Stomatoloska ordinacija "Nenezic - Mali oglasi Zdravlje, kozmetika\nMali oglas: Stomatoloska ordinacija "Nenezic...\ndr Slobodan Nenezic\nStomatoloska ordinacija "Nenezic", nudi Vam popust stomatoloske usluge: Ultrazvucno uklajanje zubnog kamenca 700din, peskiranje zuba 500din, jednopovrsinski kompozitni ispun(bela plomba) 1000din. Uz konsultacije svih oblasti stomatologije i medicine.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20110930235032\nLink oglasa: http://www.inter.rs/mali-oglasi/20110930235032\t/\nSlični mali oglasi - ultrazvucno, stomatoloska, uklajanje, zubnog, kamenca, usluge


DJB podneo dve krivične prijave protiv Šapića - Dosta je bilo\nPredsednik odborničke grupe DJB u skupštini opštine Novi Beograd, Dimitrije Majkić, podneo je Trećem osnovnom javnom tužilaštvu krivičnu prijavu protiv Aleksandra Šapića zbog zloupotrebe službenog položaja. U prijavi se navodi da je Šapić kao predsednik opštine Novi Beograd nezakonito i besplatno stekao imovinu gradske opštine Novi Beograd, vrednosti veće od 1.500.000,00 dinara čime je izvršio krivično delo.\nOpština Novi Beograd osnovala je Humanitarnu fondaciju za pomoć teško oboleloj deci još 2013. godine. Međutim, u julu 2016. godine, Aleksandar Šapić je odlučio da osnuje i svoju privatnu humanitarnu fondaciju, da bi već mesec dana kasnije, preko većine koju ima u Skupštini opštine, doneo odluku da se opštinska fondacija jednostavno pripoji njegovoj privatnoj fondaciji, i samim tim – prestane da postoji.\nDokumentacija u prilogu krivične prijave pokazuje da je sprovedena statusna promena spajanja Humanitarne Fondacije Novi Beograd – Aleksandar Šapić, sa jedne strane i opštinske Humanitarne Fondacije “Novi Beograd”, na osnovu koje je opštinska fondacija i njena celokupna imovina uneta u privatnu Šapićevu fondaciju a potom ista brisana iz registra i prestala da postoji.\nTužilaštvu za organizovani kriminal podneli smo drugu krivičnu prijavu, i to protiv Aleksandra Šapića i njegove odborničke grupe, zbog toga što su kao organizovana grupa na štetu prihoda i imovine Javnog Preduzeća Sportski Centar Novi Beograd, počev od 15 juna 2015. godine pa nadalje pribavili protivpravnu imovinsku vrednost veću od 5.000.000,00 dinara.\nSistem organizovane pljačke JP Sportski Centar Novi Beograd čiji je osnivač Opština Novi Beograd izvršen je preusmerenjem prihoda tog Javnog Preduzeća na račun i u korist privatnog Sportskog Društva “Klub plivačkih sportova Novi Beograd” čiji je vlasnik Aleksandar Šapić.\nOzbiljnija posledica ove pljačke jeste višemilionski gubitak u poslovanju opštinskog Javnog Preduzeća. Šapić je preko članova veća opštine Novi Beograd omogućio bankarsko zaduženje u iznosu od 20.000.000,00 dinara pa čak i zalaganje imovine opštinskog javnog preduzeća u korist davaoca kredita AIK Banke a na ime osiguranja tog kredita.\nČlanovi veća opštine su suprotno Statutu opštine Novi Beograd i prinudnim propisima utvrđenim Zakonima bez saglasnosti Direkcije za imovinu i bez odobrenja i mišljenja nadležnog javnog pravobranilaštva dali saglasnost da se opštinska imovina založi i zaključi ugovor o kreditu.\nTako je Aleksandar Šapić najpre doveo do propasti javno preduzeće Sportski centar ”11. april” a onda je osnovao svoj privatni plivački klub i sve termine besplatnog plivanja koje je držalo gradsko preduzeće ‘’11. april’’ prebacio na svoju firmu kojoj se za te usluge plaća iz budžeta Novog Beograda.\nKlasičan i oproban parazitski sistem pljačke korišćenjem prihoda i resursa javnog preduzeća.\nOsim što je zloupotrebio javne resurse i izvlači novac iz budžeta preko svojih firmi, Šapić je plagirao doktorat, postavio Šešeljevog sina za većnika i pretvorio zgradu opštine u svoj hram. Partijski zapošljava i radi sve isto što i SNS u drugim opštinama.\nKako Aleksandar Šapić zloupotrebljava javne resurse opštine Novi Beograd\nKrivična prijava Trećem osnovnom javnom tužilaštvu\nOznakeAleksandar Šapić Korupcija Krivična prijava Naslovna-traka Naslovna-centar Novi Beograd\n19. februara 2018. u 16:11\n19. februara 2018. u 19:58\n20. februara 2018. u 19:43\n19. februara 2018. u 21:55\n19. februara 2018. u 16:22\n19. februara 2018. u 16:27\n19. februara 2018. u 17:30\n19. februara 2018. u 18:00\n19. februara 2018. u 19:05\n19. februara 2018. u 19:17\n19. februara 2018. u 22:55\n20. februara 2018. u 09:32\n19. februara 2018. u 18:56\n19. februara 2018. u 20:26\n19. februara 2018. u 22:12\n20. februara 2018. u 11:30\n20. februara 2018. u 11:40


Pošto ste meni uputili primedbu na početku vašeg govora i iz poštovanja prema kolegama iz partije PUPS i narodnim poslanicima i građanima, dugujem stvarno objašnjenje. Znači, nisam imao ni jednu poslovničku opciju, i to vi vrlo dobro znate, da dam reč uvaženoj koleginici iz PUPS-a. Ja bih, evo, verujte, drage volje dao reč profesoru Bojiću, ali se on nije prijavio, ne mogu, uz svu moju želju da on danas govori. Tako da, moram da poštujem Poslovnik i tako da se ponašam da ne bi, samo zbog zamene teza. Ne znam zašto ste to uradili, ali dobro, vaša stvar.\nMomo Čolaković, povreda Poslovnika. Izvolite.\nImate pravo na to, ali kolega Čolakoviću, vrlo dobro znate da sam ja u pravu, u skladu sa Poslovnikom, kao što i, naravno, pošto ste meni uputili primedbu, poštujem milion i 700 hiljada penzionera, i moji roditelji su penzioneri, ali valjda smo svi ovde predstavnici i bavimo se pitanjima penzionera. Ovde nema niko ekskluzivno pravo za to. Nisam znao, možda neko ima, ali nisam obavešten o tome u jednoj demokratskoj državi i parlamentarnoj demokratiji.\nNarodna skupština će se izjasniti u danu za glasanje o povređivanju Poslovnika sa moje strane. Hvala.\nPravo na repliku ima Veroljub Arsić. Izvolite.\nDame i gospodo narodni poslanici, ovde se postavljaju neka pitanja kao da neko nešto krade, otima ili ne znam šta od države.\nSuficit može da nastane po dva osnova. Prvi osnov je bolja naplata poreza, a to je rezultat reforme rada poreske uprave. To ipak ne možete da kalkulišete kada planirate poreske prihode, s jedne strane. S druge strane, uštede koje nastaju mogu da nastanu zbog striktne primene toliko napadanog i toliko lošeg Zakona o javnim nabavkama, kako to neki ovde tvrde.\nSamo da podsetim neke ovde neverne Tome da smo, kada je Zakon o javnim nabavkama ušao u punu primenu, istu količinu lekova i medicinskih sredstava 2015. godine kupili kao i 2014. i 2013. i 2012, ali za negde oko 400 miliona evra manje zato što imamo novim Zakon o javnim nabavkama. Sada možemo da pričamo tome da li je on dobar ili loš, ali rezultate koje ima taj zakon u primeni govore o njemu, a sve ostalo može da bude želja za političkim poenima. Žao mi je, ali uvek rezultat demantuje teoretičare zavere.\nOvde naš najveći problem jeste sa Fiskalnim savetom što od 2014. ili 2015. godine sve njihove analize koje smo dobijali, i u kojim granicama će da se kreće javni dug i koliko smo trebali da smanjimo penzije i sve ostalo, došlo je do toga da većina tih procena bila pogrešna i da je vreme, stavove Fiskalnog saveta, po pitanju naših javnih finansija, demantovalo vreme i događaji.\nProfesore, samo trenutak, molim vas.\nPrvo na repliku kolega Milorad Mirčić. Izvolite.\n(Milorad Mirčić: Ustupam pravo profesoru da odgovori.)\nPrvo, ove uštede i Zakon o javnim nabavkama u redu veličina su promašene. Znači, uopšte se ne radi o tome.\nDrugo, naše projekcije tada su bile vrlo precizne, jer su one podrazumevale da će se, ono što smo mi tražili, smanjenje kod penzija, bilo je u planu stavljeno, smanjiti broj zaposlenih za 75.000. Mi smo odmah rekli – to je nemoguće, to se neće desiti, to se jednostavno stavilo na početak, a rekli su – hajde mi ćemo to da uradimo u drugoj, trećoj godini i na kraju od tih 75.000 je jedva 20.000 otišlo. Tako da ti vaši stavovi ne stoje.\nSada da se vratim, gospodine Mirčiću, oko ovoga šta mi mislimo pod strukturno izbalansiranim budžetom. Zapravo, ono što mi imamo i bez završnog računa, to daje Ministarstvo finansija. Mi imamo velike stavke rashoda. Znači, imamo ukupne rashode, recimo, rashode na subvencije, rashode na robe i usluge, na penzije, na plate, na kamate, rashode na investicije i na osnovu toga vidimo rashodnu stranu. Ono što mi ne vidimo i što tražimo iz ovog završnog računa jeste kako se to po ministarstvu i po svakom korisniku trošilo i onda tek može da se proveri da li je ovo ostvareno. Ove ukupne cifre, mislim, u osnovi jesu precizne. Tu bi bilo pomeranje malo gore ili dole.\nIsta stvar je na prihodima. Mi vidimo iz Izveštaja Ministarstva finansija koliki je prihod od PDV, od doprinosa, akciza, porez na dobit, tako da na osnovu toga možemo da utvrdimo koliki je stvarni suficit ili deficit.\nKada kažem ocenjujemo da je on strukturno uravnotežen, hoćemo da kažemo da se ovaj rezultat, stanje budžeta, unazad, ove godine i prethodne godine, kreće oko ravnoteže. To je malo u plusu, u stvari rezultat je malo uvek u plusu, plan je malo u minusu, ali to je u osnovi u ravnoteži. Kada ocenjujemo da je to strukturno usklađeno, to znači da to nije postignuto tako što je ad hok smanjen neki rashod. Recimo, namerno su sklonjene u stranu javne investicije ili slično ili je pak postignut tako što je ad hok uzeto od mnogo više sredstava od javnih preduzeća.\nPrema tome, u tom smislu on može da se održi na srednji rok. Tačno je da nije moguće sasvim precizno planirati da vi dobijete uvek, baš taj uravnoteženi cilj. Radi se stvarno o malim greškama koji daju mali višak ili mali manjak. U tom smislu to je prihvatljiva stvar.\nOno gde se slažem s vama, to su dva velika problema, je Elektroprivreda Srbije. Ona nije problem za budžet, jer ona ne uzima sredstva od toga, ali kao jedno preduzeće, sa reformom tog preduzeća, sve što ta reforma podrazumeva, ono bi trebalo da postane efikasno preduzeće koje vuče ekonomski rast. Ono to nije i mi na to ukazujemo i pokušaćemo da damo neke dodatne analize i da vama poslanicima dajemo osnov da na osnovu toga reagujete.\nDrugi problem, koji je podstaknut na početku ove sednice i juče kad je bio revizor, jeste da treba ponovo vratiti pažnju na lokalnu samoupravu. Ukupni obim problema nije toliko veliki kada se sabere na nivou države, ali za svaku lokalnu samoupravu, za pojedine lokalne samouprave to jeste ogroman problem i vidimo da bi tu bio prostor za značajno unapređenje. Pre dve godine smo dali jedan plan toga i, kao što sam ponovio, spremni smo da to inoviramo i da zajedničkim snagama to ponovo aktuelizujemo. Hvala.\nKolega Mirčiću, želite repliku na izlaganje predsednika Fiskalnog saveta? Izvolite.\nTo je jedino što vredi raspravljati sa profesorom Petrovićem da bi čovek nešto naučio. Ne vredi sa Arsićem. Šta će sa Arsićem? Tolike godine zajedno proveli, još ništa nije napredovao. Dva reda pročita i zaspi.\nŠta je suština ovde kada je u pitanju lokalna samouprava? U pravu ste, profesore, kada se gleda ukupno, to nije neki veliki problem u smislu da je alarmantan, ali mi imamo situaciju da ne mali broj opština zbog nelikvidnosti, nemogućnosti finansiranja svojih potreba moraju da se zaduže, kreditno da se zaduže i mi sada ne možemo da sagledamo kolike će krajnje posledice da budu. O tome se radi. Vi ste tu upozoravali da nije preporučljivo više da se ide sa transfernim sredstvima gradovima, odnosno opštinama koje iskazuju suficit i naveli ste primer gradova, kao što je Novi Sad, gde se pokazuje, govorim kao primer koji ste vi naveli, iskazuje se iz godine u godinu suficit, a vi jasno ukazujete šta bi moglo da bude problem. Problem je nedostatak projekata, nedostatak investicija.\nTo je suština i na čemu mi insistiramo ovde. Mi insistiramo iz SRS da se uvede jedan mehanizam koji će biti efikasan i to smo juče, kada je bila rasprava, i sada insistiramo na tome. Ne može Ministarstvo finansija, uslovno rečeno, da stoji po strani, da se u jednoj lokalnoj samoupravi iskazuje suficit, a u većini drugih opština deficit. Mora da reaguje i da ta sredstva počinju, da svrha njihove upotrebe bude to što će se transferisati tamo gde su potrebna. To je suština.\nNije ovde suština da mi objašnjavamo čoveku koji još nije shvatio a je izrada budžeta, pojednostavljeno, zanatski posao i da tu postoje jasno uvedena pravila i kriterijumi po kojima se preračunava novi budžet. To je inflacija koja je zvanična i realan rast troškova i samo toliko povećate, i to je nešto što se dozvoljava. Ne možete, profesore, zato što ljudi misle da je MMF nešto što je neprikosnoveno. Vi to dobro znate. Međunarodni monetarni fond samo jednu funkciju ima da kontroliše dužnika da izmiruje, servisira svoje dugove i ništa ga više ne interesuje. Da li će se ruka zavući penzionerima, da li će zaposlenima i da ne zaboravim, izvinjavam se, veoma je bitno da se kaže da je rast plata, visina primanja u javnom sektoru nesrazmerna primanjima u privredi. To nema nigde.\n(Predsedavajući: Zahvaljujem se.)\nTo mora da se uskladi i to ste nekoliko puta davali u svom izveštaju.\nKolega Arsiću, želite repliku na izlaganje kolege Mirčića?\nGospodine predsedavajući, nisam znao da se novi budžet pravi tako što uzmete u obzir samo inflaciju i rast troškova, to je valjda nešto i slično, a možda i isto. Ne znam sada zaista. Zaista ne razumem. Valjda treba da uračunate i rast BDP-a pa onda da preračunate koliko će taj rast da se preliva na neke druge delatnosti, pa investicije koje imate, da ne nabrajam. Čak kada planirate prihodnu stranu budžeta i kada povećavate penzionerima penzije i to morate da uračunate u projekciju prihodne strane budžeta za narednu godinu. Tako mi koji pročitamo dva reda pa zaspimo to znamo. Ovi što ne čitaju uopšte oni ne znaju ništa. U tome izgleda i jeste problem.\nI lokalne samouprave. Isto problem postoji prihodna strana, postoji rashodna strana, problem nastaje, ako ono što je na rashodnoj strani ne bude bilo izvršeno. Ali, ako prihodna strana ima bolje punjenje, nego što je bilo planirano, to jeste problem ali nije veliki. To je loš procena, jer šta je budžet u suštini? Jedan plan, jedna procena koliko će te novca u toku godine da dobijete i gde biste taj novac koji dobijete utrošili u određene namene. To skoro nikada nije moguće pogoditi ni blizu u dinar. Tu je red veličine 1,5 do 2% gore ili dole, kako na prihodnoj, tako i na rashodnoj strani, ali se uglavnom pazi da to bude u tim željenim okvirima.\nInače, kada se pravi budžet uzeti u obzir samo inflaciju i rast troškova, to je prilično neozbiljno. Teško toj državi kada bi je takvi stručnjaci vodili.


