Općina Živinice i Komunalno razriješili dugovanja | Zivinice.ba\nPočetna » Poduzetništvo » Općina Živinice i Komunalno razriješili dugovanja\tŠefik Gadžo28.01.2015 14:43\nOpćina Živinice i Komunalno razriješili dugovanja\nDugo je trajao spor finansijske prirode između općine Živinice i JP Komunalno Živinice. Za komunalne usluge općina je dugovala oko 290 hiljada KM Komunalnom preduzeću, a stvoreni su uslovi da se taj problem trajno riješi.Općinaki načelnik Asim Aljić i direktor JP Komunalno potpisali su ugovor o razrješenju tog problema:\n“Dogovorili smo da dug Komunalnom otplaćujemo u ratama, što je rezultat našeg obostrano uspješnog razgovora. Ostaje da se zahvalim radnicima Komunalnog koji su dugo trpili zbog našeg duga, tako da ćemo uskoro pristupiti otplaćivanju naših obaveza. Dugovanja se odnose na period od 2006.godine do danas, što je dug period i zato je naša obaveza veća da ispoštujemo svačiju potražnju”, rekao je općinski načelnik Asim Aljić.\nDirektor JP Komunalno Sead Mujanović je zadovoljan što je konačno, nakon dužeg perioda, došlo na red plaćanje duga. Istakao je kako i Komunalno duguje velike novce tuzlanskom Vodovodu za plaćanje utroška vode, te predstoji da Komunalno i sa Vodovodom Tuzla napravi odgovarajući protokol za otplaćivanje svojih obaveza!\nUgovor između Komunalnog i općine Živinice će doprinijeti pružanju kvalitetnijih usluga za grad i bolje snabdijevanje vodom!/J.R./


Opozicija kritikovala povećanje zaduženja RS-a | Novi.ba\nPorezna uprava izvršila 217 kontrola i otkrila 61 neprijavljenog radnika U EVROPU STIŽE PAKLENO LJETO: Ovaj mjesec će biti biti najteži, pržit ćemo se...\nOpozicija kritikovala povećanje zaduženja RS-a\nObjavljeno:22.05.2020 - 21:04\nPoslanici Narodne skupštine Republike Srpske okončali su večeras raspravu o Prijedlogu rebalansa entitetskog budžeta za ovu godinu - po hitnom postupku.\nMinistrica finansija Zora Vidović precizirala je da rebalansirani budžet iznosi tri milijarde i 613 miliona KM, što predstavlja uvećanje od 188 miliona KM, odnosno 5,5 posto u odnosu na budžetski okvir za ovu godinu.\nOčekuje se, kazala je, značajan pad ekonomske aktivnosti zbog pandemije virusa korona, a čije se posljedice već mogu primijetiti posmatrajući kretanje naplate javnih prihoda, koji u drugoj polovini marta i tokom aprila imaju pad od oko 16,1 posto u odnosu na isti period lani.\nStoga je planiran i budžetski deficit u ovoj godini u iznosu od 412,2 miliona KM, a procijenjeni BDP iznosit će minus 3,3 posto.\nOpozicija smatra da nije dobro što će se sva šteta nastala usljed pandemije koronavirusa sanirati zaduženjima.\nPoslanik SDS-a Zoran Vidić smatra da je loše što RS nastavlja da se zadužuje kod stranih kreditora radi prevazilaženja posljedica pandemije virusa korona.\nOn je predložio da se privrednicima, koji su imali štete usljed pandemije koronavirusa, izdaju obveznice, kojim bi se trgovalo na finansijskom tržištu, odnosno otkupljivale bi ih banke.\nUime PDP-a Jelena Trivić je predložila da Vlada RS pokaže više solidarnosti praveći uštede odustajanjem od nekih projekata i investicija, a ne da se zadužuje za prevazilaženje posljedica pandemije virusa korona.\nPredviđeno je da se taj bh. entitet dugoročno zaduži za iznos do 678 miliona KM i to na domaćem tržištu do 354,1 milion, od čega je već realizovano 214.134.000 KM, a planirano je zaduženje do 140 miliona KM kroz emisije obveznica i kreditna zaduženja.\nRS na inostranom tržištu planira da uzme kredite do iznosa od 323.866.000 KM i to zaduženjem kod MMF-a, Evropske komisije i Svjetske banke, rekla je ministrica finansija, obrazlažući izmjenu odluke o dugoročnom zaduženju RS.\nTokom današnjeg rada u entitetskom parlamentu je okončana rasprava o potvrđivanju akata koje je donijela entitetska predsjednica Željka Cvijanović za vrijeme vanrednog stanja.\nCvijanović je podsjetila da je tokom trajanja vanrednog stanja u RS, u skladu sa ustavnom procedrom doneseno ukupno 19 uredbi, a tri će prestati da važe danom stupanja na snagu Odluke o ukidanju vanrednog stanja u RS.\nTUŽNE VIJESTI IZ SRBIJE, PREMINUO ALEKSANDAR: Ubijen u pucnjavi u Beogradu\nZavršena 15. sjednica Predstavničkog doma Parlamenta FBiH\n4 NOVA USLOVA ZA PRELAZAK GRANICE, SAMO OVAKO MOŽETE UĆI U EU: Obavezno pročitajte!\nU Bosni pretežno oblačno s kišom, u Hercegovini više sunca


Ponuda za kladioničare MaxBet sportskih kladionica za predstojeće Evropsko prvenstvo u fudbalu\nNovi Sad, 07. Juni 2012. PR Objave: Objava -\nSutra nas očekuju prve utakmice ovogodišnjeg Evropskog prvenstva u fudbalu koje se održava u Poljskoj i Ukrajini. Saša Marčeta, osnivač kompanije MaxBet, istakao je da su MaxBet sportske kladionice među prvima objavile svoje ponude za klađenje, a igre su raznovrsne i osmišljene tako da zaboravimo to što Srbija ne učestvuje.\nPonuda za klađenje u MaxBet sportskim kladionicama, pored standardnih igara za pobednike pojedinačnih utakmica, uključuje i klađenje na pobednika EP gde je Španija favorit sa kvotom 3.80, potom Nemačka 4.10 i Holandija sa kvotom 8.00. Španija, Nemačka, Holandija i Engleska imaju najveće šanse da dođu do top 4 mesta, a kao pobednici pojedinačnih grupa favoriti su: Rusija iz grupe A, Nemačka iz grupe B, Španija iz grupe C i Engleska iz grupe D. Ista je situacija i u igri Prolaz u grupi gde igrač pogađa koja će od ponuđenih reprezentacija proći grupnu fazu takmičenja.\nZa finalni par najviše šanse, prema ponudi MaxBet sportskih kladionica, imaju Nemačka i Španija sa kvotom 8.00, a potom Nemačka i Holandija sa kvotom 10.00. Igra Faza eliminacije je posebno zanimljiva, jer u njoj igrač pogađa u kojoj fazi će ponuđena reprezentacija završiti takmičenje. Po svemu sudeći, ekipe Danske, Grčke, Irske i Švedske prve će napustiti takmičenje ispadanjem u grupi.\nOstale igre su Grupa pobednika gde igrač pogađa iz koje će grupe biti pobednička reprezentacija, a igrači mogu pogađati i u kojoj će grupi biti postignuto najviše golova. Ovom spisku igara, MaxBet kladionice dodale su i specijal gde je ponuda kvota za broj golova najboljeg strelca, hat-trick, ukupno crvenih, žutih kartona, dosuđenih penala, ukupno golova i ukupno golova u grupnoj fazi.\nViktor Kasai ima kvotu 6.00 za sudiju finalnog meča, a posle njega su Pedro Proenca (kvota 6.50), Damir Skomina (kvota 7.00), Kunejt Čakir (kvota 8.00)... Favorit za najboljeg strelca Evropskog prvenstva 2012, sa kvotom 8.00 je Mario Gomez, reprezentativac iz Nemačke, slede reprezentativci Holandije i Portugala Robin Van Persi i Kristijano Ronaldo. Ostatak ponude možete naći u MaxBet EURO specijalu, spremite se da izaberete favorite i uživate u vrhunskom fudbalu.\nevropsko prvenstvo, fudbal, saša marčeta, maxbet\nq: 19 - t: 0.03813 sec


Najviše kriminalnih grupa deluje u Novom Pazaru\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Najviše kriminalnih grupa deluje u Novom Pazaru\nNovi Pazar – Hapšenjem Luke Bojovića u Španiji, Miće Nikolića Sarme u Novom Sadu i Gorana Obradovića u Kruševcu izvršen je udarac na tri najjača kriminalna klana u Srbiji.\nMoćne narko-ekipe, međutim, i dalje deluju u prestonici i u nekoliko gradova Srbije i na prodaji narkotika mjesečno zarađuju nekoliko miliona eura.\nU Srbiji ima šezdeset kriminalnih grupa, ukazuju poslednji podaci policije, i oni broje više od 3.000 članova.\nSve ove grupe se bave drogom, jer je to kriminal u kome se lako i brzo dolazi do gotovog novca. Od šezdeset identifikovanih grupa, koje su u poslu sa drogom, za pet kriminalnih organizacija se može reći da imaju sve odlike narko-klanova. Drogu kupuju u inostranstvu, gdje imaju dobre veze sa moćnim kartelima, imaju uigrane šeme krijumčarenja u Evropu i uspostavljenu dilersku mrežu – kažu u MUP Srbije.\nBeogradskim narko-tržištem posljednjih godina gospodario je Luka Bojović, koji je prije mjesec dana, sa trojicom saradnika, uhapšen u Španiji.\nBojović je u Beogradu imao jaku grupu saradnika, od kojih je većina, onih najuticajnijih, poslje njegovog hapšenja, pobjegla iz Srbije. Pod kontrolom Bojovića radile su i ostale beogradske grupe, ali je sa nekima bio i u neprijateljskim odnosima, tako da je sada pitanje kakav će odnos biti uspostavljen između njih, i da li će u borbi za jačanje pozicija i širenje teritorije doći do sukoba između preostale zemunske ekipe, grupe sa Karaburme, Voždovca, Novog Beograda i Zvezdare – navode sagovornici iz policije.