Ovogodišnji nosioci Plakete su: Tamara Varađanin, Marija Margareta Pancel, Filip Bajilo, Dunja Ilić, Aleksandra Kantar, Katarina Marojkin, Đorđe Milosav, Slobodan Košničar, Piroška Kanalaš i Monika Sabo.\nTamara Varađanin, učenica VIII1 razreda, uspešna takmičarka na okružnom i regionalnom nivou iz fizike, hemije, matematike i srpskog jezika, u školi najviše voli sekciju iz hemije i informatiku.\nVeoma je aktivna i van škole. Kao mala išla je na balet; trenira odbojku, član je bibliotekarske sekcije i učestvuje u ECDL takmičenju iz informatike. Već 7 godina bavi se folklorom u ADZNM „Gusle”. U preostalom slobodnom vremenu vozi rolere, čita knjige, voli da pliva i skija i da se šali i zabavlja sa svojim društvom.\nPo njenom iskustvu, visoki rezultati u školovanju postižu se talentom, upornošću i marljivim radom uz podršku i pomoć roditelja i nastavnika.\nU ovom trenutku najvažnije u životu joj je druženje sa vršnjacima i što bolji uspeh u školi. Želi da upiše prirodno-matematički smer gimnazije i da kasnije nastavi obrazovanje na fakultetu iz neke od ovih oblasti.\nTamarin životni moto je: „Bogatstvo čoveka se meri brojem prijatelja.“\nMarija Margareta Pancel, Tamarina odeljenjska drugarica, za postizanje visokih rezultata preporučuje redovno učenje uz nešto truda i upornosti.\nPored redovne, ona pohađa i 5. razred Osnovne muzičke škole „Slobodan Malbaški“, odsek klavir, a već 8 godina igra u folklornom ansamblu „Gusala“. Odnedavno trenira odbojku.\nU ovom trenutku, kao i uvek, Maji je najvažnija njena porodica, a pored toga i uspešan završetak osnovne i upis u srednju školu. Verovatno će to biti Ekonomsko-trgovinska škola, a što se tiče profesionalnih planova, još uvek je neodlučna: volela bi da radi sa decom, možda u školi ili u nekoj banci, knjigovodstvo.\nNjen životni moto je: „Uvek treba misliti pozitivno i nikada se ne predavati.“\nFilip Bajilo, učenik VIII2 razreda, od ranog detinjstva želi da se bavi medicinom. Za početak, planira da uspešno završi osnovnu školu, tj. da bude Vukovac i upiše kikindsku gimnaziju.\nFilipov recept za postizanje visokih obrazovnih rezultata je: nikada se ne preopterećivati školom, slušati na časovima, umereno učiti, eventualno imati želju za znanjem iz određenih oblasti... Njegove omiljene oblasti u školi su biologija i hemija.\nZavršio je osnovnu muzičku školu, odsek klavir. Jedno vreme glumio je u pozorištu. Član je Crvenog krsta.\nU slobodnom vremenu, iz hobija – i slika, sluša muziku, svira klavir... Voli da eksperimentiše, osmišljava i pravi neke predmete, da boravi u prirodi i druži se sa prirodnim i duhovitim osobama.\nNjegov životni moto je: „Čovek zna šta hoće, ali nikada ne zna koliko može.“\nDunja Ilić, učenica VIII2, pored redovne osnovne, ove godine završava i osnovnu muzičku školu, odsek klavir. Već četvrtu godinu trenira odbojku u Ženskom odbojkaškom klubu „Kikinda“. Planira da nastavi bavljenje ovim sportom i kada krene u srednju školu, zapravo, odbojkom bi volela da se bavi i kada odraste.\nU slobodno vreme Dunja voli da čita, da se druži, vozi rolere, sluša muziku, gleda filmove...\nPošto su joj omiljeni predmeti srpski i engleski jezik, posle osnovne škole upisaće društveno-jezički smer Gimnazije u Kikindi.\nJoš uvek ne zna čime bi volela da se bavi profesionalno, ali pretpostavlja da će to imati veze sa jezikom ili pravom.\nU životu se vodi motom „Dobro se dobrim vraća – ali i loše lošim.“\nNajbitnije joj je da bude zdrava, srećna i uspešna.\nAleksandra Kantar, predsednica Učeničkog parlamenta naše škole i učenica VIII2 odeljenja, rukovodi se motom „Da bi neko postigao uspeh, mora imati cilj, mora verovati u sebe i nikad ne odustajati.“\nŽeli da upiše prirodno-matematički smer gimnazije, a kasnije da se bavi mikrobiologijom ili biohemijom.\nU školi najviše voli biologiju, matematiku i hemiju. Najdraža nastavnica joj je nastavnica biologije, Marija Dimitrić. Omiljeno mesto u školi Aleksandri je biološki kabinet. Aktivna je u biološkoj, hemijskoj i matematičkoj sekciji.\nU slobodnom vremenu voli da sluša muziku, surfuje po Internetu, gleda tenis i da se druži sa svojim najboljim drugaricama, Ivanom, Smiljanom i Dijanom.\nDa bi se bio izuzetan đak, Aleksandra smatra da treba dobro organizovati svoje vreme, nikako ne učiti po ceo dan, već ostaviti vremena i za odmor.\nU ovom trenutku najvažnije joj je njeno zdravlje i porodica.


Internacionalizacija inovativnih reznih alata na tržištu EU - Toner d.o.o.\nProjektom su provedene aktivnosti nastupa na internacionalnim sajmovima Europe s ciljem jačanja pozicije proizvodnog asortimana tvrtke na postojećim tržištima i ulazak na nova geografska tržišta na području zapadne Europe.\nCiljevi projekta su povećanje izvoza i prihoda od prodaje a očekivani rezultati projekta se prema planu i realiziraju.\n15.02.2018 – 15.08.2019


Elektronski novac i keš - Većina Japanaca na malo i dalje plaća gotovinom | Info | Ekonomija\n21. septembar, 06:52\nKEŠ JE KRALJ važi čak i u Japanu: Većina Japanaca "na malo" plaća gotovinom 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nNapori vlasti da se Japanci, verovatno najelektronskija nacija na svetu, privole da u potpunosti koriste elektronski novac daju male pomake ali za "male kupovine" i dalje važi "keš je kralj".\nPetina japanskih domaćinstava koristi elektronski novac za male kupovine, što je porast u odnosu na godinu ranije i znak da se kultura "štekanja" gotovine polako menja, pokazuje istraživanje koje je za potrebe centralne banke Japana sproveo jedan institut.\nPrema istraživanju objavljenom danas a sprovedenom između juna i jula ove godine, 18,5 odsto domaćinstava je reklo da koristi elektronski novac, poput aplikacija za pametne telefone ili debitne platne kartice, za plaćanja računa od 1.000 jena (8,2 evra) ili manje, u odnosu na 15,4 posto domaćinstava 2018. godine, prenosi Rojters.\nMinistarka: Brzina od 150 na sat u Srbiji - taj film nećemo gledati!\nZa plaćanja u rasponu od 10.000 do 50.000 jena (82€ - 414€), 48,5 posto domaćinstava je navelo da koristi gotovinu a 3,4 procenta elektronski novac, pokazuje istraživanje.\nVlada je nedavno motivisala kupce za prelazak sa keša na elektronski novac tako što je 1. oktobra uvela program popusta na kupovine plaćene bezgotovinski kako bi ublažila bolno povećanje poreza na promet.\njapan gotovina elektronsko plaćanje


Zaradite novac preko Facebooka! – Informer\nZaradite novac preko Facebooka!\nZuckerbergova kompanija pozvala je hakere i sigurnosne istraživače da im prijave sve probleme koje pronađu u Facebooku i tako zarade 500 dolara.\nFacebook će sigurnosnim istraživačima i hakerima plaćati 500 dolara za pronalaženje problema i sigurnosnih propusta u ovoj društvenoj mreži, a ako se pokaže da je riječ o većem ili opasnijem propustu, svota novca bit će veća.\nU ovoj su se kompaniji do sada korisnicima koji su pronalazili propuste zahvaljivali objavljujući njihova imena na posebnoj stranici – neke su ljude s tog popisa čak i zaposlili u Facebooku, a sada su najavili da će promijeniti praksu pa će umjesto “pisane pohvale”‘ dobiti novac.\nOvakav način nagrađivanja za pronalazak sigurnosnih propusta prakticiraju i druge kompanije poput Googlea (koji plaća između 500 i 3,133.70 dolara za pronađeni propust) i Mozille, a svi koji namjeravaju sudjelovati u ovom programu prvo se moraju prijaviti na Facebookov White hak portal i tamo prijaviti propuste.\nKako bi sudjelovali u ovom programu, hakeri bi trebali ispuniti nekoliko uslova – ta osoba mora prva prijaviti problem, potrebno je ekipi iz Facebooka dati ‘razumno vrijeme‘ za odgovor na prijavljeni propust prije nego se ta informacija objavi javno, prijavljeni bug mora ugroziti privatnost korisnika najveće društvene mreže na svijetu te korisnici koji prijavljuju probleme ne smiju živjeti u zemljama koje su trenutno pod sankcijama SAD-a (poput Sjeverne Koreje, Kube i Libije).\nKako pišu na Computerworldu, velik broj hakera, kada pronađu neki sigurnosni propust, odmah ga objave na internetu kako bi stekli svojih ‘5 minuta slave‘, a kada taj propust postane dostupan svima, drugi hakeri imaju dovoljno vremena za njegovo iskorištavanje prije nego što se pronađe zakrpa.\nPrijavljivanjem propusta direktno Facebooku, hakeri će dobiti priliku zaraditi nešto novca, a ova će kompanija dobiti saznanje o problemu na svojoj mreži kojeg će riješiti prije nego se informacije o tom propustu pojave u javnosti. U Facebooku kažu da im je vrlo važno održavanje dobrih veza s hakerskom zajednicom te da im se sedmično javi između 30 i 50 hakera i sigurnosnih istraživača koji ih upozoravaju na propuste u njihovoj mreži.\nOvaj se programi isplatio i Googleu koji je putem programa plaćanja sigurnosnih istraživača saznao za velik broj problema, većinom u njihovim manje poznatim proizvodima te su do sada isplatili više od 300 hiljada dolara.\nGoogle Chrom prestigao Firefox


