudelit otsite.\n2020. aasta 8 parimat klaviatuuri randmeosa\nNäiteks tänavu müüb Best Buy a roostevabast terasest GE külmik dollariga, alla dollariga! Võitlus maadlusrevolutsioonis 2D on tõeliselt lõbus ja hüpnotiseeriv. Samal ajal võib areenil ja väljaspool seda, kui võitlus kujunes väga tuliseks olla peaaegu tosin maadlejat, kes kumbki pole ainulaadsed mitte ainult välimuse, vaid ka võitlusstiili poolest. Wrestling Revolution 2D-l on kohalik mitmikmäng ja hästi rakendatud karjäärirežiim. Viimane võimaldab mängijal sõlmida igasuguseid tulusaid lepinguid ja edendada oma iseloomu järk-järgult kõige kuulsamatesse ja mainekamatesse maadlusliigadesse.\nMäng on saadaval arvutis ja mobiilseadmetes. Selles saab mängija proovida treeneri ja promootori rolli ning sisemine funktsionaalsus on siin üsna ulatuslik ja kajastab selle spordisaate kõiki tegelikke jooni.


2107, siim789, 1990 - Leht 24 - Eesti Ladaklubi\nPostitus Postitas siim789 » 05 Mär 2015 23:45\nKuna mainiti, et mu teema on kuidagi ammu unarusse jäänud, siis mõtlesin, et võiks vahepealsest perioodist siia midagi kirja panna, mis meenub\nSuurema osa ajast masin küll seisab, kuid igasugu rajapäevadeks ja jääradadeks saab ikka ja jälle hääled sisse puhutud. Ehk siis pill on ikka sõiduvalmis koguaeg.\nPeale on saanud uus reduktoriga väiksem starter, kuna vanal paari uue tõmberelee vahetus enam ei aidanud.\nGenekas tõmbas mingi hetk hirmsa kolina sisse ja ilmselt lõpetasid töölepingu laagrid. Rihmaseibil oli päris kõva lõtk. Asemele läks mingi uuema Lada pealt pärit genekas, mis huvitaval kombel ergutusjuhet ei tahagi külge, muidu ei ole võimalik autot võtmest enam seisma jätta.\nPaar pidurisilindrit on vahetusse läinud, ning ees üks rooliots.\nKarpale said külge uued tihendid ning jalg siledaks lihvitud. Samuti aretasin külge ka tooreklapi, kuna ilma selleta ei olnud võimalik enam pärast karpa tihedaks remontimist külmalt masinat käima saada\nTagant said Transiti amordid eemaldatud ning asemele läksid Plaza Sport -30mm amordid.\nVasalemma Üritusel õnnestus järjekordselt ühest plekkveljest jagu saada. Ei tasu ikka plekiga kruusale ronida Sain ühed 4x98 14" Borbet A-d nüüd omale, mis plaanin siis kruusasõitudeks jätta.\nKülge läks korralik kapott, aitas küll sellest Macgyveri teibiga lapitud vanast Ette läks ka uus kroomitud iluvõre.\nGaraazinurka tõin ka uue tagasilla tala, kuna originaal on ikka päris õhukeseks roostetanud. Diagonaalvarrast olen juba 4-5x tala külge tagasi keevitanud koos vedrukanduriga. Nüüd mõtlesin, et, kui veel korra murdub, siis viskan uue tala alla Aga tundub, et selle talvise hooaja pidas vastu.\nSuvine hooaeg läks päris ilusti. Kuni 80kw masinaklassis sai üldine karikavõit saadud. Kahjuks muidugi osalejaid oli vähevõitu. Parim aeg Raplas endiselt 56,9\nTalvine hooaeg oli suht keskpäraste tulemustega. Aga vähemalt masin toimis ilusti ilma tehniliste probleemideta ja päris mõnus oli sõita.\nMõned pildid ka siia:\nPostitus Postitas zajetz » 06 Mär 2015 00:05\nergututse pead ikka ühendama. pikapeale tapab geneka maha. Ergutusele pead 5w pirni vahele panema, see näitab samas ka laadimise olemasolu.\nPostitus Postitas siim789 » 01 Juun 2015 21:14\nViimasel sõidul kardirajal läks vähe kehvasti. Teisel prooviringil juhtus nii\n5 aastat pidas see see mootor kõik rajapäevad kenasti vastu ilma suuremate viperusteta, ju siis sai nüüd aeg täis. Hetkel jääb masin seisma, eks paistab, mis tulevikus saab.\nPostitus Postitas siim789 » 29 Dets 2015 22:35\nEi ole püssi põõsasse visanud Plaan lähiajal jälle liikuma ja rajale saada. Proovisin siin e36 325 see hooaeg rada sõita, aga ei ole ikka päris õige auto minu jaoks, Lada istus kuidagi paremini\nPostitus Postitas siim789 » 10 Jaan 2016 22:41\nKuna grilli vahel on hea mugav toimetada, siis tegelesin väheke kere lappimisega:\nKänd oli natuke pehmevõitu\nTeiselt poolt sama koha pealt\nJuhipoolne küljekarp oli juba pehmevõitu. Eespool teemas on näha, millal karbid vahetatud said Aga ega vahepeal ei ole sinna mingeid korrosioonitõrje vahendeid sisse lasknud ka\nSamuti oli juba ammu mäda tagasild, mille küljest diagonaalvarda kinnitus koos vedru taldrikuga oli juba 4-5 korda lahti murdunud. Silda osandades avastasin, et diffri poldid on ennast lahti kruvinud. Sõites polnud muidugi mingeid erilisi helisid kuulnud, kerget undamist oli ainult hakanud tulema, aga see oli siiski väga väike.\nJa hetkeseis siis: Tagasild kokku pandud uue talaga, mida natuke üle keevitasin, varrastes uued polüpuksid, diagonaalvarras uus, piduri regulaator uus, diffri poldid keerasin 100NM ja keermeliimiga seekord kinni korralike poltidega (vanad olid ära loksutatud), uus käsipiduri tross ja üks pidurisilinder, üks sillapealne piduritoru oli mõlkis, see sai samuti asendatud ja vihmaveetoru ka alla sobitatud\nTahaks see nädal uuesti ratastele saada grilli vahelt välja, aga eks paistab. Peale tööd jõuab ainult mõne tunni nokitseda garaazis\nPostitus Postitas SexSix » 11 Jaan 2016 10:34\nKas kännu paikamine nõrgaks ei jää? Või mis targemad arvavad?\nPostitus Postitas siim789 » 11 Jaan 2016 11:55\nVast sai sama tugev, kui originaalis peaks olema sai suht lahti see ümbrus lõigutud ja kännu tagumine külg päris üles karbi sisse välja uus tükk pandud. Lisaks kaarjad nurk tugevduseks peale. Mingit tugevdustoru ei lisanud jah, kuna kasutan endiselt piduri regulaatorit, see jääb segama.\nmis selle varda täpne nimi on ja kust seda saab?\nPostitus Postitas ubja47 » 13 Jaan 2016 16:05\nsiim789 kirjutas: Täna lisandus siis kapotialla uus lambihoidja:spin\nPostitus Postitas Risto14 » 13 Jaan 2016 16:31\nPostitus Postitas ubja47 » 13 Jaan 2016 17:43\nmis selle eesmärk on? milleks kasutatkse? kere tugevdamiseks??\nPostitus Postitas Risto14 » 13 Jaan 2016 18:41\nubja47 kirjutas: mis selle eesmärk on? milleks kasutatkse? kere tugevdamiseks??\nKas just otseselt tugevndamiseks, aga toestab ning leevendab kere läbi paindumist.\nTargemad mehed ehk ütlevad ka sõna sekka.\nPostitus Postitas RRisto » 14 Jaan 2016 09:33\nSee selleks, et kui saad paugu vasaku lanseka pihta, siis see "seade" lükkab parema lanseka ka kõveraks....või vastupidi. Väga effektiivne\nPostitus Postitas siim789 » 30 Jaan 2016 17:59\nEnne uue mootori paigaldamist sai mootoriruumi natuke värskendatud, päris jube oli see enne. Ja, kui juba nina puhas oli, siis mõtlesin, et tuiskaks ka väljastpoolt natuke üle Eks paistab, kuidas ülejäänuga saab. Kevadel/suvel tahaks ikka tervenisti üle tuisata.\nMootoriga läks siis seekord nii Opeli C20NE 2,0 ja 85kw\nÜhe etapi sain ikka sõita ka, enne, kui kõik ära sulas\nTäna ajasin korra garaazist välja ja estakaadile. Võistlusel hakkas nii ees, kui taga veermikus midagi kolisema. Tuvastasin, et üks tagumise varda polt oli jäänud eelmine kord üle pingutamata ja ees juhipoolne ülemine sarniir loksus.\nVälja tulid ka mõned puudused. Õli lekkis plokikaane tihendi vahelt välja, see sai lahenduse uue tihendiga. Samuti jookseb väntvõlli tagumine simmer päris kõvasti, ilmselt on see minu praak, kui uut tihendit paigaldasin. Probleem on ka siduriga. Tundub, et lada silindri käik on liiga lühike. Sidur lahutab väga põhjast. Hetkel keerasin survelaagri lihtsalt jõuga vastu korvi ja see jookseb kaasa koguaeg. Niimoodi sain normaalselt lahutama. Aga midagi tuleb sellega ette võtta, ilmselt trossi peale ehitada. 4.44 differ on veidi liiga aeglane opeli kasti jaoks. Maanteel 90km/h on umbes 3500rpm. Teise käiguga läheb praktiliselt tühikäigu pöördega kohalt ära.\nPostitus Postitas vasepoiss » 30 Jaan 2016 22:29\nVäga äge ettevõtmine mootori näol. Kui palju pidid mootori mahutamiseks plekki lõikama ja palju käigukasti mahutamiseks, kui üldse?\nPostitus Postitas siim789 » 30 Jaan 2016 23:06\nKäigukasti koda tuli umbes 4cm kõrgemaks teha ja sillatala keskelt madalamaks. Klapikambri tagumise otsa juurest peksin tulemüüri ka natuke sissepoole. Rohkem nagu kere lõikuda ei tulnud, tänu sellele, et sain rihma pealt töötava jagaja. Originaaljagajaga oleks tulnud tulemüüri ka lõikuda.\nPostitus Postitas logman » 30 Jaan 2016 23:34\nVälja tulid ka mõned puudused...\nProbleem on ka siduriga. Tundub, et lada silindri käik on liiga lühike. Sidur lahutab väga põhjast.\nKas kahvli vart lühemaks ei kannata teha?\nPostitus Postitas siim789 » 30 Jaan 2016 23:48\nEi kannata kahjuks. Liigub üsna vastu sidurikoda. Kahvli teise otsa tugipunkti sai küll natuke sidurile lähemale toodud, kuna külge läks esiveduse hooratas, mis on Omega omast umbes poole õhem. Aga sellega silindri käiku ja jõuõlga ei mõjuta. Omegal originaalis käib asi trossiga. Mõte on kapoti alla sidurisilindri asemele mingi kronsa ehitada, mis siis trossi tõmbaks. Pedaali ülemises otsas ei paistnud nii palju ruumi olevat, et sinna trossi jaoks mingi hoob tekitada.\nPostitus Postitas zajetz » 31 Jaan 2016 21:00\nAga kasuta parem b omega siduri töösilindrit. See on otse võlli peal ja kahvilt pole üldse vaja. Õhukese hoorattaga pead silindri ja kasti korpuse vahele plaadi tegema,umbes 10-15mm. Alguses oli mul sidur trossiga, hiljem läksin b omega silindri peale üle.\nKui vaja siis mul peaks kuskil oma vana süsteem alles olema. Töötas kolm aastat laitmatult. Vahetasin välja kuna uue kastiga oli silinder kaasas.\nPostitus Postitas logman » 01 Veebr 2016 00:21\nSäherdune silinder on hea kompaktne küll. Ei laida.\nA kui tuliuus tükk kestis vaid pool aastat, siis võttis vanduma küll. Galaxy kasti mahaharutamine pole just kõige lõbusam töö. Eriti kui seda pidi tegema metsakraavile improviseeritud auto all roomamise augus ja õhu temperatuur oli +40*C varjus .\nEi teagi, miks ta nii kiirelt ära lahtus, aga üheltmaalt oli õlirada järel. Valeo toode ometigi. Uus läks sama marki alla.\nPostitus Postitas 01vaz01 » 01 Veebr 2016 19:41\nKas siis OHC omega kastil sidur trossiga? Igatahes enamusel B omega r25/28 kastid ning need hüdraulilise survelaagriga, kuid sinna vaja flants alla panna. Saab ebayst kenasti, link: http://www.ebay.co.uk/itm/Omega-R25-R28 ... Sw14xWKQFR\nJa soovitan ka k.kastile vända ning kasti võllile laagrit, eriti kui teha tagaveduseks c20xe. Kindel küll pole kas OHC mootorile ka sobib kuid peaks minema.\nlink: http://www.ebay.co.uk/itm/Vauxhall-Opel ... Sw14xWKPIb