NIKOLAJ: Srbi su izginuli braneći Evropu! Sad je vreme da Evropa Srbiji vrati taj dug! - Dnevni Žurnal\nNIKOLAJ: Srbi su izginuli braneći Evropu! Sad je vreme da Evropa Srbiji vrati taj dug!


Privredna društva :: Osnivanje preduzeća, registrovanje firme, doo - Part 2\nPočetna / Privredna društva\nPregled faza statusne promene izdvajanja uz osnivanje novog privrednog društva Zakon o privrednim društvima propisuje nekoliko oblika statusnih promena. U ovom tekstu se razmatra pojavni oblik izdvajanja uz osnivanje. Razmtaranje se odnosi na davanje pregleda faza sa osnivnim obeležijima ove statusne promene. 1.Učesnici u statusnoj promeni i cilj 1.1. Društvo prenosilac – koje nastavlja da […]\nDostavljanje pismena privrednom društvu Zakon o privrednim društvima (Službeni glasnik RS, broj 36/2011, 99/2011, 83/201 – dr. Zakon i 5/2015) u članu 20. izričito propisuje: „Dostavljanje se vrši na adresu sedišta društva. Izuzetno, društvo može da ima posebnu adresu za prijem pošte koja je registrovana u registru privrednih subjekata na koju se vrši dostavljanje. Ako […]\nZakonsko rešenje u pogledu sastava skupštine doo Zakon o privrednim društvima (Službeni glasnik RS, broj 36/2011, 99/2011, 83/201 – dr. Zakon i 5/2015) u članu 199. izričito propisuje: „Skupštinu čine svi članovi društva. Svaki član društva ima pravo glasa u skupštini srazmerno učešću njegovog udela u osnovnom kapitalu društva, osim ako je osnivačkim aktom drugačije […]\nRad skupštine društva sa ograničenom odgovornošću Skupština društva sa ograničenom odogovrnošću predstavlja najviši organ u društvu koji odlučuje o najbitnijim pitanjima vezanim za samo društvo. Skupština je organ vlasnika kapitala jer nju čine svi članovi društva.To su vlasnici udela u društvu koje su stekli ulaganjem novčanih ili nenovčanih sredstava u osnovni kapital društva. Svaki član […]\nOdržavanje sednice skupštine doo bez sazivanja Zakon o privrednim društvima u čl. 206 sadrži sledeće pravno pravilo: „Sednica se može održati i bez sazivanja ako joj prisustvuju svi članovi društva, osim ako je osnivačkim aktom drukčije određeno.“ Komentar Skupština predstavlja najviši organ društva sa ograničenom odgovornošću koja odlučuje o najvažnijim pitanjima vezanim za društvo. Skupštinu […]\nKljučna razlika privrednog društva i udruženja Suštinska razlika privrednog društva (od, kd, doo i ad) sa jedne strane i neprofitnog pravnog lica (udruženja kao jednog takvog oblika) sa druge strane, se ogleda u cilju. Iz ove razlike proizilaze i druge razlike, bilo neposredno bili posredno. Privredno društvo se osniva radi sticanje profita. Profit se stiče […]\nPOJAM I VRSTE LIKVIDACIJE Likvidacija društva predstavlja oblik prestanka privrednog društva koja se sprovodi kada privredno društvo ima dovoljno finansijskih sredstava za pokriće svih svojih obaveza. Za razliku od toga, stečaj privrednog društva se sprovodi kada imovina privrednog društva nije dovoljna za namirenje svih potraživanja poverilaca. Likvidacije privrednog društva je pod kontrolom članova društva, dok […]


Alfa nekretnine - Suteren 132 m2 kod parka\nKUĆA NA PRODAJU (u blizini flaminga)\nSuteren 132 m2 kod parka 81,230 €\n81,230 € --\nNa prodaju poslovni prostor u suterenu zgrade površine 132 m2 kod parka. Sastoji se od 5 kancelarija, čajne kuhinje, wc-a. Ima kompletna infrastruktura. Papiri uredni.\nSuteren 132 m2 kod parka\nRef #: 00/15\nOglasio Alfa Nekretnine na Petak, 16 Oktobar 2015\nKuca sa 7 duluma zemlje\nKuća u Kruševlju - Hilendarska ulica\nPlanska kuća na 1000 m2 - Dušana Baranjina\nKuća u Loparama\nKUCA U CENTRU GRADA\nIzdajem stan u Intergaju 40 m2\nStan 80 m2 - prvi sprat-stara gradnja\nStan 41 m2 u izgradnji-prvi sprat\nStan u izgradnji 45,16 m2-četvrti sprat\nYou are hereHome Poslovni Objekti Alfa nekretnine - Suteren 132 m2 kod parka


