Milleks on magneesiumpiim?\nPõhiline » Uudised » Milleks on magneesiumpiim?\nMagneesiumpiim võitleb happesuse, kõhukinnisuse, akne vastu, töötab deodorandina ja palju muud\nMagneesiumpiim on leeliseline toode, mida kasutatakse kõrvetiste, maohappe ja kõhukinnisuse (kõhukinnisuse) raviks. Laialdasena kasutatakse laialdaselt peamiselt magneesiumhüdroksiidist ja veest, taskukohase hinnaga ja apteekides hõlpsasti leitav. Magneesiumpiima leeliseline potentsiaal võimaldab seda kasutada ka deodorandina ja aknejuhtumite raviks, kuna toode vähendab naha happelisust ja eemaldab bakterid, mis põhjustavad last ja vistrikke.\nMagneesium (Mg) on meie organismi nõuetekohaseks toimimiseks oluline element, kuna see osaleb inimkehas enam kui 300 biokeemilises reaktsioonis. Vaatamata sellele, et see on nii oluline, puudub selles mineraalses toitaines meie suurim magneesiumitarbimise allikas - see on toit. Selle seisundi parandamiseks on lisaks sihipärasele dieedile ka süstid, tablettide toidulisandid ja lahused, kuid magneesiumpiim ei kuulu sellesse kategooriasse, kuna see lahjendatakse veega. Vedelikes hästi lahustuvad magneesiumi vormid imenduvad soolestikus, täidavad oma funktsiooni lahtistina ja elimineeritakse seejärel magneesiumisoolade kujul (keha imendub ainult väikese osa magneesiumist). Kui teil on magneesiumipuudus, on L-treonaatmagneesium ja magneesiumkloriid kõige tõhusamad toidulisandid.Lisateavet magneesiumi ja selle eeliste kohta leiate materjalidest:\nMilleks on magneesiumpiim\nMagneesiumpiima, mida inimesed mõnikord segi ajavad ja mida nimetatakse magneesiumipiimaks, võib kasutada traditsioonilisel viisil, antatsiidina või lahtistina vastavalt pudeli juhistele või akne raviks ja vältimiseks, deodorandina ja isegi ravimiseks. vähihaavandid. Alla 2-aastased lapsed, samuti rasedad ja imetavad naised ei tohiks seda ravimit ilma arsti abita võtta. Teadke magneesiumpiima mõningaid kasutusviise:\nSoovitatav annus magneesiumpiima kasutamiseks lahtistina ja kõhukinnisuse lõpetamiseks on 2–4 supilusikatäit (30–60 ml) üks kord päevas täiskasvanutele ja 12-aastastele ja vanematele lastele. 6–11-aastased lapsed peaksid võtma 1-2 supilusikatäit (15–30 ml) päevas ja alaealiste puhul 2–5-aastaselt langeb annus 1 tl kuni 1 supilusikatäis ( 5 kuni 15 ml) päevas. Magneesiumpiima kasutamine lahtistina on maksimaalselt 3 päeva järjest. Aine lahtistav toime avaldub 30 minuti kuni 6 tunni jooksul pärast tarbimist.\nMagneesiumpiima kasutamiseks antatsiidina ja kõhuvalu vastu võitlemiseks peaksid täiskasvanud ja 12-aastased ja vanemad lapsed võtma 1 tl (5 ml) kuni 1 supilusikatäis (15 ml). Annust on võimalik korrata, kui järgitakse maksimaalset ööpäevast annust, mis on 3 supilusikatäit (45 ml) iga 24 tunni järel. 2 kuni 11-aastaste laste annus peaks olema 1 tl (5 ml) korraga, maksimaalselt 30 ml (2 supilusikatäit või 6 tl) iga 24 tunni järel. Magneesiumpiima jätkuv kasutamine antatsiidina ei tohiks ületada 14 päeva.\nMagneesiumpiim aitab akne probleemi ravida, kuna see vähendab naha rasu ja happesust, taastades naha sära ja tervise. Kuid toodet peaksid naha jaoks kasutama ainult inimesed, kellel on õli ülemisest piirkonnast või mis võib põhjustada ketendust ja kuivust. Lisateavet artiklist: "18 koduvähenduse võimalust vistrikule".\nNii nagu söögisooda kasutamisel koduse ravimina külmetushaiguste korral, aitab ka magneesiumpiim neutraliseerida suu happelisust, mis on üks külmetushaiguste tekkimist soodustavaid tegureid. Kuristage lihtsalt 1 spl magneesiumpiima ja 1 klaasi veega. Tehke seda üks või kaks korda päevas. Vältige ka suuvett alkoholiga, mis halvendab külmavalu. Tutvuge omatehtud ja looduslike suuvee retseptidega.\nLeeliselise potentsiaali tõttu võitleb magneesiumpiim ka higi happesusega, mis võimaldab bakterite paljunemist sellistes piirkondades nagu kaenlaalune. Need bakterid vastutavad kardetud caecê tootmise eest. Seega võib magneesiumpiima kasutada deodorandina, lihtsalt lahjendage see vees ja soovi korral lisage mõni tilk teie valitud eeterlikku õli (kui see on parem bakteritsiidne!). Vaadake täielikku retsepti artiklist: "Looduslik deodorant: omatehtud või osta?".\nMagneesiumpiim, eriti kui seda tarbitakse liiga palju, võib põhjustada mõningaid kõrvaltoimeid, nagu kõhulahtisus, koolikud, oksendamine, vähenenud uriin, lihasnõrkus ja südame löögisageduse langus. Seetõttu on ideaalne võtta ainult soovitatav annus, tarbida toodet mõõdukalt ja lühiajaliselt. Igaüks, kellel on neeruprobleeme või mis ei talu valemi mis tahes komponenti, peaks vältima magneesiumpiima tarbimist. See on vastunäidustatud ka rasedatele naistele.\nKõige parem on see, et magneesiumpiima hind on väga madal ja apteegist ostmiseks pole seda vaja. See kõik teeb suurepärase võimaluse ravimite kuritarvitamise ärahoidmiseks. Kuid kui teie probleemid on tõsised või püsivad, pöörduge tervishoiutöötaja poole.


LIHTNE MEIK NõUANDED SUUREMATE, HELEDAMATE SILMADE JAOKS - SILMAVäRV - MEIK - DAILYBEAUTY - ILUAMET - MEIK - 2019\nVanuse tõttu hakkab meie silmade ümbrus pehmenduma ja selle tulemusena võib karmide värvide või tugevate joonte kasutamine sellele kontrastile tähelepanu pöörata. "See on rohkem meelitav ja kergemini kasutatav, kui kasutate lühikesi, pehmeid lööke ja seejärel pehmelt plekkige oma silmapliiatsit," ütleb kuulsuse meister ja autor Lazy Perfection, Jenny Patinkin. Siin on veel neli lihtsat näpunäidet oma silmade suuremaks ja heledamaks muutmiseks, eriti vananedes.\nSamuti võite meeldida: 5 suurimat silmapliiatsit puudutavad vead teevad kõik ja kuidas neid parandada\nCurl oma ripsmed\n"Kui teie ripsmed on sirged, võivad nad varjata oma silmade alla, aga kui need kõverad, tõstab ta varju ära, et teie silmadele saaks rohkem valgust," ütleb Patinkin. "Ripsmete lokid tulevad eri kuju ja kui sa kasutad valet kuju, siis sa saad oma kaane pigistada. Sügava või kapuutsiga silmade jaoks on parim Shiseido lokirull, Surratt Beauty on suurepärane mandlikujuliste silmade jaoks ja Kevyn Aucoin töötab paljude vormide jaoks. "\nPatinkli sõnul lisab tihendamine (vooderdamine sinu ülemise ripsmejoone alla, otse ripsmete juurte juurde) oma silmade kuju ja muudab teie ripsmed paksemaks ja tumedamaks, mis muudab silmad suuremaks ja heledamaks. Tema toode valib, et vaadata? "Mulle meeldib kasutada Bobbi Brown Long Wear Gel Liner'i või MAC Fluidline'i, mida kasutatakse minu Pin Point Liner Brush'iga, ja Urban Decay 24/7 silmapliiatsid töötavad hästi," lisab ta.\nKas te kannate oma kaanel silma varju või mitte, ütleb Patinkin: "Mõningate shimmerite otsimine otse kaane keskele, just iirise peal, loob iga kord, kui vilgub, peene peegeldava välklambi. NARS All About Eve on kaanega, kuid kui ma kasutan kreemi, siis RMS Magic Luminizer või Glossier Haloscope on minu lemmikud. "\nSamuti võite meeldida: Silly Putty Highlighter on siin ja see müüb kiiresti\n"Inimesed unustavad merevägi ja hallid, kuid nende jahedad toonid muudavad silmade valged eriti selged ja heledad," ütleb Patinkin. Tema must-haves: Bobbi pruun pikaajaline geel Denim tindis ja Laura Mercier Stormy Grey.\nTea, kus on sinu silmalaugude tekkimine\nPatinkin ütleb, et on väga kerge segi ajada, kui tegelik "korts" on sinu silmalau. Ja enamik silmade meigikoolitusprogramme kasutavad kortsu kui peamist lähtepunkti, seega on oluline teada. "See ei ole see, kus nahk voldib; see on koht, kus orbiidi luu / pesa liin on kõrgem kui sa arvad," selgitab ta. "Kui hoiate oma silmad lahti ja rakendate seejärel vikerkaare liikumisele matte taupe tooni, jälgite oma pesa joonel, siis loote illusiooni, et teie kaaned on pikemad."\nStarbucks Coffee ☕ (@starbucks) jagatud postitus 19. aprillil 2017 kell 6:05 PDT Enne seda oli šokeerivalt magus, supervärviline sotsiaalmeedia-sõbralik Starbucks'i piiratud väljaanne Unicorn Frappuccino, mis oli terve kui Unicorn Latte ja loojad ei ole koopia suhtes nii innukad. Loe Edasi\nMitte igaüks ei hüpata mahla puhastajana. Kuigi mõned terviseeksperdid arvavad, et see on oluline samm, et saada toksiinid kehast välja, teised arvavad, et see pole midagi muud kui lühike trend. Siin on see, mida pead teadma. Juicing pärineb 1930ndatest aastatest, kuid järsk tõus tuli paar aastat tagasi, esmakordselt tugeva kohalolekuga New Yorgis ja Los Angeleses. Loe Edasi\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ 5 lihtsat võimalust võltsida suurema, heledama silmaga välimust


Algab Siim Kallase presidendikampaania. Kes on tema meeskonnas? - Eesti Ekspress\nPersoon 13. aprill 2016\nJoonistas Aivar Juhanson. Illustratsioon:\nHirvepargi veerel Toompea nõlval ühes väikeses puust majas asub restoran Kuldmokk. On pühapäeva pärastlõuna ja restoran on ametlikult kinni. Paar ära eksinud külastajat klobistavad küll ukse taga, kuid sisse ei saa. Maja pole aga päris tühi. Restorani perenaine Annika Arras on teinud salatit ja küpsetanud lõhepiruka. Ühe aknaaluse laua ääres – siit avaneb üle hoovi hea vaade sotsiaaldemokraatide peakontorile – aetakse põnevat poliitikajuttu: mida ja kuidas teha, et Siim Kallasest saaks järgmine Eesti Vabariigi president.


Eesnäärme operatsioonid | Meestetervis.ee\nTänapäeval on eesnäärme healoomulise suurenemise standardraviks kujunenud endoskoopilised (kusetoru kaudu läbiviidavad) operatsioonid. Enamasti teostatakse operatsioonid spinaalanesteesias (“seljasüstiga”) ja vajavad vaid mõnepäevast haiglasviibimist.\nOperatsiooni riskid on suhteliselt mõõdukad, mis võimaldab edukalt ravida ka vanemaealisi, mitte kõige parema üldtervisega mehi. Operatsioon mõjutab oluliselt mehe seksuaalsust, sest pea 75% meestel tekib seemnepurse põide, veidi võib halveneda erektsioonivõime, samas kui orgasmi kvaliteet enamasti ei muutu. Vähem kui 1% operatsiooni läbi teinud meestel võib tekkida kusepidamatus.


Peeter Olesk: Väljaspool digitaalset ruumi - Lääne Elu\nAvakülg Arvamus Peeter Olesk: Väljaspool digitaalset ruumi\nPeeter Olesk: Väljaspool digitaalset ruumi\n29. august 2011 15:53\nPeeter Olesk. Foto: erakogu\nJärgnevas on digitaalseks ruumiks esmalt nn digihaiguslugu, konkreetselt minu epikriis, mis pärast sissekannet hakkab interneti universumis elama seda elu, mida mina ei kontrolli. Sellist kontrollimatust nimetatakse võõrandumiseks. Nagu teada, on digihaiguslugude üks probleeme nende kaitstus patsiendi kasuks.\nAeg, ruum ja tõde\nMeie vestlus eriarstiga kestis umbes 45 minutit. Ta vaatas arvuti ekraanilt analüüside tulemusi, hindas neid ja pakkus esiteks välja ühe, pärast teise diagnoosimistaktika. Esimesest ma loobusin, sest see on vastik, teisega otsustasime riskida, kuni esimene on möödapääsmatu. Seejärel hakkas ta „täitma paberit” ehk lõi arvutisse täiendused senisele epikriisile ja soovitused perearstile. Olin vait, et teda mitte segada, kuid vaatasin kella. „Paber” oli valmis kümmekonna minutiga. Siis printis ta selle välja ja ulatas mulle sõnadega „Toimetage see ise perearsti kätte, sest ma pole kindel, et kui mina seda teen, siis see sinna ka jõuab”.\nEdasi me ei rääkinud küberkaitsest ega –terrorist. Vastasin, et see, mis ta „paberile” pani, pole põrmugi nii oluline kui too, millest me rääkisime. Rääkisime aga ravitaktika ehk raviskeemi muutmisest, põhjustest, mis seda tingivad jms. Jäi nii, et ma teen epikriisist säärase väljavõtte, mis langeb kokku viimase sissekirjutusega, ja lisan oma sõnadega kõik need punktid, mis digihaiguslukku selle viimases redaktsioonis ei mahtunud, ning annan kogu loo perearsti kätte. See on tehtud. Koopia materjalidest perearstile saatsin eriarstile tagasi. Kirjutamine perearstile asjadest väljaspool epikriisi nõudis kaugelt rohkem aega kui 10 minutit.\nSöandagem üldistada. Kui osa arste kurdab, et paberitele kulub lubamatult palju aega, siis kui palju aega kulub veel postituvidele, kusjuures polegi kindel, kas nad lendavad õigesti? Minu arvates see postituvi–funktsioon ei ole arsti asi. Küsimus on muus, nimelt millal saab järgmine arst sama haige kohta tõesti haigusloo, millal aga kõigest konspekti või ainult resümee?\nÜldistagem veelgi ja küsigem nõnda: kui palju ruumi digitaalsest maailmast saab endale Eesti Vabariigi president ja mis kõik jääb sealt välja? See küsimus on muutunud uuesti teravaks seoses sellega, nagu puuduks presidendivalimistel tänavu debatt nii suures ringis kui üldse võimalik.\nAudiitor ja president\nHaigega on lihtne: arstide audiitoriks on surma saabumise kiirus. Presidendiga on keerulisem, sest audiitoreid on mitu ega ole kunagi üksnes üks. Eesti Vabariigi presidenti auditeerivad riigikogu, rahvas (elanikkond + kodanikkond) ja teiste riikide riigipead.\nNeid teisi riike on mitut tüüpi — monarhiad (Hispaania), föderaalriigid (USA), tugeva keskvõimuga presidentaalsed vabariigid (Iraan), parlamentaalsed vabariigid (Itaalia). Kõige rohkem auditeerib rahvas, kes küll ise presidenti valida ei saa, ent kelle päralt on vähemasti digitaalne Eesti ja varjatud aine selle ümber. Jah, sellest ei piisa, aga 20 aastat tagasi 1992. aasta põhiseadust tehes ei mõeldudki, et president peab olema aruandekohustuslik ja kui midagi läheb viltu, siis ei ole patt seda tunnistada või vähemasti tuleb presidendil põhjendada, miks ta midagi tegi.\nInternet on presidendi kohta täis igasuguseid lauseid. Nad ei anna kokku audiitori aruannet kuskilt otsast, vaid nad seisnevad laiutamises digitaalse ruumi piires koos väljumisega neist piiridest suvalises kohas. Näide? Kui me oleme nii edukad ja rikkad jne jms, miks meid tuleb siis presidendi otsevalimistel umbusaldada vähemalt aastani 2016, kuid tõenäoliselt kauem? Kes peab välja ütlema, et otsevalimiste eel võib tekkida kiusatus suurendada kodanikkonda nullvariandi suunas või lõdvendada nõudeid riigikeele valdamisel? Mõlemad on rahvusvahelised protsessid, seega vahetult riigipea kompetents. Enamik sellest digitaalsesse ruumi ei mahu.\nOlgu, võtkem näide lihtsurelikele lähemalt ehk uuesti meditsiinilisest digiloost. Igaühele peaks pikematagi olema selge, et kodanikena me digiloo koostamise ees võrdsed ei ole, sest on terve hulk inimesi, kelle andmed on salastatud (nt riigipea ja julgeolekutöötajad). Niisugused andmed jäävadki digitaalsest ruumist välja ega ole ka mõttelise audiitori võimuses tuua säärased väljajätud esile.\nNii ma ei olegi oodanud mingit erilist debatti presidendi valimiseks, sest tegelikult on otsus Toomas Hendrik Ilvese valimiseks edasi juba tehtud, sest kolm erakonda (RE, IRL ja SDE) on ses asjas ühel nõul, kuid see nõu ei puuduta piirilepingut Vene Föderatsiooniga ega põhiseaduse ringitegemist. Nõu sisu on, et Toomas Hendrik Ilves jätkab.\nVastasel korral oleks poliitilisi laipu väga palju.\nTähtvere mõisas 21. augustil 2011\nEelmine artikkel27. august: Kooli väärtus\nJärgmine artikkelHaapsalu turg sai lõpuks rentniku