3 pokkeri kuberner - Texas Hold'em metsikus läänes\n3. pokkeri kuberner\nAlternatiivsed nimed: 3. pokkeri kuberner\nMängi 3. pokkeri kuberner\njäreltulija 3 pokkeri kuberneri mäng\nU pokkerikaardimäng, pikk ja põnev lugu. Kuid nüüd on meie tähelepanu liikunud teatud tüüpi sellele, mida alguses nimetati lihtsalt Hold'emiks. Kui 1967. aastal tulid mitmed mängijad Las Vegasesse ja tõid sel ajal endaga täiesti uue kaardimängu, meeldis neile tavaline kasiino kiiresti. Mitu aastat oli Golden Nugget Casino ainus, mis kutsus külastajaid üles liituma Texas Hold'emi müsteeriumiga. Selle nime sai ta seetõttu, et mängijad, kes teda Vegasele tutvustasid, tulid USA-st Texase osariigist. Ja pool sajandit hiljem ilmus mäng Governor Of Poker 3.\ntäiustatud tehnoloogia võimaldab teil anda pikaajalistele hobidele läike, lahjendades ranged ja tõsised reeglid seikluse pisikesega. Kui enne käisid paljud kasiinos osa meelelahutusest, siis täna saab seda teha kodust lahkumata. 3 Governor Of Poker 3-s saavad kõik mängida, isegi lapsed, lihtsatest reeglitest kiiresti aru saades.\nReeglid reaalne ja virtuaalne\nMis puudutab mängu, siis järgib see samu seadusi nagu elus. Samal ajal on see maitsestatud lisavõimalustega "ruffles", kuid sellest hiljem. Vaatame nüüd, mida Texas Hold'em endast kujutab.\nNeid on kolme tüüpi: mittepiiravad, poolpiiravad ja piiravad. Laua taga osalejad ootavad kaardimüüjat, kuid praegu hoiustavad nad raha panka. See, kes kaarte jagab, annab välja kaks suletud kaarti ja ootab, et tehing vahel mängijate vahel lõppeks. Järgmisena laual asetsevad kolm avatud ja jälle läbirääkimist ning seejärel veel kaks ringi ühel avatud kaardil koos pausiga pakkumise tegemiseks. Mängurid, kellel on kaks kaarti ülespoole ja 5 kaarti avatud, peavad tegema võidukombinatsiooni. Lisaks sellele, kui hakkate mängima mängu Governor Of Poker 3, leiate palju põnevamaid sündmusi.\nMida virtuaalne maailm meile ette valmistab\nKui toimus Governor of Poker 3 registreerimine, siis teate oma nime, parooli, postiaadressi ... , võite hakata territooriume arendama.\nMiniClip, ettevõte on teile loonud Texase küla San Saba. Pärast selle kohtumist kohtute teiste mängijatega, kellele meeldib siin veeta. Nendega saate istuda baaris, jalutada ümbruses, lahendada lihtsaid mõistatusi või osta paar eset, mis on kasulikud edasiseks läbimiseks. Kaardil liikudes täitke ülesanded praegusel tasemel. See sarnaneb mängu täringutega, mis veeretatakse, et astuda vajalik arv samme.\nKuna siia tulevad mängijad kogu maailmast, on siinne ettevõte alati rahvusvaheline, ehkki venekeelset haldust ei pakuta. Kuid see ei mängi rolli, sest vestluses saate suhelda oma tavalises keeles ja menüüd on lihtne harjuda. IPlayer Governor of Poker 3 omadused:\nMänguasi on saadaval mitte ainult arvutis, vaid ka tahvelarvutis ja mobiiltelefonis;\nEsitatud 6 pokkeritüüpi;\nVõite sisse logida Facebooki ja muude sotsiaalsete võrgustike kaudu;\nValige mängu jaoks oma vastased;\nSuhtle teiste mängijatega.\nLõbu eesmärk on teenida palju raha kaardilaua taga ja teha oma kallimale pakkumine. Samuti peate uurima tohutut territooriumi ja võitlema Texase kuberneriga. Põhiliseks süžeeks jääb pokker ise, kuid peale selle on veel midagi teha. Te ei pea praktiliselt midagi täiendavalt konfigureerima, peate lihtsalt sisse logima, looma tähemärgi ja mängima. See on saadaval tasuta ja see on veel üks märkimisväärne pluss muudele eelistele.\nMängud Online MMORPG mänge võrgus 3. pokkeri kuberner


Keskerakonna nuhkimissüüasja prokurör on kohtuotsusega rahul - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKeskerakonna nuhkimissüüasja prokurör on kohtuotsusega rahul\n17. oktoober 2014, 14:03\nEraviisilise jälitustegevuse ja sõnumisaladuse rikkumisega seonduva kohtuasja süüdistaja, riigiprokurör Inna Ombler on tänase kohtuotsusega rahul, kuigi kohtunik Eha Popova määras prokuröri nõutust veidi leebemad karistused.\n«Ma olen kohtuotsusega rahul,» ütles Ombler täna Harju maakohtus pärast kohtuotsuse kuulutamist.\nSüüdimõistetud Priit Toobal ja Lauri Laasi ütlesid pärast otsuse kuulutamis, et kaebavad kohtuotsuse ringkonnakohtusse edasi. Ombleri sõnul on raske ennustada, kuidas kohtuasi ringkonnakohtus edasi minna võib.\n«Kõrgema astme kohus hindab asjas kogutud tõendeid ja kohtulahendit ning annab oma seisukoha. Milline see olema saab, on prokuratuuril väga raske ennustada, eks seda siis näeb,» lausus ta.\nHarju maakohus mõistis täna keskerakondlasest riigikogu liikmed Priit Toobali ja Lauri Laasi ning Tallinna linnavolikogu endise nõuniku Ivor Onksioni süüdi selles, et nad rikkusid sõnumisaladust ja tegelesid eraviisiliselt jälitustegevusega.\n«Lühidalt kokku võttes kogus Ivor Onksion Priit Toobali ja Lauri Laasi soovil Tallinna linnavolikogu sotsiaaldemokraatliku erakonna fraktsiooni liikmete kohta informatsiooni, sealjuures ka Hannes Rummu kohta. Lõpuks tungis Ivor Onksion Toobali ja Laasi soovil Hannes Rummu meilipostkasti, tutvus Hannes Rummu sõnumitega, printis need välja ja edastas Lauri Laasile. Laasi andis need omakorda edasi Priit Toobalile. Samuti mõistis kohus Priit Toobali täies ulatuses süüdi selles, et ta võltsis viit Keskerakonna sularahaorderit, millega vormistati Keskerakonna kassasse teadmata päritolu sularaha. Kohus mõistis dokumendi võltsimises süüdi ka Keskerakonna, kes sai seda varjatud päritoluga sularaha majandustegevuse sai kasutama hakata,» selgitas Ombler.\nVõõrale meilikontole sisenemise ning e-kirjadega tutvumise ja nende edastamise tõttu süüdistuse saanud Onksionile mõistis kohus rahalise karistuse 200 päevamäära ulatuses ehk 640 eurot. Samuti sai rahalise karistuse - 10 000 eurot - Keskerakond.\nKaristus oli mõnevõrra leebem, kui nõudis prokurör. Ombler nõudis septembri keskel Harju maakohtus toimunud kohtuistungil Priit Toobalile ühe aasta ja kolme kuu pikkust tingimisi vangistust kolmeaastase katseajaga. Lauri Laasile nõudis ta ühe aasta pikkust tingimisi vangistust kolmeaastase katseajaga. Keskerakonnale nõudis prokurör 20 000 euro suurust rahalist karistust ja Onksionile rahalist karistust 250 päevamäära ulatuses, mis on tema sissetuleku puhul 800 eurot.\nPetseri kloostri ülem KGB-ga koostööd teinud vaimulikest: kiriku pärast oli vaja olla lojaalne (7) Loe artiklit Vaata galeriid\nProkuratuur lubab Mary Krossi väidetava rünnaku loos peagi selgust (6) Loe artiklit\nOtseblogi: Latvala lendas teelt, Tänak lõpetas päeva napilt liidrist maas! (5)\nTrump kuulutab müüri rahastamiseks välja eriolukorra (8) Loe artiklit\nOTSEBLOGI MÜNCHENIST: Kaljulaidi sõnul vajas NATO äratust (15) Loe artiklit\nJalgpalli otsepilt: Juventus võõrustab ellujäämise eest võitlevat uustulnukat Loe artiklit Vaata videot\nBlogi: Latvala lendas teelt, Tänak lõpetas päeva napilt liidrist maas! (5)\nVäitlusselts: peaministrikandidaatide debatt, mis ei alanudki (6)


ma valetasin :( – Pärdikute päevaraamat\nma valetasin :(\naugust 11, 2015 Rents\nMa olen juba kord selline. Musta südametunnistusega ja ebausaldusväärne. Valetan teile ja iseendale.\nMäletate, kui ma ütlesin, et mul pole vähimatki plaani läti keelt õppida, sest ma tegelen hetkel hoopis teiste keeltega? Ma mõtlesin seda täiesti tõsiselt, sest lisaks hispaania ja itaalia keele leegi elushoidmisele plaanisin ma hoogsalt rootsi keele õppimist jätkata ja vene keele korralikult selgeks õppida, sest a) rootsi keel on kasulik ja kui seda oskad, saad lugedes taani ja norra keelest ka aru, ja b) tegelikult võiks üks ida-eurooplane vene keelt puhtpragmaatilistel kaalutlustel ikka osata. Ostsin isegi uhke (ja minu rott-standardite kohaselt mitte sugugi kõige odavama) vene keele õpiku, mida teile vist näitasin ka. Häda on selles, et ma vihkan puhtpragmaatilisi kaalutlusi.\nOlen teile vist rääkinud ka, et meil oli kunagi vahetusüliõpilaseks üks itaallane, kes minu meelest oli lausa imeline. Ta suutis käituda nagu ehtne džentelmen, oli tark ja sellele lisaks ka sportlik, kuulates hommikuvõimlemise kõrvale Mozarti jms, ilma et see oleks ülespuhutud tundunud, sest ta lihtsalt oli selline viisakas, heasüdamlik ja suurepäraste kommetega, et sihuke poolaristokraatlik käitumine tundus tema puhul täiesti loomulik. Noh, tema õppis näiteks vene keele ära selle põhjendusega, et “tahaks ju Puškinit originaalis lugeda”. Vat sellest saan ma aru. See on hea põhjus, miks keelt õppida. See motiveerib. Sada korda rohkem kui “tööturul tuleks kasuks”.\nAga mina ei ole veel leidnud vene autorit, kes mulle niimoodi mõjuks, et ma tunneksin, et vot teda ma PEAN originaalis lugema, nagu mul inglise ja prantsuse keeles ikka mõne mehe puhul on. Nii et vene keel jäi täiesti soiku. Rootsi keelt olen küll üsna kenasti õppinud, sest see on lihtsalt mõnus keel, varsti, kui olen oma tiba muutunud elukorraldusega normaalselt ära harjunud, võtan selle abivalmis inimesega ka ühendust, kes lubas minuga seda vajadusel praktiseerida. Aga iga kord, kui vene keelele üldse mõtlesin, tuli selline vastumeelsus peale, võtsin hoopis läti keele õpiku ette (selle, pilti näete siinse lõigu kohal), sest SEDA POLNUD MUL VAJA TEHA, see tundus nagu meelelahutus, armsad pildid ja lihtne ja aeglane areng ning samas ikkagi tunne, et ma ei löö aega surnuks, vaid teen midagi kasulikku. Lisaks on uue keele õppimise puhul alguses alati instant gratification – isegi kui uus keel tundub raske (mida läti keel alguses kindlasti tundus, sest see on nii erinev kõigist keeltest, mida ma siiani õppinud olen), on samas ikkagi tunne, et sõnavara areneb nii kiiresti, grammatika areneb nii kiiresti, keelt muudkui tuleb ja tuleb ja tuleb ja sa oled ikka NII TARK, et uskumatu. Sest noh, nullist esimesele keeletasemele lähebki üsna kiiresti. B1 pealt kasvõi B2 peale minna (rääkimata B2st ülespoole ronimisest) on tunduvalt raskem, nii et see teeb selle ettevõtmise parajaks eneseületuseks.\nAga mulle ei meeldi õppides ainult ühte allikat kasutada, nii et lisaks kasutasin ma Fabulo äppi ja Memrise’i (läti keele kohta on seal üks üsna hea õpikul põhinev asi – mis on naljakas, sest see konkreetne õpik ise mulle üldse ei meeldi). Mis mulle aga ülalmainitud õpiku juures meeldis, oli see, et osad olid jagatud grammatika kaupa, põhimõtteliselt igas peatükis üks kääne vms. Pärast kõigi käänete (mitte terve õpiku) läbivõtmist tundsin ma aga, et mul on nüüd hea grammatiline baas (mulle ju meeldib grammatika, nii et muidugi olin ma selle aja peale iseseisvalt õppinud ka minevikku, tulevikku ja konditsionaali moodustama), kuid tahaks nüüd tiba sõnavara arendada ja mõnda aega mõnest teisest õpikust õppida. Ja ostsin endale hoopis sellise õpiku.\nLätis on kõik ikka odav, see õpik (ca 250 lk + CD, rohkem pilte näete siit) läks mulle maksma tiba alla kümne euro. Küll aga ütlen ma ausalt ära, et kui see oleks olnud mu esimene õpik, oleks mul vene keel nüüdseks selge, sest ma poleks iial viitsinud läti keelega jamama hakata. See õpik on üles ehitatud teemade kaupa ja kohe kõige esimesest peatükist alates on juba segatud kokku erinevad käänded, pikad näidisdialoogid jms. Hetkel, kui mul on juba teatud sõnavara ja grammatilised teadmised all, on see igati meeldiv ja kasulik, aga esimeseks õpikuks oleks see liig. Aga mulle meeldib väga see, et iga peatüki lõpus on ära toodud uued sõnad ja jäetud piisavalt ruumi, et igaüks saaks vastavalt oma emakeelele nende tähendused sinna juurde kirjutada (sest raamat ise on ainult lätikeelne). Nii keeruline on see ilmselt selle pärast, et see on suunatud inimestele, kes seda ülikoolis õpivad ja ei peagi titekas olema, aga ikkagi, päris algajatele oleks see minu meelest üsna sügavasse vette hüppamine. Neile, kes päris algajad enam ei ole, soovitan küll.\nEelmine postitusSteam, ma su kägistan\nJärgmine postitusMis Eesti klienditeenindusega juhtunud on?\n67 kommentaari “ma valetasin :(”\naugust 11, 2015, 8:28 e.l.\nJa mis autoreid sa nüüd originaalkeeles lugema hakkad?\naugust 11, 2015, 8:29 e.l.\nSt pole märganud su suurt kirge nt Veidenbaumsi vastu 😛\naugust 13, 2015, 11:03 e.l.\nMa arvan, et ma saan oma läti keelega seonduva kire muul viisil rahuldatud.\naugust 11, 2015, 8:35 e.l.\nvilis lacisel on head paksud raamatud.\naugust 11, 2015, 10:02 e.l.\naugust 11, 2015, 7:58 p.l.\nNõus, kõik keeleõpikud algavad käänetega, ja sellega ka lõpevad\nminu jaoks vähemalt, sest tuleb hakata jälle eesti keelt õppima,\net mõista, mida selle uue keelega õelda tahetakse. Absurd.\nLäti keelega on aga asjad hoopis paremad, sest kõik töölkäivad on meil lätlased!\nMeil siin põhjaeestis vähemalt, mis on ka loogiline soomekalevipoegade augu täide.\nIgatahes on nad asjalikud, sirged, kiired, viisakad, veidi venelased (RusskoeRadio),\naga muidu loomult avatud, võtmed on piimapaki all, piimapaki sees on konid,\nmitte nagu venelastel laiali läbustatud 😀\nJa mina olen ka nendega viisakamast viisakam, sest see WelcomToEstionia on mõttetu,\nsest lätlased on lihtsalt niivõrd ilusad inimesed.\naugust 11, 2015, 11:37 p.l.