2002/02/06 15:30 D�entlmenski sporazum\nWED, 06 FEB 2002 15:30:07 GMT\nSlu�aj Alije Delimustafi�a - afera u velikom stilu\nDok �in�i�, Mihajlovi� i njihovi tvrde kako DSS i Ko�tunica, sve dr�e�i tirade o zakonitosti i pravnoj dr�avi, uglavljuju sa sumnjivim sarajevskim biznismenom jo� sumnjivije poslove, prozvani se upinju iz sve snage u ubje�ivanju javnosti da vlada Srbije koristi tajnu policiju za diskvalificiranje i difamiranje svojih oponenata. Nije mali broj ni onih koji smatraju da su obje strane u pravu\nAIM, Beograd, 6.2.2002.\nZbog �ega je toliko va�an Alija Delimustafi�? Dok biv�eg ministra unutra�njih poslova Bosne i Hercegovine, biznismena koji je u Sarajevu nekoliko mjeseci proveo s onu stranu re�etaka i lice sa potjernice Interpola, u nekoj �eliji beogradskog Centralnog zatvora istresa istra�ni sudija, Srbiju potresa jo� jedna od politi�kih afera velikog stila.\nNa jednoj strani su Nova demokratija (ND) i njen lider, ujedno i ministar unutra�njih poslova Du�an Mihajlovi�, te Demokratska stranka (DS) �iji su frontmeni u ovom slu�aju predsjednik partije i premijer Srbije Zoran �in�i�, savjetnik saveznog ministra unutra�njih poslova i potpredsjednik stranke Goran Vesi�, te �in�i�ev savjetnik i �lan republi�kog Savjeta za Dr�avnu bezbjednost Zoran Janju�evi�. Na drugoj � velikog li �uda - Demokratska stranka Srbije (DSS) koju predstavlja njen lider i predsjednik SR Jugoslavije Vojislav Ko�tunica, biznismeni Zoran Drakuli� i Momir Mandi� kao finansijeri ove partije i Ko�tuni�in savjetnik za medije - Aleksandar Tijani�.\nSlu�aj Delimustafi� ima dvije osnovne crte. �in�i�, Mihajlovi� i njihovi tvrde kako DSS i Ko�tunica, dok na jednoj strani dr�e tirade o zakonitosti i pravnoj dr�avi, uglavljuju sa sumnjivim sarajevskim biznismenom jo� sumnjivije poslove. I obrnuto - prozvani se upinju iz sve snage u ubje�ivanju javnosti da vlada Srbije koristi tajnu policiju za diskvalificiranje i difamiranje oponenata. Javno mnijenje pak, raspolu�eno je: zavisno od vlastite politi�ke opcije, podr�avaju se jedni ili drugi akteri slu�aja; nije mali broj ni onih koji smatraju da su obje strane u pravu.\nAfera se odvija kroz ustanovljavanje tko se sve susreo sa Delimustafi�em dok je pod la�nim imenom boravio u Srbiji. U saop�enju DS stoji da je "dokazano" je biv�i bosanski ministar "radio u prostorijama koje mu je iznajmio istaknuti �lan DSS-a i finansijer te stranke Zoran Drakuli�". Ovaj to demantira i prila�e "fakturu za zakup navedenog prostora koju je preduze�u Astro Tehnolod�is 28. januara izdao ste�ajni upravnik zakupodavca Brodogradili�ta Beograd - Zoran Janju�evi�". Slijedi �in�i�evo prozivanje Tijani�a da se sastao dva puta sa Delimustafi�em. Ko�tunica uzvra�a na konferenciji za �tampu tvrdnjom da o poslovima i priklju�enijima sarajevskog biznismena u bjekstvu treba, u stvari, pitati upravo Janju�evi�a koji mu je bio "podre�eni u Sarajevu" i "istaknutog �lana ND generala Aleksandara Vasiljevi�a".\nJanju�evi� na to dijeli novinarima dokumenta iz kojih se vidi da nije bio u policiji BiH, ve� u specijalnim jedinicama MUP-a Republike Srpske (RS), a o fakturi poduze�u Astro Tehnolod�is ka�e da on o njoj nema pojma i da mu je kao ste�ajnom upravniku Brodogradili�ta bila du�nost da "produ�i zakupe firmama". Istovremeno, ND je demantirala da se Vasiljevi� sastao sa Delimustafi�em � po saop�enju, general se sretao sa biv�im ministrom policije, ali 1992. po slu�benoj du�nosti, dok je bio na�elnik Uprave bezbjednosti JNA...\nOvo je sr� optu�bi, demantija i kontraoptu�bi. O popratnoj razmjeni uvreda ne treba tro�iti rije�i. U tom su kontekstu Tijani� (koji je priznao ta dva "vi�enja" sa Delimustafi�em: "popili smo pi�e i ni�ta vi�e") i Vesi� postali poslovi�an par za valjanje po politi�kom blatu. Nov element koji je zasjenio uveseljavanje �ar�ije po �utoj �tampi, ipak su Mihajlovi�eva izjave "kako nije bilo ve�e afere u Srbiji, a da u njoj nije bio umje�an neko od novokomponovanih �lanova DSS i njenih finansijera", te da je ova stranka "sekta opasnih namjera". Ministara unutra�njih poslova naime, DSS kinji i proziva mjesecima: mogu�e je dakle da je izgubio �ivce i jednostavno se preigrao; mogu�e je, tako�e, i da je najavio kona�ni obra�un izme�u biv�ih partnera u DOS-u, obra�un u kom se sredstva birati ne�e, niti se za milost znati. U svakom slu�aju, kada prvi �ovjek policije javno optu�i neku stranaku, najmanja posljedica koja iz toga proistekne jeste osje�aj nelagodnosti. Ne �udi zato �to visoki funkcioneri DSS-a poput Dragana Mar�i�anina, ina�e �rtve te�kog i krajnje nedopustivog napada na privatnost u listu "Nacional", optu�uje Resor dr�avne bezbjednosti MUP Srbije za pra�enje i prislu�kivanje prvaka ove stranke.\nUtvr�ivanje tko se, kad i gdje sastao sa Delimustafi�em ima za cilj provaljivanje korupcije velikog kalibra i to, kako se prezentira, na ra�un Ko�tuni�ine partije. Republi�ki Savjet za dr�avnu bezbjednost raspravljao je o slu�aju i zaklju�io "da se detaljno istra�e kontakti Delimustafi�a sa nosiocima ekonomskih, politi�kih i dr�avnih funkcija u Beogradu, po�to slu�aj ima ozbiljne privredne, bezbednosne i politi�ke dimenzije, posebno kada se u obzir uzme biografija Delimustafi�a i njegov polo�aj ministra unutra�njih poslova vlade u Sarajevu tokom rata".\nOvo posezanje za ratnom biografijom ima i svoj razlog: sem Delimustafi�evog boravka u Srbiji sa la�nim ispravama, javnost nije upoznata �to je to, u smislu pozitivnih zakona, u�inio Delimustafi�. Prema tome, dok istraga ne ponudi opipljive detalje, pa�nja se dr�ala i sumnji�enjem za ratne zlo�ine. Kada je Goran Vesi� to pitanje pokrenuo, Ha�ki tribunal i Vojno tu�ila�tvo oglasili su da protiv biv�eg bosnskog ministra unutra�njih poslova nemaju ni�ta. No, tu jo� ni�ta nije bilo zavr�eno: Borisav Pelevi�, predsjednik Stranke srpskog jedinstva (SSJ) i suborac najpoznatijeg srpskog paravojnog komandanta �eljka Ra�natovi�a Arkana, ulazi u aferu tvrde�i da ima dokument iz koga se vidi da je Delimustafi� preko nekih oficira Vojske Jugoslavije kupovao municiju "Prvog partizana" iz U�ica za Armiju Bosne i Hercegovine u toku rata... Nadle�ni organi i to sada ispituju, a obe�ana izjava direktora ovog poduze�a �eka se i dalje, mada ni u kom slu�aju ne treba sumnjati da su razni "bisnismeni" sa obje obale Drine trgovali smr�u u jeku rata u Bosni i Hercegovini. Pelevi�, ako nitko drugi, to najbolje zna.\nKada se �inilo da je afera na vrhuncu, naglo je zamrla. Odjednom vi�e nije bilo novih izjava, ni sumnji�enja, pa ni uvreda. Na inicijativu Vojislava Ko�tunice sastali su prvi ljudi vojne i dr�avne bezbjednosti, uklju�iv�i samog predsjednika SR Jugoslavije i srpskog ministra policije Du�ana Mihajlovi�a. Zaklju�ili su kako bi bilo dobro da se osnuje Savezni savjet za nacionalnu bezbjednost koji bi koordinirao rad federalnih obavje�tajnih slu�bi sa onim iz Srbije i Crne Gore. Kako sjednici nisu prisustvovali ni Crnogorci, ni predstavnici Slu�be za istra�ivanje i dokumentaciju (obvje�tajna slu�ba Ministrastva vanjskih poslova), a ni savezni ministar unutra�njih poslova Zoran �ivkovi�, malo tko vjeruje da �e ova inicijativa biti plodonosna. Va�niji od re�enog, jeste zaklju�ak da u budu�e dr�avni funkcineri ne iznose podatke iz istraga koje su u toku. Ili, prostim rije�ima � nemoj me RDB-om, Slu�bom pod �in�i�evom kontrolom, da ja tebi ne bi vra�ao KOS-om (�argon za Upravu bezbjednosti Vojske Jugoslavije) iz Ko�tuni�evog domena. Kada je ovaj d�entlmenski sporazum sklopljen, afera Delimustafi�a je izi�la iz opticaja DOS-ovskog raskola posljednjih dana. Ali, ne za dugo. Bi�e ona ponovo na prvim stranicama sa svim onim �to joj pripada �im iskrsne neki novi povod. Ne treba ni malo sumnjati da �e vrlo brzo biti na�en.


Saopštenje za javnost MTID u vezi RATEL-ovog Tehničkog uputstva Saopštenje za javnost MTID u vezi RATEL-ovog Tehničkog uputstva – Personal magazin\nPravilnikom o uslovima za pružanje internet usluga su već ranije definisane obaveze pružalaca internet usluga, a tehnički uslovi koji su donešeni, samo bliže određuju te obaveze. Javnost mora da bude informisana da je RATEL-ovo rešenje samo dokument tehničke prirode, usmeren isključivo prema nadprovajderima i da on nema zakonsku snagu.\nPored Ustava i Krivičnog zakonika i Zakon o telekomunikacijama jasno propisuje da je bilo kakvo prisluškivanje u Srbiji moguće jedino uz sudski nalog. To se podjednako odnosi i na internet saobraćaj, kao i na fiksnu i mobilnu telefoniju, kao u ostalom i na prisluškivanje prostorija i sl.U rešenju o tehničkim uslovima (potrebnim da se ta radnja izvrši) nije potrebno ponovo navoditi odredbe zakona, koje su u svakom slučaju važeće.\nPojednostavljeno rečeno, RATEL je ovim dokumentom samo odredio šta je u tehničkom smislu tačno potrebno da bi se sproveo uvid u internet komunikaciju, a jasno je da se to može desiti samo na zakonom propisan način i da to mogu vršiti samo za to ovlašćeni organi isključivo uz sudski nalog.\nMinistarka Jasna Matić dodala je i nekoliko aktuelnih primera situacija gde se koriste ova zakonska sredstva: “Samo u nekoliko poslednjih dana smo svedoci pretećih pisama koja stižu na adrese institucija sistema naše države, a koja su predmet interesovanja javnog tužioca. Ova pisma stižu uglavnom elektronskom poštom, pošto je to upravo najneobezbeđeniji kanal komunikacije. Da i ne pominjem važnost uključivanja u globalnu mrežu borbe protiv međunarodnog terorizma, gde su posle napada u Londonu i Madridu, zemlje EU označile ovaj vid komunikacije kao najkritičniji u prevenciji daljih napada.”\nTakođe, RATEL je pojasnio da se ovo tehničko rešenje odnosi na nadprovajdere, tj “velike” provajdere, te je i strah manjih operatera da neće moći da priušte propisanu opremu, neopravdan.\nDetaljno objašnjenje RATEL-a\nSaopštenje za javnost MTID u vezi RATEL-ovog Tehničkog uputstva was last modified: July 31st, 2008 by Redakcija


Nemacki mali spic muzijak star - Mali oglasi Kućni ljubimci\nMali oglas: Nemacki mali spic muzijak star...\nNemacki mali spic muzijak star tri meseca, ociscen od parazita i vakcinisan. Maliveseli psi ljubitelji dece i igre pogodni za drzanje u stanu ili dvoristu. Moguca dostava do Beograda, cena 70 evra 0642308400\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20120216132214\nLink oglasa: http://www.inter.rs/mali-oglasi/20120216132214\t/\nSlični mali oglasi - parazita, nemacki, vakcinisan, maliveseli, ljubitelji, ociscen


Dan preduzetništva u Trebinju - Ćurić i Petričević obišli privrednike | Trebinje Live\n"Odlukom Kompezacionog fonda obezbijeđena su dva miliona KM za nabavku novih mašina. Svi privredni subjekti iz prerađivačke industrije, koji su u toku ove godine izvršili ulaganja kroz nabavku novih tehnologija i opreme, imaće mogućnost da apliciraju za ova sredstva", rekao je Petričević u Trebinju gdje se danas sastao sa gradonačelnikom Mirkom Ćurićem.\n"Poziv će biti objavljen sljedeće sedmice i trajaće 15 dana", dodao je Petričević.\n"Grad Trebinje izdvojio je značajna sredstva, a isto tako planiramo i za naredni period. Samo posljednjim pozivom prije nekih mjesec dana, 27 preduzetnika, koji su odlučili da otvore radnje, dobili su 215.000 KM", naveo je Ćurić.


U Jadranskom moru nema ajkula opasnih za ljude\napr 30 2019\t/\nU Jadranskom moru živi populacija morskog psa modrulje koje nisu opasne za ljude, ali su veoma ugrožena vrsta o kojima se mora voditi računa, izjavio je šef Laboratorije za ihtiologiju i ribarstvo u Institutu za bilogiju mora Kotor Aleksandar Joksimović.\n"To je grandiozna vrsta koja već 400 milijardi godina živi na ovoj planeti i moramo imati poštovanja prema njoj. Nažalost ajkule koje se ulove na parangale se vrlo brzo uguše, jer moraju non-stop da plivaju, tako da su one sporedni deo ulova, a na taj način se definitivno pravi velika šteta eko- sistemu. One za ljude nisu opasne, i u našim vodama nema potencijalnih vrsta koje su opasne za ljude", rekao je Joksimović za podgorički Dan, a prenosi RTCG.\nOn je upozorio da su najviše opasni susreti sa morskim psima na velikoj udaljenosti od obale, to jest na pučini, jer ajkule u svom sistemu organa imaju specifične senzore, osjećaju elektro magnetna polja i talase, tako da sve što se nađe u morskoj tišini za njih predstavlja plijen.\nUkazao je i na potrebu očuvanje školjke palasture koja se nakon nekoliko decenija ponovo vratila na dno Bokokotorskog zaliva. Palastura je naime nekada u zalivu bila vrlo česta i vrsta od velikog značaja, međutim posednje decenije bila je potpuno nestala.\n„Da li je tome kriv čovek ili urbana legenda po kojoj su nekada momci zaranjali na dubine od 20,30 metara i vadeći palasturu dokazivali svoju zaljubljenost prema određenim damama, to je bila neka tradicija. Molimo da to više ne rade, neka je fotografišu, ali neka ta školjka živi, jer ona nije vrijedna za ishranu, nema nikakav potencijal osim što je atrakcija i što ljudi vole da je imaju u svojim predsobljima. Dakle bolje da je imamo u moru, pa da zaronimo i možemo da je vidimo mi i naši turisti. Ona se sada na tri, četiri lokacije u zalivu vratila, ali nemogu da kažem na koje jer će onda ljudi doći da ih beru“, rekao je on.\nDodaje da je povratku ove vrste školjke umnogome doprineo i projekat „Pina nobilis – očuvanje istraživanje i repopulacija vrste palasture“ koji Institut realizuje, a kroz koji su organizovane edukativne kampanje i građanima deljene brošure u cilju podizanja svesti o tome da se palastura ne treba dirati sa morskog dna.\nViše iz ove kategorije « „Karnevalske majske večeri“ u Budvi od 29. aprila do 5. maja Posle dve godine obnove, Ramska tvrđava otvara kapije u junu »