Kindel: turvalisuse pärast kartev Mhitarjan Bakuusse ei reisi - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nKindel: turvalisuse pärast kartev Mhitarjan Bakuusse ei reisi (7)\n21. MAI 2019, 14:27 EUROOPA LIIGA\nLondoni Arsenal jäi Euroopa liiga finaaliks ilma ühest võtmemängijast, kui jalgpallivälistel põhjustel ei tee Aserbaidžaani pealinnas Bakuus toimuvas mängus kaasa armeenlane Henrik Mhitarjan.\nAserbaidžaani ning Armeenia ajalooliselt konfliktsete suhete tõttu pelgas Mhitarjan oma turvalisuse pärast ning nüüd võeti vastu otsus, et endine Manchester Unitedi ja Dortmundi mängija 29. maiks Aserbaidžaani ei lenda.\n"See on selline mäng, mis ei toimu just väga tihti ning pean tunnistama, et sellest eemale jäämine teeb mulle väga haiget," sõnas Mhitarjan.\n"Me oleme põhjalikult uurinud kõiki võimalusi, kuidas Micki saaks koosseisu liige olla, kuid pärast Micki ja tema perekonnaga arutamist jõudsime ühiselt kokkuleppele, et ta ei kuulu meie reisiseltskonda," teatas klubi oma avalduses. "Micki on teel finaali olnud meie võtmemängija, seega on see meeskonna perspektiivist suur kaotus."\nAseritega mängimist vältinud Mhitarjan peab finaaliks raske otsuse langetama (3)\nNimi • 21. mai\nNo võiks osata ju nime õigesti kirjutada, või mis?\nMG • 21. mai\nKurb kui suured mängud antakse sellistele tontidele võõrustada.\nhm • 21. mai\nAsi ei ole mitte tontides. Armeenlased okupeerivad ajalooliselt Aserbaidžaani alasid Mägi-Karabahhis, millest vaid väike osa võiks tegelikult kuuluda neile. Ja tehakse seda Vene Föderatsiooni kaasabil. Sellest tekkis ka relvastatud konflikt 90ndatel aastatel, mis nüüd on vaibunud vaherahuga aga tuli süte all hõõgub ikka veel. Niiet Mkhatarjan on pigem oma kaasmaalaste ahnuse ohver, kui et aserid on tondid. See on sama nagu venemaa võtaks ära meilt ida-virumaa ja siis järgmine nädal tuleks meile sõpruskohtumist pakkuma........\nkennu789 • 21. mai\nNo mis kuradi Mhitarjan? Isegi mehe särgil on nimeks Mkhitaryan. Teist korda teevad soccerneti ajakirjanud omaloomingut...\nto hm • 21. mai\nAjalugu vist ei ole su tugevam külg :)\ncarlo2 • 24. mai\nKennu789, vaata artiklit " Aseritega mängimist vältinud Mhitarjan peab finaaliks raske otsuse langetama" ja selle kommentarides on too nimekuju ära selgitatud. See, et inglased seda ühtmoodi kirjutavad, ei tähenda, et eesti keeles samamoodi peaks kirjutatama.\n(3) 15. juuli\nJalkamehed Norras arvasid, et teavad, kuidas palli mängida, aga... (0) 7 h\nPoomi ja Klavani panust Premier League'i tähestikumängus ei hinnatud (0) 16. aug\nOTSEPILT: Levadia ja Paide jagavad tabeli tipus tähtsaid punkte (teine poolaeg!) (0)\nKes kuhu | Jäärapäine Icardi usub teistesse võimalustesse (0)


Mina mina mina » 2009 » February » 06\nLatin Lover – Reede, kell on 19.00\nKategoorias: hot piece of ass...,nädalad...päevad...blablabla — villu @ 07:00\nIssver..mulle nii meeldib see Beyonce “Single Ladies” lugu. Või no tegelt meeldib see video. Ilusad pikkade jalgadega tõelised naised tantsimas – kellele ei meeldiks!? Ma usun, et nii mõnigi teist on üllatunud, et ma sellist muusikat kuulan. LIhtsalt, mul mtv käib siin praegu (no Viljandis mul nii palju luksust ei ole) ja õnneks olen mina seda lugu nii vähe kuulnud, et mulle ta siiski meeldib. vot. niipalju siis sellest.\nKäisime siis täna selle “Ärapanija” esimesel avalikul salvestusel. Suht täitsa cool oli. Osad asjad olid päris naljakad..kuigi kohati ma mõtlesin, et ei tea kas ma naeran seepärast, et nagu peaks olema nalja koht.. hmm.. Aga ei, tore oli. Eriti hea oli ikka “It’s Cosmo time..”. Soovitan kõigil siis pühapäeval, või millal iganes see on, seda vaadata.. ehk näete mind ka! okok.\naaa..väike Kerli vaimusünnitis.. kuna Peeter Oja on selline tumedate juustega natuke nagu lõunamaa tüüp (urr), siis leidis Kerli, et ta on hoopis nagu Latin Lover. mmm.. what wan i say. Aaa..ja muuseas.. ta on jumala sarnane mu sellele kuumale seebimehele.. ..mõlemal on lokid ja…\n(no ok..peaaegu.. meie Latin Lover küll ei naerata sellel pildil..ja prillid on ülearused..aga siiski. väike sarnasus on ju olemas!?)\nwtf?? – Reede, kell on 5.40\nKategoorias: 1 — villu @ 05:40\nMida fakki??? Ma olen ikka üleval!!\nuuu..! uni?? – Reede, kell on 4.00\nKategoorias: *** — villu @ 03:58\nFakk. Mul ei tule und…\nHakkan tervislikuks!!! – Reede, kell on 3.10\nKategoorias: nädalad...päevad...blablabla — villu @ 03:10\nOk. Ma PEAN tervislikumalt elama hakkama! Kui ma just homsest sellist elu elama ei hakka, siis esmaspäevast küll, st kui ma juba Viljandis olen. No sest selline eluviis ei tohi enam jätkuda. Näiteks tänane toitumine oli siis selline, et hommikuks sõin Marianne šokolaadi ja Domino küpsiseid. Lõunaks jõin kohvi. Õhtul sõin pizza, 3kalapulka, seal saia-masinas tehtud saia ja sitaks komme ja šokolaadi. Suuht sitt on olla (no nüüd on juba parem..). Raudselt sõin veel mingit paska..\nEniveiii.. AITAB SELLEST!!! Nüüdsest on mul:\nÖÖSITI EI SÖÖDA!!! Peale kella 20.00′i ei ole mitte mingisugust söömist! (..ja see ei tähenda, et ma 5 minutit enne 20.00 end täis õgin!!!)\nÜTLE SAIALE IGAVESEKS ADIOS! (no ok..mõni üksik hommik võib süüa, sest muidu tuleb pärast liiga suur isu selle järgi)\nSÖÖ PISIKESI PORTSIONE! (..tüüp, vahet pole palju sa sööd, nagunii on sama maitsega..)\nKEEMIALE “EI”! (..tegelt ka. Just rääkisime.. kui me Viljandist rongiga tulime.. et toidus olevad e’d tekitavad tselluliiti!)\nKUI SUL KÕHT ON TÄIS, SIIS EI OLE VAJA SÜÜA! (..eriti kui näiteks su sõbral on kõht tühi ja tema tahab süüa.)\nROHKEM ROHELIST! (..noo..hmm..no seda asja me veel vaatame..)\nHmmm..rohkem nagu ei tulegi midagi ette. Peaasi, et ma öösiti ei sööks ja suuri portsione ei sööks!\nPs! Viljandi inimesed, kuna te obviously olete rohkem minuga koos, siis PALUN TALTSUTAGE mind! ok?\nTeate, kes mind praegu innustas? Jamie Oliver.. ma olen “veidi” obsessed temast praegu. His so cute… ..sitt lugu, et ta mingi modelliga abielus on..kuigi samas.. neil on mingi elucute’did lapsed… Ta tundub nii cool. Eniveii.. miks tema? No sest ta mingi võitleb selle vastu, et junk food’i ei söödaks. Niiet mina hakkan ka nüüd olema teadlik, mida ma söön.\nPeale selle, ma tahan kaua elada. No sest kui ma 80 olen, siis mul alles algab teine noorus! ..ou yeah baby! ..ja parem oleks, et mu sõbrad siis elus on!\n(ok..kui ma olen vana, siis ma olen küll cool’im!)\nIt was a nice day. – Reede, kell on 2.18\nKategoorias: hot piece of ass...,nädalad...päevad...blablabla — villu @ 02:18\nHommikul tuleb nii vara ärgata. Loodame, et ma ikka ärkan!\n..täna oli vanaisaga täitsa tore. Mingi täiega tahtis mulle igast asju rääkida ja värki. Et suht cool.\nSain siis Marioniga kokku. Täiega tore oli teda näha. ..hullult asjalik ja iseseisev tüdruk ikka! Vaata, et sa selliseks ka jääd!\n..aaa.. eile rääkisime Trompetipoisiga, et suuht saame täna kokku. Et pidi Tallinna tulema siis ja värki.. Nooh, et ma ei lootnudki väga, et ta tuleb.. Ja siis mingi kell ta helistas ja ütles (no enam haledam ei saa olla..), et ta ei saa tulla, kuna tal ei ole raha, et ta unustas vanematelt küsida. Nagu mida??? …commoon.. nii ikka ei ütleks.\neniveii.. pohhui. Temaga on keeruline.. eniveii… tema tõmban ma igasugustest list’idest maha! ou yeah! ..suuht mõttetu mees tegelt. …no ses suhtes, et mu vend on ka rohkem mees kui tema. Ausalt ka. See lihtsalt on tõde.\nSee savi. (tegelt ma arva tast üldse nii halvasti kui paistab)\nOhh..ma mingi vähemalt tund aega unistasin peegli ees, et milline mu elu tuleb. Ja uskuge mind, see tuleb SITAKS lahe! ..ohh..ma ei hakka siin kõike rääkima, aga parem oleks, et ta nii läheb!\nOk..praegu räägin Mikiga. His so cute. mmm.. ohh jahh… cute as hell! Aga on oma miinustega.. no eniveii.. ohh..ma ei saa.. urr urr urr.. (ta vist meeldib kõigile… haha)


Eesti kohtuekspertiis saab Šveitsilt 35 miljonit - Kinnisvarauudised\nEesti kohtuekspertiis saab Šveitsilt 35 miljonit\nTäna allkirjastatud Eesti ja Šveitsi koostööprogrammi lepinguga saab Eesti Kohtuekspertiisi Instituut Šveitsilt ligikaudu 35 miljonit krooni kohtuekspertiisi ja kohtueelse menetluse arendamiseks.\nInstituut saab kompuutertomograafi, magnetresonantskujutise aparaadi, elektronmikroskoobi koos röntgenanalüsaatoriga ja kohtuekspertiisi infosüsteemi ning sündmuskoha portatiivsed ekspertiisiseadmed.\nKohtuekspertiisi infosüsteem aitab täiustada nii instituudi töökorraldust kui ka parandada asutuse infovahetust kohtute, prokuratuuri, politsei ning maksu- ja tolliametiga. Samuti muutub kiiremaks instituudi infovahetus teiste riikidega.\nKoostööprojekt viiakse ellu kolme aasta jooksul.