\nPodaci MUP-a govore i da su jake narko-organizacije i u Jagodini, Kruševcu i Novom Pazaru. Oni se, uglavnom, snabdevaju heroinom iz Turske i Bugarske, a kokain nabavljaju iz Latinske Amerike. Jagodinska grupa smatra se najjačom, i pod njenom kontrolom su i tržišta Paraćina i Ćuprije.\nVođa “jagodinaca” ima dobre veze u narko-organizacijama Turske, Bugarske i Irana, odakle se narkotici nabavljaju i šalju kroz Srbiju ka zapadnoj Evropi. Za posljednjih nekoliko godina, koliko deluje, ovaj klan je napravio jaku dilersku mrežu u Njemačkoj, Austriji, Danskoj, Švedskoj i Holandiji.\nKruševačka ekipa deluje pod vođstvom Gorana Obradovića, koji je u ponedeljak uhapšen zbog otimanja 50.000 eura, koje je prethodno prokockao u kladionici “Olimp”. Protiv Obradovića nikada nije podnošena prijava zbog narkotika, ali u policiji vjeruju da njegov klan novac od droge ulaže u nekretnine.\nPolicija je hapšenjem Bobana Stojiljkovića, bliskog saradnika Darka Šarića, 2011. rasturila leskovački klan, koji je drogu nabavljao iz Južne Amerike, Makedonije, Bugarske, Grčke i sa Kosova.\nVeze sa Šarićem ima i vođa kriminalne grupe iz Prijepolja, koji je aktivnosti započeo u Italiji, a zatim biznis nastavio u Beogradu.\nNajviše kriminalnih grupa deluje u Novom Pazaru gdje heroin na veliko prodaje čak pet kriminalnih organizacija – objašnjavaju operativci MUP-a.\nsandzakfalcon 11. Marta 2012. At 09:37\nIzvini ali sto nema sandzak grupe naoruzane koje se bave ubijanjem tih dilera i naroda koji ogrozavasandzacki narod? Nek djeluje kao mafija po svoje i da su naoruzani ali za dobro nasog naroda. ponekad treba biti brutalan i agresivan da bi postigao nesto sto valja i za buduce generacije. Kad vec ima islamska zajednica nek napravi neki klub gdje djeca ucu vojne strategije i nek od malih nogu znaju kako se brani svoj grad i od vanjskih i od unutrasnjih neprijatelja. ponekad se agresivni pristum treba prihvatiti da bi poneki znali cija se rijec pita. bolje da djecu ucite borbe i vodite ih po sumama i trenirate nego da vam porastu propalice pijanci i nitkovi.\nнемања 9. Marta 2012. At 17:36\nВи се прво договорите да ли хоћете да полиција ради посао или да оде,па онда се жалите.Какву год акцију да изведе,једва ћете дочекати да пишете да је то геноцид над муслиманима и наставак притиска\nNaser Tachi 10. Marta 2012. At 16:34\nPrvo se ti nemanja dogovori sam sa sobom ako vec pises cirilicom onda je nauci pa pisi.Koga li ti predstavljas mali covece u cije ime to pricas ,,mi’? A koju to akciju izvedoste bogoti?Pa takvi poput tebe okrecu glavu kad naidje narko diler kod skole i pravis se da nisi nista video smradu jedan a ovde prodajes neku jeftino-srpsku demagogiju.Pa da je narod vlast umesto vas smradovi jedni nama bi trebalo dva tri dana da isteramo stvar na videlo jer i ti nemanja gnido jedna a i mi znamo dobro ko je rak-rana Pazara .Naravno gori rak od Pazarskog SUP-a samom Sandzaku trenutno nema .I da imas obraza kao sto ga nemas zatvorio bi ta smrdljiva usta nemanjicu\nsandzojasko 11. Marta 2012. At 12:54\nSrbi nase komsije i njihova javnost u sandzaku su pokazali sta misli o nama Bosnjacima time sto niko od njih do sada nije istupio i javno kazao i osudio da se nad Bosnjacima vrse razliciti oblici nasilja policijske troture ( trotura policije 90- tih), diskriminacije, asimilacije da ukazu na probleme, ne nego cutke podrazavaju zlocinacki rezim, eto to ste vi gospodo cetnici, sto rece jedan….\nKADRIC NIHAD 9. Marta 2012. At 15:33\nŠto reče sinoć Muftija država se hvali time da je sve glavne kriminalne grupe u Srbiji pohapsila a svakim danom ističu da je u glavnom gradu Sandžaka Novom Pazaru leglo kriminala i otuda se postavlja pitanje kako to da u jednom “epicentru”kriminala još ni jedna nije izvedena akcija hapšenja neke kriminalne grupe,pa zar nije logično da ako država hoće da se uspješno bavi borbom protiv kriminala da pohapsi i kriminalce iz Sandžaka ako ih ima kako i oni sami kažu,zašto “naši”kriminalci nisu ugroženi od zakona,kome oni trebaju,za čiji račun siju nesigurnost u Sandžaku ?


LUTALI TRI MESECA PA SE VRATILI KUĆI: Fudbaleri Vuhana proputovali svet i konačno došli kući! - Superliga Kine, Fudbal\nHotSport»Fudbal»Superliga Kine»LUTALI TRI MESECA PA SE VRATILI KUĆI: Fudbaleri Vuhana proputovali svet i konačno došli kući!\nLUTALI TRI MESECA PA SE VRATILI KUĆI: Fudbaleri Vuhana proputovali svet i konačno došli kući!\nAleksandar Ilić| 2020-04-19T20:26:24+02:00\t19. apr 2020. 20:26|0 komentara|Beta\nKineski fudbalski klub Vuhan Zal vratio se danas u matični grad nakon više od tri meseca odsustva zbog pandemija korona virusa.\nFudbaleri Vuhana su u januaru otišli na zimske pripreme u Španiju, ali su u inostranstvu neplanirano ostali čak 104 dana. Posle dužeg tranzita u Nemačkoj sleteli su na aerodrom u Šenženu gde su morali da prođu tronedeljni karantin.\nPo povratku u Vuhan, priređen im je emotivan doček više stotina navijača na železničkoj stanici u tom gradu.\n– Posle više od tri meseca lutanja, članovi tima su konačno krenuli kućama – navedeno je iz kluba na društvenim mrežama.\nOkupljeni navijači su nosili odeću u timskoj narandžastoj boji, pevali i igračima davali cveće. Igrači Vuhana će sada biti sa porodicama pre nego što nastave da treniraju.\nEkipa Vuhana je početkom januara otišla u Malagu na pripreme, ali im je u tom gradu naređen strogi karantin. Trener Hoze Gonsales je tada rekao španskim medijima da igrači nisu zaraženi korona virusom i tražio je da se oni ne ‘demonizuju’.\nTAGOVI: Vuhan Zal


(VIDEO) OVO NASA NIJE USPELA DA SAKRIJE Bivša službenica: Pronašli smo vanzemaljce na Mesecu\nBrisali anomalije sa fotografija\n25.12.2015. 12:06h 22.05.2017. 06:12h\nDona Hare, bivša službenica Nacionalne vazduhoplovne i svemirske administracije, odlučila je da progovori o poseti Mesecu, a njeno svedočenje šokiralo je javnost.\nSource: NASA releases photos from Apollo missions by ReutersNews on Rumble\nU svedočenju zabeleženom kamerom, Dona Hare tvrdi da je svemirska agencija skrivala činjenicu da su njeni astronauti videli letelice koje je u ličnoj prepisci nazivala „Deda Mrazom“. Ona kaže da su joj mnogi iz NASA rekli da je jedna od Apollo misija imala priliku da vidi tri prizemljena NLO.\nIpak, nije precizirala ni ko su ti ljudi koji su s njom podelili tu informaciju, niti kada se susret odigrao. “Ušla sam u zonu ograničenog pristupa gde se nalazila foto laboratorija, baš u trenutku kad su razvijali film sa fotografijama napravljenim na Mesecu i nekim satelitskim fotografijama”, priseća se službenica. “Jedan čovek skrenuo mi je pažnju na jedan deo mozaika. Mislim da su to bile satelitske slike, ali nisam sigurna. Videla sam okruglu senku koja pada na drveće na slici. Znala sam da misli da je to NLO, ali da ne sme to da mi kaže”, objašnjava ona.\nSource: Strange objects in front of the moon over Castres, France by AudioColorWorld on Rumble\nNe samo da Hare optužuje NASA za skrivanje podataka od javnosti, nego i za izmenu i skrivanje više hiljada fotografija. Ona stoji iza toga da agencija briše sve anomalije s fotografija, pre nego što ih prikaže javnosti. Inače, ona je u NASA radila kao ilustrator i tehničar za foto slajdove i primila je mnogo nagrada za svoj rad. “Bila sam zaprepaštena kad sam shvatila da imaju poseban protokol za brisanje NLO sa fotografija”, kaže Hare.\nHare tvrdi da je kodno ime za NLO-e koje su astronauti videli na Mesecu bilo “Deda Mraz” i da je agencija pretila onima koji progovore o tome šta se radi sa fotografijama da će izgubiti penziju. “Meni nisu pretili, ali sam dobila poruku da ne treba o tome da govorim”, kaže ona. “Ali ja sam već govorila o tome toliko mnogo da im verovatno više nije ni važno”.\nSource: Filming the moon - awesome zoom by audi282 on Rumble\nA Hare nije jedina koja tvrdi da NASA skriva postojanje vanzemaljaca. Mlađi vodnik Karl Vulf koji je radio za direktora obaveštajne službe u sedištu Komande taktičkog vazduhoplovstva tvrdi da je video manipulisanje fotografijama kako bi se izbrisale anomalije na Mesečevoj površini. Vulf kaže da je imao priliku da vidi i prave fotografije iz kojih su isečeni delovi površine Meseca i da mu je jedan zaposleni rekao da je tamo pronađena baza koju su napravili vanzemaljci.