\nEriti armas on, kui nad algavad käänete (formaalselt) korrektsete nimetustega, nagu illatiiv või instruktiiv. Filoloog ilmselt rõõmustab ja õpib himukalt edasi, mittefiloloog läheb minecrafti mängima või trenni.\naugust 12, 2015, 3:58 e.l.\na mis nimed mittefiloloogile aitaksid? kui näiteks akusatiivile mõelda – kuna eesti keeles sellist käänet ei ole, siis peaks talle eestipärasema nime ekstra välja mõtlema ja vaevalt see asja selgemaks teeks. ja indoeuroopa keeltes on ta päris tavaline kääne – kui neil üldse käändeid on, siis see on peaaegu alati mängus.\naugust 12, 2015, 8:41 e.l.\nMittefillil on täiesti pohlad su loogiliselt korrektsest arutluskäigust. Mittefill näeb sõna “akusatiiv”, vihastab ja viskab raamatu nurka.\nKahtlustan, et sama juhtub paljude muude asjade õpetamisel. Pedagoog / metoodik / kesever tahab teha asja _õigesti_ ja mitte olla ebatäpne. Aga õppija tahab köitvust, mitte korrektsust.\nJa paneme tähele, et see on õpetaja, mitte õppija probleem. Õpetamine (sh õpikute kirjastamine) on kaasajal äriline tegevus. Kui metoodik-1 suudab õppijat köita ja metoodik-2 ei suuda, siis on metoodik-2 varsti turult kadunud.\naugust 13, 2015, 11:02 e.l.\nMis sa saaksid sõnast “sihitis” paremini aru siis või?\naugust 12, 2015, 10:04 p.l.\n101% nõus. Kellele seda grammatikat üldse vaja on (peale filoloogide). Emakeeles saan kõigest aru ja räägitud ka, aga käänd- ja pöördkondade kontrolltöös põruks täiega\naugust 13, 2015, 9:45 p.l.\nüritasin ette kujutada, kuidas selgitada akusatiivi selle nime nimetamata: “kui keegi teeb milllegagi midagi, siis selle sõna otsa, millega midagi tehakse, käib see lõpp”. ja nii iga jumala kord: “muuda see sõna nüüd selliseks, nagu siis käib, kui keegi selle asjaga midagi teeb”.\nja hoidku siis selle eest, kui “see, kui keegi midagi millegagi teeb” on vastavas keeles väljendatav rohkem kui ühe käändega. (nagu eesti keeles täiesti hirmsal määral ongi.)\naugust 14, 2015, 12:37 e.l.\nJah, õpetamine on üks keeruline asi. Ma ise õppisin täiskasvanuna veidi majandust. Ja mäletan, kuidas mikroökonoomika õppejõud mingit graafikut selgitades ennast täiesti umbe jooksutas. Lõpuks selgus, et ta püüdis matemaatilist mõistet “tuletis” argikeele sõnadega ümber jutustada. Eeldades (ilmselt õigesti), et suurem osa kuulajatest ei mäleta mat-analüüsist halligi ja kaotaks ka kõige lihtsamate terminite kasutamisel järje kohe käest.\naugust 14, 2015, 2:00 e.l.\na vahel olen kogenud, et isegi profaanidele õpetamisel on põhjalikumad teadmised kasuks. nt olen ma mõnele meeleheitel välismaalasele suutnud eesti keele tüvevaheldusse mingitki loogikat suutnud tuua, seletades umbes nii, et “noh, eks vanasti oli loogilisem ja kõik need vormid rohkem ühtmoodi, lihtsalt inimesed ei viitsi nii pikalt hääldada ja siit, siit ja siit pudenes üht-teist vahelt ära”. Või nt rõõmustas üks inglane, kui ma seletasin, et “neliteist” ei ole mitte lihtsalt fourteen, vaid tähendab otsesõnu “neli teisest kümnest ka”. Ta sinnamaani ei saanud aru, mis “teist”, kui juttu on arvudest üle kümne.\naugust 14, 2015, 2:01 e.l.\n… st üle kümne, mitte üle kahe – et “teist” viitaks ju justkui 2-le. no ja siis tuligi välja, et viitab jah, aga need kaks asja, millest juttu on, on kaks kümmet.\naugust 14, 2015, 5:07 p.l.\n“kui keegi teeb milllegagi midagi, siis selle sõna otsa, millega midagi tehakse, käib see lõpp” kuidas palun? ausaltöeldes ütleb see jutt mulle umbes sama palju (vähe) kui “akusatiiv”. ma olen alati arvanud, et sihitis on see, millele tegevus on sihitud? mitte et ma teaks, kas lauses “panen raamatu kappi” on sihitiseks “raamat” või “kapp”. no kui elu kaalul oleks, siis ehk üritaks välja mõelda, aga üldiselt eriti ei huvita. ja näiteks süntaksi eksamiks pidin ma igavese suure mnemotehnilise ehitise konstrueerima, et meeles pidada, kumb on otsene ja kumb kaudne komplement, aga eksamil ajasin vist ikka nende nimed sassi. st ma oskan neid kahte asja eristada küll, aga mul ei seisa meeles, kumb on otsene ja kumb kaudne.\net kuidas siis õpetada? mul töötab kõige paremini tekstide lugemine/kuulamine. mingid algteadmisest grammatikast on alustuseks siiski vajalikud, aga suht minimaalsed: mõned tähtsamad tegusõnad ja nende põhivormid (mis on enamasti nagunii erandid), kui on olemas käänded, siis kuidas neid ära tunda (sel tasemel, et ma saaksin aru, et tegemist on sama sõnaga mingis teises vormis), ja ka lause kokkupanemise üldised põhimõtted, ja umbes siis võibki sõnaraamatuga lugema hakata. ülejäänu tuleb praktika käigus. st mul on vaja kõigepealt hunnikut näiteid, siis võib grammatikast nende sorteerimisel ja süstematiseerimisel isegi kasu olla. tühjalt kohalt tabelite järgi mingite vormide moodustamine on lihtsalt täiesti masendav ja lootusetu.\naugust 14, 2015, 8:04 p.l.\n<em<mitte et ma teaks, kas lauses “panen raamatu kappi” on sihitiseks “raamat” või “kapp”.\nmärgin siis siia üles, äkki mõni samas segaduses olev inimene kunagi leiab ja rõõmustab: selles lauses on sihitis “raamat” – st raamat on “see asi, millega midagi tehakse”. Asi, millega tehakse, on raamat. Tegevus on “kappipanek”. Kapp ise on lihtsalt tegevuse täpsustus (mitte lihtsalt ei pane umbmääraselt ei tea kuhu, vaid just nimelt kappi); selliseid täpsustusi kutsutakse määruseks.\nAga mis dialoogide põhjal õppimisse puutub: mulle iseenesest meeldivad dialoogid ja luuletused jms tekstikatked.\nAga ma tahan sinna juurde ka käände- või pöördeparadigmasid saada, sest niipea, kui ma sealt dialoogist sõnade tähendused välja raalin, et “ahaa, see sõna tähendab “ma söön” (või on need tähendused juba ette antud), siis tahaks ma hakata teada saadud sõnadest kohe oma peas uusi dialooge koostama, kujuteldavate kaaslastega vestlema. ja siis on jube mage, kui ma oskan ainult öelda “ma söön”, aga mitte “sa sööd” või “ta sööb”. Kohe, kui mul on lisaks üksikule vormile “ma söön” ka kõik muud pöördelõpud, nii et ma saan sellest vormist uusi vorme teha ja ükskõik kelle söömisest rääkida, on mul palju suuremad võimalused.\nMu kujuteldavad dialoogid jäävad ju nigelaks, kui ma saan iga sõna kasutada ainult selles vormis, milles ta õpikutekstis oli.\naugust 14, 2015, 8:07 p.l.\nja ennetamaks küsimusi: jah, ma olen kujuteldavates situatsioonides kujuteldavaid dialooge pidanud ka vanakreeka keeles, kui ma seda õppisin. inimene peab ju kõigeks valmis olema, näiteks et satub järsku ajamasinaga muistsesse Kreekasse. ja haldjakeeles peab igaks juhuks suhtlemist harjutama, kui avaneb ootamatu portaal sinna universumisse, kus haldjad veel ringi jooksevad.\naugust 17, 2015, 8:48 p.l.\nmul tuli pähe, et see on võibolla klassikalise muna-kana probleemi humanitaaride versioon, et kumb on enne, kas keel või tekst. filoloogide jaoks on suure tõenäosusega enne keel, ja kuna keele õpetamise ja õpikute kirjutamisega tegelevad peamiselt filoloogid, siis võib sellest tuleneda tugev kallak teatud tüüpi lähenemiste poole keeleõppes, mis näiteks mulle ei sobi ja kasvatasid mus kooli ajal veendumust, et mul pole keelte peale üldse annet. minu päästjaks sai kodulugemine, mida meil enamus vihkas, aga mina armastasin ja pusisin juba põhikooli ajal mõnuga ajakirjadest populaarteaduslikke artikleid lugeda. nii et mina loen, et keelt õppida, aga mõned teised vist õpivad keelt, et raamatuid lugeda.\naugust 17, 2015, 10:11 p.l.\nMittefilli huvitab keelt õppima asudest, mis on akusatiiv või sihitis, sama palju kui mind huvitab arvutit ostes, kuidas progemine käib. Mittefill tahab poest saia osta ja filme vaadates tekstist aru saada.\nMina olen see “tavaline inimene”, keda Kaur kirjeldas, kellele tambiti teisest klassist peale saksa keelt grammatika kaudu pähe. Ma suutsin ennast saksa keele erikoolist viitega läbi ajada ja sain eksamil ka head tulemused, aga ma ei sallinud seda keelt ja ma ei saanud aru, kuidas seda üldse on võimalik selgeks saada. Kogu aeg oli grammatikaga ilge häda ja keelepraktikat polnud. Samal ajal õppisin eesti keele raamatuid lugedes ära, ehkki grammatikareegleid ei teadnud ega tea siiamaani, ja inglise keelt, mille õpe oli koolis väga nõrk, oskasin ainult telekast õppides ja oma isikliku huvi tagajärjel keska lõpuks paremini kui saksa keelt.\nNii et jah, oleme ausad, teile võib ju see keele juppeks võtmine meeldida, aga kui meie mittefiloloogidena räägime, et keskmine inimene nii ei õpi, siis ei soovita teil filoloogidena ka õpikuid sellele üles ehitada…\naugust 18, 2015, 1:06 e.l.\na kuidas te oma peas kujuteldavaid dialooge teete? puhtalt sõnatüvede peal või olemasolevate lõppudega, stiilis “minu maitseb hästi puder” (mis on tõenäoliselt midagi sellist, nagu ma hääletades poola keeles suust välja ajan)?\nvõi ei üritagi oma peas ise võõrkeelset juttu kokku panna?\nmulle tundub praeguse põhjal, et erinevus võib olla hoopis selles, et filoloog (näide: mina) tahab hakata kohe ise teksti koostama, juttu vestma või minu poolest luuletusi kirjutama; mittefiloloog tahab põhiliselt olemasolevast tekstist aru saada, tekstikoostamine tuleb mängu siis, kui on vaja reaalse inimesega suhelda ja siis saab ka kätega vehkides suuri asju teha.\nsiit tuleb muidugi loogiliselt järgmine küsimus: kas mittefiloloogid kah sahtlisse kirjutavad või on neil tekstiloomistung üldse väiksem?\nselle tekstikoostamistungi tõttu on mul võõraid keeli õppides üks pakilisemaid asju teada saada, kuidas väljendada selles keeles “kuigi” ja “siiski”. sest minu enda keeles on need hästi vajalikud jublakad, millega asju omavahel vastandada. Lihtsalt “aga” on nendega võrreldes kuidagi lahja.\naugust 18, 2015, 1:14 e.l.\nApropoo, keeleõpe käis mul koolis peamiselt jutustamise kaudu – keelegrupp oli nii väike, et iga päev pidi arvestama, et õpetaja kutsub järjekordset teksti jutustama. Grammatikaharjutused olid ka, aga nendega sai lihtsalt nt olulised asesõnad sisse nühkida. Või mis tegusõna mis eessõnu nõuab, et väljendil mingi tähendus oleks.\nJa no jõle raske oleks olnud jutustada, kui ei oleks osanud ise nt tegusõnu pöörata. St teoreetiliselt oleks võimalik, aga siis tuleks tekst üleni pähe õppida ja selleks olen ma liiga laisk, lihtsam oli jutu sisu meelde jätta ja ise lauseid moodustada. Selleks on küll vaja osata lauseid moodustada, aga lausete moodustamiseks vajaliku tööriistakomplekti peab ainult korra ära õppima, et moodustada palju erinevaid lauseid. Aga teksti peaks iga jumala kord pähe õppima. Viis päeva nädas, iga päev masinakirjalehekülje jagu teksti pähe, võeh.\naugust 18, 2015, 1:15 e.l.\nviis päeva *nädalas* muidugi.\naugust 18, 2015, 1:19 e.l.\nMittefill tahab poest saia osta\nKusjuures siit saab hea näite, miks mul käändelõppe vaja on: sest kui ma saan nt tüüpilisest mittefiloloogi õpiku dialoogist teada, kuidas saia osta, siis ei tahaks ma saiaga piirduda, vaid ikka vorsti ja õlut ka. Järelikult on mul vaja ka vorsti ja õlut sellesse käändesse panna nagu sai selles näidisdialoogis. Aga mõnes keeles ei pruugi ma puhtalt saiadialoogi põhjal välja raalida, mida peab sõnaga “õlu” tegema, et ta samase dialoogi paigutada, isegi kui ma juba tean, kuidas öelda “õlu”.\nPäris poes aitaks tõenäoliselt muidugi ka sellest, kui ma lööks rusika lauale ja kärataks “õlu”, a ma tahaks ju kohe kohaliku mulje jätta.\naugust 18, 2015, 1:26 e.l.\n… ja see isu kohaliku muljet jätta tähendab ka seda, et mul on õudne häda hästi ruttu teada saada, kuidas selle keele moodi “ee” või “noh” või “tähendab” öelda, ühesõnaga, adekvaatseid parasiitsõnu.\naugust 18, 2015, 8:35 e.l.\nLühike vastus: intuitiivselt.