Novost | NE SHVATAMO KOLIKO VINSKO BLAGO IMAMO U SRBIJI | Vinski magazin Vino&Fino | Magazin o vinskoj i gurmanskoj kulturi\nPočetna»Novosti»NE SHVATAMO KOLIKO VINSKO BLAGO IMAMO U SRBIJI\n28.09.2020.Razgovarao: Igor Luković\nIntervju: Darko Jakšić, Centar za vinogradarstvo i vinarstvo\nDarko Jakšić ima veoma dugačko zvanje. U Centru za vinogradarstvo i vinarstvo CEVVIN, on je pomoćnik direktora za istraživanje teroara, geografsko poreklo i lokalne sorte vinove loze i vina. Ipak, čak ni time nije sve rečeno. Jakšić je vinarima u Srbiji najpoznatiji po ogromnom poslu koji se sa svojim timom uradio na aktuelnoj rejonizaciji vinogradarskih područja u Srbiji, i jedan je od najzaslužnijih za aktuelni zakon o vinu. Nakon odlaska iz Ministarstva poljoprivrede, uključio se u rad CEVVIN-a, istovremeno aktivno sarađujući sa naučnim insitucijama na polju vinogradarstva i vinarstva širom sveta, posebno iz Italije, Ukrajine i Španije.\nSa Darkom Jakšićem razgovarali smo o rezultatima CEVVIN-a, lokalnim sortama vinove loze i našim naučnim i vinogradarskim potencijalima.\nČini se da su tačne površine pod vinogradima u Srbiji i dalje nepoznanica. Uprkos popisima vinogradarskih površIna, u zavisnosti od izvora, pominje se od oko sedam do dvadeset i pet hiljada hektara. Odakle takve razlike u podacima i koji je, zapravo, tačan?\nAko pogledamo podatke Centra za vinogradarstvo i vinarstvo o vinogradima koji su upisani u vinogradarski registar videćemo da je tu upisano blizu 7000 hektara i to jeste tačan podatak. Međutim, tu treba razlikovati nekoliko stvari. Podaci o površinama pod vinogradima koje je radio Zavod za statistiku 2012. su dobijeni potpuno drugom metodologijom i na drugačiji način od onih iz Vinogradarskog registra.\nNa primer, od jednog hektara upisanog u Registar bar dvadeset odsto otpada na puteve i delove za prolaz mehanizacije. Mi radimo po metodima Evropske unije, kako bismo, kada jednom uđemo u EU, mogli da koristimo njene subvencije. Po tim metodama, površina vinograda se meri od prvog do poslednjeg reda i od čeonih strana, ali se zbog specifičnog merenja međurednog rastojanja, površina smanjuje za najmanje 15 procenata. Takođe, registar nije obavezan za proizvođače koji gaje vinovu lozu za sopstvene potrebe, pa tako ima dosta parcela koje nisu upisane. Pored toga, sigurno ima i 30 odsto neupisanih stvarnih vinograda. Ima tu vlasnika koji su stariji ljudi, onih koji ne upisuju vinograde jer se boje da će plaćati porez... Dobar način da se ohrabri upisivanje vinograda je nuđenje subvencija.\nSa druge strane, Zavod za statistiku je radio popis 2012. godine i tada je oko 25.000 hektara, a potom su tražili naše podatke i upoređivali ih sa svojima. Mi smo im pomagali, govorili gde nema stvarnih vinograda, a gde ima... Oni su radili i ankete sa proizvođačima i upoređivali podatke sa onima iz registra privrednih gazdinstava, gde je upisano negde oko petnaest hiljada hektara vinograda. Proizvođači, naravno, ne smeju da govore neistine, jer dobijaju subvencije po hektaru. Ipak, svakako da su neki vinogradi zapušteni. Tako se u vinogradarskom registru ne vode vinogradi Navip - Fruškogorac, ali Zavod za statistiku je uključio i njih, jer, iako se tu sada ne proizvodi grožđe, i zapušten vinograd je i dalje vinograd.\nNa primer, kada pogledamo koliko vinograda imaju Francuska ili Hrvatska, da li znamo po kojoj su metodologiji merene te površine? Po onoj po kojoj imamo 25.000 hektara, ili onoj po kojoj imamo 7.000 hektara?\nTo su uglavnom statistički podaci, dakle, prikupljeni po onoj metodologiji po kojoj mi imamo 25.000 hektara. Hrvatska navodi da ima oko 35.000 hektara, a nemaju realno više od dvadesetak hiljada u registru. Ali, opet, treba imati u vidu da registar nije obavezan za nekomercijalne vinograde i neko ko ima dvadeset ari vinove loze u okućnici nije u obavezi da ih upiše kao vinograd. Mi te podatke nemamo. Ove godine ističe jedna projektna faza u okviru onoga što Centar za vinogradarstvo i vinarstvo CEVVIN radi za Ministarstvo poljoprivrede i mi ćemo predložiti da u narednoj fazi tražimo vinograde koji nisu upisani. Pošto radimo ortofoto, preko servisa Google Earth možemo da vidimo te neupisane vinograde.\nTo znači da Srbija ima više aktivnih vinograda nego što je upisano u vinogradarski registar?\nDa. U narednoj fazi CEVVIN je raspoložen da utvrdi sve činjenice. Treba objasniti vinogradarima da upis ne košta ništa i nimalo ne boli, da će možda imati i subvencije na te vinograde, i imaćemo tačan broj. Dakle, podatak je da Srbija trenutno ima oko 6.900 hektara trenutno komercijalnih vinograda upisanih u vinogradarski registar. A kada se šalje zvanična statistika, ona je takva kakva je jer je urađena po metodologiji Evropske unije. Videćemo da li će tu biti nešto smanjenja, ali sada se stvari rade tako da se popisuju i zapušteni vinogradi. To se radi tako jer EU daje subvencije na osnovu nacionalnih rezervi. Ovo znači da ako kažemo da imamo 7.000 hektara, dobićemo novac samo za te vinograde. A ako kažemo da imamo 21.000 hektara od kojih je 7.000 hektara u dobrom stanju, dobićemo novac i za rekonverziju, za iskrčivanje, za eradikaciju fitoplazme...Sve zemlje tako rade da bi obnovile zapuštene vinograde.\nCEVVIN je institucija koja postoji više od pola veka, međutim, čini se da mnogi u Srbiji, čak i profesionalci uključeni u posao sa vinom i dalje ne znaju da ona postoji i čime se bavi. Dakle, šta zapravo CEVVIN radi?\nCEVIN je osnovan 1953. godine i sada se pripremamo da uradimo monografiju o ovoj instituciji, najstarijoj kod nas koja se bavi isključivo vinarstvom i vinogradarstvom. Prvih dvadesetak godina to je bila vrlo jaka institucija na naučnom planu, pre svega zbog profesora Zirojevića koji je počeo klonsku selekciju prokupca, uradio ispitivanja autohtonih sorti...Bila je to vrlo aktivna institucija. Međutim, država je prestala da finansira CEVVIN, kao i sve druge naučne institucije koje su bile u okviru Instituta Srbija. Kada je on rasformiran, većina instituta je propalo. Jedini koji se održao na pravi način je institut za voćarstvo u Čačku. Tad su iz CEVVIN-a otišli svi doktori nauka, a ostala je samo manja grupa ljudi, bukvalno zbog održavanja.\nMi smo sada stručno-naučna institucija za inovativnu delatnost, što znači da nismo u rangu instituta, a radimo na tome da budemo institut. Ne zato da bi se tako zvali, već da bismo mogli da konkurišemo za projekte. CEVVIN je uvek radio stručne stvari, ali je problem u tome što je to samofinansirajuća ustanova. Finansiramo se projektima. Sada nam je ideja da podignemo novu kolekciju regionalnih, autohtonih i novostvorenih sorti. Zadatak nam je da se bavimo time u narednih dvadesetak godina i kroz rezultate sačuvamo deo vinogradarskog potencijala Srbije.\nMinistarstvo poljoprivrede je započelo projekat vinogradarskog registra koji je tri puta pokušavan –i onda je Danilo Golubović, koji je u političkom smislu mnogo pomogao našem vinogradarstvu i vinarstvu, došao na ideju da obnovimo instituciju koja bi inače propala i da kroz njen rad ministarstvo konačno dobije tačne podatke. Došlo se na ideju da se zaposle ljudi koji su bili u Ministarstvu poljoprivrede a obučeni su za vinogradarski registar. Kroz projekat sa Špancima ti ljudi su dve godine učili u GIS-u, oni su praktično završili još jedan fakultet. Svi ti ljudi, dobri praktičari, mladi, sa visokim prosecima, postdiplomci, zaposlili su se u CEVVIN-u. Danas idemo dosta po terenu, imamo ekipu ljudi koji su voljni sve da rade, da prepoznaju sorte, traže stare čokote...Rekli smo sebi, hajde da uradimo nešto dobro za Srbiju. Hajde da uradimo registar, ali i još nešto pored njega.\nZahvaljujući tom terenskom radu, CEVVIN se bavi i traganjem za klonovima autohtonih i regionalnih sorti u starim vinogradima...\nTaj drugi deo posla je najteži - klonska selekcija. To je dugotrajan posao koji zahteva puno terenskog rada. Ljudi moraju da idu na teške, poluzapuštene terene pod visokim nagibima. Ali, mi ionako idemo tamo usled svoje primarne delatnosti. Napravili smo grupu za to, u koju je ušao i dr Bojan Mandić koji je u naučnom smislu spasao sedušu i doktorirao na njoj. Dakle, pored registra koji je posao na duže staze i donosi novac, ova naša grupa radi i po projektima od kojih se samofinansiramo. Radimo sa puno entuzijazma i bez velike podrške. U poslednjih nekoliko godina CEVIN se zaista aktivirao, a ova godina nam je ključna, jer planiramo krčenje deset hektara za staru kolekciju, a imamo mogućnost da na lokalitetu Kameničarka dobijemo još zemlje. Tamo, kod Niša, neprestano se gaji vinova loza već 2.000 godina. Za sada hoćemo da se bavimo lokalnim sortama, jer je to jedan od najvećih izazova i za mene lično. Naš veliki potencijal su mladi ljudi koji imaju volje da rade i imaćemo instituciju za ponos. Sarađujemo sa mnogim međunarodnim institucijama a ovde smo se vezali za Institut za ekologiju i pesticide u Zemunu, Institut za molekularnu genetiku koji rade DNK analize kako bi spasli naš genetski potencijal vinove loze... Pokušavamo da animiramo što više institucija koje nisu direktno vezane za vinogradarstvo.\nJEDINSTVENA ARHIVA KNJIGA I STARIH VINA\nZa CEVVIN vredi pomenuti i da ima lepu, staru arhivu vina. Mi to nismo hteli da promovišemo jer ta arhiva nije u obliku koji želimo, vina imaju krunske otvarače. Želimo da uradimo analize tih vina i pozajmili smo aparate u tu svrhu. Sve što je korišćeno u ogledima i dalje se čuva u arhivi i to je jedno veliko blago, sa vinima od regionalnih i autohtonih sorti...Ideja nam je da sva ta vina otvorimo, pretočimo, analiziramo i vidimo šta se sve desilo sa njima kroz decenije. Sve je čuvano u podrumu i čak je sreća što je ceo daj deo CEVIN-a bio zaključan, jer bi se u suprotnom sigurno nešto loše desilo tim vinima. U CEVVIN-u postoji i deo biblioteke sa jako starim knjigama. Sve to nismo želeli da promovišemo dok ne napravimo neki uspeh, da se čuje za nas, a ne da se kitimo perjem generacija iza nas. Prvo sami treba nešto da uradimo, pa će onda lako doći i sve ostalo. Promovisaćemo naše kolekcije tek kada ih upristojimo, da ljudi mogu da dođu u posetu da ih vide. Na primer, u institutu u Odesi u Ukrajini dosta zarađuju na posetama: ljudi se najviše zadržavaju u biblioteci u kojoj su stare knjige iz carske Rusije. Niko ne dolazi da vidi šta rade naučnici, već da gleda stare kolekcije.\nDa li ste do sada u terenskom radu otkrili neke zaboravljene sorte ili nove varijetete postojećih?\nNajveće iznenađenje bili su različiti varijeteti smederevke. Kod nje je specifično da u različitim teroarima pokazuje različite morfološke osobine. Počeli da radimo i na kavčini, zaboravljenoj sorti koju niko ne pominje. Ona nema veliki potencijal, ali je važno da se istraži. Kod prokupca je interesantno to da smo na malom lokalitetu u Župi pronašli totalno drugačije varijetete po listu i grozdova. Kao da su drugačije sorte. I tu ima puno potencijala. Moram samo da pomenem da su se u analizama vina izdvojila dva-tri biotipa prokupca koji su bolje obojeni i imaju veći sadržaj šećera.\nKako gledate na budućnost vinske industrije u Srbiji?\nVina iz Srbije osvajaju ozbiljne nagrade širom sveta. Imamo toliko sorti za koje ljudi ne znaju. Imamo 77 vinogorja, jer smo smo na granici između Mediterana i kontinentalne klime, što daje ogromnu razliku u teroaru. To je pravo bogatstvo, ali ljudi još uvek ne shvataju koliko vinsko blago mi imamo.\nŠta je do sada urađeno i dokle se stiglo sa klonskom selekcijom prokupca kod nas?\nNaše naučne ustanove u prošlosti nisu puno radile sa prokupcem. Profesor Dragutin Zirojević je radio na karakterizaciji i ustanovio da postoji pet varijeteta prokupca - pored onog osnovnog, utvrdio je još četiri koje se vrlo razlikuju. Možda su to čak i druge sorte. Mi smo sada u Župi pronašli dva prokupca koji se morfološki razlikuju, ali genetski su isti. Ranije je glavni cilj selekcije i oplemenjivanja bio da se stvore što prinosnije sorte i klonovi. Glavni cilj genetičara bio je što veći prinos, kako bi se dobilo što više rozea, takozvane ružice. Sada se situacija promenila i tražimo najružnije grozdove i najružnije biljke. To neki proizvođači i dalje ne razumeju pa nam pokazuju: "vidite kako je lep grozd". Nama ne treba lep grozd, već grožđe koje je naizgled ružno, ali se od njega dobija dobro vino. Mi smo ranije imali naučni program za stvaranje novih sorti, ali nikada nismo imali program klonske selekcije finansiran od strane države.\nDanas nemamo odgovore ni na jedno pitanje u vezi sa prokupcem: ne znamo ni na kojoj podlozi treba da raste, ni koji uzgojni oblik mu treba, koja tehnologija proizvodnje, koji tip vina - mi ništa ne znamo! Kao da smo počeli proizvodnju neke totalno nove poljoprivredne kulture. To je velika šteta, ali hajde da krenemo od nečega, hajde da rasadničari imaju šta da prodaju, da imamo sa čime da podižemo vinograde. Na tome radi profesorka Slavica Todić, ali ni ona to ne može da radi na fakultetu nego mora u sopstvenoj vinariji. Ona je napravila različite podloge i uzgojne oblike i radi i gleda šta je tu najbolje. To bi trebalo da bude prioritet broj jedan: da država poveri nekome te zadatke i kaže "radićete to 20 godina". Utisak mi je da imamo mnogo neotkrivenog potencijala. Na pirmer, smederevka. Ne znam zašto niko ne radi sa penušavcima od smederevke. To je grožđe visokog prinosa sa visokim sadržajem kiselina, isto kao i italijanska glera.\nKakva je situacija sa tamjanikom u Srbiji? Podaci oko te sorte su ponekad konfuzni. Da li se ona može smatrati autohtonom ili ne?\nJoš pre deceniju i po, sa Institutom u Bariju, sa kojim danas i CEVVIN sarađuje, rađena je sanitacija određenih uzoraka tamjanike. Biljke za koje smo u poljskim uslovima utvrdili da su dobre još uvek se nalaze u Italiji, jer mi nemamo uslove za držanje tih biljaka na adekvatan način. Kada sam radio u Ministarstvu poljoprivrede, pokušavao sam da animiram bilo koga da taj materijal donesemo i da ga umnožavamo. Sa tim materijalom su radili kolega Bešlić i profesorka Slavica Todić, a njihove analize su pokazale da su ti uzorci jako slični muskat frontinjanu. Ipak, genetika nije rađena. Tamjanika u Srbiji je jedna velika tema i sigurno ćemo se baviti time. Institut za genetiku trenutno radi genetske analize, mi radimo morfološke opise...Za sada nemamo toliko uzoraka da bismo utvrdili te razlike, a ja verujem da ih ima jer su to stare sorte koje su svakako mutirale. Mi za sada vodimo tamjaniku kao autohtono-regionalnu sortu, a pitanje šta je autohtono kod nas je vrlo problematično. Za sada mi možemo da pričamo o tamjaniki samo na osnovu istraživača koji sa njom rade veoma dugo. Gledajući knjige profesora Avramova, našeg nekada najvećeg naučnika u vinogradarstvu, vidimo da on na početku pominje tamjaniku kao muskat blan, ali se to kasnije polako gubi i on je navodi kao lokalnu sortu. Dakle, on je tokom svog istraživanja došao do zaključka da to nije ista sorta kao i beli muskat. Treba da uzmemo sve uzorke tamjanika, da upoređujemo morfologiju, razmenjujemo genetski materijal, upoređujemo ga sa bazama i utvrdimo o čemu je reč. I u samoj Župi vi po listu vidite da ima velikih razlika. Sve je to muskat, ali razlike postoje.\nRasadničari i vinari u Srbiji često imaju poteškoće sa sertifikovanim sadnim materijalom, konkretno za prokupac. Trenutno smo u situaciji da puno vinara sadi prokupac i da se šire površine pod ovom sortom, ali domaći rasadnici nemaju sertifikovane sadnice. To je paradoksalna situacija. Šta je tome uzrok?\nMene to mnogo frustrira, a razlog je zakonodavni. Sadašnja zakonska regulativa, koja postoji već dugi niz godina, zahteva da se prvo prizna neki klon ili sorta, pa da se tek onda uđe u proces sertifikacije klonske selekcije. Imamo dve procedure koje su odvojene, a treba da budu spojene. Na primer, iako imamo 12 priznatih klonova prokupca, sadnog materijala nema nigde. Klon prvo mora da se prizna, da se potom uradi sanitacija, pa umnožavanje, pa se onda čeka da se stvore inicijalne biljke, pa predbazni materijal, pa bazni materijal. Tek tada može da se umnoži i stvori sertifikovani sadni materijal. Za to treba najmanje deset godina i rasadničari su opravdano frustrirani jer mora da se čeka. Stalno se obećava da će se zakonodavstvo promeniti i mi zbog toga nemamo sadnice. Ne klonove, već sadnice. Ja se zalažem za to da mi radimo po pravilima Evropsko-mediteranske organizacije za zaštitu bilja, koja propisuju da klonska i fitosanitarna selekcija moraju da se obavljaju istovremeno. To znači da vi, kada "češljate vinograde" i nalazite potencijalne klonove, odmah treba da ih testirate na viruse, ako su zaraženi mora da se uradi sanitacija. Zdravi i dobri klonovi se registruju i daju rasadničarima da prave sadnice. To je kod nas sada praktično nemoguće. U CEVVIN-u smo sad na prekretnici i pred nama je odluka da li da radimo po našem zakonodavstvu, što će dugo trajati, ili da napravimo ugovor sa nekom međunarodnom ustanovom koja će registrovati klon, a sadni materijal bi potom došao kod nas. To bi jako ubrzalo proces, ali to sve košta.


BASF otpušta 6.000 radnika širom svijeta / Agrobiz.hr\nBASF otpušta 6.000 radnika širom svijeta\nAgrovijesti Piše: Agrobiz 04. srpnja 2019. u 06:01\nFotografija: INA FASSBENDER/REUTERS/PIXSELL\nIzvršni direktor kompanije Martin Brudermuler, koji je prije nešto više od godinu dana stupio na tu funkciju, pokušava da preobrazi tog njemačkog giganta kemijske industrije, kako bi u budućnosti brže reagovirao na zahtjeve kupaca, prenosi agencija Reuters.\nNjemačka kompanija BASF će ukinuti 6.000 radnih mjesta širom svijeta, pretežno u administraciji. Cilj im je da godišnje uštede 300 milijuna eura od 2021. godine i da pruže veće ovlasti rukovoditeljima koji su u kontaktu sa klijentima.\n- Uloga regija i zemalja se poboljšala. Oni predstavljaju BASF na lokalnoj razini i podržavaju rast poslovnih jedinica uz lokalnu blizinu klijentima - navodi se u priopćenju BASF-a.\nOva kompanija ima više od 120.000 zaposlenih. Oko polovice radnika bit će otpušteno u Njemačkoj, a najviše u sjedištu kompanije.\nKljučne riječi: BASFNjemačkaradna snagazaštitna sredstva


Parlament razriješio albanskog predsjednika | BL Portal\nTIRANA – Dvotrećinskom većinom albanski parlament prihvatio je prijedlog vladajućih socijalista za razrješenje dužnosti predsjednika Albanije Iljira Metu.\nStranka premijera Edija Rame predložila je smjenu nakon što je Meta poništio ukaz o raspisivanju lokalnih izbora za 30. juna.\nPrema Ustavu, odluku albanskog parlamenta sada mora potvrditi i Ustavni sud, ali on trenutno ne funkcioniše jer je većina sudija razriješena dužnosti.\nPredsjednik države može biti smijenjen zbog teškog kršenja Ustava i počinjenog krivičnog djela.\nRama je u obraćanju parlamentu poručio da odluka predsjednika o odgađanju lokalnih izbora u toj državi do sada nepoznat čin u istoriji svjetskog vladanja, prenose mediji.\nPrema njegovim riječima, “parlament je dužan da reaguje u ime naroda kada predsjednik poludi”.\nSmatra i da je Meta izgubio pravo da ostane u kabinetu šefa albanske države.\n“Ako svijet uđe u logiku Iljira Mete tako da bi svaki potpis nekog autoriteta mogao da bude povučen, ne bi postojali država, pravila, smjernice, nego bi cijeli svijet bio velika gužva”, naglasio je Rama, prenose Nezavisne novine.\nRekao je da će taj čin albanskog predsjednika ostati samo ružno i neodgovorno djelo koje se ne može prihvatiti i tolerisati.\nOptužio je opoziciju da se plaši da izađe pred narod, na izbore, odmjeravanje političkih snaga i sprovođenje pravosudnih reformi.\nAlbanski predsjednik prošlog vikenda je otkazao lokalne izbore strahujući, kako je sam naveo, da će političke tenzije prerasti u građanski konflikt jer ih je opozicija bojkotovala prijeteći da će spriječiti glasanje.\nElektrokrajina: Planirana privremena isključenja za petak 14. jun