NOVA OPEL ASTRA ZA 2007.GODINU\n17 Nov 2006 - 21:10 Noviteti Link\nNe radi se naravno o potpuno novom modelu Opelove kompakt klase, vec o modifikovanoj verziji aktuelne generacije Astre, koja datira od 2003. godine, pa vece promene i nisu bile potrebne. Na zvanicnim fabrickim slikama zapazaju se obnovljeni branici, nova maska napred i veca kolicina upotrebljenog hroma oko celog auta, dok su pozadi svetla sada unifikovana sa onima sto su vec upotrebljena i na aktuelnoj Astri GTC. Ali prave novosti se kriju ispod blago modifikovanog poklopca motora, koji se sada estetski bolje uklapa sa prednjom maskom. Najveca novost je motor od 1,6 litara sa 180KS, koji predstavlja zamenu za 2,0 litarski turbo sa 170KS. Osim manje zapremine u Opelu tvrde da novi motor trosi manje goriva, odnosno samo 7,7 litara na 100 km. I sadasnji 1,6 Twinport motor sa 105 KS dobija zamenu u vidu, takodje 1,6 litarskog motora, samo sto ima 10 KS vise. Kod dizelasa novi su CDTI motori od 1,7 litara u 2 verzije i daju 110, odnosno 125KS. Oba dizelasa dolaze serijski sa filterom protiv tvrdih cestica.\n17 Nov 2006 - 16:51 Noviteti Link\nEvo jos jednog noviteta iz Hyundai-a. Full size teranac Veracruz oblikovan u Americi u Hyundaijevom design centru preko bare bas po americkom ukusu. Auto je prvenstveno i namenjen za to trziste mada ga treba ocekivati i u Evropi kao naslednika sadasnjeg modela Terracan. Veracruz pre svega cilja na porodicne ljude kojima treba veliki prostor u kabini i prtljazniku pa ovaj auto u tome ne oskudeva. Stavise, pored zanimljivog i svezeg izgleda, to mu je i najveci adut, jer iako opremljen pogonom na sva cetiri, ogromna vecina vlasnika nikad i ne silazi sa uredjenog puta. Ali dobro je da se nadje ako zatreba.\n«Prethodni 1 2 3 ... 967 968 969 970 971 972 973 974 Sledeći»


| Vladimir Milutinović: Jedan pogled na istorijudvogled.rs\nPostoji jedan pogled na istoriju devedesetih koji se provlači između nacionalizama i, po mom mišljenju, samo naizgled predstavlja pravu alternativu nacionalističkim viđenjima istorije raspada Jugoslavije. Po ovom načinu mišljenja za ratove i raspad Jugoslavije kriv je etnocentrizam koji je pokrenula Srbija. Dok su svi ostali bili zadovoljni granicama republika Jugoslavije, jedino je Srbija insistirala na tome da se one menjaju i da granice odgovaraju etničkom sastavu. Taj cilj krio se u paroli “Svi Srbi u jednoj državi”. Ova težnja srpske strane pokvarila je miran raspad Jugoslavije na 6, 7 ili 8 građanskih državica, koje bi po unutrašnjem ustrojstvu bile iste kao Jugoslavija, i same multietničke države u kojima nije bitno koja je nacija većinska. To bi bile građanske države u kojima bi svi građani bili jednaki i ne bi postojala politička razlika među različitim nacijama-etnosima. Ambicioznija teorija kaže da raspada Jugoslavije ne bi ni bilo da nije bilo ove etnocentričke intervencije iz Srbije i da bi Jugoslavija možda nastavila da postoji. U tom smislu “srpski nacionalizam” rasturio je i Jugoslaviju.\nOva verzija istorije i danas je uticajna, što se može videti po tome što se istorija nakon rata odvija u pravcu kažnjavanja krivaca za raspad i vraćanja stvari u navodno idealno stanje – šest, sada već sedam ili čak osam građanskih republika koje, budući da su suprotnost srskom nacionalizmu, predstavljaju i efikasan način da se neutrališe glavni izvor nestabilnost i kazni (lustrira) glavni remetilački faktor.\nSigurno da postoji puno činjenica koje se mogu navesti u prilog ovom viđenju istorije, međutim, ipak mislim da to viđenje nije dobar prikaz stvarnosti. Njegov koren je u ideologiji, dakle u nekom bazičnom izboru, o kome se retko razmišlja o čemu svedoči i činjenica da ove predstave manje ili više uspešno odolevaju protoku vremena. Pokušaćemo da otkrijemo šta je sporno u ovoj slici.\nPo mom mišljenju treba poći od osnovne promene koja se desila paralelno sa ratovima devedesetih, a to je prelazak od socijalizma ka demokratiji. Dobra ilustracija te razlike može biti jedna opaska iz Titovog govora na Kosovu (mislim istog koji ometa pas koji laje) gde on savetuje Srbe i Albance kako da rešavaju svoje probleme i kaže: “U socijalizmu ne postoje većina i manjina, nije bitno koja je nacija većinska a koja manjinska” (parafraza). Tito tu upućuje funkcionere na Kosovu da razmišljaju u duhu konsenzusa i socijalizma. Međutim, ovaj sistem će u narednim decenijama biti zamenjen demokratijom, a to je sistem u kome se odlučuje većinom. To nije sasvim jednostavno: osnovni principi sistema moraju biti usaglašeni, ali u krajnjoj liniji to više nije sistem u kome odlučuje avangarda trudeći se da poštuje socijalističke principe.\nTo znači da će od sada većina imati ključnu ulogu i to je taj momenat koji menja sve. Princip većine u istoriju nije ubacio srpski nacionalizam već demokratija. A demokratija funkcioniše samo u određenom okviru u kojem je zaista bitno ko ima većinu. Neposredna posledica ovog novog principa bilo je dovođenje Jugoslavije u pitanje.\nPre nego što pređemo na to, jedno objašnjenje. Iako je jasno da u demokratiji vlada narod, što ima svoje vrline i mane, ali je danas nezaobilazno, to da se u demokratiji odlučuje većinom nije jednako nesporan princip. Jer, zašto bi u okviru jedne zajednice nekakva većina imala pravo da odlučuje o manjini? Ne postoje racionalni razlozi zašto bi to bilo tako. Zbog toga okvir u kome funkcioniše demokratija mora biti takav da su svi pristali na taj okvir (da o samom okviru nije odlučeno većinom), a takođe, u zajednici ne sme postojati trajna manjina, dakle, grupa za koju se sa izvesnošću može reći da nikad neće biti na vlasti. Ako u demokratiji postoji trajna manjina – ona će težiti da izađe iz te zajednice rukovođena težnjom za autonomijom.\nTo znači da će svaka trajna ili potencijalno trajna manjina težiti da okvir demokratije postavi tako da ona bude u njemu većina i da tako osvoji autonomiju. U našem slučaju, raspad Jugoslavije prvenstveno je bio posledica ove logike. Građani Hrvatske ili Slovenije mogli su pretpostaviti da bi u velikoj demokratskoj Jugoslaviji bili manjina i da od njih ne bi zavisilo da li su u poziciji da odlučuju o sebi. To je najpre rešeno federalnim uređenjem Jugoslavije, ali je novi kapitalistčko-neoliberalni nacionalistički sistem koji se pomaljao tražio i veći stepen autonomije – samostalnu državu. Toj težnji se nema šta prigovoriti – ona je direktna posledica demokratije kao sistema i nije nimalo sporna. Ovo govorim zbog toga što se i danas ponekad oseća potreba da se navodna krivica za odvajanje iz Jugoslavije prebaci na drugoga, na srpski nacionalizam, dok bi jednostavnije bilo uočiti da tu nikakve krivice nema. To je prirodna, mada ne i obavezna, posledica demokratije.\nDakle, odvajanje svih republika bivše Jugoslavije, pa i, najpre bojkot institucija Albanaca na Kosovu, a kasnije i njihov zahtev za nezavisnošću, prvenstveno su rezultat želje da se ne bude trajna manjina u demokratiji.\nMeđutim, još nismo odgovorili na pitanje zašto je onda nastao rat? Problem sa manjinom i većinom je u tome što u okviru svake teritorije, pa i novih država na prostoru bivše Jugoslavije, postoji i manjina i većina. U našoj autoritarnoj kulturi pristanak manjine na nove okvire demokratije nije se tražio putem razgovora i konsenzusa, nego nametanjem, poznatim “preglasavanjem”.\nTako je najpre Srbija nametnula smanjenje stepena autonomije Kosovu, na šta je značajan broj Albanaca reagovao bojkotom i radikalizacijom. Na referendumima u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, srpska manjina je takođe stavljena pred svršen čin koji je izglasala većina. Ovo su naravno bili potrebni uslovi za sukob.\nI tu dolazimo do odgovornosti za rat. Pošto je rat pogrešan u svakom smislu, svi koji su ga pripremali i izvodili su odgovorni zbog toga. Ali to ne znači da su bazične želje za autonomjom, pa i etničkom autonomijom, i za dogovorom kao principom formiranja okvira za demokratiju (novih država i entiteta) po sebi pogrešne. Pogrešno je nametanje tog okvira silom, odnosno, ratom ili većinom, za šta su odgovorne sve strane u jugoslovenskim sukobima. Greh tih politika bio je u tome da su okvire demokratije težili da obezbede ratom, planiranjem “humanih” preseljenja, etničkim čišćenjima i zločinima u njihovoj funkciji. Rat je bio posledica neiskustva sa demokratijom i njenog neprihvatanja – demokratija je sa sobom povlačila ne samo odlučivanje većinom, nego i pravo i obavezu da se dogovorom odluči o okvirima demokratije.\nNijedna nacija na ovom prostoru ne može se pohvaliti da je shvatila ove promene. Srbija se tek danas sporo odvikava od shvatanja da “tapija” na Kosovo može da drži Albance u trajnoj manjini. U Hrvatskoj, nije srpska manjina kažnjena za remećenje građanske države etnocentrizmom, već je jedan nacionalizam pobedio drugi uz pomoć velikih sila, što je Hrvatsku ostavilo u nekoj vrsti “godina mrmota”, gde je javnost zarobljena protivrečnošću u kojoj je nešto loše – nacionalizam – nagrađeno kao dobro i pobedničko. U BIH još uvek tinja rasprava da je alternativa entitetima-autonomijama građanska BIH, kao da se promena sa demokratijom u kojoj su se pojavili novi nacionalni identiteti, manjine i većine, nikad nije ni dogodila.\nProblem sa osudom etnocentrizma je u tome što ovaj pogled na istoriju ne uzima u obzir da se u demokratiji ne može birati koji će identiteti zahtevati manjinska prava. Istorija demokratije na prostoru bivše Jugoslavije pokazala je da su to tzv. nacionalni ili etnički identiteti. Greška te istorije nije u tome, nego u činjenici da su ti uži nacionalni identiteti pomislili da ih većina na nekom prostoru ovlašćuje da sa manjinama rade šta ih je volja – da su te nacionalne države, nacionalne u smislu parola “Srbija Srbima” ili “Hrvatska Hrvatima”. U stvari, takozvane “nacije” samo su većine koje su dobile jedan prostor i zaduženje da na tom prostoru čuvaju pravni poredak i prava svih, ništa ni više ni manje od toga.\nU slučaju Srbije, a respektivno i u ostalim slučajevima, prava nacija nisu “Srbi”, nego “građani Srbije”.\n← Marko Matić: Politička agenda iz Haga\nEmir Imamović: Kraj straha →\n4 odgovora ka “Vladimir Milutinović: Jedan pogled na istoriju”\n13/06/2013 у 00:36\nPre nego što je došla ta, kako pisac ovog teksta kaže, „demokratija“ već je sve bilo pripremljeno za rat u Jugoslaviji. Najpre je umro Josip Broz a da iza sebe nije ostavio političara njemu, makar, približnog kalibra. Potom počinje spinovanje javnosti, ovde u Srbiji pa i šire, na prostorima gde su živeli Srbi. Počelo je sa pisanjem knjiga, poput Draškovićevog „Nož“-a i Popovićevog „Milutina“. Paralelno sa tim počela je, prvo poistiha, a potom i otvorena satanizacija Josipa Broza.\nSrpka pravoslavna crkva je buđenju srpske nacionalne svesti dala svoj puni doprinos. Zatim, Memorandum SANU iz 1986. godine (ko je tada u Jugoslaviji razmišljao o „demokratiji“?), krug je zatvoren Osmom sednicom CK SKS, kada je instaliran Milošević, prethodno još kao sekretar GK SK Beograda medijski promovisan – dizanjemm u nebesa.\nZatim počinje „Događanje naroda“, Službe rade na „osvešćivanju“ (i naoružavanju) Srba u Hravtskoj (nisu uspeli da ih osveste u Gorskom Kotaru) i Bosni i Hercegovini, mediji čine svoje, Politika i njeni „Odjeci i reagovanja“, širi se mržnja prema Hrvatima, Ljiljana Bulatović je, kao novinarka Duge, pisala o, tada, Muslimanima kao vekovnim neprijateljima Srba, potom neodržani „Miting istine“ u Sloveniji, kojima je Milošević zbog toga uveo sankcije, osnivaju se srpske autonomne oblasti (SAO) u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, general Petar Gračanin, prvoborac i narodni heroj od uzornog komuniste postade srpski nacionalista, Ljubičić takođe, i, skoro, svi generali i admirali, braća Bajić svojom „pesmaricom“ dadoše svoj doprinos i RAT JE MOGAO DA POČNE.\nŠto se to ne desi, nakon pada berlinskog zida i komunizma uopšte ni SSSR-u ni Čehoslovačkoj, rastadoše se kao ljudi.\nBio je to veliko-srpski projekat i reakcija na njega hrvatskim i, donekle, muslimaskim nacionalizmom. Kosovo i Albanci su druga i, jedan vek, duga priča.\nDa je bilo malo više mudrosti Jugoslavija je mogla opstati, makar ona skraćena (bez Slovenije i Hrvatske) ali, postojao je jedan problem, Milošević je hteo da bude tata. To nije ogromnoj većini bilo jasno osim onima, među koje spada i moja malenkost, koji nisu naseli na histeričnu beogradsku propagandu, koje nije manjkalo ni u Zagrebu, Ljubljani pa i Sarajevu.\nDa podsetim pisca ovog teksta da je referendum o osamostalljivanju Bosne i Hercegovine održan 29 februara i 1. marta 1992. godine a pre toga, 9. januara, je već bila konstituisana Srpska republika Bosne i Hercegovine.\nI posle se zapitasmo:\n-Ko nas bre zavadi?\nNa Kosovu je sve počelo i na Kosovu završilo, odnosno ovih meseci završava.\n13/06/2013 у 14:37\nUvijek, uvijek ista priča… Ustvari ovo je ipak nešto novo. Više nije NATO, Vatikan,Cia…,kriva je demokratija. Ako je neko i imao neke sumnje u otrovnost Miloševićevih namera, 9-og marta 1991. želje za otcepljenjem pokazale su se kao opravdane. Čemu su drugi narodi mogli da se nadaju od režima koji proteste, u sopstvenom narodu, rešava tenkovima. Naravno da nisu želeli da ostanu u državi u kojoj če uvek biti preglasani. Naravno da Srbija nije želela da bude uvek preglasana. Rešenje jeste demokratski dogovor. Tu dolazi do problema- nepresušna želja Srbije da bude ta koja će preglasati sve ostale/legitimitet im daje stara dobra floskula ‘svi Srbi u jednoj državi’/. Zahtev za autnomijom za srpsku manjinu, od strane režima koji je ukinuo sva prava manjinama u sopstvenom dvorištu, prepoznat je kao previše licemeran i od njih samih. Dakle, vojna sila je ta koje će verifikovati srpsku većinu u okviru Jugoslavije. Srbija,Vojvodina, Kosovo+ BiH( za vreme srpskog predstavnika) nije bilo dovoljno. Uostalom šta bi sa demokratijom onaj ko uvek ima neospornu većinu. Uzrok i posledice su ti totalno izokrenuti. Srpsku agresiju si zamenio demokratijom. Dolaziš gotovo do apsurda- odakle drugima pravo da se brane? Ono pripada isključivo Srbima. Protiv koga bi ratovali hrvatski nacionalisti i islamski fundamentalisti da nije bilo srpske hegemonije? Protiv demokratije? Možda. Potpuno podržavam tvoje ranije stavove da se Srbija okrene budućnosti. Da se podrži sve što je progresivno, i što pomera Srbiju unapred, makar i za milimetar. Da se vrednuju trenutna dela a ne prošlost. Poslednje što sam očekivao je da ćeš sada ti da uzjašeš devedesete, i to u patetičnom maniru- svi su jednako krivi. Razočaran sam. Vidjenje stvari može da bude, verovatno uvek i jeste, subjektivno. Neosporne činjenice postoje zato da nam pomognu da prihvatimo stvari kakve jesu, čak i kad nam se ne svidjaju. Ovo je isuviše bliska prošlost za bilo koju vrstu spinovanja. Poslušaj sopstveni savet, izgradimo nešto novo. Batalimo čeprkanje. Suočenju i pomirenju je, trenutno, nažalost, najbolje na ledu.\n14/06/2013 у 01:43\nPrvo sto mi je sumnjivo u ovom Vladinom tekstu je to sto on izgleda ozbiljno misli da su tu nastale neke demokratije, u bilo kojoj novonastaloj drzavi, sada se cak i Slovenci, koji su bili najdalje dogurali, bune i kazu da im je glavni problem nedostatak demokratije, pa su im i stranke gotovo odumrle. Pojava izbora tj. visepartijskog sistema, je u svim republikama bila farsa, jer su samo nacionalisticke partije, one koje i fakticki okupljaju samo pripadnike svoje nacije a i ideoloski zastupaju „njihova veca prava“ (sto se naziva konstitucionalnim nacionalizmom) su jedino imale sansu. Po mom sudu, sama ta „demokratija“je vec bila servirana kao etnonacionalisticka, pa se moze reci da je nacionalizam sprecio da se pojave politicke nacije i ustavne demokratije, bilo u novim drzavama, bilo da se formira u okviru Jugoslavije kao drzave. U tome je vodecu ulogu imala Srbija. Onaje imala taj osvetnicki poriv, ili pad u ocajanje, zutu minutu, sve jedno, jer je ona smatrala da je srpsko pitanje reseno u Jugoslaviji, ali nije ni pokusala da udje u neke ozbiljnije dogovore, niti o polozaju srpske manjine u ostalim republikama, pre svega Hrvatskoj i BiH, nego je naprvila ratni plan i rekla – nosite se svi, napravicemo nasu srpsku drzavu, granice republika ne priznajemo. U to vreme, govorili su da svi drugi narodni imaju svoju drzavu, samo je Srbi nemaju, pa je oni tek stvaraju, naravno, ratom. Nije se smelo pomenuti da je nasa drzava Srbija, odmah si dobio izdajnicku etiketu, ma kakva Srbija, da nije tako bilo sto i Srbija nije konkurisala kod Batinterove komisije da bude proglasena nezavisnom drzavom. Kako to da se krila iza male Jugoslavije kojoj ce se „pridruziti“ drugi narodi, tj. naravno Srbi iz drugih republika, sve do toga da je postala samostalna drzava bez sopstvene volje da to postane, nego je to postala nezavisnoscu Crne Gore. Ona prva nije otvorila dogovore o polozaju srpske manjine sa drugim republikama, nego je resila da ih ratom pripoji Srbiji, stupajuci tako u konflikt sa velikim silama a ne samo sa komsilukom. U eskalaciji tog konflikta smo stigli i do bombardovanja i totalne izolacije, iz koje se vadimo evo vec 13 godina, ali smo jos uvek „gubavci“. Milosevic je bio svestan da bez Jugoslavije ne moze da zadrzi Kosovo, nego je trazio kompenzaciju, a time je jos vecu argumentaciju dao Albancima na Kosovu, jer je upravo Miloseviceva Srbija insistirala najvise na entickom principu tj. samoopredeljenju srpskog naroda, ma gde ziveo. Naravno, nije bila jedina. Ja sam tada, sa svojim saborcima u GSS smatrala da treba ustanoviti gradjansku (politicku) naciju u Srbiji, ali to ni do dana danasnjeg nije postalo opcija. Zato je Vladimire kraj teksta dobar, jer se kaze ko je u stvari moderna nacija, dakle svi gradjani, i samo u takvim nacijma moze biti demokratije. U ovim plemenskim drustvima, i sami vidimo da demokratije nema, to sto imamo je samo karikatura, imamo diktaturu politicke klase, koja je unistala ekonomiju i ojacala svoju moc jer je postala jedini izvor zivota. To se jedino ne menja.\n14/06/2013 у 10:17\nVesna, da tu ima taj aspekt da pred planom da se ratom osvoji velika Srbija drugi nisu imali izbora. Ja takodje mislim da je taj plan postojao, ali se uzdam u jedan drugi aspekt da takvi planovi, ako se ne oslone na neku bazičnu ideju koja je u principu prihvatljiva ne mogu da uspeju. Tu se zapravo nadam da većina građana, ako nije zavedena tom bazičnom pozitivnom idejom može da osujeti ratne planove. U tom smislu mislim da bi sve bilo drugačije da nije bilo nacionalističkog odgovora iz drugih republika i da je ponudjen realan plan autonomija u BiH i Hrvatskoj od njihove strane i od strane EU i SAD da bi se ratni plan istopio i ostao u vazduhu. Bilo kako bilo, kad je rat već počeo onda su sve strane odgovorne za ono što rade u njemu, nema nikakvih izgovora.\nA oko demokratije, nisam hteo da kažem da su to bile demokratije u nekom potpunom smislu, sasvim obrnuto, one ni danas nisu takve demokratije a kamoli tada. Mislio sam više u formalnom smislu, da tu jednostavno odlučuje većina. Kao u onoj Staljinovoj izjavi „A koliko on divizija ima“. Ono što političare jedino interesuje su te divizije „glasači“,a formalna demokratija koja se tada pomaljala oslobodila je političarima pristup tim divizijama. Oni su pak zbog svog mentalnog – u stvari nedemokratskog sklopa – odlučili da sa dvizijama druge nacije nemaju ništa, a da će ih divizije vlastite nacije najviše voleti ako prošire teritoriju što više. I u tome su zaista Milošević i Tuđman imali istu filozofiju.\nMislim da se radi o složenim a važnim stvarima. Demokratija kao sistem je samo jedan nesavršen izbor, formalna demokratija malo vredi, ako nije praćena duhom demokratije, odnosno tim građanskim elementom u celoj priči. Ali, i to je nešto što sam hteo da naglasim, ona nije racionalna skroz na skroz, okviri demokratije se postavljaju saelementom iracionalnog. Poenta je da ta iracionalnost treba da bude pod vodjstvom racionalnosti. To je ono što je nedostajalo početkom devedesetih, a Građanski savez je sigurno bio na braniku te racionalnosti, na žalost, nedovoljno snažan, kao i svi ostali koji su imali dobre namere, da sve spreči.