Roller shutters and gates - Salus Controls\nLas teie maja ärkab ja uinub koos teiega\nIgas toas saate rulood kaugjuhtimisega avada ja sulgeda\nSõltumata sellest, kas teie elu kulgeb stabiilselt või muutlikus tempos, peab automatiseeritud hoone teiega sammu. Kui lähete kindlal ajal tööle, sulgeb ajakava näidatud ajal rulood (nt RS600 abil). Kui te ei lahku kodust kindlal ajal, saate seda ise kõikjalt maailmast mobiilirakenduse abil teha.\nMäärate ruloode avanemise ja sulgemise aja kogu majas\nJärk-järgult päevavalgust akendest sisse lastes muutub teie ärkamine meeldivamaks. Tänu hooneautomaatikale võivad rulood avaneda kõigepealt 30% ja veerand tunni pärast 80%, olenevalt teie seadetest (RS600). Õhtul võivad rulood sulguda sarnasel või erineval moel, vastavalt iga toa eraldi ajakavale.\nSaate garaažiuksi kaugjuhtimisega avada ja sulgeda\nTänu õigesti seatud OneTouch reeglile, võimaldab süsteem teie saabumisel või lahkumisel väravat avada või sulgeda (nt SR600 abil). Koju naastes pargite ilma, et peaksite autost välja astuma. Kui seadistate vastavad sõltuvused seadmete töö vahel, saate ukse avamise siduda näiteks välisvalgustuse sisselülitamisega.\nPistikupesade ajutine juhtimine Unerežiim Uputusest teavitamine kohaloleku simulatsioonid puhkuserežiim Täiuslik Temperatuuri Regulaator nautige sooja põrandat


HOOLDUSNIIDUK BRONCO ATVM-120 EL.START – Niiduk – Sooduspakkumised – Mehka\nHOOLDUSNIIDUK BRONCO ATVM-120 EL.START\nTavahind: € 2 249,00\nSpecial Price € 1 899,00\nSisepõlemismootoriga järelveetav niiduk mõeldud kasutamiseks ATV või väiketraktori haagisena.\nVõimaldab efektiivselt niita suuri muruplatse, teeääri või heinamaad. Lihtsalt reguleeritav lõikekõrgus. Transpordi asend niiduki lihtsalt ja kiirelt vedamiseks. Veotiisli kõrguse reguleerimine. Niiduki asetus reguleeritav ATV küljele või otse taha. Tagarulli kasutamine vältimaks ebatasasel maapinnal terade lõikumist pinnasesse.\nY-terad – kasutamiseks ebatasasel maapinnal ja paksema rohu niitmiseks. Elektristarteriga.\nReguleeritav niidukõrgus: 40-95mm\nMootor: Briggs&Stratton, Mudel: 25T2 - ühesilindriline\nMootori võimsus, tõõmaht: 13,5 hj, 420cm3\nHaake asendireguleerimise võimalus, paremale, vasakule, keskele.\nSisepõlemismootoriga järelveetav niiduk mõeldud kasutamiseks ATV või väiketraktori haagisena. Võimaldab efektiivselt niita suuri muruplatse, teeääri või heinamaad. Lihtsalt reguleeritav lõikekõrgus. Transpordi asend niiduki lihtsalt ja kiirelt vedamiseks. Veotiisli kõrguse reguleerimine. Niiduki asetus reguleeritav ATV küljele või otse taha. Tagarulli kasutamine vältimaks ebatasasel maapinnal terade lõikumist pinnasesse. Y-terad – kasutamiseks ebatasasel maapinnal ja paksema rohu niitmiseks. Elektristarteriga. Laius: 1200mm Kaal: 247 kg Reguleeritav niidukõrgus: 40-95mm Mootor: Briggs&Stratton, Mudel: 25T2 - ühesilindriline Mootori võimsus, tõõmaht: 13,5 hj, 420cm3 Haake asendireguleerimise võimalus, paremale, vasakule, keskele.


9 Easy Date Night käsitööprojekti teile ja teie partnerile - Elu\n9 Easy Date Night käsitööprojekti\nKavalad daamid, rihmake kinni, sest teil on hetk rõõmu. Miks? Lihtne kuupäevaga öö käsitööprojektid, sellepärast! Ma tean, nii vinge. Kinos või õhtusöögil käimise asemel võite jääda sisse, määrida oma käed, siduda, olla loov ja vaadata, kuhu öö teid viib. See võib teie suhtele isegi kasulik olla. Elizabeth Bernsteini W-i artikli järgikogu Street Journal, paarid, kes jagavad hobisid ja veedavad aega koos tegevuste tegemiseks, on õnnelikumad kui paarid, kes seda ei tee. Sellised tegevused nagu käsitöö vabastab teie ajus kemikaale mis teevad teie aju õnnelikuks, umbes samamoodi nagu armumine. Lisaboonusena loote ka mälestusi ja hoiate oma suhteid huvitavana.\n90ndate jook ujuvate pallidega\nPärast igat käsitööõpetust olen lisanud idee selle kohta, kuidas teie loodud üksus oma suhtesse lisada, et kuupäevaöö armas faktor ja romantika tase tõsiselt tõsta. Ja kui te ei soovi tegeleda käsitööga, siis võite seda aega kasutada kingituste tegemiseks perekonnale ja sõpradele. Valige kindlasti käsitöö, mida soovite mõlemad valmistada, kuna Bernsteini sõnul ei saa te aju sidemeid ja õnne kemikaale, kui te mõlemad seda ei tee.\nVõite paar neist oma lemmik suupistetega enne tähtaega teha ja DVD-d korvi pista, nii et kui veedate ööd, on teil nautida midagi romantilist ja erilist. See on ka suurepärane idee hoolduspakettide jaoks neile paaridele, kes Netflix pikamaa-teelt koos käivad.\n2. 365 asja, mida ma sinust armastan\nHiljem, kui teil on tüli või tabate jäme plaaster, võite mõlemad purgist välja tõmmata mõned põhjused ja meenutada kõiki asju, mida teie partner armastab.\n3. Raamitud leht\nTehke seda projekti pärast romantilist jalutuskäiku kohas, kus on ilusad lehed, ja teil on mälestus oma kuupäevast.\n4. Kõrvaklapi hoidja\nKui soovite midagi kasulikku, hoiavad need teie kõrvaklapid muutumaks sassis sassis palli sassis palliks.\nParim asi selle sidumistegevuse juures on see, et kui olete lõpetanud, saate küünalde abil seksuaalelu meeleolu luua.\n6. Traadiga pakitud pudelid\nValige laiema suuga pudel ja pange oma muutus sellesse. Kui see on täis, sularaha sisse ja kasutage raha väljamõeldud kuupäevaks.\nPole enam halbu unenägusid. Lisaks saate nende unistuste ajal rääkida oma unistustest. Või suunduge magamistuppa, et end veidi magada ja magada, et saaksite neid proovile panna.\n8. Paracordi käevõrud\nNeed tekitavad sõltuvust. Need on ka üsna kiire tegevus, kui te ei soovi terve öö veeta loovuse nimel.\n9. Laskev paberipüstol\nSee näeb välja tõeliselt lõbus ja järgnevad võistlused võivad olla veelgi lõbusamad.\nLiimimine, loomingulisus, lõbus olemine ja kui teil on kõik valmis, kui olete valmis, et saaksite oma kuupäeva igavesti meelde jätta, kõlab minu jaoks suurepärase kombinatsioonina.\nWhitney Sudler Smithi puhasväärtus on muljetavaldav\nKes võib need Nickelodeoni koomiksid unustada?\nProovisin 2 nädalat '8-minutilist abs'\n5SOSi purustatud kodu on sügavalt emotsionaalne\nparimad tumeda naha esiletõstjad


Tallinna Loomeinkubaator ja DIGIX tõid loome- ja digivaldkonna üksteisele veelgi lähemale | Tallinna Ettevõtlusinkubaatorid\nTallinna Loomeinkubaator ja DIGIX tõid loome- ja digivaldkonna üksteisele veelgi lähemale\nAlates oktoobrist tegutseb Loomeinkubaatori Veerenni 24 ruumides digitaalse loovmeedia inkubaator DIGIX. Inkubaator inkubaatoris koostöömudelis tuuakse loome- ja digivaldkond üksteisele veelgi lähemale. Sünergiline kooslus aitab kasvada nii olemasolevatel äridel kui sündida uutel põnevatel ideedel.\n“DIGIX’i tulekuga Loomeinkubaatori ruumidesse anname üheskoos olulise sõnumi disaini- ja digimeediavaldkonnale: me tegutseme samas maailmas ja omame olulist ühisosa nii loome- kui ettevõtlusepoolel. Muidugi võidavad koostööst inkubaatori ettevõtjad, kellel avaneb ligipääs laiemale mentor- ja kontaktvõrgustikule ning ühisseminaridele,” ütleb Loomeinkubaatori juhataja Anu Lõhmus.\n“Tulime Baltika kvartalisse kindla sooviga olla igapäevaselt lähemal teistele sama valdkonna ettevõtetele ja edukatele Eesti idufirmadele – meie naabriteks on siin TransferWise, Lingivst, Tank, Twilio ja üle 30 teise alustava ettevõtte. DIGIXi asukasfirmad tegelevad kõik digitaalse maailmaga. Tallinna Loomeinkubaatoris on paljud firmad seotud füüsilise maailmaga. Nende kahe kohtumispaikadel võib sündida palju huvitavat ja ma tahame selle juures olla, kui see juhtub,” lisab DIGIX’i juhataja Martin Aadamsoo.\nNii Loomeinkubaator kui DIGIX võtavad kuni oktoobri keskpaigani vastu uusi alustavaid ettevõtjaid.\nLiitu Loomeinkubaatoriga enne 15. oktoobrit 2017, http://inkubatsioon.ee.\nLiitu DIGIX digimeedia inkubaatoriga enne 10. oktoobrit 2017, http://digix.eu.