Vikend obećava neka zanimljiva dešavanja Škorpijama i Bikovima! - Svet poznatih\nObjavljeno 8.08.2020. u 07:00 poslednja izmena 7.08.2020. u 15:21\nMerkur u kvadratu sa Uranom donosi nemir!\nNeke stare sumnje vas muče, pa želite da porazgovarate sa partnerom o tome. Možda ne bi bilo loše da odložite sve za momenat kada vam emocije budu stabilnije. Ukoliko niste zauzeti pravite velike planove koji mogu lako da propadnu, pa se pripremite na razočarenje.\nSlobodni moraju da budu specijalno oprezni zbog potencijalnog vraćanja pogrešnim ososbama iz prošlosti. Zauzete očekuje razjašnjenje u vezi sa budućnošću, partner nije zadovoljan i želi da menja mnogo toga.\nPOGLEDAJTE! David uradio prvu tetovažu! (VIDEO)\nTokom vikenda, mnogi horoskopski znakovi će morati konačno da se oproste od prošlosti\nVikend donosi razdražljivost i nagla zaljubljivanja, specijalno Blizancima!\nVikend će biti napet, pripazite dobro kako rešavate sukobe, specijalno Rakovi i…


Organizacija protoka ljudi i korisničkog iskustva sa KONE DX - KONE Serbia\nOrganizujte protok ljudi i korisničko iskustvo uz KONE DX\nUnapredite vašu zgradu kako bi joj povećali vrednost i atraktivnost i produžili životni ciklus.\nNaša rešenja za povezani KONE DX lift dodaju vrednost vašoj zgradi i čine da bude spremna za sve što budućnost nosi. Povećana pristupačnost za stanare i posetioce i čistije, zdravije okruženje – uz KONE DX ste zbrinuti.\nPoboljšajte performanse i funkcionisanje zgrade\nObezbedite neprekidan protok ljudi, svedite rizik na minimum i povećajte efikasnost u zgradi uz naša povezana rešenja.\nNeprekidan protok ljudi i jedinstveno korisničko iskustvo\nIstaknite ljudsku stranu zgrade sa personalizovanim, multisenzornim iskustvom, dizajnom usmerenim na ljude i aplikacijama za pametne zgrade koje vam olakšavaju svakodnevni život.\nŽelite da saznate više? Kontaktirajte nas.\nMaksimalno vreme rada i dostupnost\nKONE DX omogućava efikasan rad, pomažući organizaciju promenljive upotrebe zgrade i pružajući 24/7 kontrolu za maksimalno vreme rada i dostupnost.\nNesmetaniji, pametniji protok ljudi\nKONE DX svaki dan čini ugodnim poboljšavajući pristupačnost i doprinoseći bezbednom i čistom okruženju\nJednostavan za integraciju, jednostavan za upotrebu\nNaši interfejsi za programiranje aplikacija (API) olakšavaju integraciju opreme i podataka o statusu usluga sa sisitemom za upravljanje vaše zgrade.\nPrilagodljivost i skalabilnost\nKONE DX je prilagodljivo i nadogradivo rešenje koje omogućava da se zgrada razvija i povećava svoju vrednost i atraktivnost i produžava životni vek.\nOsigurajte neprekidan protok ljudi pomoću KONE 24/7 povezanih usluga\nIskoristite prednosti novih usluga pametne izgradnje sa našim povezanim rešenjima\nInformišite se i zabavljajte pomoću KONE Infotainment rešenja\nUživajte u zdravijem i sigurnijem protoku ljudi pomoću rešenja KONE Health and Vellness\nStvorite sjajna iskustva u protoku ljudi pomoću KONE usluga planiranja i konsaltinga za protok ljudi\nUnapredite postojeći lift\nUđite u novu eru gde je protok ljudi digitalno omogućen\nPodrška tokom životnog ciklusa vaše zgrade\nOvde smo da vam služimo na svakom koraku\nŠto se tiče usluga održavanja, jedan oblik ne odgovara svima. Kako bismo odgovorili na vaše specifične potrebe održavanja, sada pružamo fleksibilnije ponude održavanja sa više opcija i kombinacija za izbor.\nKONE alati i preuzimanja\nIskoristite naš dizajn i alate za planiranje nove generacije koji će vam pomoći da kreirate bolje korisničko iskustvo i time vašu zgradu učinite atraktivnijom kako za stanare, tako i za posetioce.


Sećanje na strahote logora Crveni krst u Nišu | Aktuelno\nPublished On: utorak, 12. februara 2019.\nPripremio: Đorđe Bojanić, profesor istorije i urednik sajta Srpska istorija\nPrva namena logora je bila da ovde bude istražni zatvor za neprijatelje režima: komuniste, taoce, Jevreje. 12.02.1942. godine ovde se desilo veliko bekstvo, koje je predvodio Branko Bjegović, kada je uspelo da se izvuče 100 zatvorenika. Kao posledica, Nemci su maltretirali i na kraju ubili 40 preostalih zatvorenika, a posle ovog događaja, logor “Crveni krst” postaje logor smrti.


Putovanja Autor:PR tekst25. Jan. 202111:381 Komentar\nZimski sportovi i planinarenje imaju povoljan učinak na zdravlje. Zato smo srećni da podelimo sa vama da su zimska odmarališta u Bugarskoj dostupna za ljubitelje pustolovina na otvorenom.\nSva odmarališta i ugostiteljski objekti za smeštaj rade uz poštovanje strogih protivepidemijskih mera. Aktuelne informacije možete uvek naći na našoj Internet stranici.\nZimski sportovi pozitivno utiču na Vaše zdravlje\nBavljenje zimskim sportovima vezano je za poseban međunarodni protokol za sigurnost. Opšteprihvaćena pravila ponašanja jesu držanje rastojanja na stazama, nošenje zaštitnih naočara, šalova i drugih zaštitnih sredstava, kao i održavanje discipline prilikom korišćenja zajedničke opreme i infrastrukture.\nOva pravila važe svake sezone i omogućuju upražnjavanje sportskih i rekreativnih aktivnosti tokom pandemije na bezbedan način. Sportske aktivnosti na otvorenom, svež vazduh i uživanje u lepoti prirode povoljno utiču na ljudsko zdravlje. Bugarska nudi veoma širok izbor mogućnosti bavljenja zimskim sportovima а kombinacija sa mineralnim vodama i SPA uslugama pruža sve uslove za kvalitetan odmor. A uz sve to možete da uživate u ukusnim jelima i kvalitetnom bugarskom vinu.\nSaznajte više o Planinskom i Ski turizmu ovde, o Banjskom i Spa turizmu ovde i o Vinskom i gastronomskom turizmu ovde.\nMinistarstvo turizma je razradilo poseban plan primene protivepidemijskih mera tokom nove zimske sezone. Mere su usklađene sa smernicama Ministarstva zdravlja i preporukama Svetske zdravstvene organizacije. Svi bugarski hoteli, restorani i turistički objekti upoznati su sa njima kako bi gostima obezbedili siguran odmor bez rizika od zaraze COVID-om 19.\nDo 31. januara u Bugarskoj ostaju na snazi ograničenja u vezi sa pandemijom COVID-19. Aktuelne informacije možete uvek pronaći na našoj Internet stranici.\nDođite i uživajte u svojoj zimskoj priči u Bugarskoj!


Ispovest Jovane iz Novog Sada: "Muž mi ne da da vozim auto samo zato jer sam žena" - Telegraf.rs\n03/11/19 | 18:18 ≫ 04/11/19 | 08:32\nMladoženja priredio mladoj iznenađenje života: Nije ni slutila da će ovoliko plakati od sreće\nUdari me zena skoro, izlazi u rikverc, sviram ali dzaba i kolega do nje joj svira. 😂🤦♂\n4. novembar 2019 | 15:42\nza zenu je varjaca a ne volan... salim se zena mi vozi a sad ce i kcer da polaze\nMa zene su cudo. Sve traze jednakost. Ali samo za sta im to odgovara. Nisam jos video da zene traze da rade u rudniku, da kopaju, u npr Beograd putu, da asfaltiraju ulice ili tako nesto. Hoce da voze, da budu u kancelarijama, da imaju vece "novce" ali izgleda da ravnopravnost ne podrazumeva bas u svemu da budu ravnopravne. Ne traze da idu na kombajn ili traktor. Zene, drzite se vasih stvari i onoga u cemu ste dobre a pustite nas muskarce da mi budemo ono u cemu smo mi dobri.


Hladno danas, u u sredu i do 10 stepeni viša temperatura 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.10.2019. / 07:43\nDuvaće slab i umeren, istočni i severoistočni vetar. Jutarnja temperatura biće od tri do sedam, najviša dnevna od 13 do 16 stepeni, saopštio je RHMZ.\nU Beogradu će biti umereno oblacno, prohladno i suvo. Kasnije posle podne postepeno razvedravanje.\nJutarnja temperatura biće oko šest, najviša dnevna oko 14 stepeni.\nDnevna temperatura u utorak bez bitnije promene, a u sredu osetno toplije.\nU četvrtak prolazno naoblačenje, prvo na severu i zapadu a do kraja dana i u ostalim krajevima, mestimično s kišom, u većem delu i padom temperature, dok ce se na jugu zadržati toplije.\nU petak razvedravanje, samo još ujutro uz nesto vise oblačnosti na jugu i jugoistoku zemlje ponegde slaba kiša. Zatim pretežno sunčano i ponovo osetno toplije.\nTO BI BILO TO? "Osunčajte" se još danas, već od sutra...


Gameground.ba | Zephyr maska je nova maska Razer kompanije koja izgleda fantastično\nZephyr maska je nova maska Razer kompanije koja izgleda fantastično\nRazer kompanija ponovo nam je lansirala i najavila svoju novu kampanju za Zephyr masku, kojoj je prvenstveno svrha da vam kroz svoje specijalne filtere pročisti zagađen zrak od raznoraznih čestica i virusa koje haraju ovom našom prelijepom planetom imena Zemlja.\nKompanija Razer će po prvi puta u historiji organizovati beta testiranje za Zephyr masku, gdje će svi zainteresirani kupci moći staviti na lice ovo RGB čudo od tehnike, koji će imati dodatne integrisane gadgete poput: pojačivača glasnoće govora, dodatna osvjetljenja, kao i mogućnost udisanja čistog zraka zahvajujući unutrašnjim blokatorima, koji spriječavaju ulaženje bakterija kroz mrežice.\nDizajnerski Zephyr maska izgleda futuristički inovativno, gdje se uklapa u gotovo svačiju fizionomiju lica te je ovaj avangardno minimalistički stil, nešto što će krasiti sve buduće Razerove maske koje se nađu na tržište. Mi se toplo nadamo da će i služiti svrsi.


Učestalost i trajanje sisanja prasadi banijske šare svinje | Repository Faculty of Agriculture University of Zagreb\nBoromisa, J. (2022). Učestalost i trajanje sisanja prasadi banijske šare svinje (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:204:702860\nBoromisa, Jelena. "Učestalost i trajanje sisanja prasadi banijske šare svinje." Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Agriculture, 2022. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:204:702860\nBoromisa, J. (2022). 'Učestalost i trajanje sisanja prasadi banijske šare svinje', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Agriculture, accessed 18 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:204:702860\nBoromisa J. Učestalost i trajanje sisanja prasadi banijske šare svinje [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Agriculture; 2022 [cited 2022 May 18] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:204:702860\nJ. Boromisa, "Učestalost i trajanje sisanja prasadi banijske šare svinje", Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Agriculture, Zagreb, 2022. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:204:702860\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:204:702860\nTitle Učestalost i trajanje sisanja prasadi banijske šare svinje\nTitle (english) Frequency and length of sucking of Banija spotted piglets\nAuthor Jelena Boromisa\nCreated on 2022-03-25 07:17:42


Motocikli | Oprema i delovi : Kofer centralni za motor Aprilia 12.06.2019 - ID 79335661 - KupujemProdajem\nMotocikli | Oprema i delovi > Koferi, torbe i bisage > ID oglasa: #79335661 (postavljen: pre nedelju dana)\nKofer centralni za motor Aprilia\nKofer orginalan Aprilia sa naslonom za suvozaca, naslon tapaciran sa sundjerom ( nije uopste bio tapaciran do sada : ) )\nPoslednja slika kako je izgledao na mom skuteru pre sredjivanja. Koliko se vidi\nDimenzije 37x37 visina 27\ndzet kaciga staje, moja fulface nije mogla\nBravica ispravna, dva kljuca. .\nOfarban u crnu boju sa prelepim kristalima krupnim, ne moze slika da prenese, unutrasnjost prefarbana takodje i isecena patosnica za dno kofera. Sredjivan za sebe za mali motor, on prodat, pa sada kofer ide na dobos. .\nsve je odradjeno perfektno, podloga, spric git, farbanje lakiranje, radjeno u komori sa delovima od motora, znaci nije sala kuci na livadi ili garazi nego profi odradjeno, dok ga neko ne ocese bice prelep.\n50eu cena je bila ali bez cenkanja je 45 fiksno, kome odgovara izvolte javite se, pazarite.