\nPikem vastus: well.. intuitiivselt. Ma koostasin (ja koostan) oma peas KOGU aeg ingliskeelseid dialooge ja jutukesi, nii kaua, kui ma ennast seda keelt õppimas mäletan. (Kuskil neljandast-viiendast klassist alates.) Ma ei pidanud teadma, MIKS mingi sõna kuidagi käändub või pöördub, ma jätsin näiteks meelde, et “inglise keeles on kõigi tegusõnade minevikuvormid suhteliselt sarnased ja kerged moodustada”, ja erandid lihtsalt JÄID MEELDE esimese korraga. (Sest inglise keel on väga lihtne keel, sellisel baastasandil.)\nSoome keelega samamoodi. Mul ei ole vaja reeglit teada, et sellest mingil hämaral tasandil aru saada.\nGoogelda Daniel Tammet (mitte võrdluse mõttes, sest ta on savant), see õppis intuitsiooni ja mingite veidrate seoste loomise pealt umbes kahe nädalaga uue keele ära.\nKeelekümblus ju nii töötabki, sa saad lihtsalt väga suures koguses uut keelt ja mitte ükski rääkija ei tule sulle ütlema, miks asjad just nii on, lihtsalt parandavad vigu.\nAlati, kui ma Rentsiga keeleõppest räägin, jaurab ta mulle igasugustest grammatikareeglitest, mis rakenduvad kuskil prantsuse või hispaania keeles või mis kuradi udmurdi keelt ta juhtub parasjagu õppima, ja ainus, mida ma suudan mõelda, on “issand jumal, miks sa raiskad aega, see ju aeglustab keeleõpet” – sest mind on aeglustanud ja mind aeglustaks.\nP.S sahtlisse kirjutamise koha pealt: hoolega ja palju. Ei ole see labane pööbel alati nii labane.\naugust 18, 2015, 11:07 e.l.\nMa muidugi sõnastan segaselt ja mõte võib kohati hämaraks jääda, aga parim seletus, mille ma tuua oskan, on see, et keeled ju ei arene grammatika põhjal, pigem on grammatikareeglid miski, mida kasutatakse keele ja selle seaduspärade kirjeldamiseks – miks siis sedakaudu keelt õppima peaks? Väiksed lapsed ei õpi nii rääkima ja võõrale maale kolides ei õpita nii rääkima ja see on ometigi kõige efektiivsem keeleõpe..\nIseasi, et õpikut on niimoodi muidugi suhteliselt võimatu koostada, nii et “kuidas siis õpetama peaks?” jääb vastuseta. Lihtsalt püüdke aru saada, et selline keeles urgitsemine on nauditav ainult väga kitsale seltskonnale :p\naugust 18, 2015, 2:29 p.l.\nSeda muidugi, et keelt ei arendata grammatikateooria järgi, vaid viimane on metakeel (ja mitte kunagi päris täiuslik ja alati saaks teistmoodi kirjeldada ja kategoriseerida).\nA mingid seesmised seaduspärad on ikka, isegi kui mitte kunagi 100 prossa kehtivad. Needsamad, mida sa intuitsiooniga välja raalid ja mida väikelapsed kuulamise pealt õpivad, nagu sa ütled.\nIntuitsiooni abil olen ma ka ise (pärast väikelapseiga) asju koju ajanud, pmst ma hakkasin ungari keelt ühe lauliku järgi õppima ja inglise keel tuli raamatute lugemisest ja poola keel imbub sisse osalt tänu poolakeelsetele koomiksitele, osalt hääletamisele. Aga selleks, et need seaduspärad ise koju ajada, peab olema piisav tekstikorpus: kui mul on õpikus esialgu ainult üks pisike dialoog vms tekst, siis selle pealt veel ise suurt midagi ei ehita.\nMu kunagine I kursa ungari keele õpik oli selles mõttes igale sihtgrupile hea, et iga õppetüki alguses oli eluline dialoog; selles esinev grammatika anti kuskil seal järel, et oskaks ise kasutada; ja siis olid veel ülesanded, kus pidi ise mingisuguseid elulisi lauseid moodustama või küsimustele vastama. Ungari keeles on selle poolest vaja grammatikat õppida, et igasuguseid lõppe ja tunnuseid on seal õudselt palju ja need on tähtsad – kasutad vale pöördelõppu, mis on ainult õrnalt õigest erinev ja ongi untsus. Neil on väga paljudel tegusõnadel (filoloogidele: kõigil sihilistel verbidel) kaht eri sorti pööramine ja välismaalasel on nende loogikat intuitsiooniga raske ära tabada, sest üheski muus Euroopa keeles sellist värki ei ole – nt eesti keeles saad sa öelda “joon õlut” või “joon sinu õlle ära”, nii et “joon” on mõlemas ühtmoodi, aga ungari keeles ei oleks, sest nad teevad vahet, kas suvaline õlu või üks kindel õlu, ja väljendavad seda vahet just nimelt tegusõnaga – kindlasti saab ka selle lõpuks ise osmoosi teel kätte, aga ma oletan, et selleks on kaks korda suuremat tekstikorpust vaja, sest võimalikke variante on kaks korda rohkem.\nMa arvan, et ungari keele taolise keelega, kus on “palju grammatikat”, läheks intuitsiooni pealt õppimisega kauem – vbla väikelapsel mitte (ja temagi teeb alguses muidugi vigu), aga täiskasvanut segavad juba tema enda keele harjumused. Vbla on see põhjus, miks ma hakkasin tast tunduvalt hiljem kuulamise järgi aru saama kui nt itaalia keelest – kuigi hääldamise selgus on neil mõlemal hea – tuttavaid sõnu on raske ära tunda, sest iga sõna sabas tuleb vähemalt sõna enda pikkuse jagu grammatilisi lõppe, kui mitte rohkem.\nAga teisest küljest on see grammatika neil õudselt lihtne, sest erandeid praktiliselt ei ole: kui sa oskad juba öelda “sõbrale”, siis oskad öelda ka “puule” või “kapsale”, eeldusel, et tead, kuidas on “puu” ja “kapsas”. Mitte nagu eesti keeles, kus tundub, et enne asja ei saagi, kui kõikvõimalikud sõnakujud on pea sisse kulunud.\nTglt on kindlasti uuritud ka seda, kas eri emakeelega väikelaste kõne arengu kiiruses on mingi vahe sees, aga ma ei suuda seda praegu välja guugeldada.\naugust 18, 2015, 2:36 p.l.\nlühemalt: minu jaoks grammatikareeglite omandamine hoopis kiirendab keeleõpet, sest ma saan hakata igast vorme – ja juttu, kus neid vorme vaja on – moodustama juba enne, kui ma puutun kokku piisava tekstimassiga, et need intuitsiooni pealt valmis treida. Tegelikult pole siis seostatud tekstimassi õieti vajagi – nii kui tuleb pähe, mida ma tahan öelda, vaatan sõnaraamatust sõna järele ja muudan sellisesse vormi nagu vaja. Vajaduse korral saaks juba puhtalt sõnaraamatu pealt ja vajalike grammatikareeglitega ise midagi moodustama hakata.\naugust 18, 2015, 2:38 p.l.\naa, ja sahtlissekirjutamise kohta küsisin sellepärast, et mul on bioloogist sõpru, kes ei ole kunagi sahtlisse ega muidu luuletusi kirjutanud ja on reageerinud infole, et keegi kirjutab, suure üllatuse, et mitte öelda vastikusega.\naugust 18, 2015, 2:39 p.l.\n…nii et ma mõtlesin, et järsku on siin mingi seaduspära.\naugust 18, 2015, 2:49 p.l.\nSul on muidugi õigus, et grammatikat on VAJA teada ja ma tõesti ei kujuta ette, mismoodi peaks üks keeleõpik ilma selleta välja nägema, ja ega ma muud tahtnudki öelda kui Kaurile takka kiita, et “tavainimese ehmatab seesugune grammatika üleküllus õpiku juurest minema”. Võib-olla oleksin pidanud alustama, et “efektiivseim keeleõpe ei käi õpiku järgi” – mis muidugi ei aita õpiku koostamisel eriti kuhugi…\nSee sinu ungari keele näide: tore on sellist asja teada, seda on rääkides vaja, aga ilmselt on suur vahe, kuidas ja mis tasemel seda õpikus sõnastada. Ma näiteks tean soome keele grammatikast umbes ainult seda, misasi on vokaaliharmoonia, ja ilmselgelt ei ole see piisav, kui tahad mingit mõtestatud teksti produtseerida, aga kõnekeeles olin omal ajal nii kõva kärbes, et petsin kõrtsis soomlased ära. (Sest kui sa saad rääkida lihtsat keelt…)\n(Need sinu bioloogidest sõbrad kõlavad nagu mõned mu humanitaaridest tuttavad, kelle jaoks igasuguse spordi tegemine tähendab automaatselt seda, et inimesel kõrgem mõttetegevus sootuks puudu on.)\naugust 18, 2015, 4:08 p.l.\nteemaliug sportlaste kahtlustamisele ajupehmuses: minu arust on see hoiak olnud kahe poolega: et tõsisel sportlasel ei kõlba mingi kultuuritiluliluga tegelad ja vastupidi, kui jumal mõistust jagas, olid kehakultuurlased trennis. Ja praeguseks juba muutuma hakanud, praegu on pildil mitu tuntud intellektuaali-kultuuriinimest, kes tegelevad huvitatult ja vahel päris kõrgel tasemel spordiga. Võitlusaladelt eriti, sealt tulevad meelde Mihkel Kunnus, Jüri Kolk, Tarmo Jüristo.\naugust 18, 2015, 4:13 p.l.\nA neid ungari keele eri pööramisi me minu mäletamist mööda peamiselt lihtsalt harjutasime. Ega seal ära õppida ju suurt midagi ei ole, ikkagi ainult 6 pööret mõlemas variandis; põhiline oli sisse treenida, mis varianti millal kasutada. Pluss veel “mina … sind” vorm, mis on täitsa eraldi (kolmes lauses “ma armastan sind”, “ma armastan heegeldada” ja “ma armastan teda” on ungari keeles igaühes ise moodi “armastan”). Pmst visati ette hunnik sõnu eri asjade kohta, millega keegi midagi teeb, ja siis pidi neist ise lauseid tegema. Ma täpselt ei mäleta, aga oletan, et mõni selline harjutus võis olla seotud tekst, et ainus, mis peab veel tegema, on tegusõna õigesti sisse panna.\naugust 18, 2015, 5:38 p.l.\n“a kuidas te oma peas kujuteldavaid dialooge teete?”\nüldiselt eriti ei tee. isegi eesti keeles pean ma kujuteldavaid dialooge suhteliselt vähe. peamiselt siis, kui on vaja mingiks tähtsaks vestluseks valmistuda või kui mõni jutuajamine on pähe kummitama jäänud. ma olen tugevalt visuaalne mõtleja, mul jooksevad peas enamasti pildiread, mida saadavad mühatused ja asesõnad, stiilis: “näe! see — siin, hmm… huvitav… ei tea? vist küll.” no miks peaks enda jaoks täislauseid moodustama?\naga ma olen tähele pannud, et keeleõpetajad (vähemalt need, kellega ma viimasel ajal olen kokku puutunud) armastavad eksamitel ja kontrolltöödes dialoogide kirjutamist ülesandeks anda. minu jaoks on see hirmus loominguline piin ja võtab kohutavalt kaua aega, just nimelt situatsiooni väljamõtlemine. oleks sama dialoog tõlkimiseks ette antud, oleks väga palju lihtsam.\n“sest kui ma saan nt tüüpilisest mittefiloloogi õpiku dialoogist teada, kuidas saia osta, siis ei tahaks ma saiaga piirduda, vaid ikka vorsti ja õlut ka”\njällegi üks probleem, mida mul ei ole. et osta saia, vorsti ja õlut, piisab sellest, kui teada sõnu “sai”, “vorst” ja “õlu”, võibolla ka “palju maksab” ja numbrid ja tänan-palun vms. ega nii lihtsa tehingu sooritamiseks ei pea ju ometi täislauseid moodustama! ma suudaks ka eesti keeles ette kujutada dialoogi, milles minu kui ostja osa näeks välja umbes selline: “saia on?” … “üks.” … “tänan.” ja kui see “sai” ongi mingis vales käändes, siis arusaadavust see ilmselt eriti ei halvenda. eriti kui sinna juurde naeratada ja välismaalane välja näha :). aga ma olen tähele pannud jah, et sina, notsu, armastad võõrkeeltes väljenduda pikkade ja keeruliste lausetega, kuigi sama info saaks edastada ka palju lühemalt (millist võimalust mina rohkesti kasutan, isegi siis, kui ma keelt oskan).\naugust 18, 2015, 7:03 p.l.\nnii, nüüd, kus on selgunud, et grammatikapelglikest osa (AbFab) vestleb oma peas võõrkeeles, osa (ep) mitte, nii et grammatikapelgus ei ennusta dialoogikalduvuse kohta midagi, tekkis huvi, milline suhe ongrammatikapelguse/-armastuse ja matemaatika-loogikapelguse/-armastuse vahel ja kas üldse. Kui ma otsustaks ainult ep ja enda põhjal, siis ütleks kohe, et “kui meeldib matemaatika ja loogika, siis meeldib ka grammatika ja vice versa”, aga huvitav oleks teada, kuidas ka teistega on.\naugust 18, 2015, 8:05 p.l.\nMulle matemaatika ei meeldi, aga jällegi, googelda Daniel Tammet.\naugust 18, 2015, 9:11 p.l.\nMatemaatika ja loogika on vahendid, see oleks nagu küsida, et kas sulle meeldib kirves… Jah, mulle meeldib, kui talvel on soe, seega tuleb aegajalt puid lõhkuda 😛\nGrammatika on lihtsalt keelt kirjeldav reeglistik, mis seal meeldima peaks ? 😛\nDialoogid on pea ainus asi, mis kirjutades hästi välja tuleb – ja peas tuleb need enne kirjapanemist ju läbi mängida 😀\naugust 18, 2015, 9:32 p.l.\nPaljugi mis, et vahendid – igal inimesel on vajalikke asju, mida tehakse sellepärast, et on vaja, ja vajalikke asju, mis ei peakski vajalikud olema, et neid teha, sest mõnus on.\nMina üritan näiteks kirvetöödeks alati esimeses järjekorras leida kellegi, kes need minu eest ära teeks, aga matemaatikast – nii natuke, nagu ma seda kooli humanitaarklassis sain – mäletan suuri mõnusid. Ja kuna see tekitas umbes samamoodi mõnu nagu grammatikasse süüvimine – sh sellesse, kuidas iks keelt veel kirjeldada saaks ja kas olemasolev süsteem on selleks üldse parim.