Evropska unija se složila zamrznuti imovinu Abramoviča | Kosova.info\nDom|Najnovije|Evropska unija se složila zamrznuti imovinu Abramoviča\nEvropska unija se složila zamrznuti imovinu Abramoviča\nVodeći diplomati Evropske unije složili su se vlasnika nogometnog kluba Chelseaja Romana Abramoviča dodati na popis sankcionisanih ruskih milijardera nakon ruske invazije na Ukrajinu, rekla su dva diplomatska izvora u ponedjeljak.\nNeslužbeno zeleno svjetlo da se Abramoviča stavi na popis dato je na sastanku u nedjelju, rekao je jedan izvor, a predstavnici EU-a ponovo se sastaju u ponedjeljak da odobre mjeru i daljnji paket ekonomskih sankcija protiv Rusije.\nSankcije na snazi tek nakon objavljivanja u službenom listu EU-a\nSankcije će biti na snazi tek nakon objavljivanja u službenom listu EU-a, što se obično dogodi nekoliko sati ili dan nakon formalnog odobrenja.\nZapad je sankcionisao ruskog milijardera, zamrznuo državnu imovinu i odsjekao veliki dio ruskog korporativnog sektora od globalne ekonomije u pokušaju da natjera ruskog predsjednika Vladimira Putina da promijeni smjer u vezi s Ukrajinom.\nU onome što će biti četvrti paket sankcija EU-a protiv Rusije od invazije na Rusiju 24. februara, 27-člani blok zabranit će izvoz luksuzne robe u Rusiju, uključujući luksuzne automobile.\nAbramovič već je na britanskoj crnoj listi\nZabranit će i uvoz ruskog čelika i proizvoda od željeza, rekla je u petak predsjednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen (von der Leyen).\nOsim Abramoviča i drugi oligarsi bit će dodani na popis EU-a. Deseci su već sankcionisani.\nAbramovič već je na britanskoj crnoj listi.\nPosjeduje portugalski pasoš, što znači da se Portugal načelno može suzdržati od zamrzavanja imovine i zabrane putovanja odlučene na nivou EU-a, rekao je drugi zvaničnik EU-a za Reuters.\nOvo su uhapšeni službenici policije u današnjoj akciji IPK (Imena)\nRusija do sada izgubila 1.249 oklopnih vozila, 64 raketna projektila, dva broda


NASA nudi besplatne softvere » m:blog\nMarch 9, 2017| m:ovo m:ono| Views: 84\nAmerička svemirska agencija NASA objavila je svoj katalog softvera za 2017. i 2018. godinu, sa mnogo materijala koje bilo ko može preuzeti i koristiti. Iako je većina vezana za lansiranje svemirskih letjelica i sličnih poduhvata, kojima se ogromna većina ljudi neće baviti, moguće je pronaći i besplatne softvere i zanimljive aplikacije.\nUkoliko ipak poželite napraviti bespilotnu letjelicu ili satelit, od koristi bi vam mogao biti „Consultative Committee for Space Data Systems File Delivery Protocol“, koji služi kao standardni alat za prebacivanje velikih datoteka na svemirske letjelice i nazad na Zemlju.\nMeđu brojnim softverom nudi se i jedan za stabilizaciju slike pod nazivom „Video Image Stabilization and Registration“, a od pomoći vam može biti i Cart3D. Kada dođe vrijeme za prizemljenje, na rasplolaganju vam je samostalni sistem za preciznu navigaciju, koji kombinuje slike kamere sa dostupnim kartama. „Formation Flying System for UAVs and Satellites“ omogućava kontrolu bespilotnih letjelica ili satelita.\nUz „Global Reference Atmospheric Models“ ćete analizirati planete Sunčevog sistema, od Zemlje do Titana i saznati sve podatke o pritisku i temperaturi. „NASA Forecast Model Web“ služi za vremenske prognoze uz mnogobrojne slike sa NASA-inih satelita, a postoji i aplikacija sa informacijama o prirodnim nepogodama\nMeđu velikom bazom materijala je igra „Spacewalk“ koja simulira svemirske šetnje, baš poput astronauta na Međunarodnoj svemirskoj stanici, a NASA raspolaže i ogromnom kolekcijom 3D slika.\nBudućnost saobraćaja: Uskoro ćemo se voziti plastičnim putevima


Zemljotres magnitude 7,2 u Indoneziji\n29. 12. 2021 20:07\nDŽAKARTA - Zemljotres magnitude 7,2 pogodio je ostrva na jugozapadu Indonezije, saopštio je Evropsko-mediteranski seizmološki centar.\n14. 12. 2021 07:46\nDŽAKARTA - Zemljotres magnitude 7,4 stepena po Rihteru pogodio je danas istočni dio Indonezije i izazvao upozorenje na cunami, saopštila je meteorološka služba, ali za sada nema izvještaja o žrtvama ili šteti.\nZemljotres kod obale Indonezije\n02. 11. 2021 18:42\nDŽAKARTA - Zemljotres jačine 6,3 stepeni Rihterove skale dogodio se danas kod obale Indonezije, saopštio je Evropsko-mediteranski seizmološki centar.\n02. 08. 2021 08:18\nDŽAKARTA - Zemljotres jačine 5,9 stepeni Rihterove skale pogodio je danas Indoneziju, saopštio je Evropsko-mediteranski seizmološki centar.\n23. 07. 2021 10:27\nMuškarac pozitivan na kovid, koji se prerušio u svoju suprugu kako bi se ukrcao na lokalni let, uhvaćen je tokom leta u Indoneziji.\nPronađena olupina nestale podmornice, nema preživjelih članova posade\n25. 04. 2021 14:39\nDŽAKARTA – Indonezijski zvaničnici su saopštili kako je pronađena podmornica s kojom je 21. aprila prekinut kontakt, a nije bilo preživjelih članova posade.\nU Indoneziji locirana nestala podmornica sa 53 osobe\n21. 04. 2021 15:59\nDŽAKARTA - Avioni koji tragaju za nestalom podmornicom u Indoneziji otkrili su naftnu mrlju na mjestu na kojem se vjeruje da je nestala.