Reklamni notesi - Priprema, štampa i distribucija - Grom\nNotesi su deo širokog asortimana Grom Trade kompanije koja se bavi izradom reklamnog i promotivnog materijala, a naši notesi su odličan reklamni materijal s obzirom na to da su u konstantnoj upotrebi i gotovo svi ljudi koji se bave nekim poslom moraju imati bar po jedan ovakav komad kod sebe.\nRokovnik B5 u poklon kutiji\nCena od: 7,40 €\nCena od: 4,25 €\nCena od: 19,95 €\nCena od: 4,95 €\nCena od: 3,75 €\nCena od: 4,55 €\nCena od: 3,55 €\nMetalna značka za notes\nCena od: 3,95 €\nCena od: 4,30 €\nCena od: 9,25 €\nIako se čini da su pametni telefoni, tableti i laptopovi preuzeli primat u modernom svetu, svi oni dobro organizovani ljudi reći će vam da digitalni uređaji nikada ne mogu zameniti dobar stari papir i olovku. Kada su u pitanju notesi ne morate da brinete o tome da li vam je baterija puna, gde vam je punjač, niti o bilo kom drugom problemu koji mogu da izazovu savremeni uređaji.\nReklamni notesi su izuzetno jednostavni i pogodni za upotrebu i uvek se vrlo lako mogu naći pri ruci za sve što vam treba. Ukoliko ste na nekom važnom sastanku ili vam hitno treba da zapišete neku informaciju, notesi će uvek poslužiti svrsi, a pored toga ovakvi komadi na najbolji mogući način mogu izreklamirati vašu kompaniju, proizvod ili uslugu.\nRokovnici sa štampom, personalizovani planeri i notesi mogu da vam pomognu u izgradnji brenda. Dovoljno je da uradite štampu logotipa i naziva firme na kvalitetnim rokovnicima i poklonite ih svojim radnicima i poslovnim partnerima. S obzirom da se u poslovnom svetu notesi koriste svakodnevno – ovim metodom osiguravate i besplatnu reklamu svoje kompanije u svakoj prilici.\nNotesi – prodaja i ponuda našeg asortimana\nU ponudi našeg asortimana nalazi se veliki broj različitih vrsta notesa, kako u pogledu dizajna, tako i pogledu formata. Bilo da vam je potreban notes B5 ili notes A5 formata u našoj online prodavnici možete poručiti onaj koji vam najviše odgovara i nabaviti savršeni reklamni materijal za svoju firmu.\nPotražite reklamne notese i rokovnike u raznim bojama, sa fleksibilnim koricama, elastičnom trakom ili gumicom, kao i sa držačem za olovku. Nudimo kvalitetne planere sa posebnim dodacima prilagođenim poslovnim ljudima – deo za upisivanje ličnih podataka, kalendar, merne jedinice, svetski pozivni brojevi, informacije o vremenskim zonama i udaljenosti između gradova itd.\nPlaneri sa štampom postaće vaš neophodan alat za organizaciju. Moći ćete da isplanirate svoje vreme i obaveze tako da u svakom trenutku ostavite sjajan utisak na svoje saradnike i zaposlene. Štampani otisak logotipa vaše kompanije na rokovniku ujedno će predstavljati odličnu reklamu na svakom sastanku i poslovnom susretu. Takođe, ne treba zaboraviti da personalizovani rokovnici igraju značajnu ulogu u brendiranju i stvaranju dragocenog odnosa poverenja sa klijentima i partnerima.\nKada su u pitanju reklamni notesi prodaja se kod nas može obaviti uz svega nekoliko klikova. Poručite onaj koji vam najviše odgovara i obradujte svoje zaposlene ili poslovne saradnike savršenim poklonom, koji će sigurno naći primenu u njihovom svakodnevnom životu, a samim tim i na najbolji način izreklamirati vašu firmu.\nZadovoljstvo klijenata i dugotrajnost proizvoda su nam na prvom mestu, pa smo u poslovanje i proizvodnju uključili najkvalitetnije materijale i brendove. Stojimo Vam na raspolaganju za pitanja, informacije i porudžbine, pa budite slobodni da nas kontaktirate slanjem upita sa našeg sajta. Rado ćemo odgovoriti na Vaša pitanja, ideje i zahteve u vezi sa reklamnim notesima i drugom promotivnom opremom koju ćemo personalizovati po Vašoj želji.\nOd kojih materijala pravite rokovnike?\nGrom Trade asortiman obuhvata reklamne rokovnike i notese od najkvalitetnijih materijala. Nudimo planere sa koricama obloženim termo osetljivom eko kožom (Oslo, Lugano, ), vinil papirom (Code White, Gratz, Helsinki), papirom (Eco, Lyon) i tekstilom (Jeans Notebook). Knjižni blog se izrađuje od belog ili krem ofsetnog 80 gr/m2 papira.\nKoji dodaci su dostupni u reklamnim planerima?\nSadržaj i organizacija zavise od modela notesa i rokovnika. Postoje modeli kao što je 5th Avenue, koji sadrži izdvojene odeljke za unos ličnih podataka, kao i četvorogodišnji kalendar, deo sa svetskim pozivnim brojevima, mernim jedinicama, informacijama o vremenskim zonama, razdaljinama između gradova i skraćenice u trgovini.\nTakođe postoje jednostavniji modeli sa delom za upisivanje ličnih podataka i bez kalendara kao što su Dallas, Basel, Pino i Bremen.\nPored elastičnih traka, neki reklamni notesi imaju elastičnu vrpcu i držač za olovku. Deo Grom Trade asortimana čine i portfolija sa džepovima za kartice kao što je model Dublin.\nKoje tehnike štampe koristite na reklamnim notesima?\nU zavisnosti od modela rokovnika i notesa koriste se i razne tehnike štampe. Metode koje upotrebljavamo su digitalna štampa, laserska gravura i štampa, sito-štampa, folija otisak i suvi žig.\nDa li vršite dostavu reklamnih notesa na kućnu adresu?\nDa, vaše porudžbine šaljemo kurirskom službom na željenu adresu, a isporuka na teritoriji Republike Srbije je besplatna.


Bebi oprema i dečje stvari : IKEA Antilop decija hranilica :) 16.09.2020 - ID 64999113 - KupujemProdajem\nBebi oprema i dečje stvari > Stolice za hranjenje > ID oglasa: #64999113 (postavljen: pre nedelju dana)\nViđeno: 4896 puta\nVeoma prakticna jednostavna za odrzavanje. Hranilica se isporucuje i sa tacnom za hranjenje.\nDimenzije proizvoda Širina: 56 cm\nŠirina sedišta: 25 cm\nDubina sedišta: 22 cm\nVisina sedišta: 54 cm\nDonosimo i ostale Ikea stvari po porudzbini u roku od 3-5 radnih dana.\nOdlicna saradnja, veoma brzo i efikasno. Pohvala i preporuka za ovog člana


Mehanika-Hidraulika fluida-problem sa protokom tecnosti kroz sistem cevi\n[ http://www.elitesecurity.org/t507524 ]\n[ Kelekele73 @ 23.12.2021. 12:50 ] @\nImam jedan specifican slucaj koji nikako ne uspevam da odgonetnem i koji mi pravi problem, a koji se nadam da cu uz vasu strucnu pomoc uspeti nekako da resim.\nU pitanju je problematican protok rashladne tecnosti kroz jedan deo cevovodne mreze . Medijum koji tece kroz cevi je mesavina glikol-voda u odnosu 1:2, a temperatura tecnosti iznosi 14 stepeni celzijusa.\nNaime problem mi nastaje nakon jednog T-racvanja cevi gde mi u jednoj grani tecnost nastavlja normalno da struji u kolicini 15,8 m³/h,dok u drugoj grani mi je protok pao na 4,3 m³/h sto je premalo.U toj problematicnoj grani cev se nakon t-racve koja je dn100 (110mm)suzava na precnik DN80(85mm) i nakon toga je montiran regulacioni ventil predvidjen za tu dimenziju. Po Bernulijevoj jednacini,u delu gde se cev suzava,kolicina protoka ne bi trebala da se menja vec samo pritisak treba da padne i brzina strujanja da se poveca.\nLupam glavu vec duze vreme i nikako da utvrdim sta mi usporava protok. Da napomenem da sam sva merenja sam napravio i sve ventile u tom delu mreze potpuno(100%) otvorio . Cevi su pravilno dimenzionirane i to je jedna inzinjerska firma proverila.\nRadi lakseg opisa problema,postavicu semu koju sam napravio i gde se tacno vidi gde je nastao problem.\nKo ima volje neka slobodno analizira sliku i svi predlozi i sugestije su dobrodosli. :)\n[Ovu poruku je menjao Kelekele73 dana 23.12.2021. u 14:15 GMT+1]\n[ dejanet @ 23.12.2021. 13:07 ] @\nNa prvu loptu.\nImas padove pristiska kod T racve, suzenja, regulacionog ventila i kod svakog klima uredjaja.\nNasuprot padovima pristiska imas, predpostavljam pumpu.\nAko slucajno znas koeficijente otpora ventila i klima uredjaja, onda mozes das dobijes padove pritiska dP=f(ro, temp...) a zatim i daljom kalkulacijom do protoka, koji ce bit verovatno isti kao ovi izmereni.\n[ Kelekele73 @ 23.12.2021. 13:29 ] @\nHvala na veoma brzom odgovoru. :)\nMislis li da su svi ti padovi pritiska uzrok zbog kog je kolicina protoka ovoliko mala?