USKORO POČINjE REKONSTRUKCIJA PODZEMNOG GRADA KARAĐORĐEVIĆA - infoBirač\nMinistar trgovine, turizma i telekomunijacija Srbije Rasim Ljajić rekao je danas u Malom Zvorniku da će uskoro početi rekonstrukcija tajanstvenog grada Karađorđevića, koji predstavlja jedinstvenu cjelinu i kao takav mora da bude stavljen u funkciju turističkog razvoja Malog Zvornika i cijele Srbije.\nLjajić je, nakon obilaska podzemnog grada Karađorđevića sa predsjednikom opštine Mali Zvornik Zoranom Jevtićem, rekao da je ovo jedinstvena turistička atrakcija koja je, nažalost, u ovom trenutku potpuno neiskorišćena.\n„Radi se o podzemnom skloništu za 3.000 do 5.000 ljudi, oko 5.000 kvadratnih metara prostora, sa oko 75 prostorija, među kojima je kraljevski apartman, soba za održavanje sjednica Vlade Kraljevine Jugoslavije, crkva, kraljevski bunar i česme, kao i drugi sadržaji“, pojasnio je Ljajić.\nOn je dodao da je ovo značajan objekat, ne samo po jedinstvenom obliku arhitekture, načinu i mjestu izgradnje, nego i u kulturno-istorijskom smislu.\nLjajić je istakao da će radovi na rekonstrukciji ovog objekta početi vrlo brzo, odnosno čim bude završena projektna dokumentacija i izrazio nadu da će prvi turisti moći da uđu u ovaj objekat i upoznaju se sa istorijskim detaljima već krajem ove godine.\n„U prvoj fazi rekonstrukcije podzemnog grada, prvo će biti urađena prostorija u kojoj je održana sjednica Vlade Kraljevine Jugoslavije, apartman za kralja, kao i drugi prostori u tom dijelu grada“, rekao je Ljajić i dodao da će se nakon završetka projektne dokumentacije znati koliko će sredstava biti potrebno za radove.\nPredsjednik opštine Mali Zvornik Dragan Jevtić rekao je da je prije dvije godine u podzemni grad Karađorđevića uvedena električna energija i da opština održava ovo zdanje.\n„Sa ministrom Ljajićem dogovorili smo da se uradi što prije projektna dokumentacija, a poslije toga da se intenzivno krene u rekonstrukciju ovog grada“, rekao je Jevtić.\nOn je dodao da će se istovremeno raditi i most „Kralja Aleksandra prvog Karađorđevića“, koji preko Drine povezuje Mali Zvornik i Zvornik, odnosno Republiku Srpsku i Srbiju, za čiju je rekonstrukciju Vlada Srbije odobrila 600.000 evra.\nU podzemnom gradu Karađorđevića održana je posljednja sjednica Vlade Kraljevine Jugoslavije u noći između 9. i 10. aprila 1941. godine.\nU ovim prostorijama svoje posljednje dane u Srbiji proveo je i kralj Petar Drugi Karađorđević od 9. do 12. aprila 1941. godine.\nU podzemnom gradu, osim navedenih prostroija, nalaze se prostorije za smještaj vojske, konjušnice, biblioteke, kantine i drugi sadržaji u ratnim uslovima iz tog vremena.\nGradnja podzemnog grada počela je 1930. godine, a prekinuta 1934. godine, nakon atentata na kralja Aleksandara Drugog Karađorđevića, 9. oktobra 1934. godine u francuskom gradu Marseju.


Lagumdžija: Ovaj pokret će na izborima imati svoje kandidate | Objektiva.ba | Objektivno čitajući " />\nLagumdžija: Ovaj pokret će na izborima imati svoje kandidate\nU sarajevskom hotelu Holiday započela je Osnivačka skupština Pokreta socijalne pravde i demokratije (SPD).\nSazvana je u skladu sa zaključcima Inicijativnog odbora donesenim na sjednici 9. maja ove godine u Sarajevu.\nNa osnivačkoj skupštini, kojoj prisustvuje 230 delegata, bit će razmotren dokument o uspostavi Pokreta, proglas Pokreta i izbor predsjedništva Pokreta.\nIzmeđu ostalih, prisutni su Zlatko Lagumdžija, Željko Komšić, Dženan Đonlagić, Hanka Vajzović, Miro Lazović, Nihad Čolpa, Adil Kulenović i brojni drugi gosti.\nPredsjednici političkih organizacija i organizacija civilnog društva koje podržavaju uspostavu ovog pokreta obratit će se skupštini.\nDelegati nastupaju i učestvuju u uspostavi Pokreta na osnivačkoj skupštini isključivo u personalnom kapacitetu.\nInicijativni odbor odlučio je da zbog ograničenog broja mjesta u sali i evidencije, skupštini prisustvuje nešto više od 300 delegata iz političkih organizacija socijaldemokratske provenijencije, nevladinih organizacija i pojedinaca iz akademske zajednice, javnog i kulturnog života BiH.\nPokret ostaje otvoren za sve političke organizacije socijaldemokratske provenijencije, zainteresirane organizacije civilnog društva i pojedince iz javnog društveno-političkog života BiH, koji prihvataju temeljne ciljeve iz dokumenta o uspostavi Pokreta i proglas Pokreta.\nLagumdžija o pokretu\n– Okupili smo se ovdje zbog stanja u zemlji, zbog stanja u ljevici, da počnemo okretati točak u drugom smjeru, izjavio je danas u Sarajevu Zlatko Lagumdžija, jedan od delegata na Osnivačkoj skupštini Pokreta socijalne pravde i demokratije (SPD).\n– Vjerujem da će ovaj pokret, a sutra i kao politička partija kad za to dođe vrijeme, pokenuti stvari u drugom smjeru – rekao je Lagumdžija novinarima.\nOkupili smo se i da počnemo zaustavljati odlazak ljudi iz ove zemlje, navodi bivši predsjednik SDP-a BiH, da damo ljudima nadu.\n– Uvjeren sam da će ovaj pokret na lokalnim izborima imati svoje kandidate – dodao je Lagumdžija.\nTags: Pokret socijalne pravde i demokratije, Zlatko Lagumdžija\nPrevious Post Potresan vapaj za pomoć Dijanu Nuspahiću bivšem borcu iz Bihaća\nNext Post Palmer: Ruska agresija najveća prijetnja evropskoj sigurnosti\nLagumdžija: Sumnjam da se radi o prevari, to bi značilo da je EU kum zaustavljanja puta BiH ka NATO-u\nDuraković je stvorio, Lagumdžija unakazio, a Nikšić će bezbeli sahraniti SDP!\nNijaz Duraković je vrijedio više nego Lagumdžija, Ivo Komšić i Lazović zajedno pa što su ga isključili?\nGlavni odbor SDP-a iz stranke izbacio Lagumdžiju, Lazovića, Komšića…\nLagumdžija odgovorio želi li opet na čelo SDP-a i je li mu ponuđeno mjesto šefa diplomatije\nLagumdžija pravi stranku, čeka Komšića\nNovim pokretom želi se naškoditi socijaldemokratiji\nLagumdžija, Komšić i Bajrović osnivaju novu stranku SOCIJALDEMOKRATSKI POKRET


Široki Brijeg preokretom do trijumfa u derbiju: Sarajevo se udaljilo od borbe za titulu – Sport Centar Široki Brijeg preokretom do trijumfa u derbiju: Sarajevo se udaljilo od borbe za titulu – Sport Centar\nŠiroki Brijeg je napravio preokret u derbiju protiv Sarajeva i slavio sa 2:1. Hercegovački tim se tako ponovo vratio u borbu za titulu prvaka, a istovremeno udaljio bordo tim od tih ambicija.\nPrve minute nisu ponudile previše uzbuđenja, ali borbenosti i želje nije nedostajalo kod obje ekipe. U 17. minuti Menalo je zatresao mrežu Sarajeva, ali sudija poništava pogodak zbog ofsajda.\nNajbolju priliku u prvom poluvremenu ipak je imala gostujuća ekipa. Nakon kornera u 28. minuti, lopta dolazi do Hebibovića, koji dobro šutira iskosa, ali pogađa Ćorića na samoj gol-liniji.\nDrugo poluvrijeme serviralo je otvoreniju igru oba sastava. Takav pristup urodio je plodom u 64. minuti za bordo tim, kada debitant Halilović postiže prvjenac, nakon što se najbolje snašao u gužvi u šesnaestercu domaćih.\nMeđutim, samo tri minute kasnije Menalo nakon kornera pogađa gol Sarajeva. Igra se zatim dodatno rasplamsala, a kolosalnu priliku propušta Rahmanović, koji je zaobišao golmana Širokog Bilobrka, ali promašio prazan gol.\nPecara je eksplodirala u 81. minuti. Lopta dolazi do usamljenog Josipa Ćorića u kaznenom prostoru Sarajeva, koji se malo i spetljao, nespretno zahvatio loptu, ali ona je svejedno završila u mreži za 2:1.\nDo kraja su gosti pokušali napraviti pritisak i izjednačiti, ali bez uspjeha.\nŠiroki Brijeg – Sarajevo 2:1.\nStadion Pecara. Sudija: Elvis Mujić (Banovići). Strijelci: Menalo u 67. i J. Ćorić u 81. za Široki, Halilović u 64. za Sarajevo.\nŠIROKI BRIJEG: Bilobrk, Barišić, D. Ćorić, Baraban (Wagner), Ćorluka, Menalo, J. Ćorić, Lončar, Bralić, Zlomislić (Kožul), Marković.\nSARAJEVO: Pavlović, Stanojević, Sarić (Crepulja), Ahmetović, Rahmanović (Hodžić), Velkoski, Hebibović, Bekić, Šofranac, Adukor, Halilović.\nSusret “ vječitih drugih” završen je trijumfom domaće ekipe\n10 mjesec 13 sati (prije)\nRukometaši Izviđača poraženi nakon primljenog gola u posljednjoj sekundi


Akter „Snimka” prodaje pasoše131 * Autokefalnost je odgovor na „Kovertu”131 * Druga od 12 godina spasio sigurne smrti131 * Novljane saslušavali zbog pomaganja Ivoviću131 * Fešta u „Morači” 131 * Mirna bi da pali hram, MVP se ogradio131 * Dzaba zakoni dok DPS sve kontroliše\nVijest dana - datum: 2019-06-13 SUD ZBOG NAVODNE ZASTARE TRAŽI POVRAĆAJ NOVCA KOJI JE ISPLAĆEN PORODICAMA OŠTEĆENIM TOKOM NATO AGRESIJE\nSpomenik u Murinu Žrtvama iz Murina sud oduzeo odštetu Prvostepenom presudom, koju je potvrdio Viši sud, porodice su dobile naknadu. Nakon toga je uslijedila revizija po kojoj je Vrhovni sud preinačio presudu i tužbu odbio kao neosnovanu zbog zastare, a prvostepeni i drugostepeni sud su potom samo prepisali obrazloženje više instance\nPresuda po tužbi porodica žrtava NATO agresije u Murinu postala je pravosnažna, pa će oštećeni morati da vrate novac koji im je država isplatila na ime duševnih bolova koje trpe zbog gubitka članova porodica. Nakon što je Vrhovni sud odbio tužbeni zahtjev zbog navodne zastare, o čemu je „Dan” ranije pisao, prvostepeni i drugostepeni sud samo je prepisao obrazloženje i donio odluku o povraćaju novca, odnosno takozvanom protivizvršenju. Prvostepenom presudom, koju je potvrdio Viši sud, porodice su dobile naknadu. Nakon toga je uslijedila revizija po kojoj je Vrhovni sud preinačio presudu i tužbu odbio kao neosnovanu zbog zastare.\nTuženi u ovom predmetu su bili država Crna Gora, MUP, Ministarstvo odbrane i Uprava policije.\nRadilo se o prvoj presudi po tužbama kojom je porodici pokojnog Manojla Komatine na ime duševnih bolova za pet članova porodice dosuđen ukupan novčani iznos od 69.000 eura, uz pripadajuće troškove postupka. Međutim, zastupnici tužene Crne Gore i njenih tužbom označenih državnih organa, i to zaštitnik imovinskopravnih interesa i Odsjek za imovinskopravne poslove Ministarsta odbrane, izjavili su žalbe na presudu, pa se na kraju rješavalo po reviziji.\nPravni zastupnik porodica žrtava NATO agresije Velija Murić u tužbi je naveo da je u NATO bombardovanju tadašnje SRJ, između ostalih gradova i objekata kao odabranih ciljeva, stradala i crnogorska varošica Murina.\n– U bombardovanju Murine stradalo je šest nedužnih civilnih lica, među kojima su bila i djeca. To stradanje, po našem čvrstom uvjerenju potkrijepljenom relevantnim dokazima, moglo je da se izbjegne. Prema našim informacijama, granatiranje strateških meta je unaprijed najavljivano, i uz to su, sa aspekta odbrane građana i imovine, mete bile strateški predvidive. Tako, na primjer, prilikom svakog najavljvanja preleta Podgorice, Berana ili pak Plava, koji je najbliži Murini, građani su na propisan način upozoravani zvučnim signalima – sirenama kako bi se sklonili ili pak preduzeli druge mjere radi svoje zaštite. U slučaju bombardovanja Murine, nije bilo sirena, niti bilo kakvog načina obavještavanja građana o nadolazećoj opasnosti. Upravo slijedeći ustavnu obavezu države Crne Gore da štiti živote i imovinu svojih građana, da kontroliše sve vanredne situacije, a pandan tome i da naknadi štetu ako do nje dođe, što se u ovom slučaju i dogodilo, ja sam procjenjujući sve okolnosti, podnio tužbu– kazao je ranije Murić.\nVrhovni sud je donoseći ovakvu odluku unaprijed osujetio namjeru ostalih proodica čiji su najbliži članovi, među kojima i djeca, žrtve zločina u Murinu, da tuže državu i dobiju naknade.\nObratili se stranim ambasadama\nAdvokat Velija Murić se nedavno ovim povodom obratio i Ambasadi Sjedinjenih Američkih Država u Podgorici i razgovarao s njenim predstavnicima na tu temu.\nZa razliku od predstavnika ambasada, niko iz državnih institucija nije udostojio odgovora porodice. Murić je, kako saznajemo, o ovom slučaju pisao i premijeru Dušku Markoviću i tražio prijem u dva navrata. Do danas nije dobio odgovor.