Barcelona je stavila Miralema Pjanića na transfer-listu – BHDINFODESK\nby Urednik BiH Info Desk 02/07/2021 02/07/2021 0550\nBarcelona je stavila Miralema Pjanića na transfer-listu, a katalonsku ekipu su kontaktirala četiri kluba iz Italije i Engleske.\nKako piše katalonski Sport, Pjanić je na meti Juventusa, Intera, Milana i Tottenhama.\nPjanić je, kako se navodi, već odbio Milan i Inter, jer bi u Italiji želio igrati samo za Juventus, no problem predstavlja to što čelnici Stare dame od njega traže da pristane na manju platu.\nStoga bi se mogao desiti veliki preokret i da Pjanića od iduće sezone gledamo u dresu Tottenhama. Naime, novi sportski direktor londonske ekipe Fabio Paratici je doveo Pjanića u Juventus iz Rome 2016. godine te veoma cijeni našeg reprezentativca kojeg ponovo želi vidjeti u svojoj ekipi.


oktobar 2015 | Blog o filmovima\nBlog o filmovima\nFilmovi nominovani za Oskara 2016.\nGodina opasnog življenja (The Year of Living Dangerously)\nJedan muškarac srednje visine (Mel Gipson), jedna žena natprosečne visine (Sigurni Viver) i jedan kepec (kojeg inače glumi žena, ali to vam ni u jednom trenutku neće pasti na pamet!) su troje glumaca koji igraju tri glavna lika ove drame. Fotoreportera patuljastog rasta iz rasno mešovitog braka, Bilija Kvona, glumi pozorišna glumica Linda Hant (Linda... Read More »\nTop gan (Top Gun)\noktobar 09, 2015\nToni Skot (Anthony David Tony Scott, 1944.-2012.) koji se, na žalost, ubio skočivši s mosta 2012. godine ne želeći da se više bori sa kancerom, mlađi je brat čuvenog režisera Ridlija Skota. Toni Skot je 1986. godine snimio svoj treći film, akcionu dramu „Top gan“, koja je odlično prošla na blagajnama širom sveta, a od... Read More »\nDan mrmota (Groundhog Day)\nU Srbiji postoji narodno verovanje da medved na Sretenje (15. februara) može da predvidi koliko će trajati zima. Ako je tog dana sunčano i medved posle zimskog sna izađe iz skrovišta, možda će ugledati svoju senku. Ako je ugleda, vraća se u jazbinu, što znači da će zima potrajati još šest nedelja. Ako je ne... Read More »\nMaratonac (Marathon Man)\noktobar 06, 2015\nKomentari su isključeni na Maratonac (Marathon Man)\n„Maratonac“ je prvi triler engleskog režisera Džona Šlezindžera (John Richard Schlesinger, 1926.–2003.) i njegov poslednji komercijalno uspešan film. Snimljen je 1976. Šlezindžer je režirao dvadesetak igranih filmova i nekoliko dokumentaraca. Ipak, mnogo je poznatiji po filmu „Ponoćni kauboj“ (Midnight Cowboy, 1969.) za koji je dobio Oskara. Scenario za „Maratonca“ napisao je Vilijem Goldmen prema svom... Read More »\nBuč Kesidi i Sandens Kid (Butch Cassidy and the Sundance Kid)\noktobar 03, 2015\nKomentari su isključeni na Buč Kesidi i Sandens Kid (Butch Cassidy and the Sundance Kid)\nDivlji Zapad, revolveraši, konji, šerif i pljačkaši. Nije klasičan vestern, nije „špageti vestern“, nije vestern kvazidruštvena drama. Pa šta je onda? Vestern komedija. Vilijem Goldmen (William Goldman, 1931.) jedan je od retkih pisaca koji su svoje romane uspešno pretočili u film („Maratonac“, „Princeza nevesta“) i čak dobili status ikone za to. Osvojio je dva Oskara,... Read More »\nKlavir (The Piano)\nKomentari su isključeni na Klavir (The Piano)\nDugi niz godina na Novom Zelandu nije poklanjana naročita pažnja filmskoj umetnosti. Međutim, krajem osamdesetih godina dvadesetog veka, povučeni renesansom australijskog filma koja je nastupila nekoliko godina godina ranije („Pobesneli Maks“, „Gallipolje“, „Godina opasnog življenja“), dvoje novozelandskih režisera svojim delima prave značajan pomak. To su Piter Džekson (Peter Jackson, 1961.), režiser dve trilogije: „Gospodar prstenova“... Read More »\nMost na reci Kvaj (The Bridge on the River Kwai)\nPod lupom (Spotlight)\nMarsovac (The Martian)\nMost špijuna (Bridge of Spies)\nPovratnik (The Revenant)\nProzor u dvorište (Rear Window)\nVladimir S. T. na Marsovac (The Martian)\nMilan na Marsovac (The Martian)\nVladimir S. T. na Povratnik (The Revenant)\nSinisa na Povratnik (The Revenant)\nVladimir S. T. na Godina opasnog življenja (The Year of Living Dangerously)


Honey Hahs objavile drugi singl sa albuma “Dear Someone, Happy Something” – Lampshade Media\nNikola Stanojevic 3. August 2018. 0 0\nNajmlađi indie rock bend na svetu, Honey Hahs objavio je drugi singl sa svog predstojećeg albuma “Dear Someone, Happy Something” koji će 7. septembra objaviti izdavačka kuća Rough Trade Records. Singl “River” ispraćen je i video spotom koji možete pogledati na sledećem linku: https://youtu.be/ib507IPA3U4.\n“Ovo je pesma o tužnom filmu koji smo skoro gledale i koji nas je baš potresao – Bridge To Terabithia. Moja sestra Rowan je baš teško prihvatila smrt devojčice u filmu te joj je pisanje ove pesme to na neki način olakšalo. Kad smo snimale pesmu, producent Steve Mackey je hteo dosta perkusija tako da je Sylvie svirala na ogromnom bubnju a ja na metalofonu tako da je bilo baš zabavno” izjavila je basistkinja Robin.\nU svojim pesmama održavaju sirovo iskren pogled na svet iz dečije perspektive. Njihove pesme pogađaju i stariju publiku zahvaljujući politički angažovanim tekstovima kakav je tekst prethodnog singla “Stop Him” ili “Mr. Trump”.\nProdukciju debi albuma ovog mladog trija radio je poznati producent Steve Mackey, koji je predhodno sarađivao sa svetski priznatim bendovima poput Arcade Fire, Florence+The Machine i M.I.A. Jonni Lu Studio je bio zadužen za dizajn omota albuma a samu fotografiju za omot slikao je fotograf Oliver Hadlee Pearch.\nHoney Hahs su do sada podržali mnogobrojni umetnici poput Goat Girl, Fat White Family, Insecure Men, Shame, Micachu i The Moonlandingz pored kojih su između ostalog i nastupale.\nPoreklom iz Londona, tri sestre (Rovan, Robin i Silvie) imaju prosečnu starost od samo trinaest i po godina. Međutim, godine ih ne sprečavaju da se otvoreno izjašnjavaju kroz tekstove svojih pesama. Rovan svira gitaru i klavir, Robin svira bas i Silvie svira bubnjeve a sve tri pevaju, sklapajući jedinstvene harmonije.\nTags honey hahs river\nPrevious ArticlePixies objavljuju jubilarno reizdanje albuma prvenca\nNext ArticleFilm o kolaboraciji unutar izdavačke kuće XL Recordings - "Everything Is Recorded"


Zbog toga ne postoji lek za bolove u periodu | RS.polkadotsinthecountry.com\nI to je prokleta šala.\nSvi znamo previše dobro za seksizam na poslu (gledamo vas, pol platama).\nAli sada izgleda da imamo bitku sa seksizam u nauci o našim rukama previše kao pravi razlog zašto nemamo lek za period izazvanu bede je konačno otkrio - naučnici su ne smeta da radimo dovoljno istraživanja to.\nOno što ga čini još više iritira je da očajnički potreban. 40% žena koje doživljavaju Panton ne reaguju na tretmane koji su trenutno dostupni za njega. 5% od njih ima Premenstual Disphoric Disorder - stanje tako jak da je 15% od pate pokušaju samoubistvo. Jasno, treba nam lek pre.\nProblem je, čini svet nauke ne slažu. Prema ResearchGate, ima vremena još pet studija koje se preduzimaju na erekcije tom predmenstrualnog sindroma. PET PUTA!\nVtf JPG - Find & Share on GIPHI\nOtkrijte & Share this VTF GIF sa svima koje poznajete. GIPHI je kako se traži, udeo, otkriti, i stvoriti GIF.\nStavimo u kontekst. Dok je neverovatnih 90% žena pati od PMS-a, samo 19% muškaraca iskusi erektilne disfunkcije.\nPa zašto se niko ne radi nešto za okončanje ludilo?\nGlavni problem je što naučnici nikako da se dogovore o tome šta tačno su simptomi. Postoji više od 150 simptomi trenutno navedeni za PMS, u rasponu od uobičajenog nadutost u grčeva u manje mainstream one, kao što nespretnosti i otokom ruke ili noge.\nKao rezultat toga, većina žena nisu sigurni šta simptomi pripisuju njihovoj period, što znači da su mnogi pogrešno dijagnostikuje. Promene raspoloženja, plače, anksioznost i letargije, na primer, su često bili u zabludi za bipolarni poremećaj kada su zapravo uzrokovane PMS.\nNaravno, mnogo istraživanja u temi se odbija finansiranje kako se veruje Panton da bude čisto psihološki.\nScreamKueens JPG - Find & Share on GIPHI\nOtkrijte & Share this ScreamKueens GIF sa svima koje poznajete. GIPHI je kako se traži, udeo, otkriti, i stvoriti GIF.\nUniverzitet za pranje psiholog Kathleen Lustik rekao ResearchGate da je aplikacija za finansiranje istraživanja odbijen na osnovu toga Panton bio "samo proizvod našeg društva i kulture koja je naslikao prirodni proces u negativnom svetlu i da, s obzirom na njen mesečni predvidljivost, vodi patnje kroz iščekivanja ".\nŠto u suštini znači da misle da je sve u našim glavama... * krv proključa *\nAli, na sreću, postoji način da se stvari u svoje ruke - od preuzimanja aplikacije pod nazivom Clue.\nTrag je aplikacija za praćenje period koji ćemo vam faktore dokumenata kao što su raspoloženje, bolesti i seksualnog nagona tokom perioda, tako da možete proceniti njihov uticaj u odnosu na vaš ciklus.\nOvaj menstrualni podaci se zatim uporedila da se koristi u istraživanju koje će ići ka pronalaženju leka za PMS - savršen način da daju digitalni prst na seksizam u nauci.


Konkurs: Stipendije fondacije Milana Stefanovića-Smederevca i supruge Darinke za 2018/19. | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Konkurs: Stipendije fondacije Milana Stefanovića-Smederevca i supruge Darinke za 2018/19.\nNa osnovu člana 6. Statuta Fondacije Milana Stefanovića-Smederevca i supruge Darinke, broj 06-17570/14-12 od 26.12.2011. godine, Odbor Fondacije Milana Stefanovića-Smederevca i supruge Darinke, na sednici održanoj 09.10.2018. godine, doneo je:\nRaspisuje se Konkurs za dodelu 1 (jedne) stipendije Fondacije Milana Stefanovića-Smederevca i supruge Darinke studentu Univerziteta u Beogradu sa fakulteta na kojima se podstiče razvoj menadžmenta kao i drugih naučnih disciplina čiji je predmet unapređenje trgovine, za školsku 2018/2019 godinu.\nNa Konkurs se mogu prijaviti studenti osnovnih akademskih studija sa fakulteta Univerziteta u Beogradu, na kojima se podstiče razvoj menadžmenta kao i drugih naučnih disciplina čiji je predmet unapređenje trgovine, koji se u školskoj 2018/2019 godini finansiraju iz budžeta Republike Srbije.\n1. Prijava (Obrazac preuzeti u formatu PDF sa internet stranice Univerziteta u Beogradu http://bg.ac.rs/ – u delu „Stipendije i konkursi“, ili u portirnici zgrade Univerziteta u Beogradu na Studentskom trgu broj 1,\nRok za podnošenje prijava je od 14. novembra do 14. decembra 2018. godine.\nPrijave se podnose na adresu: Univerzitet u Beogradu, Studentski trg br. 1 sa naznakom – za Konkurs Fondacije Milana Stefanovića-Smederevca i supruge Darinke.\nOdluka o konkursu za dodelu stipendija Fondacije Milana Stefanovića-Smederevca i supruge Darinke za školsku 2018/19.\nKljučne reči:dodela stipendija, Konkurs, Konkurs za dodelu stipendija, Univerzitet u Beogradu, Fondacija Milana Stefanovića-Smederevca i supruge Darinke


Završeno asfaltiranje puta Žutica - Sućeska - Srebrenica - Akta.ba\nZavršeno je asfaltiranje puta Žutica - Sućeska - Srebrenica. Rekonstrukcijom i asfaltiranjem puta se otvaraju nove mogućnosti.\n20.10.2020. 14:19 / Izvor: Fena\n"Slobodno možemo reći da je realizovan jedan od najznačajnijih projekata za opštinu Srebrenica. Sjetimo se velikih gužvi u saobraćaju tokom obilježavanja 11. jula, upravo ovaj put će se koristiti kao alternativni i time će se smanjiti gužve na dan obilježavanja. Sugrađani koji ovdje žive će lakše i brže stizati do Srebrenice i Milića", kazao je Alija Tabaković, šef Kluba Bošnjaka u Vijeću naroda Republike Srpske.\n"Radi se o veoma značajnoj putnoj dionici. Sanacija i asfaltiranje je rađeno u tri faze jer se radi o nekoliko kilometara puta, sa izuzetno zahtjevnim radovima. Povezali smo dvije opštine i nekoliko povratničkih mjesta modernom saobraćajnicom. Cijela trasa puta prolazi kroz povratnička mjesta, što će dodatno olakšati transport roba ljudima koji razvijaju svoje poslovne ideje. Nakon završene infrastrukture, naša podrška će biti usmjerena u zapošljavanje i održivi povratak", istaknuo je federalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić tokom posjete Srebrenici.