\nDa napomenem da su svi klima uredjaji opremljeni trokrakim ventilom i u slucaju da je klima uredjaj iskljucen,tecnost ne prolazi kroz klima uredjaj vec struji neometano kroz taj trokraki ventil nazad u povratni vod.Vrednosti pada pritiska ΔP na regulacionim ventilim nemam ali ce u narednom periodu biti izvrseno merenje.U drugoj grani nakon t-racve ,gde je kolicina protoka normalna(15,8 m³/h) , nalaze se takodje regulacioni ventili i prikljuceno je 6 klima uredjaja.U tom delu funkcionise sve kako treba i bez ikakvih problema.\n[ dejanet @ 23.12.2021. 14:48 ] @\nMalo sam zardjao, tako da uzmi sa rezervom moje pisanje.\nOvo je dvocevni zatvoren sistem, tako da se u startu eliminise gravitacija iz bernulija.\nPotrebni kapaciteti(rashladni/toplotni) klima/grejnih tela definisu potreban protok u funkciji gustine i temperature fluida. Na osnovu protoka se biraju dimenzije cevi. Protoci, daju brzine, a zajedno sa koeficijentima(pumpa, ventili, racve, kricine, klime...) daju padove pritiska.\nTakodje se racuna i pad pritiska usled trenja cevi, tj. duzinski pad pritiska se mnozi sa duzinama cevi.\nKoliko se secam, dalje, mreza se podeli u deonice(do ventila,racve, kricine, klime...), zatim se racunaju dP-padovi pritiska za svaku deonicu.\nAnaliziraju se sve deonice i na osnovu najveceg pada pritiska dPmax se bira najnepovoljnija deonica. Najnepovoljnija deonica je ona sa max padom pritiska, izmedju pumpe i najnepovoljnije klime.\nNa osnovu protoka i dPmax se dimenzionise pumpa.\nDalje, kod povoljnije grane se obicno radi prigusenje(dPmax - dPdeonice), preko prigusnog ventila, naravno ako postoji potreba za tim. Cini mi se da ovo nije velika mreza.\nZa opisan slucaj, moguci su razliciti uzroci:\n- lose dimenzionisani precnici\n- lose dimenzionisana pumpa\n- ne-balansirana mreza\n- prljavstina i zacepljenje, mozda vazduh\nSvako bi valjalo da vam isporucilac/izvodjac sistema uradi toplotno-hidraulicni obracun(grubo opisan gore), ako vec nije.\nZatim, ovo sto ste vec poceli, a sto je odlicno, da uradite merenja protoka i padova pristiska.\nTako cete relativno brzo doci do uzroka problema.\n[ RumRum @ 23.12.2021. 16:12 ] @\nImaj na umu da fluid uvek teče gde mu je lakše (odnosno gde je manji otpor) i da je pad pritiska fluida u paralelenim granama uvek isti.\nPrema priloženoj šemi u grani sa desne strane T-račve imaš mnogo više hidrauličkih otpora i zato je protok manji.\nDa li možeš da prigušiš protok (odnosno da povećaš otpor) u granama sa leve strane T-račve?\nTako se najjednostavnije hidraulički balansira sistem i dobija željeni protok.\n[ Kelekele73 @ 23.12.2021. 17:13 ] @\nPo tabeli,svi precnici cevi koje su u ovom slucaju postavljene, su odgovarajuci.Na primer najtanja cev u sistemu (prikljucak klima uredjaja) ima precnik DN40 i ona ima mogucnost da transportuje fluid u kolicini 9 m³/h pri brzini 2 m/s. U mom slucaju izmerena brzina strujanja je 0,22 m/s ,sto je veoma malo i bio bih prezadovoljan kada bi brzina bila oko 1 m/s.Pumpe su veoma velikog kapaciteta i u pogonu je uvek samo jedna(po rashlanom krugu) jer nema potrebe za povecanjem kolicine protoka tecnosti.Tecnost struji kroz zgradu od 3 sprata,gde je situacija vezano za hidraulicni protok na spratu iznad i na spratu ispod perfektna.Samo u ovom delu mreze imam problem.Prljavstinu iskljucujem kao mogucnost jer su u mrezi postavljena ogromna sita i filteri koji se svake 2 godine menjaju,a ove godine su zamenjeni.Prilikom zamene sita izgledaju skoro kao nova,nikakve prljavstine unutra nema.\n[ Kelekele73 @ 23.12.2021. 17:39 ] @\nMoram priznati da slicno razmisljamo :)\nPrvo sta sam uradio, zatvorio sam levu granu u kojoj je protok 15,8 m³/h misleci da ce se protok povecati u desnom problematicnom delu.Nakon zatvaranja ventila na levoj grani,maksimalna vrednost kolicine protoka u desnoj grani se popela na 5 m³/h i to je sve.Skoro nikakvo znacajnije poboljsanje nisam dobio.Dugo vremena sam mislio da zbog tog suzenja nakon t-racve veca kolicina odlazi u levu granu,ali kako mi je jedan kolega inzinjer objasnio,na t-racvi se protok nakon racvanja deli na 50:50 ako su obe grane istih dimenzija. U ovom slucaju bi bilo recimo 60:40 zbog tog manjeg suzenja.Posto su regulacioni ventili podesivi,mislio sam da mozda nisu ograniceni,ali to nije bio slucaj.Ventili su 100% otvoreni.\nDa napomenem da sam ovaj slucaj otkrio jer su mi temperature u prostorijama koje se hlade bile na gornjoj granici i klima uredjaji su radili sa skoro 100% kapaciteta.Nakon merenja temperature utvrdio sam da mi je ΔT(razlika u temperaturi na dovodu i povratu iz klima uredjaja) prevelik,vise od 10 stepeni Kelvina.\nNakon toga sam uradio merenje protoka i tada mi je sve postalo jasno.Premalo tecnosti struji kroz klima uredjaje u ovom delu mreze, tj. kretanje fluida je presporo.\nSad jedno pitanje,ukoliko ne uspem pronaci uzrok da li bih nesto dobio ugradnjom dodatnih pumpi izmedju t-racve i suzenja cevi?Samo kada bih uspeo da ubrzam tecnost mislim da bi se tada situacija poboljsala.Oslanjao sam se na bernulija da nakon svakog suzenja i na krivini,tecnost ubrzava.Ako su vase tvrdnje tacne,onda ovde imam bas veliku vrednost hidraulicnog otpora.\n[ RumRum @ 23.12.2021. 18:47 ] @\nDa, ugradnja dopunskih pumpi može da pomogne, i često se koristi u inženjerskoj praksi, ali pre toga predlažem da se vratimo korak nazad.\nKoliko pumpi ima postojeći sistem i gde se one nalaze?\nAko je u pitanju jedna pumpa, prema priloženoj šemi, imam utisak da se ona nalazi negde na levoj strani u odnosu na T-račvu.\n[ Kelekele73 @ 23.12.2021. 19:41 ] @\nPumpe se nalaze na krovu i pumpaju hladnu vodu kroz celu zgradu.Glavne cevi se kroz specijalan saht spustaju sa krova vertikalno do prizemlja i na svakom spratu su prikljucene cevi koje obezbedjuju protok po spratovima.Kruzni tok se zavrsava tako da se voda kroz glavne cevi vraca ponovo na krov.Na semi se vidi oznaka gde je strelicama obelezeno u blizini t-racve u kom smeru se krece fluid.Tamo gde je oznaka DN150,iz tog smera tecnost dolazi a ona 4 velika kruga predstavljaju te 4 glavne cevi. Kao sto sam vec napisao, na svim spratovima funkcionise sve besprekorno i nikakvih problema sa protokom nema.osim u ovom delu koji je prikazan na semi.\n[ dejanet @ 23.12.2021. 21:05 ] @\nKelekele73: Prvo sta sam uradio, zatvorio sam levu granu u kojoj je protok 15,8 m³/h misleci da ce se protok povecati u desnom problematicnom delu.Nakon zatvaranja ventila na levoj grani,maksimalna vrednost kolicine protoka u desnoj grani se popela na 5 m³/h i to je sve.Skoro nikakvo znacajnije poboljsanje nisam dobio.Dugo vremena sam mislio da zbog tog suzenja nakon t-racve veca kolicina odlazi u levu granu,ali kako mi je jedan kolega inzinjer objasnio,na t-racvi se protok nakon racvanja deli na 50:50 ako su obe grane istih dimenzija. U ovom slucaju bi bilo recimo 60:40 zbog tog manjeg suzenja.Posto su regulacioni ventili podesivi,mislio sam da mozda nisu ograniceni,ali to nije bio slucaj.Ventili su 100% otvoreni.\nOK, izlgeda da je problematicna grana(prikazana na semi) u stvari najnepovoljnija i verovatno se ona uzima kao referentna za pumpu jer daje najveci pad pritiska.\nOvo vec "mirise" na lose dimenzionisanu pumpu u odnosu na maksimalni pad pritiska i zeljeni protok.\n[ MajorFatal @ 23.12.2021. 22:21 ] @\nMalo verovatno, ali da li ti ventili mogu da se pokvare, deluje ti da je 100% otvoren, a u stvari zatvoren, ne radi? Da li si njih proveravao?\n[ RumRum @ 24.12.2021. 03:29 ] @\nSmerovi povratnih cevovovda na priloženoj šemi nisu dobri (treba da budu nacrtani u suprotnom smeru i vode naviše).\nDefinitivno, po šemi otpori sa desne strane T-račve su znatno veći nego otpori sa leve.\nKako izgledaju cevovodi sa leve strane T-račve koji nisu prikazani na priloženoj na šemi?\n[ Kelekele73 @ 24.12.2021. 07:50 ] @\nSlazem se sa tobom,ova grana koja je na semi predstavljena je najhaoticnije izvedena za razliku od ostalih grana u zgradi.Problem je sto je tu nakon prvobitnog planiranja cevovod nadogradjivan i na licu mesta izgleda bas kao na ovoj semi,prilicno haoticno.Ovaj problem je nastao pre oko 10 godina i dok ja nisam uradio merenja,nije se za njega znalo.Neko pre mene ili nije imao interesovanja ili nije bio dovoljno strucan.U firmi sam oko 3 godine a ovim problemom se bavim oko godinu dana.