SRBIN STAO U ČETVRTFINALU: Lajović poražen od Norvežanina Ruda - Radio Balkanfox\nSRBIN STAO U ČETVRTFINALU: Lajović poražen od Norvežanina Ruda\nRud u polufinalu čeka pobednika argentinskog duela Gvido Pelja – Huan Ignasio Londero.\nMILJKOVIĆ SE RASPLAKAO, PA IZLETEO IZ ZADRUGE: Kad je video koliko je bio srećan sa LUNOM, SUZE mu same KRENULE! (VIDEO)\nŽigmanov: Zabrinjavajući napadi na hrvatska društva u Sremu\nFoto: Tanjug/AP U vodama Venecuele na brodu Aresa zaplenjena je tona kokaina i uhapšeni su crnogorski državljani, saopšteno je danas iz Uprave policije Crne Gore, a prenosi portal CDM. Kako su istakli u Upravi, reč je o...\nYUTA savetuje građanima da još ne odustaju od letovanja zbog koronavirusa\nŠirenje koronavirusa i sve veći broj obolelih u Evropi, ali i u svetu, doveo je do toga da i građani Srbije, u skladu sa zvaničnim preporukama, izbegavaju izlazak iz zemlje u cilju zaštite od korona virusa...\nNikada se ne zna šta se sve može desiti u emisiji uživo. Neočekivane situacije su skoro svakodnevne, a voditelji su navikli na iznenađenja. Tako se Jovana Joksimović iznenadila kada je u studio Jutarnjeg programa...\nEstrada / Rijaliti20312\nMatora imala SPECIJALNU ŽELJU, a kad joj je Veliki šef ispunio, skočila kao oparena, pa zajedno sa Anom Korać radila ovo! (VIDEO)\nJOŠ JEDNA DRAMA, Miljana i Zola u BRUTALNOM SUKOBU! Pao, pljunula ga, BRUTALNA SCENA! Bila sam TRUDNA sa tobom – UŽAS U KUĆI (VIDEO)\nKO JOŠ IMA OVAKVOG TATU? Luka poklonio SINU za 1. ROĐENDAN ni manje ni više nego STAN od 300.000 EVRA!\n26. фебруара 2020., 11:14


Saveti doktorke Klajn: Kako razumeti mališane uzrasta od 2 do 5 godina | Page 2\nSreća se ne dostiže neprestanim udovoljavanjem\nDeca osećaju najveću radost onda kada se osećaju bezbedno. Međutim, kako dr Klajn ističe, važno je da deca prepoznaju svaku emociju koju dožive, makar one bile negativne. Umesto da se detetu udovolji svaki put kada postoji rizik da ono iskusi negativan osećaj, ponekad bi bilo dobro jednostavno saosećati s njim. Na primer, ukoliko u kući nema više čokolade, ne bi trebalo otrčati u najbližu prodavnicu i kupiti je, već sesti pored deteta i saosećati s njim. Tako će shvatiti da to nije toliko strašna situacija koliko je isprva delovala i da čokolada nije neophodna da ono nastavi da se igra s drugarica, grli s mamom itd.\nMališani ponekad moraju da padnu\nIako roditelji pokušavaju da svojoj deci svet predstave kao idealno mesto u kojem nema mesta suzama, preprekama i modricama i u kojem ih nikada neće biti, to je nemoguće. Ponekad je neophodno da i sami mališani iskuse kako izgleda pad jer će samo tako postati osobe kakve želimo da budu – jake i otporne na nedaće.\nDanašnje brige su sutrašnji ponos\nUkoliko je vaše dete nezavisno, radoznalo, strastveno, uporno i tvrdoglavno, prirodno je da će biti teško izaći s njim na kraj. Sve ove odlike mogu odati utisak da dete ne sluša šta mu odrasli govore i da ono ide svojim putem. Ipak, zar nije to ono za čime svaka odrasla osoba teži? Dr Klajn smatra da je važno da deca imaju upravo ove karakteristike kako bi u budućnosti bila srećna.


Polaznici besplatnog kursa mađarskog jezika u prostorijama Centra za stručno usavršavanje zaposlenih u obrazovanju Sombor\nViše iz ove kategorije « Pozivamo vas na 11. Greentown jazz fest - festival sa tradicijom\tPredstavljena olimpijska kolekcija Tima Srbije za Olimpijske igre u Tokiju - Jedan tim, isti cilj! »


Poklon zahvalnosti novosadskim umetnicima - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nObjavljeno 07/05/2020 u kategoriji: Vesti\nZahvalnost novosadskim umetnicima i kulturnim radnicima u penziji koji su svojim radom i zalaganjem doprineli kulturnoj sceni Novog Sada i iza sebe ostavili brojne legate, glavni je motiv za pokretanje akcije podele poklona kao znaka pažnje koju je pokrenula Fondacija „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“.\nPartner na ovom projektu je IDEA, sa kojim Fondacija želi da ukaže na solidarnost sa najstarijim sugrađanima koji su kao najugroženija grupa proteklih nedelja bili najduže u izolaciji i u tome istrajali, pokazali strpljenje i ostali u svojim domovima.\n„Ljudi i procesi kao temelji i stubovi „novih mostova” projekta „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture”, uspešne saradnje sa sponzorima, lokalnim proizvođačima, reprezentativnim strukovnim udruženjima, Akademijom umetnosti, izgrađen sistem Kulturnih stanica i Novosadskog volonterskog servisa, kroz znak pažnje i zahvalnosti dokazali su još jednom da kultura nije samo stvaralaštvo, već način života. To uverenje u budućnosti će Novi Sad činiti prestonicom kulture, sa titulom ili posle nje“, rekla je Milana Milovanov ispred projekta „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“.\nPokloni su sačinjeni od autentičnih domaćih proizvoda koji su deo naše tradicije, a sve artikle proizvode mala preduzeća ili poljoprivrednici, od kojih se dobar deo još uvek izrađuje ručno.\n„Mi verujemo u ideju da umetnost oblikuje svet u kojem živimo. Zato i jesmo prva kompanija koja je dala podršku Fondaciji „Novi Sad 2021“ i aktivno radila na promociji kulture. I danas smo tu, da u vreme ove pandemije, pomognemo više od 150 umetnica i umetnika koji su svojim delima postali značajni za kulturni život ovog grada”, rekao je Radovan Steljić, regionalni menadžer u kompaniji Mercator-S i dodao da je i sada važno da nastavimo da se pridržavamo svih mera prevencije, jer na taj način zajedno brinemo jedni o drugima.\nRealizaciji akcije doprineo je i Novosadski volonterski servis, jedan od prvih projekata Fondacije „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ nastao u saradnji sa OPENS-om, koji je od početka vanrednog stanja uključen u pružanje pomoći i podrške najstarijim sugrađanima, na nivou grada Novog Sada.\n„Volontiranje je izraz kulture koji postoji u svima nama. U uslovima mira ga praktikujemo i usavršavamo kroz aktivnosti vezanim za mlade, u sportu, kulturi, ekologiji i radu sa osetljivim grupama, dok u vanrednim okolnostima stečena znanja primenjujemo u zajednici i time dajemo najvažniju solidarnu podršku. Novosadski volonterski servis je program svih Novosađana i i zalaganjem dveju evropske prestonice teži da bude društveno nasleđe koje će biti podrška u gradu i nakon isteka titula“ rekao je Vojislav Prkosovački ispred Novosadskog volonterskog servisa.\nAkcija podele poklona umetnicima i radnicima u kulturi koji su u penziji biće realizovana danas i sutra, 7. i 8. maja.


Počelo je: Nema štampe, mlijeko pri kraju, skidanje tablica – BiGportal.ba\nPočelo je: Nema štampe, mlijeko pri kraju, skidanje tablica\nDnevna štampa iz Beograda jutros nije stigla na Kosovo zbog dodatne takse od 100 odsto. Zalihe mleka pri kraju, a skidaju se i srpske tablice, prenose mediji.\nZvezdan Mihajlović iz firme KIM Beokolp, koja radi distribuciju štampe za Kosovo, kaže za Radio Kontakt plus da je jutros na prelazu Jarinje dnevna štampa normalno prošla carinsku službu na srpskoj strani, ali da su na kosovskoj strani tražili da se plati dodatna taksa od 100 odsto, koja je uvedena juče za sve proizvode iz Srbije.\nKad je reč o mleku, u mitrovičkim prodavnicama navode da se još može pronaći mleko po staroj ceni, ali da je reč o zalihama. “Od juče se na prelazima nalaze kamioni distributera sa mlečnim proizvodima ‘Imlek’, ‘Granice’, ‘Milkop-Raška’, ‘Golija’, ‘Finagro’. Za to vreme, inspektori na jugu uklanjaju sve proizvode iz Srbije koji na deklaracijama imaju oznake ‘Kosovo i Metohija’ i ‘Kosovo/UNMIK’, a pojedini kosovski mediji javili su i da se u Kačaniku spaljuju srpski proizvodi”, dodao je taj portal.\nPrištinske vlasti povećale su juče takse na srpske proizvode na 100 odsto, na uvoz proizvoda iz Srbije i BiH, obrazlažući takav potez “agresivnom kampanjom protiv Kosova”.\nIzvor: Beta, Tanjug, Radio Kontakt plus


Jasikevičijus: ”Znamo da smo dobar tim, nikada nismo izgubili povjerenje u sebe”\nKošarkaši Barselona su na svom parketu savladali ekipu Efesa u okviru 21. kola Evrolige rezultatom 82:77, a trener domaćeg tima Šarunas Jasikevičijus je dao svoj komentar ovog meča.\nNaglasio je Šarunas Jasikevičijus da je ovo za njih vrlo važna pobjeda, s obzirom da su u prthodna dva kola upisali poraze, čime su prekinuli loš niz.\n”Mislim da je ovo bila nevjerovatna borba. Mislim da je bilo jako dobro što smo uvijek bili malo gore. Mogli smo ranije zatvoriti ovu utakmicu da smo bili malo pametniji na oba kraja terena. Ali u isto vrijeme, to je teško. Efes je jako dobar tim. Njihovi plejmejkeri su jedni od najboljih u Evropi. Kao i svaka od velikih utakmica, odlučili su detalji na kraju. Jedan koš nam je prošao tako da je važna pobjeda poslije ta dva poraza” – kazao je Jasikevičijus, pa nastavio:\n”Nikada nismo izgubili povjerenje u sebe. Znamo da smo dobar tim. Sada je vrijeme kada vraćamo igrače od povreda i koronavirusa i važno je da nastavimo da se gradimo i da se oni ponovo osjećaju dijelom tima i da dobiju samopouzdanje. Mislim da kao tim razumijemo da imamo dobru ekipu”.\nPrethodni članakBurkina Faso ostvarila veoma važnu pobjedu protiv Zelenortskih ostrva\nNaredni članakMilan nakon produžeta izbacio Đenovu iz Kupa Italije


Kruševačka Filozofsko književna škola: “100 godina od osnivanja Jugoslavije - iskustvo srpske književnosti, filozofije i kulture” - KruševacGrad\nU okviru manifestacije „Vidovdan 2018“, Kruševačka Filozofsko književna škola, održala je svoje 29 zasedanje u sali Gradske skupštine Kruševac. Razgovaralo se o temi «Sto godina od osnivanja Jugoslavije – iskustvo Srpske književnosti, filozofije i kulture. školu organizuju Kulturni centar Kruševac, Filozofsko društvo Srbije i Udruženje književnika Srbije, pod pokroviteljstvom grada Kruševca\nU ime organizatora skup su pozdravili gradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović, direktorka KCK Violeta Kaplarević i predsednik Saveta škole prof. dr Marko Nedić.\n– Kruševac je u Jugoslaviji zauzimao značajno mesto kao privredni, kulturni i sportski centar, i po svojoj razvijenosti i ugledu, koji je u to vreme imao, bio je ponos za svakog njegovog građanina. Iz tog razloga naš grad, stara srpska prestonica, pravo je mesto okupljanja eminentnih filozofa i književnika koji vode stručne debate o ovoj važnoj i izgleda nedovoljno proučenoj temi – istakla je Jasmina Palurović, gradonačelnica Kruševca.\nPrema rečima dr Marka Nedića, osnovna tema ovogodišnjeg zasedanja izabrana je zato što je veoma aktuelna i inspirativna i što obuhvata različite aspekte i različite perspektive o njenom značaju i onome što je donela iskustvu u političkom, u društvenom, književnom, filozofskom, stvaralačkom, intelektualnom i svakom drugom smislu.\nU dvodnevnom zasedanju škole nastupilo je 30-ak učesnika u 4 sesije i generalnoj debati. Časlav Koprivica je govorio o identitetu srpske književnosti i kulture, Aleksandar Jerkov o nedostatku jugoslovenske imaginacije, Zoran Avramović o gubljenju i obnovi identiteta Srba u Jugoslaviji, a Miloš Ković je potencirao probleme u srpskoj istoriografiji i istorijskoj svesti Srba. Slobodan Antonić je izlagao o Juutopiji 2018, Ljubomir Kljakić o Jugoslaviji i Post-Jugoslaviji, a Aleksandar Lukić o jugoslovenskoj ideji.\nMilan Brdar je nastupio sa temom Zajednica južnoslovenskih naroda kao najskuplja srpska iluzija, Bojan Jovanović o hrvatskom antisrpstvu kao nemogućnosti jugoslovenskog zajedništva, Velibor Lazarević o ugroženosti srpske kulture na tlu bivše Jugoslavije i okolnim zemljama krajem XX i početkom XXI veka, a Stojan Đorđić o zajedničkoj jugoslovenskoj državi i srpskoj književnosti – pokušaju retrospekcije. Miloš Petrović je obradio temu “Jugoslavizam i propast Jugoslavije”, Radomir Uljarević “Bilo, bjelo, belo i bijelo”, Radomir Andrić “Nedokučna kobna lepota”, a Slavica Garonja Radovanac “Golootočka tematika u ženskom ideološkom romanu”.\nNaziv referata Pavla Bubanje je “Tama vekova i svetlost legende svetosavske filozofije mira”, Slobodana Kanjevca “Država kao vrednost”, Nikole Milenkovića “Jovan Dučić o jugoslovenstvu”, a Marka Nedića “Poetičke naznake o međuratnoj srpskoj književnosti i oblici književnog života u jugoslovenskom kontekstu”. Ranko Pavlović se bavio “Jeretičkim pričama druga Sokrata i Ćopićevom devetom ofanzivom”, Gordana Vlahović “Stvarnosnom prozom kao paradigmom zbivanja 1968. godine (uzroci i posledice)”, Zorana Opačić “Jugoslovenskom ideologijom za najmlađe (na primeru dečje periodike)”, Slađana Ilić “Slikama represije u posleratnoj Jugoslaviji u pripovetkama Radovana Belog Markovića”, Ljubiša Đidić “Nekim kulturnim iskustvima kroz jedan izdavački jubilej („Bagdala“ Kruševac)”, a Saša Radovanović “Estetikom crnog talasa na primeru filma „Tri’’ Aleksandra Petrovića”.\nU toku zasedanja promovisan je Zbornik radova sa prošlogodišnjeg skupa, a termin za predaju rukopisa za novo izdanje je prvi decembar. Predsednik Saveta škole Marko Nedić u završnoj reči dao je pozitivnu ocenu ovog naučnog skupa, a o temi narednog odluka će biti naknadno doneta.\n23. maja 2022., 14:19