\nTglt ongi kõige suuremaid grammatikamõnusid mulle tekitanud olukorrad, kus mul tuleb grammatika ehk see kirjeldus olemasoleva materjali põhjal ise genereerida – nii, nagu ma tolle lauliku põhjal ungari keele grammatikat leiutama hakkasin. Arvatavasti tegi see jalgrattaleiutamine pärast ülikoolis ungari keele õppimise kergemaks – asjad, mis on endal välja mõeldud, jäävad palju kõvemini meelde, kui lihtsalt õpitud asjad.\nJa umbes samamoodi oli mõnus, kui ma mõtlesin ise välja, kuidas võrrandisüsteeme lahendada, sest ma puudusin, kui seda koolis õpiti.\naugust 18, 2015, 9:36 p.l.\nJa kuna see tekitas umbes samamoodi mõnu nagu grammatikasse süüvimine – sh sellesse, kuidas iks keelt veel kirjeldada saaks ja kas olemasolev süsteem on selleks üldse parim – siis ma muude andmete puudumisel arvakski, et matemaatikat ja grammatikat tehakse umbes sama ajuosaga.\nTglt – eks ka matemaatika saab vahendiks siis, kui ta on juba välja mõeldud ja eks ta ole samuti teatud maailma või maailmaosa seaduspärade kirjeldus nagu grammatikagi – ainult et kuna grammatika kirjeldab sellist pärismaailma asja nagu loomulik keel, siis ei kuku ta nii kena puhas reeglipärane välja. Matemaatikal on pigem omaenda maailm, mille sees mängida.\naugust 13, 2015, 1:14 p.l.\nHiljuti jäi mulle silma üks veider väide. “Kuigi Koraan on tõlgitud paljudesse keeltesse, peavad tõsiusklikud sobivaimaks siiski algupärast teksti. Seetõttu loevad araabiakeelset Koraani ka need muhameedlased, kes araabia keelt ei oska.” Olgu selle arusaamisega kuidas on, aga ma olen alati imetlenud inimesi, kes õndsalt ohkavad: olen lugenud teda-ja-toda originaalis!\nMilleks? on mu esmane reaktsioon. Kas tõlget pole saadaval? Või kui on, siis miks raisata aega jutule, mis tõlgitud versiooni sõna-sõnalt kordab? Parema elamuse saamiseks? Vabandust, aga sel juhul peab keeleoskus olema elus vajamineval supertasemel, mitte sõnaraamatu abil omandatud pelk teooria. “Puškini originaalis lugemine” mind selleks ei motiveeri.\naugust 13, 2015, 9:32 p.l.\ntglt ei pea keeleoskus lugemise nautimiseks olema “eluks vajamineval supertasemel”. Eluks vajaminev oskus on aktiivne keeleoskus, oskus asjad ära ajada. See eeldab sageli rohkem suhtlusoskust kui korralikku keeleoskust, saab hakkama võrdlemisi vähese keele kui niisugusega (jumalukene, ma olen poolakatega pikad jutud maha ajanud). Lugemiseks piisab jälle passiivsest keeleoskusest, st kõiki keerulisi väljendeid, millest inimene aru saab, ei pea ta suutma kohe ise suust välja pritsida; võib aru saada, et “ahaa, siin on arhaism” või ära tabada, et “siin ta teeb ühe vanasõna arvel nalja”, ilma et seda vanasõna endal rääkimise ajal meelde tuleks. Selleks, et asju ära tunda, kui nad ette tulevad, ei pea nad kohe endal lambist võtta olema.\nVrd sellega, kui loed juba varemloetud raamatut – siis on enamik inimesi suutelised isegi uue ümbrispaberi korral ära tundma, et ahaa, seda raamatut olen ma lugenud. Ilma et see tähendaks, et nad suudaks selle raamatu kohe peast arvutisse toksida.\nJa luule puhul on muidugi rumalus rääkida, et “tõlgitud versiooni sõna-sõnalt kordab”. Luulet ei ole võimalik sõna-sõnalt tõlkida, õigupoolest võiks see lausa olla üks kriteerium, millega kindlaks teha, kas miski on luule või ei ole. Pmst on tõlkeluule juba uus luule, mis on tehtud algse luule ainetel; see võib olla väga hea, aga kui tahaks teada “mis seal päriselt oli”, siis ebapiisav.\naugust 13, 2015, 9:38 p.l.\nNing jah, Eestis on ju väga tavaline, et tõlget ei ole saadaval; mida vähem meinstriim keel, seda rohkem seda ette tuleb. Ja viimasel ajal on päris tavaline ka see, et tõlkija või toimetaja on üle jala lasknud, sest kirjastamine on käinud liiga kiiresti, et korralikult saaks. Pluss kõik sõnamängulised raamatud, kus hea tõlkija paneb omad sõnamängud sisse, halb tõlkija kaotab sõnamängud ära, aga päris originaali omi ikka ei saa.\nTõlgete usaldamise põhjendamatusest on üks eriti drastiline näide kunagine rootsi “Sõrmuste isanda” tõlge – nüüd peaks neil vist juba uus olema, aga aastakümneid oli ainus saadav tõlge esiteks stiililiselt meelevaldne – tõlkija armastas lopsakat, kujundlikku stiili ja pani umbes igasse teise lausesse paar kujundit juurde – ja teiseks oli seal paksult otseseid vigu. Näiteid – aga palun.\naugust 14, 2015, 8:02 e.l.\nMitte sugugi iga tõlkija ei oska keele ilu adekvaatselt edasi anda. Ja iga autori omapärast keelt ei saagi sel viisil tõlkida.\nVõi heksameeter – eesti keeles lihtsalt kõlab kehvasti. Mõnes teises keeles mitte.\naugust 14, 2015, 3:10 p.l.\nmul on uduselt meeles, et olen kuulnud ka seisukohta, et isegi ladina keeles ei taha heksameeter enam päris nii hästi toimidakui kreeka. aga kreeka epigoonkultuurina oli ladinlastel ikka hädasti heksameetreid ja muid kreeka meetrumeid pruukida.\nEesti keeles on tegelikult maru huvitav vaadata, mismoodi eri tõlkijad meetrikaprobleeme – kuidas kahevältelises keeles võrsunud värsisüsteemi kolmevältelisse ümber istutada, nii et oleks ikka tunda, et tegemist on värsi, mitte proosaga.\naugust 20, 2015, 10:22 p.l.\nTänan, aga ma jään siiski oma arvamuse juurde.\naugust 20, 2015, 11:41 p.l.\noletan, et inimese usaldus tõlgete täpsuse vastu on pöördvõrdelises sõltuvuses sellega, kui palju nad ise on tõlkinud – umbes nagu see, kes on vorstivabrikus töötanud, ei ole ülemäära usaldav vorsti koostise suhtes.\naugust 23, 2015, 5:14 p.l.\nKirjutasin keeleteemalisele jutukesele kommentaariks oma vaatenurga, mis ei pretendeerinud viimsele tõele, oli vaid üks paljudest. Üllatav, et koos rohkete vastulöökidega sellele blokeeriti samaaegselt ka mu kasutajanimi (dishi aliase all saadetav alates 14.aug 2015 tehniliselt enam ei edastu). Leian, et taoline seis teeb igasuguse vestluse mõttetuks.\nJätkuvalt oma seisukoha juurde jäädes,\naugust 23, 2015, 7:30 p.l.\nAnna andeks, see pole minuga kuidagi seotud – ja tore, et sa ütlema tulid, ega ma muidu poleks ju teadnud. Läksin asja uurima (wordpress annab mulle teada, kui mõni kommentaar talle kahtlane tundub ja pendima jääb, aga mitte siis, kui midagi spämmi läheb) ja vähemalt osad sinu kommentaarid on miskipärast spämmi läinud – ja vajutasin kogemata vale nuppu ja kustutasin selle ära (päriselt, ma ei üritanud sulle näkku panna, lihtsalt “empty spam” ja “bulk action” nupud on siin kõrvuti). 14. august on kahjuks liiga ammune kuupäev, ta korra nädalas kustutab automaatselt kõik ära. Üritan edaspidi korra päevas spämmifolderil silma peal hoida, kui ma kasvõi korragi su kommentaari heaks kiidan, ei tohiks sellega edaspidi vähemalt mõnda aega probleeme olla.\naugust 14, 2015, 10:24 p.l.\nKuna nüüd on “ametlik”, kas ma saan pulmakutse? 😛\naugust 15, 2015, 12:28 e.l.\nMa olen seda rada juba korra käinud, pole niipea küll tuju uuesti proovida.\naugust 20, 2015, 7:53 e.l.\nMa ei saa sinna midagi parata, et natuke kumab sellest vestlusest l2bi nagu m6ni filoloog arvaks, et mitte filoloogid, kes grammatikat ei armasta, j2relikult ei huvitu ka keelest. Mis pole sugugi nii, olen n2inud p2ris mitut grammatikavaenulikku inimest, kes v2ga hindavad ja armastavad keele ilu, on ise sahtlisse kirjutanud, 6pivad keeli intuitiivselt ja naudivad seda keeletunnetuse tekkimise protsessi (nagu mina naudin enne grammatika kuhjumist ja seej2rel seda). Nii et ei ole m6tet mittefiloloogidele nyyd ylalt alla ka vaadata.\naugust 20, 2015, 3:05 p.l.\nega see sahtlissekirjutamise jutt ei olnudki ülalt alla vaatamise mõttes. see tuli pigem selle mälestuse pealt, kus võiks vaat et öelda, et hoopis mulle vaadati ülalt alla sellepärast, et ma olen niisugust piinlikku asja teinud nagu sahtlissekirjutamine ja julgen sellest veel rääkidagi.\naugust 20, 2015, 3:07 p.l.\nkusjuures lugeda armastab see inimene küll. nähtavasti arvab ta, et kirjutamine tuleb jätta professionaalidele (kuigi ma veaks kihla, et professionaalid on enne profiks saamist ikka sahtlisse käkerdanud kirjutada ka).\naugust 21, 2015, 1:54 p.l.\nSahtlisse kirjutamiseks pole filoloogiharidust üldse vaja. Selle piinliku asja ülestunnistamiseks ka mitte. Võimalik, et pigem esineb sellist piinlikkust hoopis just filoloogide endi hulgas, viisil, et muudkui kirjutavad, korrigeerivad, korrigeerivad, häbenevad ja korrigeerivad jälle.\nTõde on, et nn tavainimesel on keelt selgeks saada praktika kaudu siiski lihtsam, kui teooria poole pealt alustades. See ongi vahe professionaali ja profaani vahel ja see erinevus on vist universaalne.\nVõi võtame… ütleme, Nodsu, et sulle tehtaks ülesandeks skupltuur luua. Materjali pead ka ise hankima. Millest sa alustaksid?\njeebus, skulptuur ikka, mitte see teine. Oh türgivead.\naugust 21, 2015, 2:39 p.l.\nMa ei ole vist hea inimene sellele küsimusele vastama, sest ma olen ilma igasuguse ülesandeta ka n.ö sahtlisse skulpteerinud, pisiplastikat muidugi, sest savid jms on kergesti kättesaadav materjal. Ma ei julge küll öelda, et sellel mingi viisakas tase oleks, aga ega mu sahtliluuletustega teisiti ei ole.\nKui sa pead silmas, kuidas hakata korralikult tegema, siis ilmselt läheks kooli või kursusele; ausalt öeldes ei oskaks ma sellisel juhul oodata, mis mulle seal õpetama hakatakse, vaataks, mis juhtub.\nKui oleks teada, et peaks suure skulptuuri tegema, siis oleks küll kindlasti enne teooriat vaja, kuidas sellised asjad üldse püsti seisavad, Ja materjaliõpetust. Inseneeriat ühesõnaga. Sellega oleks konkreetselt minul muidugi see oht, et sukeldun teooriasse ära ja skulptuure ei hakkagi tulema.\nKui see, et ma omal algatusel pisiplastikat tegin – ja esimesest ettejuhtuvast materjalist – illustreerib seda, et esimese hooga, ilma igasuguse abi ja õpikuta hakatakse õppima kättesaadava materjali pealt, ilma teooriata, siis nõus, vabalt. Me kõik oleme emakeele niiviisi selgeks õppinud. See, mida ma siin kommentaariumis korduvalt olen rääkinud, on hoopis see, et kui ma grammatika kohta õpikust vihjed kätte saan, siis see on shortcut, mida ma titena ei saanud kasutada, aga nüüd saan: ma hoian aega kokku selle arvelt, et ei pea seda kõike ise tuletama. Ja kuna mul nüüd on selline shortcut, siis läheb nüüd ka keeleõppimine rutem kui lapsena. Kuigi kahtlemata on keele loogikat kogemuse pealt ise avastada väga lõbus. Ka mulle lõbusam kui õpikust õppida. Aga see iseavastamise variant võtab palju rohkem aega ja tahab palju rohkem praktikat, mida iseõppijal ei ole nii hirmus kerge kohe leida.\nMeenutan, et jutt oli alguses just sellest, milline võiks olla iseõppija õpik, st võrdlus ei olnud õpiku ja keelekümbluse vahel; küsimus oli selles, mis peaks õpikus olema, et ilma praktikata keelega mingile tasemele jõuda. Ma oletan, et inimesed, kes eelistavad praktika kaudu õppida, ei üritagi üksi õpikust uut keelt omandada, vaid lähevad nt vastavale maale elama või vaatavad selles keeles telesarju vms. Ja sel juhul ma ei tea, kas nad on kõige õigemad inimesed iseõppija õpikut kritiseerima: on selge, et see ei suuda neile nagunii seda pakkuda, mida nad kõige rohkem vajavad, nimelt praktikat, aga see oleks nagu kritiseerida haamrit selle eest, et see ei ole kruvikeeraja. Umbes nagu kui mina läheks autoremonditöökotta õpipoisiks, ei oleks mul põhjust kaevata, et ma pean päriselt oma kätega autoosi kokku panema ja lahti võtma, mitte ei saa teooriaga tegeleda, nagu mulle meeldiks ja sobiks.\nKeelekursuse puhul oleks selline kriitika juba mõttekam, sest keelekursust saab ka rohkema suhtlemise peale üles ehitada; siis saaks reklaamida, et “suhtlemispõhine kursus” ja “filoloogide kursus”, et inimesed kohe teaks, mis valida.