13.12.2011. u 15:29\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 375.744,90 KM, kroz 53 transakcija.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 185.272,56 KM, po prosječnoj cijeni od 1,57 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za -0,63 posto.\nUkupan promet obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 77.660,85 KM. Najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska - stara devizna štednja 3 u vrijednosti od 40.308,53 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je rast od 0,18 posto.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZIF Kristal invest fonda a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 2.502,83 KM, po prosječnoj cijeni od 4,92 KM, što predstavlja pad cijene za -1,99 posto.\nKod hartija od vrijednosti na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama emitenta Poljoprivrednik a.d. Derventa, a trgovalo se u iznosu od 102.602,40 KM, po prosječnoj cijeni od 0,40 KM.\nOd akcija na slobodnom berzanskom tržištu pad cijena akcija zabilježile su akcije dva emitenta, od čega su akcije preduzeća Plasmo a.d. Modriča ostvarile pad od -25,00 posto i trgovalo se po cijeni od 0,06 KM po akciji, u vrijednosti od 430,80 KM.\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,20 posto i iznosi 836,90 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,59 posto i iznosi 1.769,46 poena.\nNa Banjalučkoj berzi promet 166.349 KM\n11.10.2019. u 16:20\nNa Banjalučkoj berzi današnji promet 6.131.926 KM\n10.10.2019. u 15:41\nBanjalučku berzu "održavaju" samo obveznice RS\n09.10.2019. u 11:08


PRETNjE SRBIMA: Za džihad u BiH "spremno 10.000 mudžahedina" (VIDEO) | DNEVNE\nPRETNjE SRBIMA: Za džihad u BiH “spremno 10.000 mudžahedina” (VIDEO)\nNa društvenoj mreži je objavljen video koji slavi “vakat kada će doći rat” i poziva “braću mudžahedine iz Evrope da se ujedine i dignu kada dođe vreme za džihad”.\nKontroverzni video na svom “Fejsbuk” profilu objavio je izvesni Vahidin Delić, koji pored ove ima mnoštvo ekstremističkih objava na ovoj društvenoj mreži. Za samo nekoliko dana snimak je imaoviše od 80.000 pregleda i 700 deljenja.\nNa snimku se vidi nepoznata osoba koja govori da se, kada bude objavljen poziv na džihad, neće odazvati samo “10.000 muhadžida-svetih ratnika iz BiH, već i čitava Evropa mudžahida”. Zatim se vide snimci zloglasnog odreda “El mudžahedin”, koji se posebno istakao zločinima nad Srbima u ratu 1992-1995.\n“Kad bude vakat došao i brat ide”, “Alah te nagradio i ja idem u te redove”, “Na Alahovom putu za vjeru islam ne žalimo svoje živote dati samo da bi Alahova riječ bila gornja, a nevjernička donja”, “I ja se odmah odazivam pozivu braćo, ali i moje troje djece”, “Ima nas mašalah ako zatreba”, samo su neki od komentara koje su ostavili brojni korisnici koji su pogledali video.\nSrbija je država koja ima uvjerljivo najveći broj zločinaca i masovnih ubica u Europi (a i šire) po glavi stanovnika (…) Srbija je od 1986. godine do danas izradila dva velikosrpska „Memoranduma“ u kojima definira svoje naci-fašističke ciljeve, te načine i metode kojima će ih ostvarivati (prvi 1986., drugi 2011.), a treći je upravo i pripremi.\nDakle, ne samo da se ne odriče svoga naci-fašizma, nego nastavlja s razvijanjem novih strategija u tom smjeru (…) Srbija je država u kojoj se putem obrazovnog sistema i ideološke indoktrinacije djeci od malih nogu usađuje mržnja prema narodima u okruženju i priprema ih se za nove ratove (…) Bajke o „Nebeskoj Srbiji“, „Dušanovom Carstvu“, „Kosovskim junacima“ i svi drugi mitovi vezani za nacionalnu povijest, nisu ništa drugo do odraz kompleksa i frustracije jednog malog i u europskom kontekstu gotovo beznačajnog naroda koji je sam sebe uvjerio da je veliki, moćan i da može krojiti svoju sudbinu i sudbinu onih kojima je okružen onako kako to njemu i njegovim interesima odgovara.


Anketa „Parkiranje u gradu Boru“ – RADIO TELEVIZIJA BOR\nAnketa „Parkiranje u gradu Boru“\nBOR – U cilju sagledavanja postojećeg stanja i predlaganja mera za poboljšanje parking prostora u Boru, lokalna samouprava je angažovala beogradsku firmu ,,Model 5” da izradi studiju o parkiranju u gradu. U ovaj projekat uključena je i borska Mašinsko elektrotehnička škola kroz angažovanje učenika i nastavnika. Učenici MEŠ-a, obrazovnog profila Tehničar drumskog saobraćaja, u okviru stručne prakse, učestvovali su u izradi studije tako što su anketirali građane i prikupljali podatke sa terena u svim delovima grada. Učenici su bili propisno obeleženi svetloodbojnim prslucima i identifikacionim karticama.\n„Naši učenici su tri dana bili na terenu. Pratili su frekvenciju saobraćaja i pratili parkiranja, broj vozila i pristupe parkiralištima, anketirale građane. Anketa pod nazivom „Parkiranje u gradu Boru“ je i dalje aktivna. Svi zainteresovani joj mogu pristupiti na sajtu naše škole gde mogu da iznesu svoja mišljenja, sugestije i primedbe. Rezultati će biti prezentovani javnosti kada se obrade svi relevantni podaci i da saglasnost nadležnih u gradu Boru“ istakao je Milovan Božović, direktor Mašinsko elektrotehničke škole Bor.\nStudijom o parkiranju u Boru obuhvaćeno je celo područje grada, sa akcentom na stari centar gde je i najviše vozila, posebno u prepodnevnim satima. Izrada ovog dokumenta trebalo bi da bude završena do kraja ovog meseca.\nTags: anketiranje, Bor, grad bor, masinsko elektrotehnicka skola, mes, parkong\nPrevious Kapetan Dragan u Boru\nNext Projekat zamene vodovoda u Boljevcu


NOVA RADNA MESTA U ODŽACIMA: Posao za 300 radnika! (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n29.06.2019. • 15:41 Srbija Danas\nKompanija "Magni" je odlučiča da zaposli još 200 do 300 radnika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio je Odžake i, nakon razgovora sa rukovodstvom Magne, najavio da će ta kompanija zaposliti još 200 do 300 radnika.\n- Videćemo šta ćemo još da uradimo po pitanju novih radnih mesta - rekao je Vučić obraćajući se velikom broju okupljenih građana.\n(UŽIVO) Vučić: Na putu iz Sivca ka Kuli stigao mi je NEVEROVATAN PODATAK! (FOTO)\nPredsednik kaže da će najviše ulica biti urađeno u Karavukovu, kao i da će biti urađen put Brestovac - Miletić, za šta će biti uloženo 200 milona dinara. Važan je, kako je istakao, autoput kroz Gredličku i Sićevačku klisuru, ali da tu građani iz Odžaka prođu verovatno jednom godišnje i da su im važniji lokalni putevi kojima idu svakodnevno.\nPredsednik je najavio da će u svakom mestu u Odžacima biti obnovljene ambulatne i domovi zdravlja i da će radovi krenuti pre kraja godine. Ponovio je da je sve manje dece u zemlji i da zato država hoće da poboljša građanima uslove života kako ne bi odlazili u inostranstvo. Zahvalio je građanima što od njih dobija veliku podršku uprkos tome što je Srbija pritisnuta sa svih strana.\nIstiče da razgovara i sa Vašingtonom, Briselom i Moskvom i da izdržava sve pritiske, ali da nikad neće dozvoliti da mu predstavnici stranih zemalja izdaju naloge šta da radi, kao i da će uvek raditi za svoju zemlju i svoj narod.\nPrema rečima predsednice opštine Latinke Vasiljković, Odžaci imaju nešto više od 27.000 stanovnika, a po popisu iz 2011. godine bilo ih je 31.000.\nKako je rekao, kompanija "Magna", najveći investitor u industrijskoj zoni, šije presvlake za automobilsku industriju i zapošljava 1.944 radnika iz Odžaka.\nTagovi: Odžaci, Aleksandar Vučić, Magni, Karavukovo, radna mesta, Latinka Vasiljević\nOvo ce spreciti devastaciju , depopulaciju, senilizaciju, deagrarizaciju ovog podrucja.\nNadam se da ce ovo podstaci povecanje nataliteta i demografsku obnovu ovog kraja.\nSrbija je danas ponosna zemlja koja ima pravu i zdravu ekonomiju i nastavlja putem rasta i daljeg razvoja na svim poljima.\nTo su ulaganja, to je napredak drzave. Opozicija pljuje a u vreme njihove vladavine samo se zatvarale fabrike i prodavale na lepe oci.\nI Odžaci i okolina će imati još više prilika za posao. Bitno je da u državi posla ima i mladi ljudi imaju perspektivu u Srbiji, nema potrebe da odlaze.\nOvo je prelepa vest za gradjane Odzaka i okoline!Bravo!\nSvaka čast. Bravo, smanjujemo stopu nezaposlenosti.\nJacamo ekonomiju Srbije iz dana u dan!\nSvako novo radno mesto je od velikog značaja.\nLepe vesti za sve u Odzake i okolinu. Mnoge porodice bice zbrinute.\nSvakako da je to najvaznije\nOdzaci ce konacno zaziveti\nSrbija nezaustavljivo napreduje!\nSrbija je uz Vas predsednice!\nVelika vest za Srbiju! Uz Vas smo predsednice u svemu!