Novi Almodovarov film premijerno u Veneciji - Boom93\nBAFTA Guru / Youtube screenshot\nNovi film Pedra Almodovara "Parallel Mothers" u kojem glumi Penelope Kruz, otvoriće predstojeći Filmski festival u Veneciji ovog septembra.\nAlmodovarov izuzetno iščekivan film, koji je snimljen tokom pandemije, doživeće svoju svetsku premijeru, u okrvirtu takmičarskog programa ovog festivala, 1. septembra.\nU ovom naslovu španski autor ponovo sarađuje sa Kruz, sa kojoj je radio i na naslovu “Pain and Glory” iz 2019. godine nasuprot Antoniju Banderasu. U “Parallel Mothers” glume i bivša pobednica za najbolju glumicu festivala San Sebastijan Aitana Sančez Gijon (“Volaverunt”) i Milena Smit (“No mataras”).\nAlmodovarov najnoviji naslov fokusira se na tri majke – koje tumače Kruz, Gijon i Smit – i proširuje svoje prethodne prikaze ženstvenosti, usredsređujući se na nesavršene majke. Tematski odstupa od njegovih prethodnih radova koji su istraživali majke i majčinstvo, a koji uključuju “Sve o mojoj majci” i “Pain and glory”.\nOznakeFilmski festival Pedro Almodovar Venicija\nDetroit u kandžama mafije


Neka kupuju Istok i Zapad – Perperzona\nPosted on October 8, 2013 January 19, 2022 by Ana Nives Radovic\nNajavu odlaska u inostranstvo u prijateljskom razgovoru vrlo često prati i molba za kupovinom nekog proizvoda koji nije dostupan na domaćem tržištu. Među zahtjevima su gotovo neizostavni „Oreo” keks i „M&M” čokoladne bombone, koje su se nedavno pojavile i u crnogorkim lancma supermarketa, a čiji kvalitet je razočarao većinu onih koji su ih naručivali ili kupovali negdje vani. Nema sumnje da nam atmosfera sa putovanjima i prateće ukuse i mirise čini ljepšima, kao i da se samoj činjenici da nam neko nešto poklanja već dovoljno radujemo, ali razlika u kvalitetu onoga što se kupuje na našem i stranom tržištu ipak nije uslovljena samo psihološkim činiocima.\nPrilikom uvoza ovih proizvoda u Crnu Goru inspekcije vrše različite preglede na osnovu kojih se utvrđuje njihova ispravnost, nakon čega se odlučuje da li će biti plasirani na tržište. Tačno je da sve što se prodaje zadovolja propisane standarde, ali se neuporedivo razlikuje od onoga što, u istom pakovanju, pod istim imenom možemo kupiti vani i kod nas. Najdrastičniji primjer je Coca Cola, za koju, ko god je ikada probao originalni američki proizvod i bez ispitivanja sastava može tvrditi da sa pićem koje se pod tim imenom prodaje kod nas gotovo da nema nikakvih sličnosti. Što je veća specifičnost ukusa proizvoda, to su i razlike u odnosu na originalne proizvode uočljivije, zbog čega su na najčešćoj meti kritika kupaca upravo instant kafe, čokolade i začini.\nNa samim pakovanjima, tamo gdje postoje podaci o sastavu, takođe je moguće uočiti razliku – čokolade proizvedene za zapadno tržište imaju više kakaa, u kozmetičkim preparatima boje i konzervansi nijesu istog sastava, cigarete na domaćem tržištu sadrže više katrana, dok se u začinima stranih proizvođača koji se prodaju na domaćem tržištu nalazi više soli, a manje biljnih ekstrakata u odnosu na originalnu recepturu. Detaljnija istraživanja samog sastava su izuzetno skupa i mogu se vršiti samo na institutima kojih u našoj zemlji nema. U ovakvim okolnostima preostaju samo sumnje koje mogu navesti potrošače da, isključivo na osnovu lične odluke kupe ili ne kupe određeni proizvod, ali i da se, tek nakon što u javnost dospiju izričite, stručno potkrijepljene argumente pokrene konkretna priča o ovim pitanjima. Ovo se dogodilo prije gotovo deceniju kada je hrvatsko udruženje potrošača u javnost iznijelo tvrdnje da je deterdžent ariel različitog kvaliteta na domaćem i stranom tržištu, nakon čega je pokrenut i spor sa proizvođačem Procter&Gamble, a koji je, nakon analiza sastava proizvdoda okončan u korist hrvatskih potrošača.\nDa li bi svaka zemlja u koju stižu proizvodi zapadnih brendova proizvedeni u industrijskim pogonima u zemljama Istočne Evrope mogla pokrenuti slična ispitivanja upitno je, budući da uporedna analiza hemijskih sastojaka dva ista proizvoda različitih proizvođača na evropskim institutima košta oko 2.500 eura, tim prije što u vremenu kada se pokušava uštediti na svemu ne postoji spremnost države da se bavi ovim pitanjem. Ipak, alternativa postoji, a ona se nesumnjivo nalazi u domaćim, ali i u proizvodima iz regiona. Naime, čak i ako u Crnoj Gori ne postoje fabrike koje proizvode sve ono što ulazi u sastav potrošačke korpe, u zemljama regiona nalazi se veliki broj njih čiji kvalitet proizvoda u poređenju sa velikim imenima zapadnoevropskih zemalja nepravedno zapostavljamo. Na primjer, među uvoznim proizvodima nesumnjivo najviše razočarenja izazivaju Niveini proizvodi. Gotovo čitav vijek prepoznatljivu kremu u plavoj kutijici koristile su generacije žena prije nas, zbog čega nam je u svijesti ovaj proizvođač ostao simbol kvaliteta.\nMeđutim, Nivea prije šezdesetak godina nije igrala „dvostruku igru” i u odnosu na tadašnje proizvode dostupne Jugoslovenkama bila je nezamjenjiva. Danas, međutim, kada nam Nivein dezodorans ipak ostavi bijele tragove na crnoj i žute tragove na bijeloj odjeći ipak ne možemo, a da ne posumnjamo u kvalitet ovih proizvoda, makar onim dostupnih kod nas. Sa druge strane, izuzetno kvalitetne Dahlia proizvode većina potrošača gotovo da ni ne primjećuje. Slično je i sa „Krašom”, „Štarkom”, „Saponiom” ili „Violetom”, jer iz nekih čak i nama samima nepoznatih razloga preferiramo nešto sa Zapada, čak i kada dolazi sa Istoka.\nNa čudan način stvorili smo mit da nam je drugorazredna nutella bolja od takovskog eurocrema, te da je na stolu ljepše držati bočicu Eviana umjesto neke od onih punjenih na domaćim izvorima. Zahvaljujući ovim mitovima nastavljamo da budemo omiljeno tržište za proizvođače koji su svjesni naših potrošačkih navika i toga da ćemo od njih kupiti baš sve što nam izvezu. Koliko nas dodatno potcjenjuju, možemo i sami vidjeti kada novu kolekciju mnogih modnih brendova koju vidimo na sajtu u našim izlozima zapazimo tek nakon određenog perioda. Ipak, sami smo im dali zeleno svijetlo da nam prodaju sve što požele.\nPobjeda, 8. X 2013.\nPosted in MNETagged kvalitet uvoznih proizvoda proizvodi na tržištu\n← A gdje je prof. dr privrednik?\nPat – i to je Amerika →


Nalazite se:Vijesti|NOVOGODIŠNJA ČESTITKA PREMIJERA GANIĆA I PREDSJEDAVAJUĆEG HUSKIĆA\nu ime institucija Zeničko-dobojskog kantona i u lično ime, svima vama od srca želimo sretnu i uspješnu 2020. godinu, uz želju da Novu godinu dočekate u zdravlju, miru i radosti, sa optimizmom i nadom u vedriju i ljepšu budućnost.\nViše iz kategorije: « VLADA ZDK POMOGLA ZAPOŠLJAVANJE 33 DJECE ŠEHIDA I POGINULIH BORACA\tSAOPĆENJE SA 17. SJEDNICE SKUPŠTINE ZENIČKO-DOBOJSKOG KANTONA »


Fashion Company je vodeća kompanija u Alpe-Adria regionu koja se bavi modom i modnom maloprodajom i veleprodajom sa portfoliom od preko 30 svetski poznatih brendova i mrežom od skoro 100 maloprodajnih mesta u Srbiji i regionu - Crna Gora, Makedonija i Hrvatska. Godinama sarađujemo sa brendovima koji su prepoznatljivi širom planete: Diesel, Calvin Klein, Premiata, Levi's, Tommy Hilfiger, Scotch & Soda, Replay, Timberland, Camper, Cesare Paciotti, Bata, Liu Jo, Guess, Desigual, Lee, Wrangler, Paciotti 4US, Manila Grace, Steve Madden, Mango, UGG i mnogih drugih.Specifičnost poslovanja Fashion Company jeste spoj svega što čini trend, stil i stav- od odevnih proizvoda, obuće i aksesoara, maloprodaja na najvišem nivou i premium lokacijama.\nMisija Fashion Company je da omogući našim potrošačima da kroz brendove koje zastupamo izraze svoj lični stil, da se prilikom posete našoj maloprodaji ispune novom energijom i da dožive pozitivno i prijatno iskustvo u svakom kontaktu sa nama.\nNaziv Fashion Company opisuje odnos prema selekciji brendova koje zastupamo, ljudima, potrošačima i životnoj sredini. Estetika i visok standard kao životni stil su utkani u svaku poru našeg odnosa prema radu i okolini.\nOno čemu težimo je nedvosmislena i jasna slika naše kompanije ka potrošačima kao i strateško pozicioniranje na tržistu na kome radimo. Pružamo visok nivo „back office“ usluga maloprodaji i veleprodaji koje su efikasnije kada se operacije sprovode na zajedničkom nivou.\nFashion&Friends je jedinstveni multibrend koncept store u vlasništvu Fashion Company Srbija osnovan 2007. godine. Na jednom mestu objedinjuje najpoznatije svetske modne urbane brendove iz porfolija kompanije. Maloprodajna mreža trenutno broji 21 prodajni objekat na teritorijama Srbije, Crne Gore, Hrvatske i Makedonije. U narednom periodu očekuje se ekspanzija na teritoriju Bosne i Hercegovine i zemlje Centralne Evrope.


Novo rukovodstvo BO Gradiška | BN\nNovo rukovodstvo BO Gradiška\nU Gradišci je danas održana izborna skupština Boračke organizacije na kojoj je za novog predsjednika gradiških boraca izabran Milovan Gagić. Za ovu funkciju mjesne boračke organizacije su predložile čak pet kandidata, ali su prije glasanja od kandidature odustali Željko Savanović i Mirko Pjanić.\nRepublika Srpska 30.04.2019 | 16:59\nU prvom krugu glasanja eliminisan je Zoran Dević koji je dobio samo jedan glas, dok je u drugom krugu najviše glasova – 27 dobio Gagić, u odnosu na protivkandidata Ljubomira Peulića koji je dobio 21 glas.\nOd 53 delegata, izbornoj skupštini je prisustvovao 51, a tri delegata su u oba kruga glasanja bili uzdržani.\n„Zadatak novog rukovodstva naše Boračke organizacije biće briga o svim kategorijama ove populacije, poboljšanje statusa i ostvarivanje prava, za šta ćemo se energično boriti kod lokalne i republičke vlasti“, rekao je novi predsjednik Boračke organizacije u Gradišci Milovan Gagić.\nPobjeda Gagića donekle predstavlja iznenađenje, jer je drugi kandidat Ljubomir Peulić bio blizak vladajućem SNSD-a u Gradišci.\nNa skupštini su izabrani i odbori porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida, članovi Nadzornog odbora i radne komisije koje su predviđene statutom Boračke organizacije Republike Srpske.\nNovoizabranom predsjedniku zelim puno uspjeha u obavljanju ove znacajne i odgovorne funkcije.\nMA.SVE.SU.TO.LOPOVI KAKVA BORACKA NEMA ZAKONA NEMA NICEG TI MENI JA TEBI E OD TOGA TREBA LIJECIT NASE DRUSTVO\nSve je to jos jedna zabava za naivne. Ovi sto se kao zalazu za borce neka pricaju to maloj djeci ko I malo nesto zna jasno mu je da je to borba za licni interes i rjesavanje licnog statusa kao privilegija da jedes hljeb bez morike.Boze spasi me ovakvih dusebriznika.


Poljoprivrednici dobili dodatke za kvalitetnije zemljište - Raski Portal\nredakcija3 November 1, 2018\t0 Komentara\nVrednost ovog projekta, koji je podrazumevao i ispitivanje kvaliteta zemljišta, iznosi 4,5 miliona dinara.\nDirektor Instituta za krmno bilje Zoran Lugić rekao je radiju Sto plus da su na osnovu kvaliteta zemljišta i stočne hrane određivali šta je to odgovarajućim parcelama neophodno bi im se pobljšao kvalitet.\n„Farmerima čija su zemljišta u većoj meri kisela delili smo po jednu tonu građevinskog kreča po hektaru, za manje kisela zemljišta to su bila fosforna đubriva. Poljoprivrednicima koji su imali uslove za nove travnjake podelili smo nova semena“, rekao je Lugić.\nOn smatra da bi za trajnije unaprađenje kvaliteta zemljišta ovakav postupak trebalo ponoviti i sledeće godine, ali njime obuhvatiti i veći broj parcela.\nTags: info 24, info24, Novi Pazar, poljoprivrednici, portal www.raski.rs, Raska, tutin


Opština Pljevlja raspisala Javni poziv za raspodjelu jednokratne finansijske podrške\nLeave a Comment on Opština Pljevlja raspisala Javni poziv za raspodjelu jednokratne finansijske podrške\nOpština Pljevlja – Sekretarijat za privredu objavio je, na osnovu Odluke o prihvatanju mjera Opštine Pljevlja u cilju umanjivanja negativnih ekonomskih posledica po građane i privredu izazvanih epidemijom virusa Covid-19, raspisala je Javni poziv za raspodjelu jednokratne finansijske podrške dijelu privrednika kojima je zabranjen rad prema naredbama Ministarstva zdravlja Crne Gore.\nU tekstu javnog poziva navedeno je da pravo na jednokratnu novčanu pomoć imaju privredni subjekti koji su registrovani kao preduzetnici iz oblasti zanatstva (frizeri, kozmetičari, krojači, obućari, zlatari i dr,) i taksi prevoza i drugih djelatnosti koji su se 01.03.2020. godine vodili na evidenciji Poreske uprave Crne Gore; kao i privredna društva koja su registrovana za obavljanje taksi prevoza i zanatskih djelatnosti.\nNačin i kriterijumi raspodjele sredstava za jednokratnu finansijsku podršku utvrđen je u odnosu na broj lica koja privredni subjekt zapošljava\nPrivrednici zainteresovani za ovu vrstu finansijske podrške podnose ovjerenu Prijavu Sekretarijatu za privredu opštine Pljevlja, a uz prijavu se prilaže potvrda ili instrukcija za plaćanje izdata od strane banke u kojoj podnosioc prijave ima otvoren tekući račun.\nRok za podnošenje prijava je do 10. avgusta 2020. godine, a tekst Javnog poziva i obrazac Prijave može se preuzeti na šalteru Građanskog biroa, kao i na Zvaničnoj stranici Opštine Pljevlja:\nTags: featured javni poziv JEDNOKRATNA POMOĆ opština Pljevlja privrednici raspodjela\nPrevious Entry Demokrate Pljevlja: DPS se politički obračunava sa pljevaljskim ugostiteljima\nNext Entry DPS: DF sad cinkari dijasporu, a 2016. plaćao dolazak birača