\nMis puutub inimeste erinevustesse, siis selline professionaali-profaani erinevus võib üldiselt olemas olla jah; aga minu arust valivad inimesed pigem oma professiooni selle järgi, mis nende jaoks huvitav ja kerge on, mitte huvitavus ja kergus ei tule koos professionaalsusega. Eri inimestel on eri asjad kerged. Ma ise hoian üldiselt kaugele eemale praktilis-tehnilistest küsimustest, sest ainult mõtlemine, et ma peaks midagi edukalt kokku õmblema või mingid jupid õigesti kokku monteerima, ajab väsimuse peale. Mis ei takista mul nt huviga mootorite töö animeeritud jooniseid uurimast, seni kuni ma neid näpuga katsuma ei pea. Ray rääkis ennist kirvest – mu suhtlemine kirvega käibki enamasti nii, et “ootan, kuni ilmub keegi, kes seda kasutada oskab”.\nGrammatika tundus jälle nauditav ja kerge juba ammu enne professionaalsust.\nPuhtalt iseenda – ja mõne oma tuttava – kogemuse pealt ma panekski selle sinna patta, et ühed nimesed on algebralise-grammatilise jne mõtlemisega, teised ruumilis-tehnilise mõtlemisega; või kui vaadata ep-d ja mind, siis tema mõtleb pildiliselt, mina enamasti abstraktsetes mõistetes. A kui siin blogisabas on nüüd inimesi, kelle jaoks grammatika on raske, aga loogika või teoreetiline füüsika kerge, siis on see hüpotees ümber lükatud. Ja siis oleks muidugi huvitav teada saada, millest see vahe, kui abstraktne mõtlemine on ilmselgelt inimesele üldiselt kerge: kas mõni õpetaja hirmutas koolis ära? matemaatikaga on nii väga paljudel, miks ei võiks grammatikaga olla.\nSahtlisse kirjutamise piinlikkusest ei teadnud ma ka ise midagi enne, kui mulle selline reaktsioon väljastpoolt osaks sai. Ega ma poleks ju maininud, kui ma oleks enne teadnud, et piinlik.\naugust 21, 2015, 2:56 p.l.\ntglt AbFab ütleski juba enne ära: “Võib-olla oleksin pidanud alustama, et “efektiivseim keeleõpe ei käi õpiku järgi” – mis muidugi ei aita õpiku koostamisel eriti kuhugi.”\nma olen muidugi eriarvamusel selles suhtes, kas väikelapse keeleõpe on efektiivseim: ühest küljest saab ta lõpuks väga peenelt keele selgeks, teisest küljest läheb tal keerulisemale tasemele jõudmiseks ikka mitu aastat aega. täiskasvanud peast ilma praktikata nii peenelt selgeks ei saa, aga piisavalt keerulisest jutust arusaamiseks ja ise rääkimiseks nii palju aega ei lähe.\naugust 22, 2015, 8:47 e.l.\nTäiskasvanu ja lapse aju arengutasemest tulenevad need erinevused, mitte keeleõppe viisist. Laps ei jõua ka muude asjade õppimisega päris nii kiiresti sellisele tasemele, kui täiskasvanu.\naugust 22, 2015, 3:39 p.l.\nTõsi, täiskasvanu ja lapse aju on erinevad, aga keeleõppe mõttes ei ole kõik need erinevused täiskasvanu kasuks. Ütleme nii, et täiskasvanu aju on tõhusam, sest seal ei ole nii palju tarbetuid ühendusi ja saab asju varasematesse struktuuridesse paigutada, mis kiirendab protsessi; lapse aju on… kuidas nüüd öeldagi, teravama tajuga või paindlikum, igatahes rohkem sünapse. Nt sellist häälikueristamisvõimet nagu titel ei ole hiljem enam kunagi, “tarbetute” häälikute eristamine heidetakse kõrvale – selle, mis häälikud on tarbetud, määrab muidugi tite keelekeskkond. Ja nii jäävadki peaaegu kõik suuremana õpitud keeled aktsendiga.\nSeevastu üks täiskasvanueelis ongi just võime selliseid shortcute kasutada, nagu õpikud pakuvad. Või laiemalt võttes need grammatikaoskused, mis on isegi neil täiskasvanutel, kellele grammatikat eraldi õppida ei istu – ikka on mingi ettekujutus, kuidas asju üksteisega ühendada saab. See ettekujutus segab õppimast lapseliku täpsusega (selles mõttes, et ka kõik veidrad tuttavasse süsteemi sobimatud asjad kuidagi õpitud saaks), aga kiirendab protsessi.\naugust 22, 2015, 3:57 p.l.\nMul tuli muidu vahepeal meelde midagi hoopis muu asja õppimise vallast: kui ma olen tantsukursustel käinud ja ise kellelegi mingeid tantse õpetanud, siis on silma jäänud laias laastus kaks õppimistüüpi. Ma kutsuks neid analüütiliseks ja holistlikuks; või vahel ütlen ka “digitaalne ja analoogne”.\nHolistlik õppija õpib peamiselt jäljendades, kusjuures ta jäljendab hiigla täpselt; lisaks kasutab ta maksimaalselt ära kõik tantsukaaslaste antud vihjed, nii et kui on mitme osalisega tants, siis on võimalik selline õppija tantsust n.ö läbi tõsta, ilma et ta üldse midagi enne oskama peaks – kusjuures see näeb välja, nagu oskaks sama hästi nagu teisedki. Aga selleks, et ta asjaga ise üksi hakkama saaks – kui on nt soolotants või kui ta peab ise oskamatut partnerit juhtima – läheb kauem aega. Juba sellepärast, et kuna ta võtab õpetatu üle nii täpselt, tuleb sinna mõnevõrra müra sisse. Utreeritult öeldes, kui õpetaja peaks tantsu ettenäitamise ajal korra kogemata nina nokkima, siis on ka see ninanokkimine tantsuinfona arvesse võetud ja tekitab segadust: eelmise näitamise ajal õpetaja ei nokkinud nina, nüüd nokkis, kumb on õige?\nAnalüütiline õppija võtab õpetaja antu n.ö juppideks lahti ja paneb ise kokku. See tähendab, et ta ei suuda alguses nii puhtalt jäljendada, kuna tal on lahtivõtmise ja kokkupanemisega tegemist, kõigi detailide peale ei jätku tähelepanu ja kui ta arvab, et mõni detail ei kuulu struktuuri, st on juhuslik, siis ta jätab selle üle võtmata (aga hinnangud selle kohta, mis on oluline, mis mitte, võivad vahel puusse minna); ega nii hästi teiste signaale vastu võtta; teisest küljest suudab ta rutem hakata õpitud asja taastama, st oma käe peal tantsima – kui jupid selged, ei ole neid endid enam kuigi raske kokku panna.\nLühidalt, holistlikud õppijad õpivad täpsemalt ja suuremate peensusteni, aga aeglasemalt, sest müra elimineerimisega läheb rohkem aega ja teiseks on selline dekodeerimata-kodeerimata info üldse mahukam. Analüütilised õppijad õpivad kiiremini, aga võivad mõne olulise detaili vahel müra pähe kõrvale heita.\nÕpetajad on selle poolest samuti erinevad: mõni näitab ette ja ütleb “tehke nüüd järele”, mõni ühtlasi seletab, mida ta nüüd tegi ja mida oleks oluline tähele panna. Holistlikule õppijale sobib esimest tüüpi õpetaja paremini (sest ei raiska aega seletamisele), analüütilisele teine (sest siis saab rutem olulise-ebaolulise info ära sorteerida).\nMa ise olen loomult tugevalt analüütiline õppija ja nii olen ma õpetajatega, kes ei seleta ja lihtsalt näitavad ette – kusjuures iga kord natuke erinevalt ja vbla märgivad “kust mina mäletan, mis ma eelmine kord tegin” – püsti hädas. Nende puhul lülitan ma teadlikult holistliku õppimisrežiimi sisse, st üritan mõtlemise võimalikult välja lülitada ja kujutada ette, et ma olen ise seesama õpetaja, kes seal asju ette teeb, et me ei ole kaks eraldi inimest.\nÕpetajatega, kes ka ütlevad, miks nad midagi tegid või mida tasub tähele panna, on mul kirjeldamatult lihtsam, aga ma olen näinud ka inimesi, kellel pilk nende seletuste koha peal klaasistub; nende jaoks on see lihtsalt mõttetu paus, mille ajal nad ootavad, et õpetaja teeks jälle midagi ette, mida järele aimata.\naugust 22, 2015, 4:03 p.l.\naa. ja üldiselt tundub mulle ka, et holistlikumad õppijad, õppides küll aeglasemalt, näevad lõpuks paremad välja (või õigemad vms, igatahes, neil tuleb rohkem “nagu päris”), kui nad peaks kunagi lõpuks asja selgeks saama.\nTingimusel, et on, keda jäljendada.\nMa arvan, et mu analüütiline kalduvus tähendab, et minust ei tule päris hiilgavat tantsijat, aga see-eest olen ma parem tantsutaastaja, juhul kui ainus kättesaadav tantsuallikas ei ole mitte õpetaja, vaid tantsuõpik. Ja parem lahtiseletaja, kui on vaja seda teistele õpetada. Õnneks olen ma oma eri kogemustest suutnud kõrva taha panna, et kõigil ei ole ühtmoodi kerge, nii et ma suudan aktsepteerida ka seda, et on neid, kelle jaoks pole vahet, kas ma seletasin või mitte, ainus mis loeb, on see, et ma piisavalt kaua ette näitaks ja neil piisavalt palju kordi järele teha laseks.\naugust 23, 2015, 10:12 p.l.\nMa kahtlustan, et ei ole olemas sellist inimest nagu absoluutne holistik või absoluutne analüütik. Inimesel võib olla valdkondi, kus ta omandab uusi teadmisi ja oskusi mugavamalt jäljendades või praktiseerides ja täpselt samal inimesel valdkondi, kus ta omandab uusi teadmisi mugavamalt alustades teooriast, kondikavast. Minu meelest on see ikkagi seotud sellega, kui koduselt ta ennast ühes või teises laiemas valdkonnas tunneb.\nNt mõne võõrkeele juba omandanud ja ka selle reeglid selgeks saanud inimene suudab kasutada otseteid (ehk shortcute) ka teiste keelte juures, inimene, kes võõrkeelte omandamisega pidevalt ei tegele, vajaks ehk rohkem pähekulutamismeetodi kasutamist.\nMis skulptuuri puutub, siis vastava haridusega inimene ütleks esimese asjana, et alustada tuleb tööjoonisest ja karkassist – mis võrdub grammatikaga. Olemasolevad kogemused vormivad uute omandamise rada.\naugust 24, 2015, 3:38 p.l.\nMa oletan, et skulptuuriõpikud, kui selliseid üldse on, alustavadki sellest, ja kui ma tahaks õppida skulptuure tegema, ei oleks mul mõtet protsessida, miks ma pean mingitest igavatest tööjoonistest alustama, kui mina tahan hoopis kunsti teha ja mulle jooniste tegemine ei istu.\naugust 24, 2015, 3:46 p.l.\nHeh, kirjutades ei märganudki seda kokkusattumust, et juhtumisi ma olengi inimene, kellele jooniste tegemine ei istu, nii et päris usutav, et ma tahaks selle üle viriseda.\nA see on ju arusaadav, et kui ma hakkan õpikust endale täiesti võõra valdkonna asja õppima – ilma õpetaja abita – siis ongi paratamatult raske, keegi ei seleta ega aita, õpik ei saa õppijat vahetult treneerida, rääkimata sellest, et sealt ei saa “jäljendades või praktiseerides” õppida. Loogilisem oleks, et algaja, kelle jaoks selle ala teoreetiline jutt on arusaamatu uinamuina, otsib siiski õpetaja, kes talle asjad n.ö inimese keelde tõlgiks.\n@Kim_Kardaan @Helendus 🧵 1/884 50 minutes ago


https://www.weekendshoes.ee/tom-tailor-olakott-94951.html?___store=et 62284 Tom Tailor Õlakott https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/u/n/untitled-7705.jpg 55.79 EUR OutOfStock /Naised /Kotid & reisikohvrid/Naiste käekotid & õlakotid /Kotid & reisikohvrid /Naised/Käekotid & õlakotid /Brändid/Tom Tailor/Naised Naiste Tom Tailor õlakott sobib igapäevaseks kandmiseks. Kotil on üks suur lukuga suletav sahtel, mille sees kolma taskut, millest üks on lukuga suletav. Lisaks nii ees kui taga lukuga suletavad taskud väiksemate asjade jaoks. Kaasas reguleeritav õlarihm. Mõõdud: u 40 x 31 x 14 cm. Värv: Hõbedane 61.99 2016-09-15\nNaiste Tom Tailor õlakott sobib igapäevaseks kandmiseks. Kotil on üks suur lukuga suletav sahtel, mille sees kolma taskut, millest üks on lukuga suletav. Lisaks nii ees kui taga lukuga suletavad taskud väiksemate asjade jaoks. Kaasas reguleeritav õlarihm. Mõõdud: u 40 x 31 x 14 cm. Värv: Hõbedane