\nNa ostalim spratovima na primer , cevi se granaju takodje t-racvom,obe grane su istih dimenzija i u oba smera(leva i desna grana) cevi idu skroz pravo tj,nema krivina .Klima uredjaja ima ukupno 6 na svakoj grani,postavljeni su u pravilnom rasporedu jedan pored drugoga i njihove prikljucne cevi nisu dugacke a prikljucak svakog uredjaja je izveden odmah pored cevovoda grane.Prikljucne cevi nesto su deblje(DN50) i duzine su oko 1,5-2 metra.\nSto se tice ventila,njih nisam mogao skidati i proveravati iznutra jer je sama procedura veoma slozena i pre toga moram ogromnu kolicinu glikol mesavine da ispustim , a to je prevelik posao.Ako bude neophodno uradicu i to,ali mi je sada najbitnije pre toga probati pronaci uzrok svega ovoga.Takodje posto su dva rashladna kruga u pitanju i na oba je isti problem,mala je verovatnoca da su oba regulaciona ventila neispravna.\nPumpe su veoma velikog kapaciteta, oko 250 m³/h a hidraulicni sistem radi na 2,5 bar.Kod samih pumpi manometri mi pokazuju ΔP vrednost 0,1 bar, sto mislim da je veoma dobro. Znaci odvodni 2,6 a povratni pritisak 2,5 bara.Ceo sistem je prilicno stabilan i veoma dobro funkcionise ,osim u delu koji je na semi.\nRazmisljao sam i o povecanju protoka,tj. podizanju pritiska u sistemu ali bi sa time samo doslo do razbacivanja i povecane potrosnje energije a ne bih dobio zeljene rezultate.Takodje delta T izmeren kod pumpi mi je perfektan.Iznosi 5 stepeni Kelvina,sto znaci da je ceo rashladno-hidraulicni sistem dobro podesen i veoma efikasno radi.\nNajbolje i najbrze resenje bi bilo da se postave nove cevi u problematicnoj grani,bez krivina, ali to je preskupo.\nIz tog razloga sve vise razmisljam o mogucnosti ugradnje pomocnih pumpi ispred problematicne grane,samo da nekako ubrzam protok kroz taj deo mreze.\n[ Kelekele73 @ 24.12.2021. 07:59 ] @\nU pravu si,moja greska.Povratni vod je pogresno obelezen.\nZnaci na svim ostalim spratovima leva i desna grana su potpuno simetricno izvedene,kao u ogledalu su jedna u odnosu na drugu.U delu prikazanom na semi je situacija specificna zbog komplikovanog rasporeda.\n[ MajorFatal @ 24.12.2021. 10:01 ] @\nPa ne mora oba, dovoljno jedan da pravi problem .. a mislim da možeš prilično bezbolno da ih proveriš, bez ispuštanja tečnosti, zatvoriš jedan, izmeriš protok, otvoriš do kraja, izmeriš protok, zatvoriš drugi .. itd .., ako su oba ispravna morali bi identično da se ponašaju kad su zatvoreni, i kad ih otvoriš 100%\n[ Kelekele73 @ 26.12.2021. 18:38 ] @\nMajorFatal: Pa ne mora oba, dovoljno jedan da pravi problem .. a mislim da možeš prilično bezbolno da ih proveriš, bez ispuštanja tečnosti, zatvoriš jedan, izmeriš protok, otvoriš do kraja, izmeriš protok, zatvoriš drugi .. itd .., ako su oba ispravna morali bi identično da se ponašaju kad su zatvoreni, i kad ih otvoriš 100%\nSamo jedan regulacioni ventil je instaliran po rashladnom krugu. Ovaj drugi ventil na semi je obicna klapna, tj. mehanicki ventil koji sluzi da zaustavi protok u dovodnom vodu.Regulacioni ventili su na oba rashladna kruga montirani na povratnom vodu. Na njih sam mislio, mala je verovatnoca da su oba regulaciona ventila , tj. na oba rashladna kruga istovremeno, neispravni.\n[ MajorFatal @ 26.12.2021. 21:47 ] @\nMožda nisu neispravni, možda su pogrešno/natraške montirani, ma zaboravi, samo sam hteo da skrenem pažnju da je možda i to, ako je sve ostalo identično kao na drugim granama, a tamo radi kao što je predviđeno ..\n[ Kelekele73 @ 04.01.2022. 19:23 ] @\nZa dve nedelje bice izvrseno merenje razlike pritiska na regulacionim ventilima, pa cu onda malo vise znati u kom pravcu da dalje trazim uzrok. :)\nU svakom slcaju cu javiti kako napreduje ceo proces,jer ovo stanje moram nekako resiti ;)\n[ dejanet @ 05.01.2022. 02:36 ] @\nSa merenjima mozete da utvdite da li je ventil falican, ali kompletnu sliku necete dobiti.\nNajkorisnije bi bilo da uradite hidraulicni proracun mreze i dobijete maksimalni pad pristiska koji pumpa mora da izgura i protok, pa uporedite to sa postojecim parametrima pumpe.\nNa slici gore nedostaju duzine deonica cevi, da bi se stekao uvid o velicini mreze. Generalno, koliko se secam, hidraulicna mreza se crta na gradjevinskoj podlozi - horizontalni deo i na preseku - vertikalni deo mreze. Onako amaterski, deluje mi kao jednostavna mreza, ali zbog velikih precnika i velikih potrebnih protoka, moze da se desi da i manja greska u izvodjenju i dimenzionisanju moze da napravi problem, tj. vecu razliku izmedju pretpostavljenih i realnih padova pritiska i protoka.\n[ Kelekele73 @ 09.01.2022. 20:08 ] @\nSlazem se naravno,ali od nekuda mora da se pocne sa trazenjem uzroka problema.\nSemu sam napravio provizorno,ali prikazuje realno stanje i izgled same mreze . Cevi(DN40) su dugacke na nekim mestima i po 8-9 metara.Na slici nedostaju regulacioni ventili koji se nalaze ispred svakog klima urdjaja,i merenje ce biti i na njima odradjeno. Prvo provera svih regulacionih ventila, i ako to prodje,radice se endoskopsko snimanje kroz cevi. Voda u tom delu mreze struji veoma sporo. Ako su svi ventili ispravni, sve cevi prohodne i svi trokraki ventili u klima uredjajima otvoreni, voda mora da struji brzinom od najmanje 10 m³/h. Ako bih dobio protok od 7-8 m³/h, bio bih prezadovoljan.Sliku sam postavio nadajuci se da ce neko strucan mozda brzo primetiti sta na samoj semi nije u redu i gde bi mozda mogao biti problem.Ja sam je analizirao vise puta i razne stvari probao ali nisam uspeo doci do uzroka presporog protoka vode kroz cevi.\nSto se tice pumpi,moram jos jednom napomenuti,pumpe guraju vodu kroz celu zgradu od 4 sprata i nigde nema problema samo u ovom delu zgrade koji je na slici. Sumnja se da je problem izmedju velike T-racve i dela gde su glavni regulacioni ventili.\nNadam se nakon zavrsenog merenja i analize da ce biti bar priblizno poznato gde se nalazi problem.\n[ Kelekele73 @ 22.01.2022. 09:19 ] @\nIzgleda sam pronasao sta mi stvara problem i zbog cega je protok rashladne tecnosti tako slab.\nMerenja razlike pritiska na regulacionim ventilima su zavrsena i vrednosti ne pokazuju bilo kakve probleme na samim ventilima.Razlike u pritiscima su normalne i kada je ventil potpuno otvoren skoro neprimetna razlika ΔP u rangu 1 -10 mBar. Dakle,ventili su ispravni u potpunosti.\nNakon toga sam ponovo izmerio brzinu,kao i kolicinu tecnosti koja protice kroz cevi i dobio slicne vrednosti koje sam i pre nekoliko meseci izmerio.\nAnalizirajuci po stoti put shemu, dosao sam do zakljucka da bi problem mogao biti u samim klima uredjajima,tj. u trosmernim ventilima koji se nalaze u samim klima uredjajima.Da bih to proverio uradio sam sledece:\nNa jednom rashladnom krugu je prikljuceno ukupno 5 klima uredjaja,dva velika snage 75 kW i 3 manja snage 25kW.Od tih 5 uredjaja u pogonu se nalaze 1 veliki i 3 mala.Ovaj drugi veliki je u stand-by modu i sluzi kao rezerva ukoliko se desi da neki od ostalih 4 uredjaja otkaze.Taj veliki koji je u pogonu,radi skoro punim kapacitetom,80%-90%.Ostala 3 mala rade kapacitetima izmedju 20% i 30% jer prostorije koje hlade su male i nema velikog izvora toplote.Vrednosti kolicine protoka u tom trenutku su oko 4,6 m³/h izmereno odmah nakon glavnog regulacionog ventila grane.\nDa bih testirao da li cu povecati protok na ovom velikom uredjaju koji je u pogonu,iskljucio sam sva tri mala uredjaja i prekinuo im dotok rashladne tecnosti.Izmerena vrednost kolicine protoka je tada pala na 2,3 m³/h umesto da se poveca. Da je problem u glavnim regulacionim ventilima ili da premala kolicina vode dolazi u rashladni krug grane ,nakon prekida dovoda tecnosti na ova 3 mala uredjaja ,protok kao i kolicina tecnosti bi se povecali na ovom velikom uredjaju koji je ostao u pogonu sto ovde nije bio slucaj.\nU tom trenutku dosao sam do zakljucka da taj ventil u klima uredjaju ne propusta dovoljnu kolicinu tecnosti da bi se protok povecao.Krug kretanja tecnosti kroz cevi se zatvara preko samih klima uredjaja i njihovih trosmernih ventila , pa ako ti ventili nisu dovoljnih dimenzija ili nisu skroz otvoreni ,ni tecnost nece strujati dovoljnom brzinom. Druga losa stvar je u tome sto su ventili na tri mala klima uredjaja otvoreni samo oko 30% i sam protok kroz njih je veoma mali.