Srce svakog doma | CityMagazine\nSavremeni lifestyle u gradskim sredinama svakodnevno guraju buka i jurnjava. Dinamika i brzi tempo skratili su vreme mnogim stvarima, ali i izoštrili fokus za svakodnevna uživanja. Danas, kad su efikasnost i zdrav život na ceni, omiljeni kutak okupljanja u toplini doma tamo je gde kreativnost dolazi do izražaja i ljubav stiže preko stomaka – u modernim kuhinjama.\nSavremeni način života diktiran brzim tempom nezamisliv je bez svih dragocenih gedžeta. Odomaćeni strani naziv uglavnom povezujemo s kompjuterima i mobilnim telefonima. Ipak, gedžeti su mnogo prisutniji i zapravo ključni u našoj svakodnevici. Imaju veliku ulogu u savremenom načinu života koji je bez njih praktično nezamisliv. Njihov izuzetan značaj u modernom domaćinstvu ogleda se u tome što su preuzeli ulogu obavljanja gomile svakodnevnih poslova. Moderan način života veoma je zahvalan efikasnosti, odnosno uštedi našeg vremena i energije, gde ove spravice postaju zvezde dana. Sredinom dvadesetog veka, svet je preplavila tiha revolucija „uređaja za uštedu rada“ i nedavno je u jednom američkom listu izašla lista pet, kako ih nazivaju, revolucionarnih naprava: veš mašina, mašina za pranje sudova, mikrotalasna, usisivač i frižider. Iako nam se životni stil u staroj Evropi malo razlikuje od Severne Amerike i nismo toliko povezani sa svih pet, zaista su revolucionarni jer bi savremeni život bez bar tri ova aparata bio, u najmanju ruku, vrlo komplikovan!\nRevolucija iz kuhinje!\nModerne spravice i savremeni trendovi doveli su do revolucije na još jednom polju u savremenom lifestyle-u: u spremanju hrane. Dugo su brižne bake koje sate i sate provode u kuhinji spremajući te čarobne ukuse detinjstva bile glavna asocijacija na kuvanje. Zamenile su ih moderne emancipovane žene, rešene da prekinu tradiciju „robovanja šporetu“. Dominacija brze hrane, njenog štetnog uticaja i ekoloških promena, doprinela je osvešćivanju koliko je zapravo bitno šta jedemo i kako je to spremljeno, i domaća spremljena hrana ponovo postaje neprocenjiva! Zahvaljujući svim pogodnostima koje se danas nalaze u modernim kuhinjama, kuvanje više nije dugotrajan i mukotrpan proces, već izvor uživanja i sočno nagrađenog oslobađanja kreativnog naboja.\nTehnologijom u trku s vremenom\nNapredak tehnologije omogućio je i lakše pripremanje hrane i njeno skladištenje. Pored neizostavnih kuhinjskih elemenata, paleta kuhinjskih gedžeta neiscrpna je. Nekima dobar dan ne počinje bez tostera ili čajnika, mikrotalasna je tu da oživi čari toplog obroka, dok se mnogi nakon napornog dana opuste uz sveže ceđen sok ili domaći smoothie. Smanjivanje vremena koje je potrebno za pripremu kvalitetne i ukusne hrane omogućava modernim ljudima više vremena za obavljanje svih drugih obaveza, bez kompromisa u jednom od najbitnijih aspekata zdravlja – šta jedemo. Tehnološke olakšice mnogima vraćaju volju za spremanje hrane kod kuće, što nosi brojne pozitivne strane.\nSvi volimo odlaske u restorane, biranje ukusnog jela iz menija koje spremno i lepo dekorisano stiže na sto, a prljavi sudovi samo tamo negde nestanu. Iako lep izlet, spremanje hrane kod kuće može imati mnoge prednosti u odnosu na restoransku kuhinju. Pogotovo uzimajući u obzir da „jedenje napolju“ češće podrazumeva brzu hranu nego restoransku. Moderan način života oslanja se na kvalitetnom i raznovrsnom unosu hrane kao pravilnom izvoru energije. Zbog toga, sve više mladih urbanih ljudi okreće se kuvanju u sopstvenoj režiji. Samostalno spremanje obroka podrazumeva veću kontrolu svežine i izvora namirnica, veštačkih i štetnih sastojaka, kao i samog procesa kuvanja. Takođe, pruža veću mogućnost kombinovanja i daje više prostora za raznovrsnost sastojaka i unos hranljivih materija. Naravno, prednost je i sopstveni izbor veličine porcije, što može dati rezultate i u želji da se reguliše telesna težina. Poslednje, ali ne i najmanje važno – spremanje hrane kod kuće pruža niz iskustava i mogućnost eksperimentisanja.\nU današnjem natrpanom rasporedu, dom bez kuhinje je nezamisliv. Bilo da je u pitanju kuvanje, sedenje i ćaskanje s prijateljima, rađenje domaćeg i tako dalje, razne aktivnosti u toku dana smeštaju se u centralnu prostoriju stana – modernu kuhinju. Brz tempo današnjeg lifestyle-a takav je da sve više prijatelja vredne zajedničke trenutke provode upravo na okupljanjima u zajedničkom spremanju ukusnih obroka. Prošla su vremena kada je kuhinja bila mesto rezervisano za žene. Savremeni muškarac svoju kreativnost ispoljava u poigravanju ukusima. U današnjem jurcanju na sve strane parovi svoje najlepše trenutke provode u zajedničkom pripremanju i opuštanju u svetu čula, gde ljubav dolazi preko stomaka.\nUključite decu u proces spremanja hrane! Što se pre mališani odomaće u kuhinji, to je bolje za njih i njihov samostalni životni stil. Navike i znanje koje steknu od malih nogu kasnije će im pružiti mnoštvo izbora i veću samostalnost. Još lepše, iskustvo deljenja procesa spremanja hrane s mališanima neprocenjivo je i za vas i za njih, a služi i kao savremeni način prenošenja porodične tradicije.\nImamo ideju, treba nam prostor NULL


Oglas za radno mjesto: Knjigovođa (m/ž) - MKD Biro d.o.o. - Posao.hr\nMKD Biro d.o.o.\nKnjigovodstveni servis MKD-BIRO d.o.o. osnovan je 1991. godine, a djelujemo na područjima knjigovodstva i poreznog savjetovanja. Poslujemo na adresi Črnomerec 3/1, 10 000 Zagreb. Naš tim čini 15 stručnih ljudi sa višegodišnjim iskustvom na područjima računovodstva.\nPosjedujemo ISO certifikat 9001:2015, kao dokaz naše kvalitete, stručnosti i odgovornosti. Također smo dobitnici Certifikata bonitetne izvrsnosti AAA, a koji je međunarodno priznat znak poslovne izvrsnosti.\n• Priprema i knjiženje dokumentacije (UR-a, IR-a, izvoda...)\n• Evidencija registra osnovnih sredstava\n• Salda konti kupaca/dobavljača\n• Obračun plaća, predaja JOPPD-a\n• Izrada izvještaja za interne i eksterne potrebe\n• Aktivno sudjelovanje u formiranju i unaprijeđenju poslovnih procesa\n• Minimalno srednja stručna sprema ekonomskog smjera\n• Radno iskustvo na knjigovodstvenim poslovima minimalno 2 godine\n• Poznavanje rada u Pantheonu prednost\n• Poznavanje engleskog jezika prednost\n• Poznavanje rada na računalu (Windows, Internet, MS Excel)\n• Točnost, ažurnost, ustrajnost, predanost i motiviranost u ostvarivanju zadanih ciljeva\n• Odlični uvjeti rada\n• Raznolik rad za domaće i strane poduzetnike\nPonude sa životopisima molimo poslati na


Fudbalske legende u Rakovici igraju za bolesnog golmana Radakovića\nFudbal Autor:Nebojša Todorović27. okt. 202110:57\nHumanitarna utakmica koja će biti odigrana večeras od 20 časova u hali Sportskog centra Rakovica okupiće legendarne fudbalere koji će igrati za pomoć u lečenju nekadašnjeg golmana Radovana Radakovića.\nPlejada asova se odazvala na poziv za odigravanje utakmice za pomoć Radakoviću, tako ćemo na parketu SC Rakovica imati prilike da vidimo Zorana Batu Mirkovića, Gordana Petrića, Aleksandra Čanovića, Milivoja Ćirkovića, Alberta Nađa, Ljubinka Drulovića, Gorana Troboka, Miroslava Radovića, Branu Ilića, Nebojšu i Nenada Marinkovića, Nenada Stojakovića, Alberta Nađa, Predraga Rogana, Dejana Rađenovića i Danka Lazovića.\nAlimpijević za Nova.rs o Saletu i pobedi: Nekad je lakše objasniti poraze\nTakođe, mnogi legendarni fudbaleri i nekadašnji reprezentativci naše zemlje doći će na utakmicu da pruže podršku akciji i pomognu Radakoviću. Ulaznica za ovaj meč dobijaće se na licu mesta uz dobrovoljni prilog, a svako može pomoći i slanjem humanitarne SMS poruke sadržine 1082 na broj 3030.\nLegendarnim asovima u ovim humanitarnom meču suprostaviće se ekipa humanitarnog kluba Miljakovac koji je osnovan kao klub koji organizuje utakmice i akcije humanitarnog karaktera.\nRadovan je naš nekadašnji fudbalski golman koji je, između ostalih klubova, čuvao mrežu Partizana, Voždovca, Obilića, Zemuna, Radničkog iz Kragujevca, Šturma i Standarda iz Liježa. Najbolje trenutke karijere doživeo je u dresu Partizana sa kojim je dva puta bio šampion i jednom pobednik Kupa Jugoslavije.\nKrajem 2020. godine, u trenutku najveće sreće što će ponovo postati otac, saznao je da je teško bolestan. Uspostavljena mu je dijagnoza Difuzni karcinom želuca i od tada kreće borba sa ovom opakom bolešću. U januaru 2021. godine, primljen je u Klinički centar Srbije radi operativnog lečenja tumorske promene želuca, ali zbog osnovne bolesti hirurška intervencija nije bila moguća. Preporuka lekara su hemioterapije.\nZa preostali deo lečenja i operaciju u Turskoj potrebno je još blizu 100.000 evra. Radovanu možete pomoći slanjem SMS poruke 1082 na 3030 i uplatom na namenske račune otvorene u humanitarnoj fondaciji “Budi human”.\nDinarski račun: 160-6000001216331-02\nDevizni račun: 160600000121638728\nFK MiljakovacHumanitarna utakmicaRadovan Radaković


Hrvatska: Državne institucije izdale su decu, kaže ombudsman\nBy Newsroom / Објављено на: October 15, 2020\nHrvatski sabor, koji bi trebao da završi prvo zasedanje u petak, raspravljaće u četvrtak o izveštaju dečje ombudsmanke Helence Pirnat Dragičević za 2019. godinu.\nPirnat Dragičević u svom izveštaju primećuje da su prošle godine “institucije izdale decu” kada je reč o njihovoj zaštiti od nasilja. Zabeležen je dramatičan porast slučajeva nasilja u porodici u poređenju sa 2018. godinom, rekla je ona i pozvala na donošenje hitnih i efikasnih mera za zaštitu dece. Takođe je i upozorila da su neka deca izgubila život ili su bila u smrtnoj opasnosti zbog nemara roditelja.\nJedno dete je umrlo kada ga je otac na visokoj vanjskoj temperaturi ostavio u automobilu, a Pirnat Dragičević se prisetila stravičnog događaja kada je otac svoju decu bacio sa balkona na prvom spratu na ostrvu Pag. Bila su tri slučaja kršenja prava na život koja uključuju šestoro dece i teška krivična dela na štetu dece kao što su ubistvo, pokušaj ubistva, čedomorstvo, samopovređivanje itd.\nProšlu godinu, kaže Pirnat Dragičević, „obeležava nagli porast broja smrtnih slučajeva dece“ u automobilskim nesrećama. Osamnaestoro dece je poginulo u saobraćajnim nesrećama, 203 je teško povređeno, a 1.100 je zadobilo lakše povrede. Podsetila je takođe da su deca bila suočena sa poremećajima u obrazovanju što je kulminiralo dugotrajnim štrajkom učitelja.\nKancelarija ombudsmana primila je skoro 10 odsto više pritužbi prošle godine nego u 2018. Pored povećanog broja žalbi, izveštaj beleži zabrinjavajuću pojavu okrutnih i mučnih događaja nasilja nad decom.\nIzveštaj takođe napominje da skoro 2.200 dece nije moglo da se sastane sa svojim drugim roditeljem ili im je to bilo dozvoljeno mnogo kraće vreme nego što su odredili sudovi često zbog manipulacije roditelja sa kojim dete živi.\nOmbudsman je takođe upozorila na potrebu zaštite dece od siromaštva.\nGotovo svako peto dete je u riziku od siromaštva. Dečje siromaštvo karakteriše ne samo nedostatak novca već i to što oni ne ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu, ne učestvuju u sportskim i kulturnim aktivnostima, a povezano je i sa socijalnom isključenošću.\nPirnat Dragičević upozorilaje na problem nasilja nad decom i vršnjačkog nasilja, izveštaje o psihološkom nasilju koje neka deca trpe godinama, nasilje na društvenim mrežama, Viber, WhatsApp i nasilje na mreži koje se može pretvoriti u nasilje uživo.\nProšle godine suočili smo se i sa nedostacima u sistemu zaštite dece od seksualnih prestupa, rekla je ona, ističući previše blage sankcije i neefikasan sistem za praćenje nasilnika nad decom.\nTurska: Erdogan i Putin razgovarali telefonom o Azerbejdžanu i Jermeniji, Siriji i Libiji\nPendarovski: Diskusija o promenama Ustava ili promenama sporazuma o dobrosusedstvu sa Bugarskom je besmislena\nSlovenija uvodi još strože mere protiv koronavirusa\nBiH: Ilegalni migranti iz Pakistana bi mogli uskoro biti vraćeni u svoju zemlju