Kas II tüüpi diabeedi diagnoosimisel võib oad tarbida või mitte - Ärahoidmine\nDiabeedi raviks kasutatakse mitmesuguseid rahvapäraseid ravimeid. Arst ütleb teile pärast patsiendi eeluuringut, kuidas oad mõjutavad teist tüüpi diabeediga keha või mitte. Soovimatute tagajärgede vältimiseks on soovitatav enne toote kasutamist kindlaks teha vastunäidustused.\nDiabeetik peaks jälgima oma dieeti, kuna veresuhkru koguse suurenemisega on vajalik, et toitained satuvad kehasse piisavas koguses, mis laguneb järk-järgult glükoosiks. Oad sisaldavad aeglaseid süsivesikuid, aga ka taimset valku. Need komponendid on inimese keha jaoks vajalikud haiguse korral, eriti kui ta on ülekaaluline.\nToode on võimeline parandama ainevahetust kehas. Bob võib aidata vähendada veresuhkrut. Toote regulaarsel kasutamisel puhastatakse keha kahjulikest toodetest ja räbudest. Toote eelis seisneb selles, et selle kasutamine parandab heaolu ja meeleolu. Ubade kasutamisel on paranenud liigeste struktuur ja luude tugevnemine. See toode pakub südamehaiguste ennetamist..\nValgete ubade söömisel täheldatakse veresoonte seisundi paranemist. Toote toime on suunatud naha tugevuse ja taastamisvõime suurendamisele. Aedubadel on antimikroobsed omadused. Musta sorti iseloomustab kahjulike rakkude mõju blokeerimine. Selle tegevus on suunatud immuunsussüsteemi tugevdamisele. Haiguse diabeetilises vormis on soovitatav kasutada punaseid sorte, mille toime on suunatud ainevahetuse normaliseerimisele.\nOad ise ei suuda patsiendi keha kahjustada. Kui see on valesti valmistatud või tarbitud, võivad patsiendil tekkida ebameeldivad sümptomid.\nTöötlemata kaunviljade söömisel areneb mürgistus. Kui rohelisi ube kasutatakse keedetult, diagnoositakse patsiendil kõhupuhituse suurenemine. Seedesüsteemi haiguste ägenemisega on ubade kasutamine keelatud.\nSelle kohta, kas diabeediga on võimalik süüa, räägib oad ainult arst. Enamik eksperte lubab teil toodet haiguse ajal kasutada mitte rohkem kui 3 korda nädalas.\nOad ja eelised\nUbade sorte on mitu, vastavalt millele määratakse nende kasulikud omadused. Diabeedi korral peaks patsiendi menüü sisaldama valget tüüpi ube. Seda toodet iseloomustab vitamiinide ja mineraalide sisaldus selle koostises. Toode võib olla osa vere glükoosisisalduse vähendamisest. Kardiovaskulaarsüsteemi haiguste ennetamiseks soovitatakse oad patsientidele. Ubade toime on suunatud kehas toimuvate regeneratiivsete protsesside parandamisele. Sellel on antibakteriaalsed omadused..\nPatoloogiaga võib aidata ubade must välimus. See sisaldab aminohappeid, mineraale, vitamiine, orgaanilisi happeid, mis mõjutab positiivselt patsiendi tervist. Tööriist on võimeline vähendama glükoosi, samuti kõrvaldama mitmesugused patoloogia komplikatsioonid.\nUbade mõju on suunatud tervise parandamisele ja energiavarude suurendamisele. Tema abiga tagatakse toksiinide kõrvaldamine, samuti seedesüsteemi parendamine. Tootel on põletikuvastased omadused..\nPunased oad sisaldavad suurt hulka mikroelemente, millega suhkur väheneb, mis võimaldab seda kasutada haiguse raviks. Seda on soovitatav kasutada ainevahetusprotsesside parandamiseks ja immuunsuse tugevdamiseks. Keeleoad võib kasutada igat tüüpi diabeedi korral. Tema abiga puhastatakse keha ja stabiliseeritakse glükoositase. Spargeltoode parandab vere kvaliteeti.\nBean kest sisaldab valke, kiudaineid ja aminohappeid. See võimaldab teil aktiveerida kõhunääre. Kestade kasutamisel täheldatakse liigse vedeliku eemaldamist kehast. Sellel on positiivne mõju veresoonkonnale ja südamele..\nDiabeedi ubade ravi\nHaiguse raviks on soovitatav valmistada ubade keetmine. Patsiendi heaolu parandamiseks peate kasutama valgeid ube. Võetakse 6 supilusikatäit ube, valatakse termosesse ja täidetakse veega. Ravimit infundeeritakse 14 tundi. Alternatiivset ravimit võetakse üks kord päevas 1 klaasi kohta. Peate jooma puljongi kursusega, mille kestus on 1 kuu.\nToore ubade valmistamine ei ole patsientidele soovitatav. Selle toote põhjal saab valmistada looduslikke ravimeid..\nNeist esimese valmistamiseks kasutatakse valgeid, rohelisi või musti ube. 30 grammi toodet tuleb leotada väikese tükikese ingverijuure ja paari mustikaga. Ravimit infundeeritakse 16 tundi. Selle aja möödudes võetakse seda suu kaudu 100 milliliitris..\nTeine retsept valmistatakse ubalehtede põhjal, mida võetakse 6 spl. Seda tuleb 7 tundi leotada klaasi vees. Ravimit võetakse hommikul pool klaasi. Ravimit ravitakse 14 päeva..\nÜlaltoodud retseptide abil tagatakse erinevate organite ja süsteemide stabiliseerumine. Nende kasutamisel väheneb suhkur ja tugevdatakse immuunsussüsteemi. Haiguse krooniliseks vormiks ülemineku vältimiseks on soovitatav võtta ravimeid..\nVaatamata ravimite kõrgele efektiivsusele peate enne nende kasutamist konsulteerima arstiga, mis välistab soovimatute mõjude tekke võimaluse.\nPatsientidel soovitatakse oad korralikult tarbida. Kui sööte seda toores vormis, tekib inimesel puhitus ja suurenenud gaaside moodustumine. Kui mõne patoloogia korral on patsiendil seedetrakti haigused, tuleb see toode ära visata.\nPatsientidel soovitatakse haiguse käigus kasutada mustade ubade konserve. Toote valimisel veenduge, et soola ja äädikat oleks minimaalses koguses. Oad kasutatakse suppide ja salatite valmistamiseks.\nTootest saate teha kuninglikku suppi. Selle valmistamiseks on soovitatav kasutada lillkapsast, taimeõli, mitmeid küüslauguküünt, tilli, sibulat, köögiviljapuljongit, mune.\nSibul ja küüslauk peeneks hakitud ja pannakse taimeõlis kuldseks. Köögiviljapuljongile tuleks lisada oad, herned ja lillkapsas. Pärast koostisosade täielikku valmisolekut pühitakse neid saumikseriga. Maitsestamiseks lisatakse supile rohelisi, soola ja pipart. Enne serveerimist lisatakse supile viilutatud keedetud muna..\nUbadest saate teha salatit. Selle valmistamiseks kasutatakse 0,5 kilogrammi kauna, 250 porgandit, viinamarjaäädikat, oliiviõli, lauasoola ja basiilikut. Eelpuhastatud ja tükkideks lõigatud oad ja porgandid keedetakse vees kuni täieliku keetmiseni. Pärast koostisosade kuivamist lisatakse salatile õli, äädikat ja maitseaineid. Salatit saab süüa eraldi või liha- ja kalaroogade kõrvale.\nSooja eelroogi saate süüa rohelistest ubadest, mida kogutakse tiinusperioodil. See on toode, millel on magus maitse, nii et salatile lisatakse pipart ja soola. Samuti toimub selle ettevalmistamine oliivi- või taimeõli, kanamunade baasil. Oad kaunad on soovitatav keeda tund aega madalal kuumusel. Pärast seda lisage kaunadele õli ja paar supilusikatäit hapukoort. Salati lõpus on soovitatav lisada sellele toored munad. Pange eelroog veel 7 minutiks välja. Keetmise lõpus on soovitatav lisada maitse järgi soola ja pipart.\nSuhkurtõbi on tõsine haigus, mille tõttu patsient peab pidevalt dieeti järgima. Patsient peab sööma toitu, mis stabiliseerib veresuhkru taset. Üks neist on oad. Sellel tootel on inimkehale positiivne mõju, seetõttu valmistatakse sellest erinevaid ravimeid. Samuti tuleks ube kasutada erinevate roogade valmistamiseks.\nKõigil haigustel, mis põhjustavad ainevahetushäireid, sealhulgas suhkruhaiguses, on kõrged toitumisvajadused. Alates toidust on vaja mitte ainult koguväärtust ja mitmekesisust, vaid ka olemasolevate rikkumiste parandamist. Oad on üks neist toodetest, mille rolli on tõsiselt alahinnatud. Vahepeal ei saa see mitte ainult parandada toidu maitset, vaid saada ka valguallikaks, küllastada keha mineraalide ja B-vitamiinidega, millest suhkruhaiguse korral tavaliselt ei piisa. Teravilja, pasta ja kartuli osaline asendamine suppides ja põhitoitudes ubadega võib parandada II tüüpi diabeedi kompenseerimist, kõrvaldada suhkruäpid pärast söömist, sealhulgas 1. tüüpi haiguse.\nIlma selle toote üksikasjaliku analüüsita ei ole võimalik lahendada küsimust, kas diabeedis on oad või mitte..\nSelles artiklis proovime välja mõelda, kas see on tõesti seda väärt, et diabeetikutele kasutada ube, milline selle sortidest on kõige kasulikum, kuidas seda valmistada ja milliseid selle toote keetmisi ja infusioone saab ravimitena kasutada.\nKui roheliste ja valgete ubade kasutamist soovitatakse kasutada igapäevase toidusedelina, siis söömata oa lehed on aminohapete, mikroelementide ja flavonoidide kõrge kontsentratsiooni tõttu kasulikud diabeediravimina. Lehed võetakse tavaliselt enne keetmist kuivaks ja jahvatatakse pulbriks, võite kasutada kohviveskit. Kodused retseptid on lihtsad, kuid tõhusad.\nDiabeedi oad, mis on parem: valge, must või punane\nMadala süsivesikusisaldusega dieedi kasutamine on 1. tüüpi diabeediga patsientide ainus võimalus vähendada insuliiniannust ja teises - stabiliseerida veresuhkru taset tingimusel, et arsti soovitusi järgitakse rangelt. Menüüsse tuleks lisada piisav kogus valke, rasvade ja süsivesikute vähendatud kogus. Ühte suhkruhaige patsiendi toitumises olulist rolli mängivaid tooteid võib nimetada ubadeks..\nI tüüpi diabeediga patsientidel ei toodeta pankrease insuliini või seda toodetakse väga väikestes annustes, mis ei suuda katta keha vajadusi. Teise tüübi korral on hormooni kas ebapiisavas koguses või on rakud ja koed selle toime suhtes tundmatud. Nende tegurite tõttu on veresuhkur halvasti transporditud ja muudetud teisteks aineteks, selle tase tõuseb. Sarnane olukord viib rakkude, seejärel kudede ja elundite hävitamiseni..\nSelle tagajärjel võib see mitme aasta pärast põhjustada väga ohtlikke haigusi, näiteks südameatakk, insult, nägemise kaotus, alajäsemete gangreen. Sellise tulemuse vältimiseks peate eelnevalt mõtlema tõsiste tagajärgede ennetamisele. Ja see on õige toitumisega võimalik. Kui te ei söö kiirelt seeditavaid süsivesikuid, siis veresuhkru taset järsult ei hüppa. Seetõttu peab menüü sisaldama ainult teatud tooterühmi, sealhulgas näiteks kaunvilju.\nKaunviljad kuuluvad diabeedi dieeti\nUbade koostise mõju diabeedile\nAedubade sorte on palju, sealhulgas valge, must, punane. Toode sobib kõrge veresuhkru sisaldusega inimeste keetmiseks. Selle kasulikud omadused on seotud koostise ja võimega mõjutada kehas olulisi protsesse.\nMiks oad on suhkruhaiguse jaoks head:\nErinevate ubasortide omadused:\nValged oad stabiliseerivad veresuhkru taset, avaldavad head mõju veresoonte seisundile ja küllastavad keha põletikuvastaste ainetega. 100 grammi keedetud toodet sisaldab 17,3 mg C-vitamiini, samal ajal kui päevane kogus on umbes 90 mg. Lisaks on ubades palju elemente, mis aktiveerivad rakkude ja kudede paranemisvõimet, mis viib pragude ja haavade kiirenenud paranemiseni.\nMustadel ubadel on samad omadused nagu valgetel ubadel. Selles sisalduv valgu mass on 20%, mis teeb sellest täieõigusliku aminohapete, sealhulgas asendamatute, allika. See erineb teistest liikidest rohkem väljendunud immunomoduleeriva omaduse poolest, mis hoiab ära vastuvõtlikkuse nakkushaigustele.\nPunane oa vähendab veresuhkrut, parandab seedimist, takistab kõhulahtisuse teket, parandab ainevahetust, omab antimikroobseid omadusi.\nUbatoidud sobivad kõrge veresuhkruga inimestele\nIgas klassis on piisav kogus kiudaineid, mis takistab suhkrut sisaldavate toodete kiiret imendumist. Selle omaduse tõttu ei toimu veresuhkru taseme järske hüppeid. Lisaks on ubades palju aminohappeid, tervislikke rasvu, vitamiine ja mineraale..\nTabel: Aminohapped oades\nAminohappe nimi summa\nja protsent päevasest normist 100 grammis valgetes ubades summa\nja protsent päevasest normist 100 grammi mustade ubade kohta summa\nja protsent päevasest tarbimisest 100 grammi punaste ubade kohta\nAlaniin 0,41 g 0,37 g 0,36 g\nProliin 0,41 g 0,37 g 0,37 g\nTabel: Vitamiinide ja mineraalide sisaldus erinevates ubades\nPealkiri Kogus 100 g valgeid ube Kogus 100 g musti ube Kogus 100 g punases ubas\nB1-vitamiin, tiamiin 0,38 mg 0,24 mg 0,5 mg\nB2-vitamiin, riboflaviin 0,23 mg 0,06 mg 0,18 mg\nB5-vitamiin pantoteen 0,85 mg 0,24 mg 1,2 mg\nB6-vitamiin, püridoksiin 0,19 mg 0,07 mg 0,9 mg\nB9-vitamiin, folaadid 106 mikrogrammi 149 mcg 90 mikrogrammi\nC-vitamiin, askorbiinne 17,3 mg 18 mg 18 mg\nPP-vitamiin, NE 1,26 mg 0,5 mg 6,4 mg\nE-vitamiin, alfa-tokoferool, TE 0,59 mg 0,59 mg 0,6 mg\nKaltsium Ca 16 mg 27 mg 150 mg\nMangaan, Mn 0,44 mg 0,44 mg 18,7 mcg\nVask, Cu 39 mikrogrammi 209 mcg 1,34 mg\nSeleen, Se 0,6 mikrogrammi 1,2 mcg 24,9 mcg\nTabel: rasvhapete sisaldus erinevates oasortides\nOmega 3 rasvhapped 0,3 g 0,1 g 0,08 g\nOomega-6 rasvhapped 0,167 g 0,13 g 0,07 g\nOleiinhape (oomega-9) 0,06 g 0,05 g 0,04 g\nLinoolne 0,17 g 0,13 g 0,11 g\nLinoleenik 0,3 g 0,1 g 0,17 g\nUbade mõju haiguse kulgemisele:\nAminohapped arginiin, trüptofaan, türosiin, lüsiin, metioniin osalevad rakkude ehitamises ja ainevahetusprotsessides.