\nZatim sam uradio sledeci test, na svih 4 uredjaja koji su u pogonu sam podesio da ventili budu otvoreni 80-100% i ponovo napravio merenje. Dobio sam tada vrednost od skoro 6 m³/h.Ta izmerena vrednost mi govori da sam pronasao gde lezi problem. Da bih povecao protok tecnosti na odprilike 10 m³/h, trebalo bi da je na rashladni krug prikljuceno ili vise klima uredjaja ili da su dimenzije ventila vece tj. da imaju vecu propusnost.Na zalost ventili su fabricki ugradjeni i dimenzije DN40 sto mislim da nije dovoljno.\nU sledecih nekoliko dana cu uraditi jos jedan test gde cu pustiti u pogon i ovaj peti rezervni uredjaj i ventile na svih 5 klima uredjaja cu podesiti da budu potpuno otvoreni.Nakon toga cu napraviti merenje pa se nadam da ce rezultat biti jos bolji.\nIako sam mislio kada je klima uredjaj iskljucen da tecnost i dalje struji kroz bypass na samom trosmernom ventilu klima uredjaja,to izgleda nije slucaj.\nDa rezimiram,bez dovoljno otvorenih ventila u samim klima uredjajima, ni protok nece biti dovoljan.Ako bi recimo svih 5 klima uredjaja iskljucio,protok bi tada bio 0 m³/h, tecnost se ne bi u tom delu uopste kretala.\nProblem su mi prostorije gde se nalaze ova dva veca klima uredjaja jer tu se proizvodi bas velika kolicna toplote koju zbog premalog protoka klima uredjaji ne uspevaju brzo da odvedu .\nSad je veliko pitanje sta dalje raditi,zameniti klima uredjaje sa uredjajima vece propusnosti ili pokusati povecati dimenzije prikljucnih cevi i vec postojecih trosmernih ventila.Od konacnog resenja sam jos uvek daleko,ali sada bar znam sta je uzrok.\n[ MajorFatal @ 22.01.2022. 17:49 ] @\nDa proveri i to sa svih 5, ali dobićeš samo neku orijentacionu vrednost, ne vredi ti mnogo ako tad bude ok jer je taj jedan predviđen da ne radi, već da bude u rezervi.\nMožeš još da probaš da otvoriš tri mala i jedan veliki na 100%, a da u onoj drugoj grani gde je 15m3/h malo prigušiš za 10 - 20%, prethodni put si dobio nešto malo sa 4,3 na 5m3/h, možda sad bolje reaguje .. ne znam da li bi prigušenje i na drugim spratovima pomoglo za tu problematičnu granu ..\n[ Kelekele73 @ 23.01.2022. 20:14 ] @\nTaj jedan uredjaj je vec poodavno u stand-by rezimu, ali mislim da je to bila pogresna odluka.Bolje je da su oba u pogonu i da oba rade sa duplo manje snage nego da je jedan skoro 100% opterecen .Uz sve to iskljucivanje jednog uredjaja uzrokuje drasticno slabiji protok tecnosti kroz celu granu i time remeti ispravan rad preostalih uredjaja.U svim ostalim prostorijama su svi uredjaji u pogonu,i nikakvih problema nema.\nKako bilo,sada sam na dobrom putu ,pa cu nakon preostalih testova videti kakav ce biti krajnji rezultat.\n[ MajorFatal @ 24.01.2022. 11:07 ] @\nNe znam šta je bolje, ali viđao sam to već na terenu da jedan radi, a drugi je samo u pripravnosti da uskoči ako onaj prvi otkaže, ne znam šta je zamišljeno, možda kad bi oba radila pa jedan otkazao onaj drugi ne bi mogao da preuzme i odradi sve, pogotovo podešen na pola od onog što može da odradi .. evo ne znam. Možda ti je neko rešenje i da samo dodaš još jedan uređaj, ako ništa drugo ..\n[ Kelekele73 @ 27.01.2022. 23:00 ] @\nHvala na odgovorima i na podrsci u ovom mom problemu:)\nJos nekoliko merenja sam obavio i sada mi se cini da sam opet na pocetku.\nNaime,pustio sam u pogon svih 5 uredjaja da rade sa 100% otvorenim ventilima i onda sam hteo da na ulazu svakog od njih izmerim koliko rashladne tecnosti kroz svaki od njih posebno protice i tu sam naisao na razocarenje. Kroz ta dva velika klima uredjaja protice i dalje samo oko 2 m³/h . Iako mi se tokom poslednjeg merenja ukupni protok u grani pored glavnog regulacionog ventila popeo na oko 7 m³/h, koliko i sada iznosi, protok kroz sam klima uredjaj je i dalje oko 2 m³/h. Brzina strujanja je takodje skoro nepromenjena , iznosi izmedju 0,2 i 0,3 m/s.\nIzgleda da je protok od 7 m³/h koji sam izmerio na grani pored glavnog regulacionog ventila samo zbir svih protoka na klima uredjajima u tom trenutku.Ukupan protok se povecao jer je i taj peti klima uredjaj pusten u pogon. Do stvarnog povecanja protoka koji sam ocekivao da ce se desiti kroz klima uredjaje,u stvari skoro da i nije doslo.\nSada opet pocinjem da sumnjam da cevi ne mogu da transportuju dovoljnu kolicinu tecnosti da bih imao zeljeni protok .\nKriticni (veliki) klima uredjaji su prikljuceni na cevi DN40(40 mm unutrasnji precnik) , i po tabeli vidim da ta cev pri brzini strujanja 0,3 m/s moze da transportuje samo oko 2,2 m³/h tecnosti sto je u mom slucaju i izmereno. Da bi dobio protok od 4,5 m³/h ,tecnost kroz DN40 cev treba da struji brzinom od 1 m/s. Posto ja zelim da dobijem nekako protok kroz klima uredjaj izmedju 6 i 8 m³/h, moram da kroz DN40 cev ubrzam tecnost do brzine oko 1,5 m/s. Velike brzine protoka uzrokuju i turbulentno strujanje tecnosti kroz cevi, pa posto je ovo prilicno tanka cev verovatno bih imao i gubitke ,kako u pritisku tako i u protoku tecnosti.\nPostoji li neki nacin da ubrzam tecnost do brzine 1,5 m/s ili bi to u ovom slucaju bilo neizvodivo i besmisleno raditi?\nJos da dodam da recimo ukupna duzina cevi izmedju pozicije glavnog regulacionog ventila i velikog klima uredjaja iznosi 19 metara.Prvih 10 metara cevi je presek DN80(80 mm unutrasnji presek ) a ostalih 9 metara je 40mm unutrasnji presek.Znaci nakon 10 metara DN80 prelazi naglo u DN40.Tih 9 metara su mi nekako sumnjivi i bojim se da je tu napravljena greska.\nEvo na ovom linku je i tabela gde se vidi koliko koja dimenzija cevi moze da transportuje tecnosti pri odredjenoj brzini strujanja.\n[ MajorFatal @ 28.01.2022. 15:34 ] @\nNi meni odavno ništa nije jasno al možemo da pričamo .. :)\nKelekele73: Hvala na odgovorima i na podrsci u ovom mom problemu:)\nJoš je ostalo ako hoćeš da prigušiš onu granu od 15m3/h, za 10 - 20%, eventualno i grane na drugim spratovima pa da vidiš da li je još bolje .. Inače računica kao da se malo ne slaže, 5 uređaja po 2m3/h bi trebalo da bude da 10m3/h prođe kroz sve a ne 7m3/h?\nAli tako je i na onoj drugoj grani koja dobro radi, 15m3/h je zbir kad radi svih 6 uređaja ...\nDa li su i uređaji na onoj grani koja dobro radi 15m3/h takođe priključeni na DN40? Ako jesu onda nije do toga ... ?\n[ Kelekele73 @ 28.01.2022. 18:52 ] @\nOnih 6 uredjaja na grani gde sve uredno funkcionise nisu prikljuceni sa dn40 vec je prikljucak klima uredjaja izveden sa dn50 i dn60 cevima.Radi poredjenja, kroz tu prostoriju gde funkcionise sve kako treba i gde je protok 15 m³/h, glavne cevi DN100 idu skroz pravo do kraja prostorije a prikljucak svakog klima uredjaja je samo 1 ili najvise 2 metra udaljen od glavnog cevovoda. I uz sve to prikljucne cevi koje su spojene na DN100 cevovod su DN60 ,pa na te DN60 dodje ventil, pa onda nakon ventila cev dn50 ili cak negde i dn60. Nigde osim u ovom problematicnom delu nema cevi promera DN40. Primera radi , taj jedan veci klima uredjaj u problematicnom delu grane je spojen sa DN40 cevima koje su dugacke cak 9 metara.Sto je najgore, prikljucak sa DN80 na DN40 je izveden direktno,sa jednom redukcijom.Tu je sigurno u pitanju turbulentan protok.\nMene interesuje koje su vrednosti pada pritiska kroz cev DN40,jer gde god je ta cev postavljena protok ne prelazi 2,2 m³/h pri brzini strujanja 0,2-0,3 m/s?\nTotalno zbunjujuca situacija.Meni su te DN40 cevi veoma sumnjive.\nPritisak koji stvaraju pumpe je 2,5 Bar,razmisljao sam i sta bi mi donelo ako bih povecao pritisak?Tada bi mi se kompletna hidraulicna slika u celoj zgradi poremetila i morao bih ponovo da radim podesavanje kompletnog hidraulicnog sistema.Drugo pitanje je ima li smisla podizati pritisak celog sistema i trositi dodatnu energiju zbog jednog manjeg dela gde je protok iz nekog razloga oslabljen? Trece pitanje koliko visok pritisak treba da bude da bi tecnost kroz DN40 cevi tekla brzinom 1,5 m/s?