Must Päike | Para-web\nPara-web / Alternatiivajalugu / Salaühingud ja vandenõud / III Reichi saladused / Must Päike\nRE: Must Päike\nKvantmehaanikas ei saa füüsikalisi suurusi täpselt määrata. Iga arvutus, konstant sisaldab mõõtemääramatust.\nKui kvantmehaanikat võtta alusteooriaks peab ta olema võimeline kirjeldama kõiki füüsikalisi süsteeme.\nJa kui oleks tõesti olemas "must päike" oleks ta juba avastatud nagu ma juba enne ütlesin on ta detekteeritav, gravitatsioon ei kao kuhugi.\nKaos, muuda veidi vaatenurka, võta endale pähe, et sakslased said kasutada täheväravaid ja need maailmad ja jumalad mida nad kirjeldavad ei olnud kohe üldse mitte maised, vaid sealtkaudu sai rännata mõõtmatutesse kaugustesse.\nLadina Ameerikas nimetatakse neid xendrateks. Vanglaplaneedi eliit näeb siiani vaeva et varjata galaktikatsivilisatsioonide tegelikke võimalusi, natsid oma viimase tähelaevaga pidid minema hust läbi tähevärava Aldebarani kodumaailma, mitte rändama avakosmoses.Lõunapooluse väljuv värav on jätkuvalt nende käes, ainult sisenevat väravat põhjapoolust kontrollivad sionistide HAARPid.\n(24-04-2012 08:19 )lahendused Kirjutas: 2) Inimestele nähtav aine on 3-s erinevas ergastuste generatsioonis.\n1. generatsioonis on kogu nähtav aine (näiteks elektron, prooton, neuron), 2. ja 3. generatsioon on hetkelised ergastatud seisundid (näiteks elektroni ergastused müüon ja tauon).\nSelle kohta küsiks üle, et miks müüon ja tauon on elektroni ergastatud seisundid? Niipalju kui mina otsisin, siis sattusin nendega seoses sõnadele nagu oscillation, conversion, transition ja lepton flavour violating, aga ergastamise (excited state) kohta ei jäänud küll mingit infot silma. Ja ergastamise kohta kirjutatakse, et ergastada saab phootonite või phoononitega ja osake selle juures ei muutu teiseks osakeseks seega kas sinu "ergastamine" tähendab midagi muud kui teaduses kasutatav "ergastamine"?\nOotan mõistlikke vastuseid (kui oskad vastata) mitte "kage maailmas on nii ja naa, kage teab seda ja toda jne" või udutamist.\nVaata Kage, kui tahta asjade olemust "lihtsamas keeles" edasi anda, siis tuleb loobuda mõningatest spetsiifilistest terminitest ja asendada nad rahvapärasematega: muidu ei suuda tavaline inimene hoomata võõrsõnade taga peituvat sisu: igasugu täpses teaduslikus keeles teoseid on tuhandete lehtede kaupa, kuid neid ei suuda enamus inimesi mõista; pigem on puudu lihtsas keeles ülevaateid, mida enamus inimesi suudaks mõista.\nÜldisemas plaanis saadakse ergastus, kui lisatakse energiat - kui elektronile lisada väga palju energiat (üle 100 kordse seisumassi), siis saab elektron muutuda müüoniks läbi põrgete - müüon laguneb vähem kui sekundi jooksul tagasi elektroniks ja neutriinoks+antineutriinoks - kuna ka elektrilaengus ja ümber aatomi tiirlemise olemuses pole elektronil ja müüonil mingit vahet, siis pole tegu eriti suure möödarääkimisega, kui käsitleda müüonit elektroni ergastusena.\nKui müüoni korral oleks räägitud vaid "teise generatsiooni osakesest", siis oleks paljudele jäänud segaseks müüoni ja elektroni ülim sarnasus - kuid tänu "lihtsamale keelepruugile" võis nii mõnigi nende sarnasusest aru saada.\nLisan pildikese lehest, kus on eletroni, müüoni ja tauoni omaduste sarnasust käsitletud:\nSamas mis tähtsust on Musta Päikese ja tumeda aine kontekstis sellel, kas müüon on mingis lähenduses käsitletav elektroni ergastusena - minuarust on see teema sogastamine.\nÜldisemas plaanis käib siin norimine & närimine selle ümber, et keegi ei suvatseks midagi sisulist kirjutada: niipea, kui keegi üritab midagi sisulist kirjutada, hakatakse igasugu pisiasjade kallal nokkima.\n(28-04-2012 18:19 )lahendused Kirjutas: Vaata Kage, kui tahta asjade olemust "lihtsamas keeles" edasi anda, siis tuleb loobuda mõningatest spetsiifilistest terminitest ja asendada nad rahvapärasematega\nVaata lahendused, kui tahta asjade olemust "lihtsamas keeles" edasi anda, siis tuleb osata seda teha nii, et teised saaks sellest ka aru mitte ei satuks segadusse.\nTsitaat: Üldisemas plaanis saadakse ergastus, kui lisatakse energiat - kui elektronile lisada väga palju energiat (üle 100 kordse seisumassi), siis saab elektron muutuda müüoniks läbi põrgete - müüon laguneb vähem kui sekundi jooksul tagasi elektroniks ja neutriinoks+antineutriinoks - kuna ka elektrilaengus ja ümber aatomi tiirlemise olemuses pole elektronil ja müüonil mingit vahet, siis pole tegu eriti suure möödarääkimisega, kui käsitleda müüonit elektroni ergastusena.\nMa jõudsin ka ise sellele järelduseni, aga mõtlesin igaksjuhuks üle küsida kas tõesti on tegu sellise lihtsustamisega. Et siis Wikis kirjeldatud ergastamine ja kiirendites osakeste põrgatamine on üks ja sama protsess. St footoniga ajutiselt energia juurdeandmine ja pideva kiirendamise tulemusena energia juurdeandmine ning lõpuks osakeste lagunemine on üks ja sama protsess...\nMina leian, et sellise lõdva terminite kasutamisega ja oma tähenduste juurdemõtlemisega sogad sa vett ja tekitad valearusaamasid asjadest. Minu arust peaks just teadusest rääkides terminid ja tähendused korralikult paigas olema mitte lõdvalt või suvaliselt tõlgendatavad.\nTsitaat: Üldisemas plaanis käib siin norimine & närimine selle ümber, et keegi ei suvatseks midagi sisulist kirjutada: niipea, kui keegi üritab midagi sisulist kirjutada, hakatakse igasugu pisiasjade kallal nokkima.\nSeega postitada võib suvalist jama ja enda mõisteid ning kui keegi aru ei saa ning küsima hakkab, siis noritakse? Kas hoopis algselt arusaadavalt ja laiemale üldsusele mõistetavate terminitega (mitte enda omadega) ei võiks kirjutada? Ja mina näiteks ei leia, et suvalise teksti krjutamine mingist mudelist (mis pole veel teaduslikku kinnitust leidnud) oleks üldse midagi sisulist sellele teemale juurde andnud või selgemaks teinud.\nKui nõuda, et iga paraveebi postitatud tekst oleks "teadusliku kinnituse leidnud", siis kaoks paraveebil mõte üldse ära: teadusliku kinnituse leidnud asjad pole enam parateemad.\nNagu ma varem juba ütlesin, siis millegi uue loomisega tegelevatel teadlastel ongi vaid teooriad ja hüpoteesid, mis pole veel kinnitust leidnud - kui need teooriad ja hüpoteesid ükskord kinnitust leiavad, siis on tegemist teada-tuntud nähtusega ja neid ei uurita enam.\nSamuti on teadusmaailmas nii, et kui mõni teooria "ei meeldi", siis tehakse kõrvale "parem teooria", mis kirjeldab maailma paremini - aga igasugu leenad_kaaged_kuradid_kaosed vaid virisevad olemasolevate teooriate kallal, kuid ei paku kunagi asmele midagi paremat.\nSeega võiks leenad_kaaged_kuradid_kaosed pakkuda välja mõne parema teooria, mis kirjeldab musta ainet ehitust, ning selgitab ära Musta Päikse olemuse.\n(selle postituse viimane muutmine: 28-04-2012 20:50 lahendused.)\nTeooria on väga lihtne, kui ta eksisteerib omab ta samasuurt massi kui meie päike, järelikult mõjub ta samamoodi teistel taevakehadele (gravitatsioon). Tulenevalt sellest oleks ta tinglikult "nähtav" läbi teleskoobi.\nLükka mu teooria ümber!\n(28-04-2012 22:46 )Chaos Kirjutas: Teooria on väga lihtne, kui ta eksisteerib omab ta samasuurt massi kui meie päike, järelikult mõjub ta samamoodi teistel taevakehadele (gravitatsioon). Tulenevalt sellest oleks ta tinglikult "nähtav" läbi teleskoobi.\nMis gravitatsiooni puutub, siis olen aru saanud, et seda mõistetakse siin nii nagu parasjagu vaja on. Pärlipildujad isegi oskavad rääkida vastupidisest gravitatsioonist....aga see on juba hoopis teine teema.\n(28-04-2012 20:49 )lahendused Kirjutas: Kui nõuda, et iga paraveebi postitatud tekst oleks "teadusliku kinnituse leidnud", siis kaoks paraveebil mõte üldse ära: teadusliku kinnituse leidnud asjad pole enam parateemad.\nSa suudad ikka imelikke soove välja lugeda. Kordan igaksjuhuks oma mõtte veelkord üle: kui midagi kirjutatakse, siis võiks teha seda arusaadavalt ja üldkasutatavaid termineid kasutades või viidetega lisainfole. Nõuded millegi muu kohta on ainult sinu peas.\nTsitaat: Seega võiks leenad_kaaged_kuradid_kaosed pakkuda välja mõne parema teooria, mis kirjeldab musta ainet ehitust, ning selgitab ära Musta Päikse olemuse.\nMa loen välja oletuse, et mingi generatsioon on tumeaine ja näen järeldust, et must aine on olemas, aga ei ole näha ning järgnevad lineaarsed järeldused, et kui ühel on üks olemas, siis peab ka teisel see olemas olema (mustal ainel on antiaine ja tumedast ainest saab musta valgust kiirgava päikese teha) ning lõpuks tulnukate info mis ei paku ei musta aine ega ka Musta Päikese osas mitte midagi. Aga ei suuda välja lugeda selgitust ei musta aine ehituse ega ka Musta Päikese olemuse kohta.\n(28-04-2012 22:04 )lahendused Kirjutas: Algselt palusin ma leenadel_kagedel_kuraditel_kaostel tuua mõne parema teooria tumeda aine kohta, kui minu poolt toodu\nMiks kõik peavad mingeid teooriaid tooma? Miks ei või juba toodud avalduste kohta küsimusi esitada?\nTsitaat: mina igatahes olen antud teemas toonud ühe teooria, mis kirjeldas tumeda aine omadusi - leendad_kaaged_kuradid_kaosed pole seni veel ühtegi teooriat tumeda aine omaduste kohta postitanud.\nVaadake, mina tegin seda ja seda, aga mida teie teinud olete? Müstikule lisaks järgmine kasutaja kes arvab hea olevat sellised õigustusi/vabandusi kasutada.\nToodud teoorias koosneb tume aine 6-st rishonist, nagu ka nähtav aine.\nNähtaval ainel on 3 viimast rishonit erinevad (001, 010, 100) ehk "lõhnaga", kuid tumedal ainel on 3 viimast rishonit samad (000) ehk "lõhnata".\nVarem toodud lk32 joonise põhjal:\nElektroni rishonkoostis (1. generatsioon) = (-1, -1, -1, -1, 0, -0)\nMüüoni rishonkoostis (2. generatsioon) = (-1,-1, -1, 0, -1, 0)\nTauoni rishonkoostis (3. generatsioon) = (-1, -1, -1, 0, 0, -1)\nTumeda elektroni rishonkoostis (lõhnatu generatsioon) = (-1, -1, -1, 0, 0, 0)\nSarnaselt on ka tumeda aine kvarkidel 3 viimast rishonit samad.\nTumeda aine kvarkidest moodustuvad tume neutron ja tume prooton, ning kui nende ümber panna tiirlema tume elektron, siis ongi saavutatud tumeda aine aatom - ehk täpselt nii nagu nähtava aine kvarkidest moodustuvad neutron ja prooton, ning kui nende ümber panna tiirlema elektron, siis ongi saavutatud nähtava aine aatom.\nKui tumeda aine aatomeid kuumutada termotuuma reaktsioonide energiateni, siis saab alguse tumeda aine termotuuma reaktsioon, ning süttib Tume Päike: me ei näe seda päikest, kuid me tunneme tema gravitatsiooni, ning Tume Päike kiirgab välja energiat, mida võitjariikide teadus veel kautada ei oska, kuid mida Saksa Kolmanda riigi teadlased kasutada oskasid.\nKui kiirendite põrgetes suudetakse viia 1. pere/generatsiooni osakesed hetkeks 2. või 3. pere oskesteks, siis toimuks justkui 3 viimase rishoni asetuse "keeramine" (suhteliselt lihtne saavutada kiirendite põrgetes) - kuid tumeda aine saamiseks tuleks 3 viimase rishoni "keeramise" asemel saavutada "muutus rishonkoostises" (palju keerulisem saavutada).\nAnaloogia: kvarkide ühe värviseisundi muutmine teiseks värviseisundiks on nagu kolme esimese rishoni "keramine" (suhteliselt lihtne saavutada) - kuid kolme esimese rishoni "muutus rishonkoostises" oleks kvargi muutmine leptoniks (palju keerulisem saavutada).\nKui selline teooria ei meeldi, siis koostage või tsiteerige mõnda paremat teooriat, mis kirjeldaks musta aine olemust paremini.\n(selle postituse viimane muutmine: 28-04-2012 23:55 lahendused.)\n(28-04-2012 23:51 )lahendused Kirjutas: Kui selline teooria ei meeldi, siis koostage või tsiteerige mõnda paremat teooriat, mis kirjeldaks musta aine olemust paremini.\nAitäh, see on juba seletuse moodi kuigi oletused tumeaine samasuguse käitumise kohta, kui tavaline aine, tunduvad imelikud (miks tumeainest planeete ja päikeseid ei ole tekkinud? Kui sel on samad omadused ja käitumine nähtava ainega ning seda on universumis palju rohkem, siis samamoodi lineaarselt järeldades saame, et peaksid olemas olema ka päikesed ja planeedid mida gravitatsiooni järgi peaks saama tuvastada). Ja kas on juba tegu teadusliku teooriaga või on asi veel hüpoteesi tasemel?\nKorrastasin teemat. Kui teie arvates Lahendused jutt üldse teemaga ei haaku, siis raporteerige või kirjutage privaatsõnum, mitte ärge hakake teemat risustama meelega teemast mööda kirjutamise või niisama kaklemisega.\n(selle postituse viimane muutmine: 01-05-2012 17:41 Thorondor.)\nVeidi lugemist kui viitsitakse teada saada kui kaugel olid sakslased ja jaapanlased aatompommi loomisel ja kasutamisel.\nJaapanlased tegid oma esimese aatomikatsetuse veidi pärast esimest pommi oma riigile ja oldi üsna vastu keisrile kes ei tahtnud aatomisõda.\n(selle postituse viimane muutmine: 24-06-2012 13:33 VironShaman.)\nTeadlased ja enamik Maal elavatest inimestest on seisukohal, et meie päikesesüsteemi täht koosneb vesinikust, magneesiumist ja teistest elementidest ning tegemist on väga kuuma kosmilise kehaga.\nUfokütid on aga hoopis teisel arvamusel, et tegemist on tulnukate baasiga, edastab Daily Mail.\nNad uurisid USA kosmoseagentuuri NASA päikese ja heliosfääri observatooriumi satelliidi fotosid ja nende sõnul on päikesel näha suurt «ust», kust emalaevad liiguvad Päikesest sisse ja välja.\nVandenõuteoreetikute teatel on Päike suure tõenäosusega seest tühi ja selles on «maailma, mis on meie Maast 1000 korda suurem». Vaid Päikese pinnakihil on näha lõõmamist ja kuumust.\nSellel seisukohal on ka kuulus ameeriklasest ufoloog ja vandenõuteoreetik Scott Waring, kes on lehekülje UFO Sightings Daily toimetaja.\nPäikesel olevale «uksele» pööras esimesena tähelepanu Youtube´i kasutaja nimega The Watcher 252, kes märkas enda sõnul anomaaliat 14. märtsil, kui vaatas NASA fotosid Päikesest.\n«Päikesel avanes hiiglaslik uks, mille vahelt paistis heledat valgust. See valgus oli kuuma ja keeva pinnase taustal ebatavaline. Samuti oli selle juures näha lendavat objekti. Uks avanes piisavalt, et lennumasin sisse võin välja pääseks,» teatas ameeriklane.\nJuba aastaid on vandenõuteoreetikud spekuleerinud, et Päike on seest tühi ja seal on mingi maavälise elu tsivilisatsioon.\nSelle teooria taga on Jeffrey Wolynski, kelle arvates on Päike noorem kui planeet Maa ning kõigil noortel tähtedel, nagu seda on Päike, ei ole tuuma.\n«Ufokütid on aastakümneid spekuleerinud, et meie süsteemi täht, Päike on tegelikult kunstlikult loodud. Selle pinnal on «tuli», kuid sees on maailm, mis on 1000 korda meie omast suurem. Nüüd fotol avastatu kinnitab seda teooriat,» teatas Waring.\nUfoloogide arvates on Päike tulnukate megastruktuur, mis koosneb miljarditest «päikesepaneelidest», mis peegeldavad energiat kogu universumisse. link\n(selle postituse viimane muutmine: 19-04-2016 11:32 zzz34.)\nKummaline teooria. Päikese kohta. Mingid ufokütid jne.\nJa kuidas see Musta päikesega kokku läheb?\nEsipostituse lingil kirjas et\nSadade tuhandete aastate eest olevat Must Päike olnud aktiivne Päike ja seega Päikesesüsteemi kese. 1,5 miljonit aastat tagasi olevat toimunud vahetus, kus Kuldne Päike vahetas Musta Päikse kui aktiivse „välja“. Kogu protseduur olevat kestnud 800 000 aastat.\nEile õhtul oli National Geog. saade Welwelsurgist ja nn.Mustast Päikesest.Bernhard Frank sõnul kes ise töötas omal ajal Welwelsburgis ja oli isegi mingi uurimisrühma juht ,nende ajal mingist Mustast Päikesest ei räägitud. See oli vana isegi tõsiselt pahandanud. Nende ajal oli tegemist lihtsalt ilusa päikese sümboliga.\nPealegi pole sümbol ju üldse musta värvi vaid marmorroheline.\nMustaks Päikeseks on seda hakatud nimetama alles peale teist ilmasõda. Võib-olla on sellele meelega külge poogitud sünge tähendus et rahvast eemale peletada.\nEhk oleks täpsem nimetus näiteks Keskpäike.\nNii või naa näitab see et natsid olid päikesekummardajad ja tulekummardajad nagu ilmselt kõik ülejäänud maailma religioonid.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-12-2016 09:55 Punahabe.)\n(18-12-2016 09:48 )Punahabe Kirjutas: Eile õhtul oli National Geog. saade Welwelsurgist ja nn.Mustast Päikesest.Bernhard Frank sõnul kes ise töötas omal ajal Welwelsburgis ja oli isegi mingi uurimisrühma juht ,nende ajal mingist Mustast Päikesest ei räägitud.\nEhk ei räägitudki. Kõik noored sõdurid ei olnud ilmselt kursis, millega tegeletakse.\nSee Frank rääkis sellele Eva nimelisele intervjuus ka seda, et nad Wewelsburgi lõunalauas irvitasid Himmleri kummastavate teooriate üle. Himmler ise oli aga hõivatud teiste projektidega.


Erechtheion – Vikipeedia\nErechtheion (vanakreeka keeles Ἐρέχθειον) on Ateena akropolil asuv tempel. See on atika-joonia stiilis marmorhoone, mis praegusel kujul valmis vahemikus 421–407 eKr, asendades osaliselt suurt jumalanna Athena templit, mis pärines 6. sajandist eKr. Erechtheion on Parthenoni kõrval Ateena akropoli kuulsaim ehitis, seda eelkõige nn karüatiidide koja tõttu, mille talastikku kannab kuus naisekujulist sammast.\nErechtheion on saanud nime Erechtheuse järgi. Selles austati Athenat kui Ateena linna kaitsjat (Athena Polias), ent seal olid altarid ka mitmele teisele jumalusele ja kangelasele, sh Zeusile, Poseidonile (lisanimega Erechtheus), Hephaistosele ja Butesele.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Erechtheion&oldid=5409514"\nLehekülje viimane muutmine: 30. juuli 2019, 11:15\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:15, 30. juuli 2019.