Zatvor stolice (opstipacija) – koja hrana kao prirodni lek garantovano pomaže – SAN PORTAL\nZatvor stolice (opstipacija) – koja hrana kao prirodni lek garantovano pomaže\nadmin September 19, 2017 Zatvor stolice (opstipacija) – koja hrana kao prirodni lek garantovano pomaže2017-09-19T10:24:42+00:00 Zdravlje No Comment\nImate problema sa stolicom? Svakako niste jedini. Opstipacija je neprijatan problem za milione ljudi.\nMada je sasvim normalno da se ponekad jave tvrda stolica i zatvor, pogotovo kada ste pod stresom ili dosta putujete, sasvim je druga stvar ako ti problemi počnu da vam ometaju život.\nOsim što izaziva probleme u kupatilu, opstipacija podrazumeva niz još mnogo neprijatnih simptoma koji mogu trajati duže vreme – uključujući nadimanje, gasove, bolove u donjem delu stomaka, pa čak i anksioznost i zamor. Svake godine, ljudi troše čitave gomile novca na laksative za lečenje opstipacije.\nDobre vesti su da se zatvor stolice kod odraslih i dece zapravo veoma lako može sprečiti, i da postoji dosta prirodnih načina da poboljšate funkciju svojih creva.Za lečenje opstipacije prirodnim putem najbolji su čajevi, probiotici, aloja i još mnogo toga.\nOpstipacija je poteškoća sa pražnjenjem creva, a uzrok je uglavnom tvrda stolica. Drugim rečima, reč je o sporijem izbacivanju sadržaja creva iz organizma.\nOpstipacijom se smatra stanje kada osoba ima manje od tri pražnjenja nedeljno, ili kada je pražnjenje creva bolno i otežano zbog veoma tvrde i suve stolice.\nŠta je uzrok opstipacije ?\nŠta obično izaziva zatvor? Opstipacija se najčešće javlja kao kombinacija različitih faktora, uključujući ishranu, nivo fizičke aktivnosti, kao i količinu stresa. Najčešći uzroci opstipacije su ishrana siromašna vlaknima, dehidratacija zbog unosa malo tečnosti (pogotovo vode) i mnogo psihičkog stresa.\nKada se javi zatvor stolice, nekoliko stvari se odigrava unutar gastrointestinalnog trakta: stolica mnogo sporije prolazi kroz debelo crevo, ili nema dovoljan volumen, tako da se zato zadržava u probavnom traktu, a često se dešava i jedno i drugo.\nDa li patite od sindroma iritabilnih creva? Ako imate taj problem, možda je upravo on uzrok opstipacije. Anomalije u varenju koje smo opisali u prethodnim delu teksta obično se pripisuju funkcionalnim digestivnim poremećajima, uključujući i sindrom iritabilnih creva, čija je posledica, pored ostalih simptoma, i dugotrajna opstipacija. Funkcionalni poremećaji probavnog trakta se smatraju uzrokom abnormalnog ponašanja probavnog trakta, ali se ne javljaju znaci bolesti. Ovde navodimo spisak faktora rizika koji mogu dovesti do sindroma iritabilnih creva i funkcionalnih poremećaja probavnih organa.\nEvo nekih faktora koji verovatno uzrok opstipacije:\nLoša ishrana.Ishrana bogata prerađenom hranom, šećerima, rafinisanim ugljenim hidratima, alkoholom, nezdravim masnoćama i sintetičkim aditivima može otežati rad creva.Posledice su čvrsta stolica i zatvor.\nStres. Stres u velikoj meri menja hormone i lučenje neurotransmitera, što ima direktan uticaj na mišićnu napetost, upale, lučenje enzima i funkcionisanje probavnog trakta.Zatvor stolice kod odraslih osoba se veoma često javlja baš zbog stresa.\nFizička neaktivnost. Vežbanje poboljšava cirkulaciju, jača mišiće u probavnom traktu i pomaže u kontroli stresa.\nUzimanje određenih lekova. Zbog nekih lekova se može javljati česta opstipacija kod odraslih, a najviše je izazivaju antidepresivi, antacidi, suplementi kalcijuma i gvožđa, antiholinergijski agensi, antikonvulzanti, narkotici i diuretici.\nProblemi sa crevnom florom. Zdrave bakterije koje žive u probavnom traktu, po imenu probiotici, pomažu u regulaciji funkcije creva. Jedan od razloga iz kojih su vlakna toliko važna za zdrava creva je to što “prebiotička” vlakna iz biljnih namirnica pomažu probioticima da se razmnožavaju.\nProblemi sa štitnom žlezdom i hormonima. Problemi sa štitnom žlezdom, PMS, poremećaji u ishrani, dijabetes i menopauza mogu izazvati zatvor stolice. Ostale bolesti koje često izazivaju opstipaciju su Parkinsonova bolest, povrede kičme i neurološki problemi koji pogađaju nerve u probavnom traktu.\nDeficit magnezijuma. Magnezijum je elektrolit koji pomaže u normalnom funkcionisanju mišića. Premalo magnezijuma u ishrani može dovesti do mišićne napetosti i pogoršati simptome jakog stersa.\nLoše navike kod defekacije. Kod nekih ljudi, nezgodan položaj na WC šolji može dovesti do problema sa crevima i pražnjenja.\nMalo sna, česta putovanja i menjanje vremenskih zona.\nGodine. Ponekad starije osobe gube interes za hranu, jer ona menja ukus, imaju problema sa žvakanjem ili ne mogu da kuvaju. To znači da prestaju da unose u sebe dovoljno vlakana i kalorija, i zato se varenje usporava, stolica je tvrda a pražnjenje creva neredovno.\nNajčešći simptomi opstipacije\nNajčešći znaci i simptomi opstipacije su:\nRetko pražnjenje creva. Ne zaboravite da je pojam “retko” relativan i razlikuje se od osobe do osobe. Ne postoji neki specifičan broj pražnjenja creva koju bi osoba trebala da ima nedeljno ili dnevno. Neki ljudi imaju stolicu češće od jednom dnevno, dok se kod nekih javlja svakog drugog dana. Zato je od ključne važnosti da se obrati pažnja na ono što je prosek. Ako odjednom imate drastično ređu potrebu za defekacijom u odnosu na raniji period, verovatno imate zatvor stolice.\nStolica je tvrda i teško ju je izbaciti. Često se javljaju bolovi u stomaku prilikom napinjanja.\nNadutost u stomaku, a često i gasovi.Nadutost i zatvor uglavnom idu zajedno.\nZatvor – konvencionalni načini za lečenje\nNajbolji način da se borite protiv zatvora jesu vlakna i laksativi. Neki ljudi piju lekove za kontrolu rada creva i regulaciju varenja, mada je ovo ređi slučaj od korišćenja laksativa koji su jeftini i dostupni svima.\nMada laksativni čajevi, rastvori i tablete privremeno olakšavaju probleme sa opstipacijom, kada se koriste u velikim količinama mogu izazvati mnoga neželjena dejstva.Mnogo bezbedniji način za borbu protiv opstipacije jestu prirodni laksativi – vežbanje, zdrava ishrana i smanjivanje stresa.Povremeno možete jesti više čorbastih jela, kako biste ubrzali proces varenja.\nLaksativi su veoma opasni kada se koriste za “čišćenje” tokom raznih dijeta i kada se prečesto upotrebljavaju. Kako oni funkcionišu i zašto ne pomažu u rešavanju problema sa opstipacijom na duže staze?\nLaksativi deluju tako što izazivaju grčenje mišića u probavnom sistemu, povećavaju apsorpciju vode i volumen stolice, tako da se ona mnogo lakše kreće kroz creva. Problem je to što ovakve metode za lečenje zatvora izazivaju abnormalan gubitak tečnosti iz organizma, što na kraju slabi mišiće odgovorne za kontrakcije creva. Voda ponovo počinje da se vezuje nakon uzimanja laksativa i dolazi do zadržavanja vode u organizmu, što često rezultira edemom.Posebno je opsano lečenje zatvora kod dece laksativima.\nDrugi problemi povezani sa prekomernom upotrebom laksativa su uglavnom sledeći:\npromena kiselosti u organizmu\nnemogućnost lučenja dovoljno digestivnih enzima\nedem (zadržavanje vode)\noštećenje debelog creva i organa za varenje\nčeste epizode dijareje i opstipacije\nproblemi sa srcem i kardiovaskularnim sistemom\nOpstipacija – prirodni načini lečenja\nKada pričamo o najboljim prirodnim načinima za lečenje i sprečavanja opstipacije prirodnim putem, najbolje je prvo razmotriti koju hranu treba jesti, a koju izbegavati, koje suplemente treba uzimati, i koje sve prakse mogu imati iznenađujuće povoljan uticaj na lečenje opstipacije.\nKako protiv zatvora ?\nHrana koja se preporučuje za lečenje opstipacije\nNamirnice bogate vlaknima. Ubacite u ishranu što više vlaknaste hrane, poput svežeg voća i povrća, pasulja, koštunjavog voća, integralnih žitarica i semenki. Najbolji izvori dijetetskih vlakana i najbolja hrana protiv zatvora i tvrde stolice su sve mahunarke, jabuke, kruške, bobičasto voće, suve šljive, chia i lanene semenke, integralne žitarice, brokoli, zeleno povrće i zimska tikva.\nZeleno povrće. Ovo povrće ne sadrži samo vlakna, već je i sjajan izvor magnezijuma, koji pomaže u lečenju opstipacije. Pošto je ovo povrće siromašno kalorijama, a sadrži dosta vode i hranljivih materija, najbolje je da ga svakodnevno jedete.\nSuve šljive i smokve. Ove voćke su bogate vlaknima i odlični su prirodni laksativi. Nekoliko komada ovih voćki dnevno će vam pomoći da rešite problem zatvora i tvrde stolice, ali se potrudite da ne preterujete sa sušenim voćem, jer sadrži mnogo šećera u odnosu na svoju veličinu.\nČajevi protiv zatvora. Mlake ili tečnosti sobnoj temperaturi (nasuprot veoma hladnim pićima), posebno kada se piju ujutru na prazan stomak, poboljšavaju varenje.Biljni čajevi protiv zatvora su odlično rešenje posebno čaj od sene, kamilice i žalfije.Takođe pijte toplu vodu sa limunom, kafu u umerenim količinama i dosta supa i čorbi.\nVoda i hidrirajuće tečnosti. Vlaknima je neophodna voda da bi prošla kroz probavni trakt i formirala stolicu. Ubacite vlakna u ishranu, ali postepeno, kako bi se vaše telo lakše prilagodilo na promenu. Počnite da jedete namirnice bogatije vlaknima nešto sporije ako ranije niste konzumirali mnogo vlakana, i povećajte unos tečnosti kako bi ste poboljšali apsorpciju i izbacivanje. Konzumacije mnogo vlakana bez dovoljno vode može pogoršati zatvor i bolove u stomaku. Na svaka dva sata popijte po jednu ili dve čaše vode u periodu kada pokušavate da ubacite vlakna u redovnu ishranu.Ako imate zatvor stolice pijte vodu u redovnim vremenskim intervalima tokom celog dana.\nHrana koja pogoršava opstipaciju\nAko se pitate kako se rešiti zatvora veoma je važno i šta treba izbaciti iz ishrane.\n“Prazne kalorije”. Hranu koja sadrži mnogo kalorija, a malo vlakana i hranljivih materija bi trebalo potpuno izbaciti iz ishrane.Tu spadaju namirnice koje često jedemo: sir, zaslađene žitarice, čips, brza hrana, sladoled, mesne prerađevine i smrznuta hrana sa mnogo natrijuma i soli.\nPržena hrana. Transmasne kiseline, koje se često nalaze u prženoj hrani, brzoj hrani i pakovanoj hrani, usporavaju prolazak hrane kroz creva i, u suštini, “začepljuju” ih i javljaju se tvrda stolica i zatvor.\nAlkohol. Pošto utiče na pojačano lučenje urina i gubitak tečnosti, alkohol je težak za probavni trakt i često pogoršava zatvor stolice kod odraslih. Da biste sprečili dehidrataciju, pijte alkohol u malim količinama, ali istovremeno pijte i mnogo vode.\nPasterizovani mlečni proizvodi. Mnogi ljudi su intolerantni na laktozu i nakon konzumiranja pasterizovanih mlečnih proizvoda kod njih se javlja zatvor.\nBelo brašno. Po prirodi, ono ne sadrži vlakna i zato pogoršava opstipaciju.\nKofein ima različite efekte na varenje, u zavisnosti od osobe.Kod nekih ljudi, kofein izaziva pojačano lučenje mokraće i ponekad pogoršava osećaj anksioznosti i zatvor, što su zapravo simptomi trovanja kofeinom. Kod drugih ljudi, on poboljšava rad creva tako što stimuliše kontrakcije mišića. U svakom slučaju, najbolje je da kafu pijete u umerenim količinama. Pijte i dovoljno drugih hidrirajućih tečnosti tokom celog dana kako biste uspešno predupredili dehidrataciju koja je čest uzrok opstipacije.\nDodaci ishrani protiv opstipacije\nChia semenke i laneno seme. Bogati su vlaknima i zdravim masnoćama, a pomažu u apsorpciji vode. Laneno ulje je posebno dobro, jer deluje na creva kao lubrikant. Najbolje je da svakog dana natopite 2-3 kašike ovih semenki u vodu, kako bi se oslobodile hranljive materije, i tako ih jedete, a da uz to uzimate i po jednu kašiku lanenog ulja.Ove semenke su odlični prirodni lekovi protiv zatvora i nadutosti a možete ih kupiti u većim supermarketima i prodavnicama zdrave hrane.\nPsilijum. Ova namirnica je bogata vlaknima i dosta pomaže u formiranju stolice. U kombinaciji sa vodom ili nekom drugom tečnošću, psilijum daje volumen stolici, što stimuliše creva da se grče i ubrzava izbacivanje stolice iz probavnog trakta. Odraslima i deci starijoj od 12 godina, savetuje se da jednom dnevno uzimaju kašiku psilijuma sa većom čašom vode.\nUlje iz jetre bakalara. Tradicionalni prirodni lek za opstipaciju jeste jedna kašika ulja iz jetre bakalara ili lanenog ulja, koja se uzima ujutru na prazan stomak sa sokom od šargarepe, kako bi se stimulisao rad creva.\nVlakna iz jabuka. Jabuke i kruške sadrže specijalnu vrstu vlakana po imenu pektin. Pektin je nerastvorljivo vlakno koje daje volumen stolici i pomaže u njenom lakšem prolasku kroz creva.Protiv tvrde stolice i zatvora jedite po nekoliko jabuka ili krušaka na dan.\nMagnezijum. Magnezijum podstiče pokretljivost creva. Postepeno ubacujte ovaj suplement u ishranu i prestanite da ga koristite ako vam izaziva dijareju.\nProbiotici. Zdrav intestinalni trakt je od vitalne važnosti za sprečavanje svih vrsta probavnih problema. Zato je najbolje da svakodnevno uzimate suplemente probiotika.\nSok od aloje. Ovaj sok uspešno ublažava upale i povećava učestalost pražnjenja creva. Dva puta dnevno uzimajte po četvrtinu čaše ovog soka, a zatim po potrebi prilagodite dozu.\nJoš neke tehnike za sprečavanje opstipacije\nVežbajte. Fizička aktivnost povećava mišićnu aktivnost u abdomenu, pa se potrudite da se što više krećete i vežbate tokom cele nedelje. Vežbe su posebno korisne ujutru da se probavni trakt uslovno rečeno zagreje, da se olakša stres i da se napunite energijom za predstojeći dan.Blage vežbe koje su najbolje za creva uključuju istezanje, šetnju, džoging, jogu, plivanje i ples.\nSmanjite stres. Da li biste poverovali ako bi vam neko rekao da je uzročnik 75-90 posto svih boljki zbog kojih ljudi idu kod lekara zapravo stres? Opstipacija je jedna od njih. Stres se manifestuje na mnogo načina koje ne možemo uvek da osetimo: povećana napetost mišića, povišen nivo “hormona stresa” poput kortizola, koji izazivaju skok šećera u krvi, promene u apetitu, probleme sa varenjem zbog umiranja korisnih bakterija u crevima i problemi sa tiroidnom žlezdom kao i zatvor stolice kod odraslih. Najbolji načini za olakšavanje stresa su joga, istezanje, meditacija, provođenje više vremena u prirodi, pisanje dnevnika, čitanje, vežbanje, tople kupke i upotreba umirujućih esencijalnih ulja.\nNeke činjenice o opstipaciji\nAko imate stolicu ređe od tri puta nedeljno, to stanje se smatra opstipacijom.\nGotovo polovina svih poseta gastroenterolozima ima neke direktne veze sa “funkcionalnim poremećajima varenja” zbog kojih se javlja opstipacija.\nTrećina pacijenata kod kojih je problem opstipacija i tvrda stolica se obraća lekaru za pomoć, a trećina od tog broja sama uzima laksative i traži nešto protiv zatvora stolice na internetu.\nProcenjuje se da ljudi u SAD tokom jedne godine potroše 800 miliona dolara na laksative protiv zatvora koji se dobijaju bez recepta.\nDva posto žena i jedan i po posto muškaraca uzima neki laksativ protiv zatvora svaki drugi dan ili češće.\nZatvor stolice se češće javlja kod žena nego kod muškaraca.\nPoznije godine povećavaju rizik od opstipacije. Najveći rizik se javlja kod ljudi starijih od 65 godina.\nKod ljudi starijih od 50 godina, 10 posto muškaraca i 20 posto žena ima hroničnu opstipaciju. Kod ljudi starijih od 70 godina, taj broj se povećava na 21 posto za muškarce i 25 posto za žene.\nU zavisnosti od pola i godina, odraslim osobama se preporučuje od 22 do 34 grama vlakana dnevno kako bi sprečili opstipaciju.\nLoš socioekonomski status, život u ruralnoj sredini, život u hladnijim klimatskim uslovima i niži stepen obrazovanja se smatraju faktorima rizika kad je u pitanju zatvor stolice.\nOpstipacija – mere opreza\nOpstipacija se u najvećem broju slučajeva možete izlečiti bez odlaska kod lekara, i nisu vam potrebni lekovi niti laksativi, ali je u određenim slučajevima ipak najpametnije obratiti se lekaru za savet.\nAko se kod vas javlja teška opstipacija, koja traje duže od tri nedelje, posetite lekara kako biste se uverili da pravi uzrok nije neko teže oboljenje.\nAko primetite krv u stolici, jako nadimanje ili imate bilo kakve simptome uvećane slezine, takođe bez odlaganja idite kod lekara jer zatvor možda izaziva neka opasna bolest.\nAko se opstipacija javi zajedno sa dijarejom, obratite pažnju na simptome alergija na hranu, osetljivost i reakcije na lekove. To uključuje simptome pothranjenosti, bolnog nadimanja u stomaku, osipa na koži, zbunjenost, temperature, iscrpljenosti i bolova u celom telu.\nOpstipacija je poremećaj, pod kojim podrazumevamo retku defekaciju, kao i bolno pražnjenje creva, koje je obično propraćeno otocima u stomaku, nadimanjem i gasovima.\nNajčešći uzroci opstipacije su loša ishrana siromašna vlaknima, dehidratacija, poremećaji u radu štitne žlezde, godine, fizička neaktivnost, lekovi i stres.\nPrirodni načini za lečenje zatvora podrazumevaju zdravu ishranu bogatu vlaknima, pijenje mnogo vode, fizičku aktivnost, manje stresa i korišćenje dodataka ishrani, poput magnezijuma i ulja bakalara.\nhttps://sanportal.info/dra-zatvor-stolice-opstipacija-koja-hrana-kao-prirodni-lek-garantovano-pomaze/https://sanportal.info/wp-content/uploads/2017/09/zatvor-stolice-kod-odraslih.jpghttps://sanportal.info/wp-content/uploads/2017/09/zatvor-stolice-kod-odraslih-150x150.jpg 2017-09-19T10:24:42+00:00 adminZdravljeImate problema sa stolicom? Svakako niste jedini. Opstipacija je neprijatan problem za milione ljudi. Mada je sasvim normalno da se ponekad jave tvrda stolica i zatvor, pogotovo kada ste pod stresom ili dosta putujete, sasvim je druga stvar ako ti problemi počnu da vam ometaju život. Osim što izaziva probleme u...admin stanojenikolic@gmx.comAdministratorSAN PORTAL\n« Kurkuma i med najjači prirodni antibiotik (RECEPT)\nOBRATITE PAŽNJU Ovo su znaci da karcinom raste u vašem telu! »