\nOvaj izmereni protok od 7 m³/h je zbir protoka svih 5 klima uredjaja kada ih podesim da rade sa 100% snage, i u pravu si da bi trebao iznositi oko 10 m³/h ali dok ja sve uredjaje podesim i dok se vratim do mesta gde vrsim merenja, tri manja klima uredjaja vec pocinju polako da zatvaraju ventile jer veoma brzo dostignu zadatu temperaturu. Iz tog razloga je i ukupan protok manji od 10 m³/h. Ali to i nije problem,manje varijacije u pritisku ,protoku i brzini strujanja su normalne.\nSto se tice prigusenja one grane gde sve uredno funkcionise,nju sam kompletno iskljucivao, tj. zatvarao skroz ventile .U tom trenutku bi sva tecnost koja je tekla u tu ispravnu granu trebala biti preusmerena u ovu problematicnu,ali nije.U toj problematicnoj grani sta god da ja uradim ,protok kroz klima uredjaje je uvek isti.\nNesto koci normalno strujanje tecnosti kroz taj deo cevovoda, a ja sve vise sumnjam u te dn40 cevi.Mnogo ima krivina,same te cevi su dugacke,ne znam vise ni sam...\nSema iz prvog posta se izbrisala,pa evo novi link Shema-Protok\n[Ovu poruku je menjao Kelekele73 dana 28.01.2022. u 20:12 GMT+1]\n[ dejanet @ 28.01.2022. 22:16 ] @\nMislim da se ne slazu protok 2.2 [m^3/h] i brzina 0.2[m/s].\nDN40: ds = 48.3mm, d = 41.3mm <-- u proracunu koristimo ovaj unutrasnji precnik\nQ=2.2 [m^3/h] = 2.2/3600=0.0006 [m^3/s]\npoluprecnik r = d/2000 = 41.3[mm]/2000=0.0206 [m]\nA povrsina pp cevi = 0.0206[m]^2*3.14152=0.00133 [m^2]\nv=Q/A= 0.0006[m^3/s]/0.00133[m^2]=0.45113 [m/s]\nAko sam dobro izracunao pri navedenom protoku brzina fluida bi trebala da bude 0.45 [m/s]\nNajbolje bi bilo da oznacis na crtezu sve dimenzije i cevi/protoke/brzine koje ste dobili merenjem.\n[ Kelekele73 @ 29.01.2022. 08:03 ] @\nProtok se menja,nije konstantan.U zavisnosti koliko se ventili u klima uredjajima otvaraju ili zatvaraju tako se i protok menja.U tabeli sa dimenzijama cevi koju sam postavio ,vidi se koja brzina strujanja odgovara za koju kolicinu protoka.\nSva 4 velika klima uredjaja su povezana sa DN40 cevima.\nGornji levi : DN40 cevi duzine 9 m\nGornji desni: DN40 cevi duzine 7 m\nDonji levi: DN40 cevi duzine 4 m\nDonji desni: DN40 cevi duzine 6 m\nSvih 6 malih klima uredjaja su spojeni na mrezu sa DN25 cevima.\nGlavni vod 1 (plavo-crveni) DN80 ide do drugog veceg klima uredjaja koji je prikljucen i nakon toga prelazi u DN60 ,dalje nakon ventila i prvog manjeg klima uredjaja prelazi u DN40 a zatim nakon drugog manjeg uredjaja prelazi u DN25.\nGlavni Vod 2(zuto-zeleni) DN80 ide do prvog kolena-krivine i tu prelazi u dn 60.Nakon toga taj isti vod nakon prvog manjeg klima uredjaja prelazi u DN40 a nakon drugog manjeg uredjaja u DN25.\nEto,to je kompletna slika,mnogo krivina, suzenja i smanjenja preseka .\nDa napomenem,treba mi brzina protoka u DN40 cevima oko 1 - 1,5 m/s da bih imao normalno hladjenje na sva 4 velika klima uredjaja.\n[ dejanet @ 29.01.2022. 09:38 ] @\nUvek se radi proracun kada sve radi maksimalnim kapacitetom(u tvom slucaju rashladnim kapacitetom), znaci sve klime. Kod grejanja je to slucaj kada je napolju -18C.\nKada se definisu potrebni max kapaciteti, koji se svode na protoke(odnosno masene protoke), onda se na osnovu njih dalje racunaju potrebne brzine i padovi pritiska.\nPad pritiska po deonici se racuna kao zbir pada pristiska esled trenja fluida o cev(duzinski pad pristiska) i pada pristiska usled "mesnih" otpora(krivine, ventili, suzenja).\nKod tebe je potrebni rashladni kapacitet je definisan potrebnim protokom(brzinom vode), ako tvrdis da je to 1.5 m/s za cevku kod klima uredjaja, onda mozemo tu vrednost uzeti kao pocetnu.\nDodatni problem jeste ova mesavina voda-glikol, jer su tabele i eksperimentalne formule(kojih se secam) u glavnom za vodu na temperaturi (80C) - grejanje, znaci verovatnu tu treba uracunati neku korekciju. Takodje mesne/lokalne koef. otpora mora da da proizvodjac klima uredjaja i proizvodjac vantila(za svaki polozaj mislim).\nTakodje vazno pitanje, od kog materijala su cevi: celicne, pocinkovane,pvc.... ?\nProbacu tokom narednih dana da obnovim gradivo na ovu temu, koliko vidim na internetu je mnogo lose stanje za ovu problematiku...\n[ dejanet @ 29.01.2022. 14:16 ] @\nRacun pada pristiska usled trenja cevi za tu jednu deonicu(DN40, l=9m, v=1.5m/s). Ovo je krajnje orjentacioni racun, zbog nedostatka podataka.\nHrapavost cevi za celicne cevi idu od 0.15 do 1.0\nUzecemo del = 0.23\nDuzina cevi: l = 9[m]\nPretpostavljena brzina: v = 1.5[m/s]\nGustina vode na 15C: rov = 999 [kg/m^3]\nZa rastvor glikol-voda 50% korekcija : ro = rov * 1.4 [kg/m^3] = 1398.6[kg/m^3]\nPovrsina preseka cevi:\nA = (d/1000/2)^2 * pi = 0.0013396[m^2]\nQ = v * A = 0.002 [m^3/s]\nG = A * ro * v = 2.81044 [kg/s]\nKinematicka viskoznost (ovo nisam uzeo u obzir za Rejnoldsov broj)\nvi = mi / ro\nmi = 1.2 // 15C -> 288K iz grafika\nRejnoldsov broj (eksperimentalna formula, nije skroz tacno jer nije svedeno na rastvor glikola i vode)\nRe = 1000 * v * d / 0.365 = 169726\nKontrolna vrednost za Re\nRp = 568 * d / del = 101993\nProveravamo Rejnoldsov broj da li je vrednost veca/manja od 2300\n2300 je granica izmedju laminarnog i turbulentnog strujanja fluida\nRe>2300 i Re>Rp tako da imamo turbuletno kretanje\nRacunamo koeficijent trenja strujanja fluida - landa\nlanda = e^( ln(del / d) * 0.25) * 0.11\nRacunamo jedinicni pad pristiska usled trenja cevi\nR = v^2 * 485900 * landa / d = 795.456 [Pa/m]\nPad pristiska na deonici usled trenja cevi za duzinu 2 * 9m(mnozimo sa dva jer imamo i povratni vod)\nRxL = 2 * R * l = 795.456[Pa/m] * 18[m] = 14318.219 [Pa] -> 0.1431 [bar]\nZa tu jednu deonicu treba dodati padove pristiska usled lokalnih otpora.\n[ Kelekele73 @ 30.01.2022. 09:29 ] @\ndejanet: Racun pada pristiska usled trenja cevi za tu jednu deonicu(DN40, l=9m, v=1.5m/s). Ovo je krajnje orjentacioni racun, zbog nedostatka podataka.\nSvaka cast za proracun,hvala puno.\nZa Rejnoldsov broj sam bio siguran da je bio veci od 2300 ,pa cak i da premasuje 4000 koliko je gornja granica a nakon koje je 100% turbulentno strujanje.\nMisljenja sam da kroz tako tanke cevi nije moguce izbeci turbulentno strujanje jer mi treba dosta velika brzina protoka od 1,5 m/s.Zato sam predlagao zamenu cevi sa vecim promerom.Samom zamenom bi se mozda to turbulentno strujanje izbeglo,a i povecala bi se drasticno kolicina protoka.\nCevi su celicne,a za hrapavost sam prilikom merenja protoka uzimao vrednost 0,1 mm jer mi to merni uredjaj ponudi automatski kada izaberem vrstu materijala od kojih su napravljene cevi.\n[ zzzz @ 01.02.2022. 15:02 ] @\nTebi ne valja pumpa,ili je elektromotor sa 1400 o/min umjesto da je 2800.Uzmi centrifugalnu pumpu sa motorom za najmanji hidrofor ili onaj za polijevanje voćnjaka i bašti.\nNapiši šta je na tablici pumpe i motora.Zatvori izlaz pumpe i očitaj pritisak,pa će sve biti jasno.Proračune i izbor cijevi su uradili stručni ljudi,a valjda su izvođači odradili korektno po projektu.\n[ Kelekele73 @ 03.02.2022. 15:58 ] @\nzzzz: Tebi ne valja pumpa,ili je elektromotor sa 1400 o/min umjesto da je 2800.Uzmi centrifugalnu pumpu sa motorom za najmanji hidrofor ili onaj za polijevanje voćnjaka i bašti.\nEh sad me nasmeja pravo :)\nPumpu za hidrofor da prikljucim na cev DN250?\nPumpe su ogromne , i nije samo jedna vec ih ima ukupno 4.\nImam 2 pumpe od po 22kW po rashladnom krugu,svaka moze da gura 250 m³/h.\nKako da toliku pumpu zatvorim na potisnoj strani?Cim dodje do prekomernog povecanja pritiska ,sigurnosni sistem bi odreagovao i ugasio ih.\nDa je do pumpe,problem bih imao svuda a ne samo u jednom delu sistema.\nPritisak na izlazu iz pumpi 2,5 bar a na najnizoj tacki sistema je 5 bar,sto je normalno jer su pumpe na vrhu zgrade i sam vertikalni vodeni stub stvara dodatni pritisak.\nMozda nisi procitao temu od pocetka.Radi se o dosta velikim promerima cevi i o velikom sistemu.\n[ zzzz @ 04.02.2022. 19:31 ] @\nNisam čitao ništa osim ono fi 40, 2.5 bara,9 m ,brzina 0.2 m u sec.Pad pritiska kroz tu cijev za brzinu 2 m u sekundi ( protok od 8.5 kubnih metara na sat) je daleko manji od raspoloživih 2.5 bar.Imaš neko drugo prigušenje.