(Microsoft Word - 04DP14 seletuskiri V\_344imela.doc) - PDF Free Download\nDownload "(Microsoft Word - 04DP14 seletuskiri V\_344imela.doc)"\n1 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering Väimela alevik, Võru vald Esimene köide - planeering Seotud kultuurimälestised planeeringualal: Väimela mõisa park (ehitismälestise reg nr 14144); Väimela mõisa peahoone (14143); Väimela mõisa teenijatemaja (14145); Väimela mõisa tall-tõllakuur (14147); Väimela mõisa valitsejamaja kellatorniga (14146); Väimela mõisa riistakuur (14149); Väimela mõisa aedniku kuur (14151); Väimela mõisa laut (14155); Väimela mõisa piirdemüürid (14150); Väimela mõisa moonakate karjalaut (14158) Seotud kaitseala: Väimela mõisa park (keskkonnaregistri kood KLO ) Töö nr: 04DP14 Muinsuskaitse tegevusluba E 115/2004 Tartu 2015\n2 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering Tellija: Võru Vallavalitsus Huvitatud isik: Võrumaa Kutsehariduskeskus Projekti juht: Heiki Kalberg Koostaja, maastikuarhitekt: Karl Hansson Artes Terrae\n3 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 PLANEERINGU KOOSSEIS - ESIMENE KÖIDE: PLANEERING A Üldosa Sissejuhatus Planeeringu lähtedokumendid ja kirjavahetus Olemasoleva olukorra iseloomustus Planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed seosed Muinsuskaitse eritingimused Üldtingimused Hooned Teed Inventar ja tehnorajatised Haljastus... 8 B Planeerimise lahendus Üldplaneeringu muutmise ettepanek ja põhjendus Üldplaneeringu muutmise ettepaneku sisu ja muutmise vajaduse põhjendused Üldplaneeringu teksti ja jooniste muutmise ettepanek Planeeritava maa-ala kruntideks jaotamine Krundi ehitusõigus Arhitektuurinõuded ehitistele Tänavate maa-alad ning liiklus- ja parkimiskorraldus Haljastuse ja heakorrastuse põhimõtted Ehitistevahelised kujad Tehnovõrgud ja rajatised Olemasoleva olukorra iseloomustus ning üldosa Veevarustus Kanalisatsioon ja sademevesi Elektrivarustus ja tänavavalgustus Soojavarustus Telekommunikatsioonivarustus Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatava elluviimiseks Servituutide seadmise vajadus Kuritegevusriske vähendavad nõuded ja tingimused Planeeringu kehtestamisest tulenevate võimalike kahjude hüvitaja Planeeringu rakendamise võimalused C Joonised Situatsiooniskeem M 1: Planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed ja linnaehituslikud seosed M 1: Olemasolev olukord M 1: Planeeringu põhijoonis M 1: Detailplaneeringu lahendust illustreeriv joonis M 1: Tehnovõrgud M 1: Maakasutus M 1: D Koostöö ja kooskõlastused planeeringu koostamisel Kooskõlastuste ja koostöö kokkuvõte Artes Terrae 3\n4 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 4 Artes Terrae\n5 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 A Üldosa 1 Sissejuhatus Detailplaneeringu ala hõlmab Võru vallas Väimela alevikus Väimela mõisa maaüksust. Planeeringuala suurus on 10,04 ha. Planeeringu eesmärgiks on maaüksuse kruntideks jaotamine, maa sihtotstarve määramine, krundi ehitusõiguse, tehnovõrkude ja -rajatiste asukoha määramine, krundi hoonestusala piiritlemine, haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete ning kujade määratlemine. 2 Planeeringu lähtedokumendid ja kirjavahetus Planeeringu lähtedokumentideks on Võru vallavolikogu 12. juuni a otsus nr 231 Detailplaneeringu algatamine Võru vallas Väimela alevikus Väimela mõisa maaüksusel (katastritunnus 91801:005:0079) ning vallavalitsuse poolt koostatud detailplaneeringu lähteseisukohad. Planeeringu koostamisel on arvestatud Artes Terrae OÜ koostatud muinsuskaitse eritingimustega Muinsuskaitse eritingimused Väimela mõisa maaüksuse detailplaneeringu koostamiseks (töö nr 03ET14). Detailplaneeringu jooniste koostamisel on aluseks Metricus OÜ (litsents nr 758 MA) poolt a märtsis ja augustis mõõdistatud digitaalne alusplaan mõõtkavas 1:500 (töö nr 14G6564), alusplaani on täiendatud sidevõrkude osas järgnevate töödega: Eltel Networks AS, töö nr 2506T, koostatud ; MTR Halduse OÜ, töö nr T76-15, koostatud Planeeringu käigus toimunud kirjavahetus ametkondade ja eraisikutega asub teises köites planeeringu lisad. 3 Olemasoleva olukorra iseloomustus Väimela mõisa maaüksusel asub 15 hoonet (sh kuur, alajaam ning putka naaberkrundi Pargi tee 2 juures) ning kahe hoone varemed. Seitse hoonet Väimela mõisa peahoone (ehitismälestise reg nr 14143), Väimela mõisa teenijatemaja (14145), Väimela mõisa tall-tõllakuur (14147), Väimela mõisa valitsejamaja kellatorniga (14146), Väimela mõisa riistakuur (14149), Väimela mõisa aedniku kuur (14151), Väimela mõisa laut (14155) on ehitismälestistena muinsuskaitse all. Lisaks on muinsuskaitsealused objektid varemetes olev Väimela mõisa moonakate karjalaut (14158), Väimela mõisa piirdemüürid (14150) ning Väimela mõisa park (14144). Kultuuriministri käskkirjaga nr 218 on kehtestatud ühine kaitsevöönd kultuuriministri 12. novembri a määrusega nr 72 (RTL 1997, 214, 1129) arhitektuurimälestiseks tunnistatud Väimela mõisaansambli hoonetele ja pargile. Kogu planeeringuala jääb nimetatud kaitsevööndisse. Väimela mõisa ajaloolist kujunemist, kaitsealuseid objekte ning muinsuskaitselisi tingimusi on käsitletud planeeringu lisas esitatud detailplaneeringu muinsuskaitse eritingimustes. Artes Terrae 5\n6 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering Juurdepääsud planeeringualale on lääne poolt tugimaanteelt nr 64 Võru Põlva Pärna tee kaudu ning lauda juurde viiva tee kaudu, põhja poolt kõrvalmaanteelt nr Väimela Kääpa Pärna tee kaudu ning ida poolt kohalikult teelt Kirumpää Räti Väiso - Väimela Pargi tee kaudu. Pärna tee kulgeb läbi Väimela mõisa maaüksuse ühendades Võru- Põlva tugimaanteed ja Väimela - Kääpa kõrvalmaanteed. Jalakäijate ligipääs Väimela mõisa maaüksusele on ka planeeringuala edelaosast Alajärve sissevoolu ületava silla kaudu. Planeeringuala tänavad asuvad Väimela mõisa maaüksusel, eraldi tänavamaa krundid puuduvad. Planeeringuala edelaosas, mõisa peahoone ning Alajärve vahelisel alal, asub ajalooline mõisa regulaarpark. Väimela mõisa park on looduskaitsealune objekt Keskkonnaregistri koodiga KLO Kaitsealuse pargi piirid on määratud Vabariigi Valitsuse 26. novembri a määrusega nr 162 "Võru maakonna kaitsealuste parkide ja puistu piirid". Pargi kasutamist ja kaitset reguleerib Vabariigi Valitsuse 3. märtsi a määrus nr 64 Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskiri. Planeeringuala hõlmab looduskaitsealuse pargi põhjapoolset, Väimela Alajärve põhjakaldale, ning mõisa peahoone ümbrusesse jäävat osa. Park on a rekonstrueeritud ning hästi säilinud. Planeeringuala põhjaosas asub uushaljastusega ala ja puuviljaaed ning idaosas võsastunud puistu. Pärna teed ääristab Võru - Põlva kõrvalmaantee ning mõisa peahoone vahelises lõigus pöetud pärnade allee. Pärna tee põhjapoolses otsas, katlamaja ning garaaži esisel alal, on säilinud allee fragmendid. Mõisa esiväljakule on istutatud kaootiliselt eriliigilisi puid ning põõsaid. Väimela mõisa maaüksuse olemaolevad andmed on esitatud joonisel 3. Olemasolev planeeringuala maakasutuse sihtotstarve on ühiskondlike ehitiste maa. Vastavalt Võru valla üldplaneeringule on ajaloolise pargi ala, mõisa peahoone, valitsejamaja ning teenijatemaja ala maakasutuse juhtfunktsioon kaitsealune maa (LK), planeeringuala idapoolse osa juhtfunktsioon väikeelamumaa (EV) ning põhja- ja läänepoolse osa juhtfunktsioon haridus- ja teadusasutuste maa (SH). 4 Planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed seosed Planeeringuala kontaktvöönd on kajastatud joonisel 2. Planeeringuala asub Väimela aleviku keskosast põhja pool. Planeeringuala piirneb lõunast Alajärvega, planeeringualale ulatuvad järve veekaitsevöönd, kallasrada, ehituskeeluvöönd ning piiranguvöönd. Lääne poolt piirneb planeeringuala Võru - Põlva tugimaanteega nr 64, põhjapoolses servas kulgevad Väimela - Kääpa kõrvalmaantee nr ning kohalik tee Kirumpää - Räti - Väiso - Väimela. Planeeringuala läänening põhjaosale ulatuvad maanteede kaitsevööndid. Juurdepääsud planeeringualale on lääne poolt tugimaanteelt nr 64 Võru - Põlva Pärna tee kaudu ning lauda juurde viiva tee kaudu, põhja poolt kõrvalmaanteelt nr Väimela - Kääpa Pärna tee kaudu ning ida poolt kohalikult teelt Kirumpää - Räti - Väiso - Väimela Pargi tee kaudu. Pärna tee kulgeb läbi Väimela mõisa maaüksuse ühendades Võru- Põlva tugimaanteed ja Väimela - Kääpa kõrvalmaanteed. Jalakäijate ligipääs Väimela mõisa maaüksusele on ka planeeringuala edelaosast Alajärve sissevoolu ületava silla kaudu. 6 Artes Terrae\n7 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 Planeeringualast ida poole jääb väikeelamute piirkond, põhja pool asuvad põllumaad ning nendega seotud tootmishooned, lõuna pool, Alajärve vastaskaldal, asuvad Võrumaa Kutsehariduskeskuse õppehooned, pargiala ning korterelamud. 5 Muinsuskaitse eritingimused 5.1 Üldtingimused 1. Detailplaneering tuleb kooskõlastada Muinsuskaitseametiga ning Keskkonnaametiga. 2. Väimela mõisa kaitsevööndis kavandatavateks ehitustöödeks, sh ka haljastustöödeks, tuleb koostada vastavasisuline projekt. 3. Projekteerija peab vastavalt Muinsuskaitseseaduse 36-le omama muinsuskaitse tegevusluba tegevusalal kultuurimälestiste restaureerimise projektide koostamiseks. 4. Detailplaneeringuga ning projektidega tuleb tagada vaadete säilimine ja avamine mõisakompleksile vastavalt skeemile. 5. Detailplaneeringuga ning projektidega tuleb tagada ajalooliste kaitsealuste hoonete, pargistruktuuride ning objektide (sh põlispuud, alleed, müürid, teed) säilimine ning kaitse. 5.2 Hooned 1. Planeeringualal tuleb säilitada ja restaureerida kõik ajaloolised kaitsealused hooned. 2. Hoonete restaureerimiseks tuleb koostada vastavasisulised muinsuskaitse eritingimused ning projekt, mis tuleb kooskõlastada Muinsuskaitseametiga. 3. Planeeringualal asuvaid nõukogude perioodil ehitatud hooneid (kuurid, garaažid, katlamaja) võib rekonstrueerida olemasolevas mahus, kuid tuleks kaaluda nende kui juurde ehitatud sobimatute hoonete likvideerimise võimalust. 4. Kaitsealuse mõisa lauda (mälestis nr 14155) a tehtud juurdeehitus tuleb lammutada. 5.3 Teed 1. Ajaloolisse mõisa hoovi ning parki jäävad teed katta vett läbilaskva katendiga, millest kõige sobilikum on vähese savisisaldusega peenefraktsiooniline purustatud kruus (soovituslik segu nr 5) või graniitsõelmed. 2. Mõisa juurdepääsuteede ning majandushoonete hoovide kattena võib kasutada ka tihendatud freesasfalti. 3. Teedevõrgustiku planeerimisel lähtuda säilinud ajaloolistest plaanidest ja fotodest ning arvestada tänapäevaste väljakujunenud liikumissuundadega. 4. Peahoone esiväljaku rekonstrueerimisel taastada selle ajalooline ringikujuline vorm. Artes Terrae 7\n8 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 5.4 Inventar ja tehnorajatised 1. Planeeringualal asuvad piirdemüürid ning aiapostid tuleb säilitada ja restaureerida. Säilinud aiapostide vahele võib vajadusel rajada puitlippaia, mis peab kujunduselt sobituma mõisa hoonestusega. 2. Detailplaneeringuga sätestada, et edasisel projekteerimisel tuleb lahendada inventari paigaldamise (pingid, valgustid, vaasid, trepid jms) vajadus. 3. Rajatav inventar ei tohi takistada ega häirida vaateid kaitsealustele mõisa hoonetele. 4. Projekteeritava inventari kujundamisel lähtuda ajaloolistest fotodest ning ajalooliste hoonete stiilist. 5. Valgustamiseks kasutada 3 4 m kõrguseid ajaloolist miljööd mittehäirivaid tagasihoidlikke ja lihtsaid pargivalgusteid. Projekteeritavad valgustid ei tohi häirida vaateid. 6. Projekteeritavad tehnovõrguliinid näha ette maa-alustena. 5.5 Haljastus 1. Projekteerimise käigus tuleb läbi viia dendroloogiline inventeerimine, mille alusel tuleb määrata raied, hooldus, väärtuslikud vanad puud ning perspektiivne järelkasv. Detailplaneeringus sätestada, et projekteerimise staadiumis tuleb läbi viia vastavad dendroloogilised uuringud. 2. Raietega tuleb tagada mõisa hoonestuse ning pargi vaadeldavus. 3. Pargi algupärast struktuuri markeerivad alleed, alleede fragmendid, puudegrupid ja märkimisväärsed vanad puud tuleb säilitada. Alleede puhul võib kaaluda ka nende terviklikku asendamist uute alleepuudega. 4. Uute teede rajamisel ning olemasolevate teede rekonstrueerimisel tuleb tagada säilitatavate puude kaitse arvestades järgnevate tingimustega: puude juurte piirkonnas mitte teostada mullatöid sügavamalt kui 30 cm; puude juurekaela mitte katta pinnasega sügavamalt kui 5 cm (olemasolevast maapinnast arvestades); mitte lõigata läbi säilitatavate puude ankurjuuri; kui on vajadus teha pinnase teisaldamist puude juurte piirkonnas, teha juurte ümbruse kaevetööd käsitsi; tee rajamisel puu tüvede läheduses kasutada ankurjuurte ümber killustikuga tugevadatud kasvupinnast; tööde ajaks tuleb puude tüved kaitsta mehaaniliste vigastuste eest. 8 Artes Terrae\n9 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 B Planeerimise lahendus 1 Üldplaneeringu muutmise ettepanek ja põhjendus 1.1 Üldplaneeringu muutmise ettepaneku sisu ja muutmise vajaduse põhjendused Detailplaneeringuga tehakse ettepanek muuta planeeringuala üldplaneeringu järgseid maakasutuse juhtfunktsioone. Vastavalt Võru valla üldplaneeringule (vt skeem 1) on ajaloolise pargi ala, mõisa peahoone, valitsejamaja ning teenijatemaja ala maakasutuse juhtfunktsioon looduskaitsealad (LK), planeeringuala idapoolse osa juhtfunktsioon väikeelamumaa (EV) ning põhja- ja läänepoolse osa juhtfunktsioon haridus- ja teadusasutuste maa (SH). Skeem 1. Väljavõte Võru valla üldplaneeringu kaardist 2 Maa- ja veealade üldised kasutamis- ja ehitustingimused (planeeringuala on tähistatud valge viirutusega). Planeeringuala põhja- ja läänepoolse osa maakasutuse juhtfunktsioon on planeeritud muuta haridus- ja teadusasutuste maa ning väikeelamumaa asemel Pärna tee osas liiklusmaaks (planeeritud POS 6) (üldplaneeringu kaardi muutmise ettepanek vt skeem 2, lk 9). Planeeringuala idapoolses osas asuva Pargi tee tänavamaa on planeeritud muuta väikeelamumaa juhtfunktsiooni asemel liiklusmaaks (POS 7). Liiklusmaade planeerimine on põhjendatud, kuna see tagab erakruntidele juurdepääsu avalike tänavamaade kaudu. Pargi tee ja Alajarve vaheline ala on planeeritud muuta väikeelamumaa juhtfunktsiooni asemel üldkasutatavate puhke- ja virgestusalade maaks (POS 11), et tagada tänavalt avalik ligipääs järvele. Artes Terrae 9\n10 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering Looduskaitseala funktsiooniga ala piire on planeeritud muuta selliselt, et see ei hõlma mõisa peahoone, valitsejamaja ning teenijatemaja ala. Ülejäänud planeeringuala (POS 1 ja POS 3) maakasutuse juhtfunktsioon on planeeritud muuta looduskaitseala ning väikeelamumaa asemel selliselt, et maa-alal on lubatud elamumaa, ärimaa ning ühiskondlike hoonete maa juhtfunktsioonid ning nende kombineerimine, üldplaneeringus vastavad nendele funktsioonidele segahoonestusala (S) ning muu ühiskondlike hoonete maa (SÜ). Üldplaneeringu kaardi muudatusettepanekus on see ala tähistatud segahoonestusala ning muu ühiskondlike hoonete maa tingmärkidega (vt ptk 1.2). Täpne POS 1 ja POS 3 ala maakasutuse juhtfunktsioon tuleb määrata vastavalt maa-ala tulevasele kasutusele. Üldplaneeringu muutmine on põhjendatud, kuna hetkel kasutuseta olevatele ajaloolistele kaitsealustele mõisa hoonetele kitsalt väikeelamumaa funktsiooni seadmine ei ole otstarbekas, kuna ajalooliselt ja arhitektuuriliselt väärtuslikele hoonetele on võimalik leida erinevaid miljöösse sobituvaid ning ka avalikkusele suunatud funktsioone. Maa-ala väikeelamumaa kruntideks jaotamine killustaks liigselt mõisakompleksi terviklikkust, mistõttu mõisa esiväljaku ümber asuvad hooned ning pargiala on kavandatud ühe tervikliku kinnistuna. 1.2 Üldplaneeringu teksti ja jooniste muutmise ettepanek Üldplaneeringu teksti osas detailplaneeringuga hõlmatavat ala kirjeldatud ei ole, seetõttu ei ole võimalik teha üldplaneeringu teksti muutmise ettepanekut. Üldplaneeringu kaardi muutmise ettepanek on esitatud järgneval skeemil. Skeem 2. Võru valla üldplaneeringu kaardi 2 Maa- ja veealade üldised kasutamis- ja ehitustingimused muudatusettepanek. 10 Artes Terrae\n11 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 2 Planeeritava maa-ala kruntideks jaotamine Väimela mõisa maaüksus on planeeritud jagada kaheksaks krundiks. Kruntide moodustamine on esitatud joonisel 7. POS 1 ja POS 3 on planeeritud ühe kinnistu lahusosadena. Planeeringuga tehakse ettepanek korrigeerida planeeringualaga piirnevate Pargi tee 2 kinnistute (kinnistu on kahes osas) krundipiire. Praegusel Väimela mõisa kinnistul asub Pargi tee 2 piiri juures tenniseväljakut teenindav hoone, mis on planeeritud viia Pargi tee 2 krundi koosseisu. Pargi tee 2 kinnistut läbib planeeritava POS 1 krundi juurdepääsutee, mis on planeeritud viia planeeritava POS 7 tänavakrundi koosseisu. Planeeritud krundipiiride muudatus järgib väljakujunenud teerada, tee trajektoori muutmine lähtuvalt olemasolevatest krundipiiridest kahjustaks olemasolevaid pargipuid ning reljeefi. Planeeringualast välja jääv reformimata riigimaa ala, mis jääb Väimela mõisa tall-tõllakuurist kagu suunda, on soovitav maa võõrandamisel liita planeeritava POS 1 krundiga või Pargi tee 2 krundiga, kuna ala ei ole eraldiseisvalt kasutatav ning sellel puudub eraldi juurdepääs. Võimalikud moodustatavate kruntide katastriüksuste sihtotstarbed lähtuvalt Vabariigi Valitsuse a määrusest nr 36 on esitatud tabelis 1. Kohalik omavalitsus võib lähtuvalt detailplaneeringuga määratud krundi kasutamise sihtotstarbest (vt joonis 4) ning krundil rakenduvast kasutusotstarbest katastriüksuse sihtotstarvet muuta. Planeeritud krundi kasutamise sihtotstarbed ja võimalikud katastriüksuse sihtotstarbed Planeeritud krundi kasutamise Planeeritud krunt Võimalik katastriüksuse sihtotstarve sihtotstarbed Pos 1 kaubandus-, toitlustus- ja teenindushoone maa; majutushoone maa; büroohoone maa; kultuuri- ja spordiasutuse maa; tervishoiuasutuse maa; hoolekandeasutuse maa; üksikelamu maa; korterelamu maa Tabel 1 Detailplaneeringu kehtestamise järgselt, kuni krunt kuulub Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse, määrata katastriüksuse sihtotstarbeks 100% Ühiskondlike hoonete maa. Krundi võõrandamise järgselt määrata katastriüksuse sihtotstarve vastavat rakenduvale krundi kasutamise sihtotstarbele. Lubatud on ka erinevate sihtotstarvete kombinatsioonid (kuni 3 sihtotstarvet). Võimalikud katastriüksuse sihtotstarbed on: Ärimaa, Ühiskondlike hoonete maa ja Elamumaa. Pos 2 teadus-, haridus- ja lasteasutuste maa Ühiskondlike hoonete maa Pos 3 kaubandus-, toitlustus- ja teenindushoone maa; majutushoone maa; büroohoone maa; kultuuri- ja spordiasutuse maa; tervishoiuasutuse maa; hoolekandeasutuse maa; üksikelamu maa; korterelamu maa Pos 4 teadus-, haridus- ja lasteasutuste maa Ühiskondlike hoonete maa Pos 5 teadus-, haridus- ja lasteasutuste maa Ühiskondlike hoonete maa Pos 6 tee ja tänava maa Transpordimaa Pos 7 tee ja tänava maa Transpordimaa Pos 11 haljasala maa Üldkasutatav maa Pos 3 käsitleda Pos 1 kinnistu lahusosana, sihtotstarbed määrata samaselt Pos 1 kirjeldatuga. Artes Terrae 11\n12 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 3 Krundi ehitusõigus Krundi ehitusõigus on esitatud joonisel 4. Planeeritud hoonestusalad ühtivad olemasolevate hoonetega, hoonete laiendamist planeeritud ei ole. Olemasolevast hoonekompleksist tuleb vastavalt muinsuskaitse eritingimustele säilitada ja restaureerida kõik ajaloolised kaitsealused hooned. Kaitsealuse mõisa lauda (mälestis nr 14155) a tehtud juurdeehitus tuleb lammutada. Planeeringualal asuvaid nõukogude perioodil ehitatud hooneid (kuurid, garaažid, katlamaja) võib rekonstrueerida olemasolevas mahus, kuid lubatud on ka nende kui juurde ehitatud sobimatute hoonete likvideerimine. POS 1 ja POS 3 krundi kasutamise sihtotstarve tuleb täpsustada projekteerimisel vastavalt tulevase omaniku soovile, võimalikud lubatud krundi kasutamise sihtotstarbed ja ehitusõigus on esitatud joonisel 4. Krundi POS 1 ja POS 3 puhul on esitatud võimalikud erinevad kasutamise otstarbed, millest võib tulevikus valida ühe või mitu otstarvet. Vabariigi Valitsuse määruse nr 155 Katastriüksuse sihtotstarvete liigid ja nende määramise kord 3 (1) järgi võib moodustatavale katastriüksusele määrata kuni kolm katastriüksuse sihtotstarvet. Katastriüksuse sihtotstarve või otstarbed tuleb määrata vastavalt hoonete tulevasele kasutusotstarbele või otstarvetele. 4 Arhitektuurinõuded ehitistele Arhitektuurinõuded on esitatud joonisel 4. Hoonete restaureerimiseks ja rekonstrueerimiseks tuleb koostada vastavasisulised muinsuskaitse eritingimused ning projekt, mis tuleb kooskõlastada Muinsuskaitseametiga. 5 Tänavate maa-alad ning liiklus- ja parkimiskorraldus Planeeringualal asuvatele tänavatele on planeeritud eraldi krundid POS 6 ja POS 7, mis võimaldavad planeeritavatele kruntidele ning naaberkruntidele juurdepääsu avalike tänavate kaudu. Peahoone esiväljakut läbiv tänav on planeeritud likvideerida. Peahoone esiväljaku rekonstrueerimisel tuleb taastada selle ajalooline ovaalne kuju, ligikaudne väljaku lahendus on esitatud joonisel 4, lahendust on lubatud projekteerimisel korrigeerida lähtuvalt ajaloolistest fotodest ja plaanidest. Pärna tee olemasoleva teekatte laius planeeringuala lääneosas on u 4,2 5,1 m ning põhjaosas 5,3 6,3 m, mida ei ole planeeritud muuta. Pargi tee teekatte laiuseks on planeeritud 4,2 m, mis vastab EVS 834:2003 Linnatänavad järgi juurdepääsutee rahuldavale normile võimaldades kahesuunalist liiklust. Pargi tee 2 krundini viiva tee teekate on planeeritud 3,5 m. Nimetatud teed on võimalik kasutada ka POS 1 juurdepääsuks, kuid soovitav on POS 1 peamised juurdepääsud lahendada Pärna tee (planeeritud POS 6) kaudu. POS 2 säilivad olemasolevad juurdepääsud Väimela Kääpa kõrvalmaanteelt ning Pärna teelt ning avada soovitakse hetkel ajutiselt suletud juurdepääs Võru - Põlva tugimaanteelt. Võimalusel on liiklusohutuse seisukohalt soovitav POS 2 juurdepääsu Võru - Põlva tugimaanteelt mitte avada. Liiklusohutuse seisukohalt on soovitav kehva nähtavuse tõttu sulgeda POS 2 olemasolev juurdepääs Väimela - Kääpa kõrvalmaantee poolt (POS 5 asuva garaaži taga). 12 Artes Terrae\n13 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 Jalakäijate ning jalgratturite liikumine on planeeritud sõidukitega samal teel, eraldi jalg- ja jalgrattateid ei ole planeeritud, kuna eeldatav liiklussagedus on väga väike. Läbi POS 1 krundi tuleb tagada jalakäijate läbipääs vastavalt joonisele 2, mis tagab jalakäijate liikumistrajektoori säilimise Võrumaa Kutsehariduskeskuse õppehoonete vahel ning Väimela keskuse ja planeeringualast ida pool asuva elamurajooni vahel. Parkimine tuleb tagada kruntide siseselt vastavalt projekteeritavate hoonete kasutusfunktsioonile ning reaalsele parkimisvajadusele. POS 1 on joonisel 4 näidatud 16-kohaline parkimisala ning POS 2 75-kohaline parkimisala. POS 4 parkimine on soovitav lahendada POS 2 parklaga ühiselt. Parkimiskohtade arvu ning paigutust on lubatud projekteerimisel täpsustada ning muuta teede piirjoontega tähistatud ala piires. Ajaloolisse mõisa hoovi ning parki jäävad teed katta vett läbilaskva katendiga, millest kõige sobilikum on vähese savisisaldusega peenefraktsiooniline purustatud kruus (soovituslik segu nr 5) või graniitsõelmed. Mõisa juurdepääsuteede ning majandushoonete hoovide kattena võib kasutada ka tihendatud freesasfalti. POS 6 ja POS 7 tänavamaa kruntidel on lubatud ka asfaltkate. 6 Haljastuse ja heakorrastuse põhimõtted Planeeringualal asub looduskaitsealune Väimela Mõisa park Keskkonnaregistri koodiga KLO Kaitsealuse pargi piirid on määratud Vabariigi Valitsuse 26. novembri a määrusega nr 162 "Võru maakonna kaitsealuste parkide ja puistu piirid". Pargi kasutamist ja kaitset reguleerib Vabariigi Valitsuse 3. märtsi a määrus nr 64 Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskiri. Vastavalt kaitse-eeskirja 7 lg 2 punktile 1 tuleb enne puittaimestiku raiet selleks küsida täiendavalt Keskkonnaameti nõusolekut. Muinsuskaitsealal tuleb raietööd kooskõlastada Muinsuskaitseametiga. Planeeringu põhijoonisel on näidatud säilitatav ning likvideeritav kõrghaljastus. Terviklikult tuleb säilitada kaitsealuse pargiala alleepuud Pärna tee lääneosas. Pärna tee põhjaosas on säilinud allee fragmendid, kus puude seisukord on halb. Allee on planeeritud terviklikult asendada uute puudega, esialgu võib säilitada tee lääneküljel asuvad vanad puud, mis tuleb likvideerida tervisliku seisukorra halvenemisel. Mõisa peahoone esiväljaku rekonstrueerimisel tuleb likvideerida kaootiliselt paiknevad mõisa hoonetele vaadet varjavad puud ja põõsad ning taastada esiväljaku ajalooline ovaalne kuju. Ligikaudne väljaku lahendus on esitatud joonisel 4, lahendust on lubatud projekteerimisel korrigeerida lähtuvalt ajaloolistest fotodest ja plaanidest. Mõisa riistakuuri ning puuviljaaia vahelt on kavandatud likvideerida sobimatu ning hooneid varjav kuusehekk. Planeeringuala idaosas asuv võsastunud pargiala tuleb võsast puhastada, säilitada tuleb normaalselt arenenud võradega puud, millel on tagatud kasvuruum ning kujundada alast metsapark. Täiendavad raied on lubatud dendroloogilise inventeerimise alusel. Dendroloogilise hinnanguga tuleb määrata raied, hooldus, väärtuslikud vanad puud ning perspektiivne järelkasv. Detailplaneeringuga hõlmatud alale on registreeritud II kategooria kaitsealuste liikide veelendlase (Myotis Artes Terrae 13\n14 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering daubentonii), põhja-nahkhiire (Eptesicus nilssonii), pargi-nahkhiire (Pipistrellus nathusii), tiigilendlase (Myotis dasycneme) ja suurvidevlase (Nyctalus noctula) elupaigad. Looduskaitseseaduse 48 lõike 3 järgi ei ole nende liikide kaitseks moodustatud püsielupaika, Looduskaitseseaduse 48 lõike 4 kohaselt piiritlemata II kategooria kaitsealuse liigi elupaigas rakendub isendi kaitse. Eelnimetatud kaitsealuste liikide elupaikadeks on ennekõike vanad puutüved, mistõttu tuleb dendroloogilises hinnangus ka seda arvestada. Samuti tuleb nahkhiirte elupaiga olemasolu arvestada detailplaneeringualale valgustuse kavandamisel. Koos hoone projektiga tuleb esitada ka väliala kujundusprojekt ning dendroloogiline inventeerimine. POS 1 tuleb esitada terviklik kujundusprojekt kogu krundile. Planeeringualal (POS 1, POS 2, POS 4) asuvad piirdemüürid ning aiapostid tuleb säilitada ja restaureerida. Säilinud aiapostide vahele võib vajadusel rajada puitlippaia, mis peab kujunduselt sobituma mõisa hoonestusega. Uute piirete rajamine ei ole lubatud, v.a väravate rajamine hoovide juurdepääsudele. POS 1 avalikuks kasutuseks määratud pargialal ei ole uute piirete rajamine lubatud. Samuti ei ole piirete rajamine lubatud POS 11 planeeritud haljasala maal. Projekteerimisel tuleb lahendada inventari paigaldamise (pingid, valgustid, vaasid, trepid jms) vajadus. Rajatav inventar ei tohi takistada ega häirida vaateid kaitsealustele mõisa hoonetele. Projekteeritava inventari kujundamisel lähtuda ajaloolistest fotodest ning ajalooliste hoonete stiilist. Uute teede rajamisel ning olemasolevate teede rekonstrueerimisel tuleb tagada säilitatavate puude kaitse arvestades järgnevate tingimustega: puude juurte piirkonnas mitte teostada mullatöid sügavamalt kui 30 cm; puude juurekaela mitte katta pinnasega sügavamalt kui 5 cm (olemasolevast maapinnast arvestades); mitte lõigata läbi säilitatavate puude ankurjuuri; kui on vajadus teha pinnase teisaldamist puude juurte piirkonnas, teha juurte ümbruse kaevetööd käsitsi; tee rajamisel puu tüvede läheduses kasutada ankurjuurte ümber killustikuga tugevadatud kasvupinnast; tööde ajaks tuleb puude tüved kaitsta mehaaniliste vigastuste eest. 7 Ehitistevahelised kujad Planeeritud hoonestusaladele ehitamisel tuleb arvestada tuleohutusklasside ja hoonetevaheliste kujadega vastavalt Vabariigi Valitsuse 27. oktoobri a määrusele nr 315 Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded. 14 Artes Terrae\n15 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 8 Tehnovõrgud ja rajatised 8.1 Olemasoleva olukorra iseloomustus ning üldosa Planeeringuala on varustatud elektri, side, vee ja kanalisatsiooni võrkudega. Pärna tee on osaliselt varustatud tänavavalgustitega. Planeeritud tehnovõrgud on esitatud joonisel 6. Joonisel esitatud tehnovõrguliinide asukohti on lubatud projekteerimisel vajadusel muuta. Pos 1 tehnovõrgud on planeeritud vastavalt Kurmik Projekt OÜ tööle nr Väimela mõisa laudahoone (ehitusmälestis nr 14155) kohandamine puidutöötlemise- ja mööblitootmise kompetentsikeskuseks. 8.2 Veevarustus Hoonete veevarustus on planeeritud Pärna teel asuvast olemasolevast ühisveevõrgust. Pos 1 asuv vana veetorustik on planeeritud asendada. Tuletõrje veevarustus on tagatud Pärna teel asuva olemasoleva hüdrandiga ning Pos 2 rekonstrueeritava 150 m³ tuletõrje veehoidlaga. 8.3 Kanalisatsioon ja sademevesi Reovesi on planeeritud suunata Pärna teel ning Pos 1 läbivasse olemasolevasse kanalisatsioonitorustikku. POS 1 reovee ärajuhtimiseks on planeeritud kanalisatsioonitorustik kuni Võru Põlva tugimaanteel asuva olemasoleva torustikuni. POS 1 parklatest kogunev sademevesi on planeeritud kokku koguda ning juhtida läbi õlipüüduri Võru Põlva maantee ääres asuvasse kraavi. Edasisel projekteerimisel tuleb välja selgitada maanteeäärse kraavi truupide läbilaskevõime ning vajadusel ette näha nende rekonstrueerimine. Ülejäänud planeeringualale sademeveekanalisatsiooni torustikku planeeritud ei ole, sademevesi imbub teede äärsetel haljasaladel. Vajadusel on lubatud sademeveekanalisatsiooni ning drenaaži torustikke kavandada projekteerimisel. 8.4 Elektrivarustus ja tänavavalgustus POS 1 elektrivarustuseks on vastavalt Kurmik Projekt OÜ tööle nr Väimela mõisa laudahoone (ehitusmälestis nr 14155) kohandamine puidutöötlemise- ja mööblitootmise kompetentsikeskuseks planeeritud uus alajaam, mis saab toite Võru Põlva tugimaantee ääres asuvatest kaablitest. Ülejäänud planeeringualal säilivad olemasolevad elektriliinid, v.a POS 1 mõisa esiväljakul asuvad õhuliini mastid on planeeritud likvideerida ning asendada maakaablitega. Projekteerimisel on lubatud vajadusel kavandada uusi elektrimaakaableid ning liitumiskilpe. Vastavalt OÜ Elektlilevi tehnilistele tingimustele nr tuleb uute liitumispunktide planeerimisel näha ette elektriliini koridor toitepunktist kuni liitumiskilbini. Liitumiskilbid peavad olema alati vabalt Artes Terrae 15\n16 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering teenindatavad. Liitumispunktid peakaitsme suurusega üle 3x630A planeerida alajaama 0,4kV jaotusseadmesse. Pärna tee (POS 6) tänavaala valgustamiseks on soovitav paigaldada valgustid olemasolevatele elektrimastidele. POS 6 jalakäigusuuna ning hoovide valgustamiseks on soovitav paigaldada valgustid hoonete seintele. Kaitsealuse pargiala teede valgustamiseks tuleb koostada eraldi vastavasisuline projekt. Valgustamiseks kasutada 3 4 m kõrguseid ajaloolist miljööd mittehäirivaid tagasihoidlikke ja lihtsaid pargivalgusteid. Projekteeritavad valgustid ei tohi häirida vaateid. 8.5 Soojavarustus Planeeringuala hoonete soojavarustus on ette nähtud lokaalküttega. Planeeritud elamukruntide Küttelahenduse tüüp lahendatakse iga hoone osas individuaalselt projekteerimise käigus. Kütteks ei ole lubatud kasutada kivisütt. POS 2 on vastavalt varem koostatud projektile kavandatud maakütte rajamine. 8.6 Telekommunikatsioonivarustus Telekommunikatsioonivarustus on planeeritud vastavalt Elion Ettevõtted AS tehnilistele tingimustele nr Projekteerida ja ehitada 1-avaline sidekanalisatsioon alates võrgusõlmest VAM/Võrumaa Kutsehariduskeskuse kinnistul/ kuni Võrumaa Kutsehariduskeskuse peahooneni hooneni lõigus, kus kaablikanal puudub (vt skeem 3, lk 15). Kaablikanalisatsioon rajada olemasoleva sidekaabliga külgnevalt. Võrumaa Kutsehariduskeskuse peahoonest kuni Pärna tänavani ning Pärna tänaval on olemasolev kaablikanalisatsioon, millega on planeeritud ühendada planeeringuala hooned. 16 Artes Terrae\n17 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 Skeem 3. Sidekanalisatsiooni rajamise vajadus. Punase joonega on tähistatud vajalik rajatava sidekanalisatsiooni lõik. 9 Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatava elluviimiseks Planeeritavale alale ei kavandata keskkonnaohtlikke objekte. Jäätmed tuleb koguda kinnistesse vastavatesse konteineritesse. Jäätmete äravedu võib teostada vastavat luba omav ettevõte. POS 1 ja POS 2 krundile tuleb projekteerimisel ette näha prügikonteinerite asukohad. Planeeringualal asub looduskaitsealune Väimela Mõisa park Keskkonnaregistri koodiga KLO Kaitsealuse pargi piirid on määratud Vabariigi Valitsuse 26. novembri a määrusega nr 162 "Võru maakonna kaitsealuste parkide ja puistu piirid". Pargi kasutamist ja kaitset reguleerib Vabariigi Valitsuse 3. märtsi a määrus nr 64 Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitseeeskiri. Kaitsealal teostatavad ehitustööd ning raied tuleb kooskõlastada Keskkonnaametiga. Alajärvest tulenevalt ulatuvad POS 1 krundile veekogu veekaitsevöönd, ehituskeeluvöönd, piiranguvöönd ning kallasrada. Veeseaduse 29 järgi on planeeringualal asuva veekogu veekaitsevööndi ulatus 10 m tavalisest veepiirist. Veekaitsevööndis on keelatud Veeseaduse 29 (4) nimetatud tegevused. Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse 38 järgi on järve kallasraja ulatus 4 m tavalisest veepiirist. Veekogu ehituskeeluvööndi ulatus on vastavalt Looduskaitseseaduse 38-le 25 m. Veekogu kalda piiranguvööndi ulatus Looduskaitseseaduse 37 (1) järgi on 50 m. Kalda piiranguvööndis on keelatud sama seaduse 37 (3) nimetatud tegevused. Artes Terrae 17\n18 04DP14 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 10 Servituutide seadmise vajadus POS 1 krundi lõunaosas asuv kaitsealuse Väimela mõisa pargi osa peab jääma avalikult kasutatavaks alaks, kus on lubatud kõigile jalgsi liikumine selleks ette nähtud teeradadel. POS 1 avalikult kasutatavale pargiosale on planeeritud isikliku kasutusõiguse seadmise vajadus Võru Vallavalitsuse kasuks. Avalikult kasutatav pargiala POS 1 krundil on näidatud joonisel 4. Krunte läbivatele tehnovõrguliinidele tuleb seada isiklik kasutusõigus või liiniservituut vastava võrgu valdaja kasuks. Liiniservituudi või isikliku kasutusõiguse seadmise vajadus on esitatud joonisel 6 ning tabelis 2 (lk 18). Isiklik kasutusõigus või liiniservituut tehnovõrgu võrguvaldaja kasuks ning pargiala isiklik kasutusõigus Võru Vallavalitsuse kasuks tuleb seada enne vastavate kruntide võõrandamist. Liiniservituudi või isikliku kasutusõiguse seadmise vajadus Tabel 2 Teeniv kinnisasi Servituudi nimetus Isik, kelle kasuks servituut on seatud Pos 1 Liiniservituut või isiklik kasutusõigus Kanalisatsioonivõrgu valdaja Telekommunikatsioonivõrgu valdaja Veevõrgu valdaja Elektrivõrgu valdaja Pos 2 Liiniservituut või isiklik kasutusõigus Elektrivõrgu valdaja Pos 3 Liiniservituut või isiklik kasutusõigus Elektrivõrgu valdaja Veevõrgu valdaja Pos 4 Liiniservituut või isiklik kasutusõigus Veevõrgu valdaja Pos 5 Liiniservituut või isiklik kasutusõigus Elektrivõrgu valdaja Pärna tee 2 Liiniservituut või isiklik kasutusõigus Kanalisatsioonivõrgu valdaja 11 Kuritegevusriske vähendavad nõuded ja tingimused Planeeringut koostades on erinevad välisruumid kavandatud selliselt, et on arvestatud erinevaid kuritegevust vähendavaid meetmeid. Oluliseks on seatud: tänavate ja hoonetevaheline hea nähtavus ja valgustatus; konkreetsed ja selgelt eristatavad juurdepääsud ja liikumisteed, kergliikluse eristamine sõidukite liikumisest; tagumiste juurdepääsude vältimine; territoriaalsus (ühiskasutatava ja eraala selge eristamine ja piiramine); hea vaade ühiskasutatavatele aladele; erineva kasutusega alade selgepiiriline ruumiline eristamine. Projekteerimisel ja hilisemal rajamisel ning kasutamisel tuleb lisaks eelnevale arvestada järgnevaga: jälgitavus (videovalve); eraalale piiratud juurdepääs võõrastele; 18 Artes Terrae\n19 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 valdusel sissepääsu piiramine; üldkasutatavate teede ja eraalade juurde viivate ühiskasutuses olevate sissepääsuteede selge eristamine; atraktiivsed materjalid, värvid; vastupidavate ja kvaliteetsete materjalide kasutamine (uksed, aknad, lukud, pingid prügikastid, märgid); atraktiivne maastikukujundus, arhitektuur ja kõnniteed; suunaviidad; üldkasutatavate alade korrashoid. 12 Planeeringu kehtestamisest tulenevate võimalike kahjude hüvitaja Planeeringuga ei tohi kolmandatele osapooltele põhjustada kahjusid. Selleks tuleb tagada, et ehitustegevusega ei kahjustaks naaberkruntide kasutamise võimalusi (kaasa arvatud haljastust) ei ehitamise ega kasutamise käigus. Võimalikud ehitamise või kasutamise käigus tekitatud kahjud tuleb vastava krundi igakordsel omanikul hüvitada koheselt. 13 Planeeringu rakendamise võimalused Planeering rakendub vastavalt Eesti Vabariigi seadustele ja õigusaktidele. Krundile jäävate ja väljaspool krundipiire olevate krunti teenindavate vajalike juurdepääsuteede jms väljaehitamise kohustus on vastava krundi igakordsel omanikul. Tehnovõrkude rajamine toimub vastavalt krundi omaniku ja võrguvaldajate kokkulepetele. Isiklik kasutusõigus või liiniservituut tehnovõrgu võrguvaldaja kasuks ning pargiala isiklik kasutusõigus Võru Vallavalitsuse kasuks tuleb seada enne vastavate kruntide võõrandamist. Arvestades Väimela kui ajaloolise keskusega, tuleb planeeringualal arvestada kultuuriväärtusega leidude ja arheoloogilise kultuurkihi ilmsikstuleku võimalusega. Muinsuskaitseseaduse 44³ lg 4 kohaselt on Muinsuskaitseamet ning vallavalitsus kohustatud viivitamata peatama kõik tööd ja kogu tegevuse, mis ohustab mälestist või kultuuriväärtusega leidu või mis on muul viisil vastuolus käesoleva seadusega. Artes Terrae 19\n21 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 C Joonised 1 Situatsiooniskeem M 1: Planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed ja linnaehituslikud seosed M 1: Olemasolev olukord M 1: Planeeringu põhijoonis M 1: Detailplaneeringu lahendust illustreeriv joonis M 1: Tehnovõrgud M 1: Maakasutus M 1:1000 Artes Terrae 21\n23 Väimela mõisa maaüksuse detailplaneering 04DP14 D Koostöö ja kooskõlastused planeeringu koostamisel 1 Kooskõlastuste ja koostöö kokkuvõte Planeeringu on kooskõlastanud: Päästeameti Lõuna Päästekeskuse insenertehniline büroo, juhtivinspektor Neeme Nurmoja : joonis 4 Planeeringu põhijoonis (vt planeeringu lisad); Haridus- ja Teadusministeerium, riigivaraosakonna juhataja Indrek Riisaar : digitaalselt allkirjastatud kooskõlastuskiri (vt planeeringu lisad); Keskkonnaamet, Põlva-Valga-Võru regiooni juhataja Ena Poltimäe : digitaalselt allkirjastatud kooskõlastuskiri (vt planeeringu lisad); Maa-amet, peadirektori asetäitja Anne Toom : digitaalselt allkirjastatud kooskõlastuskiri (vt planeeringu lisad); Maanteeamet, planeeringute osakonna juhataja Andres Urm : digitaalselt allkirjastatud kooskõlastuskiri (vt planeeringu lisad); Muinsuskaitseamet, Võrumaa vaneminspektor Kersti Siim : detailplaneeringu tiitellehel. Planeeringu läbi vaadanud ja heaks kiitnud: Elektrilevi OÜ arendus-ehitusosakond, Eduard Okunev : joonis 6 Tehnovõrgud (vt planeeringu lisad); tingimus: tööprojektid kooskõlastada täiendavalt; AS Eesti Telekom, Kalle Kõiv : digitaalselt allkirjastatud koostöö kiri (vt planeeringu lisad); OÜ Väimela Soojus, juhataja Üllar Ristioja : koostöö e-kiri (vt planeeringu lisad); Võru Valla Veevärk, juhatuse liige Kalmer Puusepp : digitaalselt allkirjastatud failid ja kooskõlastuskiri (vt planeeringu lisad); Põllumajandusuuringute Keskus, direktor Kalle Talviste : koostöö kiri (vt planeeringu lisad); Pargi tee 2 kinnistu omaniku Arvi Prantsi e-kirjad 20. ja 25. juuni 2014 (vt planeeringu lisad). Artes Terrae 29