Be live Isla Cristina Isla-Cristina, hotel Шпанија. Ograničeno trajanje ponude!\nAvenida del Parque 62, 21410\nBe live Isla Cristina - Opis\nza grad Isla-Cristina je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija.Pozicija ovog hotela je istok za grad Isla-Cristina, a nalazi se u ulici Avenida del Parque 62, na samo 13 minuta hodom od centra grada.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Deo je lanca WV.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.\nBe live Isla Cristina tip(ovi):\nBe live Isla Cristina sadržaji i usluge\nParking(Pronađite hotel sa Parking za Isla Cristina)\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Isla Cristina)\nStil hotela Apartamentos Turisticos Paraíso Andaluz je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Avenida de la Playa, 6, pozicija mu je jugoistok za grad Isla-Cristina\nNalazi se u ulici Avenida de la Playa, 1 , Isla Cristina, pozicija mu je jugoistok za grad Isla-Cristina, a od centra je udaljen samo 9 minuta hodom.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povolja\nSa kapacitetom od 16 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Solymar nudi cene koje se kreću od 2 366 dinar - Srbija .U hotelu Solymar pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restora\nStil hotela Camping Giralda Isla Cristina je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 17 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Carretera isla cristina - la antilla k\nHotel El Paraiso Playa ima 39 soba/e/u. Cene se kreću od 2 958 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Stil ovog hotela z\nStil ovog hotela za grad Isla-Cristina je Luksuzan, a kategorija pet zvezdica. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Pe\nNa 68 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Doctor Delgado Carrasco, s/n sa pozicijom zapad za grad Huelva, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Punta Del Moral S/N 21470 Ayamonte Huelva, a pozicija mu je severoistok za grad Isla de Canela. Sve to ga čini idealnim za 3,3 km -\nStil ovog hotela za grad Isla de Canela je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u Prijavite se za TVtrip newsletter Prijavite se


Upoznajte nove Nike Court Vision Low Next Nature ženske lifestyle tenisice. Dakle, zaljubljeni ste u klasičan izgled košarke iz 80-ih godina ali imate nešto za brzu kulturu današnje igre. Napravljene od najmanje 20% recikliranog materijala, njihov oštri gornji dio s prišivenim slojevima inspirirani su izgledom stare, dobre košarkaške lopte. Koristeći kombinaciju prave i sintetičke kože, dizajn koristi materijale koji se ugledaju na modele iz 80-ih godina. Gumeni potplat daje izdržljivost i odlično prianjanje. SPECIFIKACIJA PROIZVODA: Plitak profil Vezanje Gornji dio od prave i sintetičke kože Gumeni potplat .\nUpoznajte nove Nike Court Vision Low Next Nature ženske lifestyle tenisice.\nNIKE T-SHIRT Sportswear Crop Print\nNIKE KRATKE HLAČE Sportswear Heritage


Vox.io - Skype u browseru - tportal\nVox.io - Skype u browseru\nNOVOST IZ SUSJEDSTVA\nZadnja izmjena 13.07.2012 20:01\nObjavljeno 13.07.2012 u 17:27\nVox.io je uspješan slovenski startup koji postavlja nove standarde u VoIP telefoniji te pruža alternativu rješenjima poput Skypea ili Vibera\nOno što razlikuje Vox.io od postojećih servisa je njegova jednostavnost i mogućnost korištenja bez skidanja te instaliranja bilo kakve aplikacije jer radi direktno iz internetskog preglednika.\nDa biste počeli koristiti Vox.io, potrebno je imati računalo, internetski preglednik koji podržava Adobe Flash player, mikrofon te, ukoliko želite koristiti videopozive, kameru. Vox.io ima i besplatnu aplikaciju za Appleove iOS uređaje, a u pripremi je i Android verzija. Nakon jednostavne procedure prijave i kreiranja korisničkog računa, korisnicima je odmah na raspolaganju besplatno pozivanje i slanje tekstualnih poruka drugim Vox.io korisnicima preko interneta. Moguća je i uspostava poziva prema fiksnim i mobilnim mrežama, ali cijena ovisi o tome kamo i odakle zovete.\nCijena za slanje SMS-a na bilo koju svjetsku destinaciju je 0,05 eura a u Vox.iou se nadaju da bi ta usluga uskoro mogla biti potpuno besplatna. Naravno, svima je u interesu što veća korisnička baza, pa za svakog novog pozvanog prijatelja preko Vox.io web stranice i njegove prijave dobivate bonus od 0,15 eura.\nPrednosti Vox.ioa su, između ostalog, primanje i slanje besplatnih poziva preko interneta, rad direktno iz internetskog preglednika te slanje SMS-ova za fiksnu cijenu bilo gdje u svijetu.\nTeško je reći tko će u budućnosti imati primat u VoIP telefoniji, aplikacije poput Skypea ili servisi poput Vox.ioa, ali sigurno je da će tržište ubrzano rasti. Čak i najveći igrač poput Skypea ima 'tek' oko 40 milijuna korisnika, a to je tek manji dio od ukupnog svjetskog broja korisnika telefonije (više od tri milijarde), što ostavlja i više nego dovoljan prostor za rast.


Samo dok se ne pita koliko košta | Sremska Mitrovica - Info\nSamo dok se ne pita koliko košta\nAko brza pruga ne bude isplativa, svaki manjak koji napravi platiće privreda, pa će joj ta pruga biti omča oko vrata, a isto važi i za sve auto-puteve. A pošto se Vučić 2017. hvalio da je sam crtao trase auto-puteva, teško će se naći državni službenik koji bi tu trasu kasnije ispravljao da stvarno ide onuda kuda struka nalaže.\nJavne investicije u infrastrukturu načelno su poželjne. Prvo, izgradnja nedostajuće infrastrukture privlači privatne investicije: niko neće otvoriti fabriku ako u blizini nema puta, struje i gasovoda. Drugo, infrastruktura kao što su vodovod, kanalizacija, sanitarne deponije, putevi ili železnica podižu kvalitet života ljudi koji žive u njenoj blizini. Ovakve investicije su naročito važne za države u kojima ovakva infrastruktura nedostaje.\nКada pogledamo bilo koju metriku dostupnosti infrastrukture, bilo da je to broj kilometara pruge ili puta, broj priključaka na kanalizaciju ili nešto treće, Srbija se nalazi na samom kraju liste evropskih zemalja. Ovo je posledica višedecenijskih problema – ne samo da je infrastruktura uništavana tokom bombardovanja, nego u nju praktično nije ulagalo tokom 1990-ih. Takođe, sa fiskalnim problemima nakon izbijanja krize 2008. ovi troškovi su bili brzo sasečeni da bi se finansirali tekući rashodi, kao plate zaposlenih u javnom sektoru, penzije i subvencije državnim preduzećima. Dok je prosek javnih investicija zemalja u tranziciji koje su ušle u EU u deceniji nakon krize iznosio između četiri i pet procenata bruto domaćeg proizvoda (BDP), kod nas je on bio tek 2,9 odsto. Rast javnih investicija počinje tek 2018. da bi prethodne godine dostigao rekordnih 5,4 odsto BDP-a. Dakle, problem sa investicijama nije u tome da li ih treba finansirati, i koliki je njihov iznos, već šta se gradi i po kojoj ceni.\nКretanja bruto domaćeg proizvoda se uzimaju kao najčešći i najbolji indikator ekonomskog blagostanja u nekoj zemlji. BDP je skup vrednosti svih proizvedenih dobara i usluga u nekoj privredi, pa njegov rast označava to da se ukupna količina proizvedenih dobara povećala, što upućuje na dobre trendove: povećanje produktivnosti, a time i dohotka radnika i preduzetnika, te zaposlenosti i javnih prihoda za državne rashode. Ali onda kada BDP postane sam po sebi svrha, a ne samo ono što zaista jeste – indikator stanja u privredi, onda se najčešće gubi veza između onoga što bi BDP trebalo da meri i stvarnog stanja. Jedan od uzroka za to je veštačko pumpanje BDP-a putem prenaduvanih cena javnih infrastrukturnih projekata, ili megalomanskim pristupom u njihovom planiranju, pa se gradi i ono što treba i ono što ne treba, prvenstveno zato jer to na kratak rok ima pozitivan uticaj na rast BDP-a, ili zato što se infrastrukturni projekti predstavljaju kao investicije stranih partnera, a ne kao krediti koje kasnije treba vraćati.\nJedan dobar primer ovoga fenomena jeste i projekat izgradnje brze pruge Beograd – Subotica. Ova železnička infrastruktura bila je pre početka izvođenja ovih radova u veoma lošem stanju, i na pojedinim deonicama vozovi su jednostavno mileli brzinama od po 30 ili 40 kilometara na sat. Ali, da li je to zaista značilo da je neophodno da izgradimo potpuno novu prugu za brze vozove (uključujući i novi kolosek), koji mogu da putuju brže od 200 kilometara na sat? Da li bi finansijski pametnije umesto toga bilo da se samo pruga popravi i utegne, sa tim jednim kolosekom?\nNa ovo pitanje nemamo jasan odgovor jer nemamo javno pokazanu nikakvu studiju izvodljivosti ove pruge, niti analizu troškova i koristi. Кada se saberu svi izvori finansiranja (kineski i ruski državni kredit), reč je o pozamašnoj sumi od dve milijarde dolara ili oko 1,7 milijardi evra. Na kratak rok izgradnja ove pruge sigurno ima pozitivni uticaj na kreiranje BDP-a, u čiju vrednost se računa vrednost izvedenih radova. Za tu statistiku nebitno je što većinu radova izvode kineske i ruske firme. Prema prikazanoj ceni, izgradnja ove pruge sa sobom će doneti 1,7 milijardi evra nove vrednosti tokom nekoliko godina izgradnje (ne računajući mogući uticaj na domaću proizvodnju građevinskog materijala), a poređenja radi srpski BDP iznosi 47 milijardi evra. Međutim, to se dešava samo jednom, u onoj godini kada su ti radovi izvedeni. Već naredne godine, doprinos pruge u obračunu BDP-a značajno je manji; pruga onda BDP-u doprinosi samo kroz korišćenje, kao vrednost prodatih putničkih karata i taksa za transport tereta.\nMihailo Gajić, direktor istraživačke jedinice Libertarijanskog kluba Libek\nRelated Items:Featured2, infrastrktura, investicije


Radionica „Naš grad otvoren dom“ - Dečje srce\nRadionica „Naš grad otvoren dom“\nU okviru projekta „Naš grad je naš dom“, oktobra 2014. godine održana je radionica „Naš grad otvoren dom“. Ova radionica održana u prostorijama JNIRTVP – preduzeća radiodifuzne delatnosti u okviru koga funkcionišu lokalna ALT televizija i radio. Učesnici radionice su bili zaposleni u lokalnoj medijskoj kući, novinari, kamermani, tehničko osoblje, njih 11 i petnaest osoba sa teškim i težim intelektualnim i mentalnim teškoćama.\nRadionica je realizovana u međusobnoj interakciji zaposlenih u lokalnoj ALT televiziji i radiju i osoba sa teškoćama, kao zajednička aktivnost u prijatnoj i pozitivnoj atmosferi. Objašnjeno je kako se odvija rad u medijskoj kući, kao i značaj posla koji obavljaju. Posetiocima je bilo omogućeno da sednu na mesta zaposlenih i da i sami, uz objašnjenja i pomoć zaposlenih prate dešavanja na monitorima, kontrolišu ton, sliku, puste spot ili muziku što je izazvalo njihovu veliku radost. Poseban utisak na posetioce je ostavio ulazak u TV studio gde su imali priliku da im novinari objasne kako se snima emisija. Imali su i priliku da dobiju mikrofon i pevaju, kao i da gledaju sebe na monitoru dok pevaju. Pevali su svoje omiljene pesme kao da se oni sami pojavljuju na televiziji, što je izazvalo oduševljenje i želju da svi učestvuju. Radionica je nastavljena tako što su novinari odveli svoje goste da im pokažu studio u kome se snimaju radio emisije, gde su imali mogućnost da izaberu muziku koju vole, nakon čega je ista emitovana.\nR.A. (16): „Bilo je sjajno! Mnogo bih volela ovde da radim! Pevali smo, snimali su nas, mi smo mogli da snimamo, a i bili smo u studiju koji gledamo svakog dana na televiziji!“\nOvakav način učešća koji je omogućen osobama sa intelektualnim i mentalnim invalidtetom je izazvao veliko zadovoljstvo kod njih, dok su zaposleni u više navrata izrazili zadovoljstvo zbog ukazane mogućnosti da budu domaćini i približe im ono čime se bave.


Banjaluka: Stiže novi saobraćajni čvor oko Delte\nParlalelno sa izgradnjom budućeg tržnog centra „Delta planet“, koji se gradi u blizini njihovih kuća, traje gradnja dvije saobraćajnice, u ukupnoj vrijednosti od 900.000 KM. U okviru ovog projekta, dotrajala, uska saobraćajnica bez trotoara na potezu iza gradilište „Delte“ (Ulica Frane Supila) zamijenića moderna saobraćajnica predviđene širine od 8,5 metara, uz obostrane pješačke staze od po jedan i po metar. Uz novu saobraćajnicu, ovo naselje dobiće i ostalu infrastrukutru, vodovod, oborinsku, fekalnu i kablovsku kanalizaciju, kao i novu javnu rasvjetu.\nU Odjeljenju za komunalne poslove ističu da će ova saobraćajnica uključivati i takozvane tektilne staze i trake za lakše kretanje slijepih i slabovidnih lica, s obzirom na to da se u blizini nalazi sjedište Saveza slijepih.\nUporedo s tim, građevinska operativa radi na produžetku Ulice olimpijskih pobjednika, kojim će biti izgrađen novi saobraćajni prsten oko budućeg šoping centra.\nNastavak Ulice Olimpijskih pobjednika predviđa izgradnju nove saobraćajnice od budućeg kružnog toka na Istočnom tranzitu pa do Frane Supila. Nova saobraćajnica široka je 10,5 metara, trotoari dva metra a uz novu ulicu biće zasađen i novi drvored.\n"Proširenjem Ulice Frane Supila i nastavkom izgradnje Ulice Olimpijskih pobjednika ove dvije ulice će biti spojene. Ne samo da će to biti bolja saobraćajna veza za novi tržni centar, već i za mještane ove ulice", ističu u Odjeljenju.\nBanjaluka sanacija saobraćajnice\nU planu trotoar i teretana na otvorenom\nKočićev vijenac na proljeće dobija kružni tok\nU saobraćaj pušten novi kružni tok\nBanjaluka za male projekte u MZ izdvaja 120 hiljada maraka