\nC-, PP- ja B-vitamiin normaliseerivad ainevahetust, suurendavad immuunsust.\nKiud takistab suhkru taseme dramaatilist tõusu..\nInsuliin on toodetud 51 aminohappe jääkidest, mistõttu on piisav kogus neid organismis nii oluline. Hormooni sünteesis osalevad kõige aktiivsemalt aminohapped arginiin ja leutsiin, mineraalid kaalium ja kaltsium, samuti vabad rasvhapped..\nArginiini, lüsiini ja rasvhapete koguse järgi on valged oad selle koostises ning punased oad kaaliumi ja kaltsiumi osas. Kõige rohkem leidub tsinki ja muid mikroelemente punastes ubades. Aminohapete ja rasvhapete (välja arvatud Omega-6, mida on rohkem mustas) arvukus on ülimuslik valgete ubade ning vitamiinide ja mineraalide - punaste ubade osas (ainult PP-vitamiini on rohkem valges). Kuigi muud tüübid ei jää nendes näitajates kaugele maha ja neid saab kasutada ka dieettoitude valmistamiseks.\nOamainete eelised 1. ja 2. tüüpi diabeediga patsientide jaoks\nKaunviljade kasutamine võimaldab teil saada piisavalt kiiresti ja mitte üle süüa, seetõttu on ubade kasutamine II tüüpi diabeedi korral eriti oluline rasvumisega kalduvate patsientide jaoks. Mida rasvkoe on lihaskoe suhtes suurem, seda suurem on insuliiniresistentsus (kudede insuliinitundlikkuse vähenemine). Kaalu kaotamine isegi 5% võrra parandab oluliselt vere koostist ja stabiliseerib selles suhkru kogust..\nMadala süsivesikusisaldusega dieet võib aidata hoida veresuhkru taset normi piires.\nGlükeemiliste ubade indeks\nToodete glükeemiline indeks, mis arvutatakse nende glükoosiks muundamise kiiruse põhjal, on stabiilse veresuhkru taseme hoidmisel väga oluline. Kiireim sarnane reaktsioon toimub suhkru tarbimise korral, selle indeks on 100 ühikut..\nErinevad oasordid erinevad glükoosiks muundamise kiirusest:\nvalged oad - 40 ühikut;\npunane - 35 ühikut;\nmust - 30–35 ühikut.\nOad klassifitseeritakse madala glükeemilise indeksiga toitudeks, seega kuuluvad need madala süsivesikusisaldusega dieeti, mis on mõeldud 1. ja 2. tüüpi diabeediga patsientidele..\nDiabeedi menüüd peaksid koosnema peamiselt proteiinisisaldusega toitudest. Kuid seda tüüpi tooted sisaldavad peamiselt ainult 20–25% valku, 2–3% rasva. Sageli lihatoitudes, näiteks ainult veiselihast, puuduvad süsivesikud üldiselt (see sõltub liha tüübist). Taimset päritolu valgurikastes toitudes võib lisaks valkudele ja rasvadele olla ka suures koguses süsivesikuid. Kuigi oad on taimset päritolu, on nende kvaliteet ja proteiinisisaldus samaväärsed loomse valguga. Ja kõigi komponentide suhe võimaldab sellel oakultuuril tähtsal kohal kõrge veresuhkru tasemega inimeste menüüs.\nOades sisalduv valk on koostiselt sarnane loomse valguga\nArstid arvutasid välja suhkruhaigusega patsientide ligikaudse päevase toitainevajaduse:\nValgu kogus tuleks arvutada järgmiselt: 1–2 grammi 1 kilogrammi kaalu kohta. Arvestades, et valguproduktides on ainult 20% valku, peate selle arvu korrutama veel 5. Näiteks 60 kg kaaluva toidu korral peate sööma 60 grammi valku. Korrutage 5-ga - see on 300 grammi valguprodukti.\nTervislik inimene peab päevas tarbima umbes 60 grammi rasva. Diabeediga patsiendid määratakse individuaalselt.\nPäevane toidukiu sisaldus on umbes 20 grammi.\nLigikaudne süsivesikute päevane tarbimine - 130 grammi.\nÜhes söögikorras võite süüa süsivesikuid:\nnaised - 45-60 grammi;\nmehed - 60–75 grammi.\nPärast ubade koostise ja keha teatud toitainete vajaduste üksikasjalikku ülevaadet saate anda hinnangu selle oa saagi eri sortidele:\nValge sisaldab 135 kalorit, 9,73 g valku, 0,52 g rasva, 18,79 g süsivesikuid, 6,3 g kiudaineid 100-grammises valmistoidus.\nMust - 132 kalorit, valk 8,9 g, rasv 0,5 g, süsivesikud 23,7 g, dieetkiud 8,7 g.\nPunane - 127 kalorit, valk 8,67 g, rasv 0,5 g, süsivesikud 15,4 g, toidukiud 7,4 g.\nKuid see on ligikaudne kalorite ja süsivesikute koguse arvutamine ubades. Heaks omaduseks võib sel juhul pidada seda, et valgusisaldus võib ulatuda 20-30 grammini. Poest ube ostes saab koostist lugeda pakendilt. Neid arve tuleb menüü koostamisel arvestada..\nKasutatakse roogade ja roheliste ubade keetmiseks. See sisaldab 16–21 kalorit, 1,2 g rasva, 0,1 g rasva, 2,4 g süsivesikuid, 2,5 g kiudaineid ühe portsjonina.Seda nimetatakse looduslikuks filtriks, mis suudab organismist eemaldada kõik ebavajalikud ja jätta ainult kasulikke aineid. See reguleerib vere koostist, suurendab keha vastupanuvõimet. Tarbimise mõju on pikk, seetõttu piisab rohelise oa söömisest 2 korda nädalas. Glükeemiline indeks on väga madal: 15-30 ühikut.\nTabeli nr 9 kohaselt tuleb diabeediga patsiente toita 5-6 korda päevas, iga 3 tunni järel. Valgu tarbimine ei ole vähendamiseks vajalik ning rasva ja eriti süsivesikute kogus tuleb rangelt välja arvutada.\nKuidas oad süüa\nOad on üks diabeediga inimestele lubatud toite. Seda saab kasutada iseseisva roogina, samuti koos liha või köögiviljadega. Samal ajal peate rangelt jälgima kartulite ja porgandite kogust sellistes roogades. Toit on soovitatav küpsetada ahjus, aurutatud, hautatud või keedetud. Kui söögikord jaguneb viieks korraks (hommikueine, lõuna, lõuna, pärastlõunane suupiste, õhtusöök), siis on parem lisada oad lõuna- või õhtusöögiks.\nLõunaks võite süüa 150 ml suppi, 150 g liha ja 100 g köögiviljahautist (oad võivad olla selle osa).\nLõunaks süüakse üks või kaks korda nädalas 150 ml borši või suppi, üheks komponendiks võivad olla oad.\nIseseisva roogina võib ube süüa koguses kuni 200 g. Sama söögikorra jaoks peate lisama 150 g tomatite ja kurkide salatit.\nDietoloogid sisaldavad nädala menüüsse ube 2 rooga. Kui otsustate seda süüa iga päev, võite põhitoidudele lisada 50–70 grammi päevas. Kui kasutate ube 3 korda nädalas, saate seda teha koguses 100-200 g.Samal ajal peate arvestama kõigi muude söödud toitudega, et mitte ületada vastuvõetavate kalorite, süsivesikute arvu ja mitte unustada nende glükeemilist indeksit.\nMenüüd on keeruline ise välja töötada. Ilma arstiga nõu pidamata ei tohiks te ühegi koostisosaga rahule jääda. Menüü koostamisel võetakse arvesse vanust, sugu, kehakaalu, haiguse astet, kehalise aktiivsuse taset.\nDieedi mitmekesistamiseks võite ubadest valmistada igasuguseid roogasid.\n1 sibul, 1 küüslauguküünt;\nPange 200 ml vette välja 1 hakitud sibul, 1 küüslauguküüs.\nSeejärel lisage neile 200 ml vett, 200 grammi hakitud kapsast, 350-400 grammi ube. Keetke 20 minutit.\nPärast seda lihvige roog segistis, saatke see uuesti pannile, lisage köögiviljapuljong.\nLisage rohelisi, soola, vürtse, keetke 2-3 minutit.\nValmis nõusse pange 1 peeneks hakitud keedetud muna.\nOasupipüree võib valmistada 2 korda nädalas\n250 grammi tomati, hakitud hakklihamasinas;\n25 grammi sibulat, 150 grammi porgandit, 1 küüslauguküünt;\nPrae pannil sibul ja porgand kergelt läbi.\nLisage jahvatatud tomatid, 1 nelk riivitud küüslauku, valmis oad.\nLisage soola, pipart maitse järgi, puistage värskete ürtidega.\nOahautis kui lisand sobib hästi liha- ja kalaroogadega\nSega võrdsetes osades ubadega.\nValage pannile 100 ml lihapuljongit (mis jäi pärast vasikaliha keetmist), tükeldage sibul, hautatud.\nLisage vasikaliha ja oad, hautage 5-10 minutit.\nPange nõusse, lisage rohelised.\nVasikaliha koos ubadega täidab keha vajaduse valkude järele\n100 grammi hapukapsast;\npirni neljas osa;\nLisage veerand toorest hakitud sibulat.\nHapukapsas ubadega - kerge ja südamlik roog\nRohelised oad roheliste hernestega\n350 grammi sibulat, 1 küüslauguküünt;\nPange pannile pool supilusikatäit võid, praege ube ja herneid 3 minutit, seejärel katke, keetke vähemalt 10 minutit kuni keedetud.\nTühjendage pann, lisage teine pool võid, laske sellel sibulad, lisage seejärel 2 supilusikatäit jahu, praege 3 minutit.\nLahjendage 2 spl tomatipastat 200 ml vees, lisage maitse järgi soola, hakitud ürte ja paar tilka sidrunimahla. Segage kõik hoolikalt.\nValmis herned ja oad pannile saatmiseks lisage 1 nelk riivitud küüslauku, segage, katke ja kuumutage. Seejärel pane kõik taldrikule.\nLisage värskeid rohelisi.\nLisandiks herned kui rohelised oad sobivad liharoogade, sealhulgas lambaliha kõrvale\nVideo: ubade kasutamine diabeedi korral ja retseptid\nKuigi oad on kõrge veresuhkruga inimestele väga kasulikud, ei tohiks söömise vastunäidustusi unarusse jätta..\nhüpoglükeemia (kalduvus veresuhkru tugevale langusele);\npodagra (kusihappe metabolism on häiritud);\nmürgituse oht toores uba sisaldava faasaniga.\nMuudel juhtudel saab oad roogasid kartmata süüa..\nMadala süsivesikusisaldusega dieedi järgimine aitab teie veresuhkru taset stabiliseerida. Oad sobivad hästi teiste toitudega ja sobivad diabeediga inimestele. Kui kasutamisel pole vastunäidustusi, peate koostama individuaalse toitumisplaani ja lisama selle oakultuuri menüüsse. Parema tervendava efekti saavutamiseks võib oasorte vaheldumisi vaheldumisi vahetada.


30. juuli 2012, 12:47\nVähenda Eleringi teatel vähenes teises kvartalis elektri tootmismaht Eestis eelmise aasta sama ajaga võrreldes üheksa protsenti 2305 GWh-ni. Põhja-Balti regioonis oli teises kvartalis rohkesti saadaval madalate muutuvkuludega tootmisvõimsust ja selle abil toodetud elekter jõudis Eesti tarbijateni maksimaalses ulatuses, mida Eesti ühendusvõimsused Põhjamaadega võimaldasid. Samas kasvas elektri sisemaine tarbimine teises kvartalis aastataguse perioodiga võrreldes kaks protsenti ja moodustas kokku 1786 GWh. Elektritarbimise kasvu taga olid madalamast temperatuurist tingitud suuremad tarbimiskogused aprillis ning juunis. Hoolimata tootmise vähenemisest ja tarbimise kasvust ületas tootmine teises kvartalis tarbimist 29 protsendi võrra. Eesti elektrikaubanduse kogueksport vähenes teises kvartalis aastatagusega võrreldes kuus protsenti, koguekspordist moodustas eksport Lätti 48 protsenti, Leetu 45 ning Soome seitse protsenti. Eksport Soome vähenes oluliselt ja eksport Läti ja Leedu suunal samal ajal suurenes. Eesti elektrikaubanduse teise kvartali koguimpordist moodustas import Soomest 62 protsenti, import Lätist 30 ning Leedust seitse protsenti.\n(13) 19.06.2012Peaprokurör Aas maadevahetusest: ei tohi arvata, et õigeksmõistmine tähendab prokuratuuri eksimust\n(11) GALERII: Tammeka noppis Tallinnas magusa... » Elioni hot.ee on plindris kustumatute e-kirjadega\n(32) SÜÜTAMISED: Tallinnas oli neljas mahajäetud majas tulekahju\n(3) Üheksakümnendate superstaar Henrik Raave abiellus!\n(5) ŠOKEERIV: noor pruut küüris avalikult puhtaks Roberto Cavalli alakeha (14) Võrkkiiges ja rinnad ripakil: modell näitas oma volüümikat keha\n(2) Jaanipäev on soe, kuid võimalik on äike


Hyundai Mobis arendab välja järgmise põlvkonna autorattatehnoloogia, mida peetakse tuleviku linnaliikluse põhitehnoloogiaks, mis võimaldab ratastele parkimisel kuni 90-kraadist pööramist.\nHyundai Mobise, e-corner moodulisse integreeritakse rooli-, piduri-, vedrustuse- ja juhtimissüsteemid. See uus tehnoloogia muudab autode paradigmat, kasutades mehaanilist telge rooliratta ühendamiseks.\nE-nurga mooduli kontseptsiooni esitleti esmakordselt 2018. aasta CESil. Seekord on Hyundai Mobis aga kontseptsiooni ümber mõtestanud selle praktiliseks kasutamiseks autos ning arendanud välja elektroonika juhtimise jaoks ja viinud lõpule ka funktsionaalsed testid.\nE-corner mooduli suurim eelis on see, et see ei nõua osade vahele mehaanilisi ühendusi, mis võimaldab seega paremat ruumikasutust sõidukis. See tagab palju suurema paindlikkuse uste suuna ja sõiduki suuruse kujundamisel. See on oluline selliste sõidukite valmistamisel, mis on mõeldud liikuvusteenuste osutamiseks.