Juubelit tähistav Ööjooks jätkab Selver Linnajooksude sarja - Sport\nEesti Ööjooks jätkab neljanda etapina Selver Linnajooksude sarja. Foto Ain Liiva\nSportlik laupäev Rakveres algab kell 18.30 lõbusate Mõmmi lastejooksudega, mille kõige pisemad osalejad võivad olla isegi alla aasta vanused. Mõmmijooksude distantsid on vanusepõhised ning jäävad vahemikku 250–640 meetrit. Iga Mõmmi lastejooksu lõpetaja saab meenekoti, Mõmmi limonaadi ja magusa suutäie Pihlaka kondiitrilt.\nStardigrupid paiknevad stardikoridoris vastavalt grupi numbrile:\nStardigrupp 1: 10 km (ennustatav lõpuaeg 29-39 min)\nStardigrupp 2: 10 km (ennustatav lõpuaeg 40-49 min)\nStardigrupp 3: 10 km (ennustatav lõpuaeg 50-59 min)\nStardigrupp 4: 10 km (lõpuaeg 1-2 h vahel)\nStardigrupp 5: 5 km osalejad (jooksjad)\nStardigrupp 6: Oriflame Kostüümijooksul osalejad\nStardigrupp 7: mõlema distantsi kepikõndijad ja lapsevankritega osalejad


JÕGEVAMAA, JÕGEVA, KUREMAA, KESKASULA 12, müük, kuulutus 81926501 - Kuldne Börs\nJÕGEVAMAA, JÕGEVA, KUREMAA, KESKASULA 12\nID: 81926501, muudetud 14:32 16.10.2018\nvajab kap.remonti, korter, korteriomand, ehitusaasta 1982, 2/3, 3 tuba, 2 magamistuba, 1 vannituba, 1 WC-d, üldpind 67.8 m², gaasiküte, kaabel-TV, telefon, Internet, trepikoda lukus, vann, WC ja vannituba eraldi, boiler, köök\nMüüa kolmetoaline korter Jõgeva vallas Kuremaa alevikus. Korter paikneb kolmekorruselise elamu teisel korrusel.\nAvara planeeringuga korteris on kolm eraldi asetsevat tuba, L-kujuline esik, vannituba, WC ning tõeliselt ruumikas eraldi sissepääsuga garderoob.\nPlaneeringu muudatuste läbi on elutuba köögiga ühendatud ning siit viib uks ka avarale rõdule.\nUuenduskuuri on läbinud viimati elutuba-köök. Teised ruumid vajavad kapitaalsemat remonti.\nKõik korteri aknad on vahetatud. Paigaldatud on uus välisuks.\nElamus tegutseb tugev ühistu, tänu ühistule on elamu hästi hooldatud, samuti elamu ümbrus. Trepikojad on remonditud, vahetatud on aknad, paigaldatud uued postkastid ning uus metallist turvauks. Ühistu on pälvinud heakorratööde eest tunnustust.\nElamul on oma lokaalne gaasiküte.\nKuremaa alevik on suurepärane elukeskkond. Siin asub maaliline Kuremaa järv, mis paistab kätte ka korteriaknast. Rajatud on valgustatud tervisespordirajad, Kuremaa ujulas saab nautida basseini - ning saunamõnusid.\nSee on igati hea valik kodu soetamiseks!


Kuidas Kiirgushaigused Toimivad - 2019 | Strange News\nKuidas Kiirgushaigused Toimivad\nAvaldatud: Strange News • Vaatamisi: 15226\nKiirgushaigus võib olla hirmutav, valulik ja - mõnel juhul - surmav. Lugege kiirgushaiguse põhjuste ja sümptomite kohta.\nAlfa, Beeta, Gamma\nIoniseeriv kiirgus ja kahjustused\nKiirgus on üsna hirmutav asi. Tavaliselt ei näe, ei lõhn ega maitse seda, ja te saate seda ainult usaldusväärselt tuvastada spetsiaalsete seadmete abil, millest mõned inimesed on maja ümber. Kuid me pidevalt kuuleme, et kiirgus põhjustab laia valikut kahjulikke mõjusid, alates vähist ja steriilsusest kuni tõsiste põletusteni. Üks kiirguse hirmutavam toime on üldiselt tuntud kiirgusega.\nKiirgushaigus on suur, ägedad kiirgusdoos põhjustatud kahjustused. Tegelikult on kiirgushaiguse tehniline termin äge kiirgusdoos. Võite kuulda ka seda, mida nimetatakse kiirgus mürgitus. Kuigi nii akuutne, lühiajaline kiirgus kokkupuude kui ka pikaajaline kiiritusravi võib põhjustada DNA-kahjustuse põhjustatud vähki, ei ole kiirgusest põhjustatud vähk kiirgushaigus.\nKui kõik see kiirgusheidetest rääkimine on teil paanikas, on siin midagi tagavat: enamik kiirgusviise on ohutud; isegi ohtlikud ravimid ei põhjusta kiiritusravi, kui te ei saada suure annuse. Tegelikult on igasuguseks väljastatud energiaks põhimõtteliselt kiirgus, nagu teie autostereos tõmmatud raadiolaine, röstri poolt eraldatud soojus - isegi päikese poolt eraldatud valgus. Sellist kiirgushaigust põhjustatud kiirgust nimetatakse ioniseeriv kiirgus. Ioniseeriv kiirgus on suurem energia ja kõrgem sagedus; see rühm sisaldab ultraviolett-, röntgeni- ja gammakiirgusenergiat. Nagu nimigi osutab, on see piisavalt võimas ioniseerima - see tähendab, et koputama elektroni ükskõik missugusest aatomist eemale. Tegelikult võib ioniseeriv kiirgus isegi hävitada aatomi tuum.\nEnamik meist ei pea ioniseeriv kiirgus igapäevaselt muretsema. Kuid mõnikord ootamatud sündmused võivad muuta meie kiirgushaiguste hirmud tunduda liiga reaalsed. Me selgitame täpselt, kuidas kiirgus põhjustab kiiritushaigust, kui palju kiirgust teid haigeks teeb ja millised võivad olla erinevad annused. Samuti selgitame, kuidas ravitakse kiirgushaigusi ja kuidas seda vältida.\nKui piisavalt suure energiaga kiirgus lööb teise aatomi, siis eemaldatakse elektron. Saadud positiivselt laetud aatomit nimetatakse ioon, mis seletab, miks nimetatakse kõrgenergia kiirgust ioniseerivaks kiirguseks. Elektroni vabanemine annab 33 elektronvolt (eV), mis soojendab ümbritsevaid kudesid ja häirib teatud keemilisi sidemeid. Äärmiselt kõrge energiaga kiirgus võib isegi hävitada tuumade aatomid, vabastades veelgi rohkem energiat ja põhjustades rohkem kahju. Kiirgushaigus on kogu selle kahju kumulatiivne mõju inimesele, keda kiirgust pommitatakse.\nIoniseeriv kiirgus on kolmes maitses: alfaosakesed, beetaosakesed ja gammakiirgus. Alfa-osakesed on vähese kokkupuute seisukohast kõige ohtlikumad. Iga osakese sisaldab paari neutronit ja paari prootoneid. Nad ei tungivad väga sügavalt nahasse, kui üldse - tegelikult saab rõivad peatada alfaosakesed. Kahjuks saab alfaosakesi sisse hingata või neelata, tavaliselt radoongaasina. Pärast allaneelamist võivad alfa-osakesed olla väga ohtlikud. Kuid isegi siis ei põhjusta nad tavaliselt kiirgushaigusi - selle asemel põhjustavad nad kopsuvähki [allikas: EPA].\nBeetaosakesed on elektronid, mis liiguvad väga kiiresti - see tähendab palju energiat. Beetaosakesed kiirgavad radioaktiivset allikat kiirgades mitu jalga, kuid enamus tahkeid esemeid blokeerib. Beetaosakesed on umbes 8000 korda väiksemad kui alfa osakesed - ja see muudab need veelgi ohtlikumaks. Nende väiksus võimaldab neil tungida rõivastesse ja nahka. Väline kokkupuude võib põhjustada põletusi ja kudede kahjustusi koos muude kiirgushaiguse sümptomitega. Kui radioaktiivne materjal siseneb toidule või veevarustusse või hajub õhku, võivad inimesed beeta-osakesi emitterid sisse hingata või neelata teadlikult. Sisepõletik beeta-osakestele põhjustab palju raskemaid sümptomeid kui välimine kokkupuude.\nGammakiirgus on ioniseeriva kiirguse kõige ohtlikum vorm. Need äärmiselt suure energiaga fotonnid võivad liikuda enamiku ainete vormis, kuna neil pole massi. Gammakiirte tõhusaks blokeerimiseks kulub mitu tolli pliid - või mitu jalga betoonist. Kui olete gammakiirtega kokkupuutes, läbivad nad kogu oma keha, mõjutades kõiki teie naha kudesid teie luude luustikku. See põhjustab laialt levinud, süsteemset kahju.\nKui palju kiirgus läheb kiirgushaiguse tekitamiseks ja millist mõju see inimkeha tekitab? See on järgmine. Üksikasjalikuma teabe saamiseks kiirguse erinevate liikide kohta ja nende päritolust vaadake, kuidas kiirgus töötab.\nSee kaitseriietus võib tunduda ületäitumatu, kuid võite olla šokeeritud, et teada saada, kuidas vähene kiiritus võib sind haigeks muuta.\nKui räägime teatud kiirgushaiguse sümptomite käivitamiseks vajaliku kiirguse hulgast, siis me ei räägi absoluutarvudes. Selle asemel räägime kogu annusest. Selles annuses võetakse arvesse mitmeid tegureid, sealhulgas kiirguse intensiivsus, kui palju imendub tüüpiline inimkeha, kui kaua keha läheb kokku allikaga ja millised kiirgusallikad on seotud. Mõõtühik, mis hõlmab kõiki neid tegureid, on sievert (Sv), mis mõõdab radioaktiivse energia imendumist, korrutatud A-ga kvaliteedi tegur mis muutub sõltuvalt sellest, kas mõõdetav kiirgus on alfaosakesed, beetaosakesed või gammakiirgus.\nKiire haiguse, sealhulgas iivelduse ja nõrgenenud immuunsüsteemi esilekutsumiseks piisab löögi annusest 0,75 Sv. Kolm sümbolit põhjustavad raskemaid tagajärgi, kuid tavaliselt ei saa sa meditsiinilist abi saada. 10 või enama sieverti hetkeannus on surmav isegi meditsiinilise abi korral. Annus kusagil vahepeal annab teile umbes 50-protsendilise suremise võimaluse 30 päeva jooksul. Pidage meeles, et me viitame hetkelisele, ägeda annuse kasutamisele - kui sama annus levib pikema aja jooksul, vähendatakse mõju.\nSee võib tunduda natuke hirmutav, kuna see võtab vähem kui üks sievert, et teid haigeks muuta. Võrdluseks, kui te lähete haiglasse ja saadakse CT-skannimine, saate veidi rohkem kui 0,01 senti kiirgust. Kui olete töötaja kiirgustihedas keskkonnas, piiravad föderaalsed suunised maksimaalse aastase annuse 0,05 Sv. Keskmine inimene saab umbes 0,0036 Sv igal aastal alles taustal kiirgusest [allikas: NIH].\nNiisiis, mida teeb kiirgushaigus tegelikult välja? Kiirgushaigus esineb esialgu sümptomitega mõne minuti või tunde jooksul; need sümptomid on iiveldus, kõhulahtisus, peavalu, palavik ja isegi, rasketes juhtudel teadvusekaotus. Suured annused põhjustavad ka põletusi nahal. Sümptomid esinevad kiiremini, seda suurem on kiiritusdoos ja need lähevad ühe või kahe päeva jooksul välja. Selle järel on a latentne periood, tuulevaikus, mille ajal ei esine sümptomeid. Varjatud periood kestab mitu nädalat, kuigi suurem annus, seda lühemat latentset ajavahemikku ja kokkupuuteid, mis on kõrgemad kui umbes 10 Sv, ei ole varjatud perioodi.\nKahjuks ilmneb pärast varjatud perioodi reaalne kahju. Kiirgus kahjustab rakke ja struktuure kehas. Kõige haavatavamad on luuüdi, kus tüvirakud toodavad vererakke. Kahjustatud luuüdi ei suuda toota piisavalt punaseid või valgeid vereliblesid, jättes kehase aneemilise ja vastuvõtlikuks infektsioonidele. Kiirgus kahjustab ka seedeelundeid joondavaid rakke, mitte ainult ei takista selle süsteemi korralikku toimimist, vaid võimaldab bakteritel migreeruda seedetraktist verre, põhjustades rohkem nakkusi.\nMis juhtub, kui intensiivne kiirguse purunemine põhjustab tugevat kiiritushaigust? Räägime sellest järgmises jaotises.\nRaske kiiritushaigusest teame, et radioaktiivseid materjale ja Hiroshima ja Nagasaki tuumapommitajate ohvreid on suhteliselt vähe.\nKell 5 Sv ja kiire, kiirgus võib kahjustada nahka nii tõsiselt, et see ei parane õigesti. Juuksed langevad välja. Sarahud arenevad naha all, mis paisub ja moodustavad keloide. Kahjuks tunnevad mõned teadlased kiirgusohu õudusi esmalt. Näiteks, füüsik Harry K. Daghlian, Jr sai plutooniumi tuumal töötades 1945. aastal kokkupuute 5,1 s. Ta sai kätele raskeid põletusi ja suri 25 päeva pärast õnnetust [Allikas: Los Alamose rahvuslaboratoorium]. Teine füüsik, Louis Slotin, kannatas sarnase õnnetuse all, kasutades sama südamikku - vaid aasta hiljem. Slotin puutus kokku 21 Sv-doosiga, mis on suures koguses kiirgust. Ta oksendas kohe ja seejärel kannatas üheksa päeva kohutavate sümptomitega enne suremist. Slotini tappanud intsident oli nii intensiivne, et labori õhk muutus ioniseerituks, põhjustades selge sinise sära ja nähtava laine kuumuse [allikas: Los Alamose rahvuslaboratoorium]. Tema sümptomid olid väga sarnased Hiroshima ja Nagasaki Jaapani linnade aatomipommituse ohvrite ohvritega.\nKui olete kokku puutunud, kuidas ravitakse? Kiirgushaiguste ravi alustab patsiendi saastest puhastamist, kui radioaktiivne materjal on veel olemas. Väline saastatusest puhastamine hõlmab pesemist, samas kui sisemine kokkupuude (sissehingamise või allaneelamise korral) nõuab spetsiaalsete ravimite kasutamist, nagu Pruusi sinine värvaine või dietüleentriamiinpentaäädikhape, mis seondub radioaktiivsete osakestega ja loputab neid kehast [allikas: Mayo Clinic]. Sümptomeid saab ravida individuaalselt, et leevendada patsiendi kannatusi. Antibiootikume kasutatakse nakkuste vältimiseks või nende ennetamiseks, kuna immuunsüsteem on luuüdi kahjustuse tõttu nõrgenenud. Kui luuüdi on ainult veidi kahjustatud, võib vereülekanne suurendada ellujäämise võimalust. Kui kahjustus on tõsine, võib luuüdi siirdamine pakkuda lootust.\nParim viis kiirgushaiguste vältimiseks on loomulikult vältida intensiivseid kiirgusallikaid. Kõige levinum viis radioaktiivsete allikatega kokku puutuda on tööstuses või meditsiinis kasutatavate radioaktiivsete materjalide väärkasutus. Näiteks 1987. aastal leidsid pasikaatorid kiirgusravi kasutatavat kiirgusallikat Brasiilias Goiânia mahajäetud haiglas. Dekoratiivset hõõguvat sinise tseesi leidmine, purustajad müüsid seda, paljundades gammakiirgust kümneid inimesi. Lõpuks suri neli inimest kiirgushaigustest [allikas: aeg].\nJaapanis toimunud Jaapani maavärina ja tsunami tagajärjel tekkinud tuumareaktori probleemid ning tuumarelva või radioaktiivsete seadmetega seotud terrorirünnakute potentsiaal on USA-l nõudnud kiirgushaiguste tõhusamaid ravimeetodeid. Teadlased töötavad ravimil, mis kaitseb rakke kiirguskahjustuste eest ja isegi parandab juba kahjustatud rakke [allikas: VOANews].\nLoodetavasti ei pea enamus meist kunagi seda kasutama.\nMis Siis, Kui Sa Tõesti Söödid 50 Muna Nagu "Cool Hand Luke"?