\nNaprimjer,meni se dogodilo da je na jednom toplovodu bio sličan slučaj.Jedva smo otkrili kvar.Varioc je pri priključivanju manje cijevi radijalno na veću, ugurao tanju cijev sve do suprotne stijenke.\nJednom je bilo ovako.Na većoj cijevi je burgijom napravljena rupa koju je trebalo proširiti,ali je to zaboravljeno.Naprimjer kod tebe je probušeno fi 7 mm,ali nije prošireno na fi 40 prije varenja tanje priključne cijevi.\n[Ovu poruku je menjao zzzz dana 04.02.2022. u 21:06 GMT+1]\n[Ovu poruku je menjao zzzz dana 04.02.2022. u 21:07 GMT+1]\n[ Kelekele73 @ 05.02.2022. 13:34 ] @\nKo zna sta je tu sve u pitanju.Angazujem raznorazne strucnjake da ovo nekako rese, ali niko od njih da mi sa sigurnoscu kaze sta je problem.\nVidecu da probam povecati pritisak samo u problematicnom delu sistema.Ako bude mogucnosti da se nekako ugrade dodatne 2 pumpe koje ce ubrzati tecnost kroz te tanke cevi.\n[ Kelekele73 @ 23.02.2022. 10:57 ] @\nEvo nakon nekog vremena,uspeo sam da izmerim i pritisak na ovoj problematicnoj grani.\nPritisak sam merio nakon T-racve a ispred regulacionih ventila.\nPritisak na dovodnom vodu prvog rashladnog kruga je 3,9 bar a na povratnom vodu iznosi 3,7 bar.\nNa drugom rashladnom krugu pritisak na dovodu je 3,8 bar a na povratu iznosi 3,6 bar.\nZnaci na oba rashladna kruga imam ΔP(delta P) koji iznosi 0,2 bar.\nE sad me zanima sta vi mislite o ovoj razlici pritiska,da li je dovoljna ili je premala?\nMoje misljenje je da bi vrednost ΔP trebala biti veca da bi pumpa u ovom problematicnom delu mogla da savlada kontrapritisak i ubrza kretanje tecnosti.\nPo pravilu to bih mogao da podesim regulacionim ventilom koji se nalazi na povratnom vodu,ali to nije slucaj.Kada pocnem da zavrcem ventil,kolicina tecnosti i brzina protoka mi se smanjuju.\nDa napomenem da pritisak na pumpama ne smem da povecavam jer na najvisoj tacki gde su pumpe smestene imam pritisak od 2,5 bar a na najnizoj tacki sistema je 5 bar, zbog statickog pritiska vodenog stuba i gravitacije. U problematicnom delu pritisak je skoro 4 bar ,sto mislim da je dovoljno.\n[ Ulfsaar @ 23.02.2022. 14:44 ] @\nŠto ne bi povećao protok(pritisak) na pumpama? Plašiš se prskanja cevi?\n[ Kelekele73 @ 23.02.2022. 18:34 ] @\nUlfsaar: Što ne bi povećao protok(pritisak) na pumpama? Plašiš se prskanja cevi?\nNe bih da podizem pritisak u svim ostalim delovima zgrade samo zbog ovog manjeg problematicnog dela.Vec imam dovoljan pritisak od 5 bara u najnizoj tacki, ne bih da ga bespotrebno povecavam jer bi doslo i do bespotrebnog povecanja potrosnje energije.Ovde bi bilo najbolje ugraditi posebno dve manje pumpe sa automatskom regulacijom diferencijalnog pritiska,koje bi povecale protok i ubrzale strujanje rashladne tecnosti.\n[ Ulfsaar @ 23.02.2022. 19:44 ] @\nTo stoji. Ali ako bi pritvorio glavne ventile na svim granama koje rade valjano, pritisak bi u njima ostao isti kao pre, a povećanje potrošnje energije možda ne bi bilo preveliko.\n[ mali genije @ 24.02.2022. 21:38 ] @\nKako ja vidim situaciju, izgleda da je tu malo veci otpor klima uredjaja.Iz prakse, sa resavanjem slicnih problema u sistemu, naj bezbolnija varijanta\ndodati jos jednu cirkulacionu pumpu na granu koja pravi problem, u povratnom vodu, naravno ako postoji mogucnost za to..Nakon toga proveriti protok na balansnom ventilu i korigovati ako treba\n[ Kelekele73 @ 12.05.2022. 10:03 ] @\nEvo posle duzeg vremena, da se javim da je uzrok pronadjen i problem je resen.\nPosle silnih merenja koja su obavljena , utvrdjeno je da su glavne pumpe pravile problem jer su podesene na konstantnu vrednost protoka i nisu se automatski prilagodjavale zahtevu sistema. U poslednjih 10-11 godina sistem je vise puta nadogradjivan i prosirivan ali niko nije vrsio podesavanje i proveru podesavanja rezima rada pumpi. One su konstantno radile sa 35% kapaciteta i to u poslednje vreme nije bilo dovoljno jer je sistem poprilicno uvecan. Nakon merenja diferencijalnog pritiska na regulacionim ventilima, utvrdjeno je da premalo vode dolazi u problematicnu granu.\nProtok u problematicnoj grani se drasticno poboljsao nakon povecanja protoka i podesavanja pumpi koje sada rade sa 50% kapaciteta.Pritisak se neznatno promenio ali to ce biti izbalansirano novim podesavanjem regulacionih ventila u celom sistemu.\nEto, dosta se i novog naucilo na kraju sve ove muke :)\nZahvaljujem se svima na ucescu u temi i na pomoci i veoma korisnim savetima.


Priprava adamantilnih i manoznih derivata novih N-aril supstituiranih 3-hidroksipiridin-4-ona dobivenih iz kojične kiseline | Repository of Faculty of Science\nMeglić, K. (2016). Priprava adamantilnih i manoznih derivata novih N-aril supstituiranih 3-hidroksipiridin-4-ona dobivenih iz kojične kiseline (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:221715\nMeglić, Karlo. "Priprava adamantilnih i manoznih derivata novih N-aril supstituiranih 3-hidroksipiridin-4-ona dobivenih iz kojične kiseline." Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:221715\nMeglić, K. (2016). 'Priprava adamantilnih i manoznih derivata novih N-aril supstituiranih 3-hidroksipiridin-4-ona dobivenih iz kojične kiseline', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, accessed 25 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:221715\nMeglić K. Priprava adamantilnih i manoznih derivata novih N-aril supstituiranih 3-hidroksipiridin-4-ona dobivenih iz kojične kiseline [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Science; 2016 [cited 2022 May 25] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:221715\nK. Meglić, "Priprava adamantilnih i manoznih derivata novih N-aril supstituiranih 3-hidroksipiridin-4-ona dobivenih iz kojične kiseline", Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, Zagreb, 2016. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:221715\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:221715\nTitle Priprava adamantilnih i manoznih derivata novih N-aril supstituiranih 3-hidroksipiridin-4-ona dobivenih iz kojične kiseline\nTitle (english) Synthesis of adamantyl and mannosyl derivatives of novel N-aryl substituted 3-hydroxypyridin-4-ones obtained from kojic acid\nAuthor Karlo Meglić\nCreated on 2017-03-22 09:59:07


Sanovnik otac-sanjati oca – Sanovnik\nSanovnik otac-sanjati oca\nSanovnik otac-šta znači sanjati oca\nAko ste videli oca u snu to simbolizuje autoritet i zaštitu. To sugeriše da treba da imate više samopouzdanja. Razmislite o vašem odnosu sa svojim ocem u budnom stanju i kako aspekti njegovog karaktera mogu uticati na vas.Ako ste sanjali da je vaš otac mrtav ,taj san upozorava da treba da nastavite sa oprezom da obavljate neke poslove ili stvari.\nSanjati da vas otac udara ili vi njega upredstavlja očajnički potrebu za većom bliskošću sa svojim ocem. Osećate da on ne mari dovoljno za vas i da vam ne pruža dovoljno emocija. Naročito je čest san u kome sanjar udara svog oca gumenim predmetom što označava da šta god da radite, da nema značajan efekat na njega. Stvari se bukvalno samo odbijaju od njega.Veoma čest je i san u kome je otac tukao sanjara, a to podrazumeva nedostatak emocionalne veze sa ocem. Ako sanjate da je vaš otac ljut na vas, onda to znači da radite nešto što on ne bi odobrio.San može biti projekcija sopstvenog besa prema njemu. Postoje nerešena pitanja koja treba da budu razrađena.\nAko ste sanjali da vaš otac ima devojku ili ljubavnicu, iako je on i dalje u braku sa vašom majkom san znači da se osećate isključeni sa jednim od svojih roditelja.San može biti komentar na vaš lični stav o braku.\nPokojni otac je potpuno isti simbol u snu jer naši roditelji zauvek žive u našem nesvesnom.\nSanjati oca da je umro simbolizuje gubitak,nečije zaštite i podrške u vašem budnom životu.\n← Previous Previous post: Sanjati novac\nNext → Next post: Pauk šta znači sanjati pauka


19-04-2021 20:40 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta Video\nRuske vazduhoplovne snage sprečile su seriju terorističkih napada koje su pripremili džihadisti uoči predsedničkih izbora u Sirijskoj Arapskoj Republici.\nSprečavanje predsedničkih izbora zakazanih za 26. maj postao je glavni zadatak širokog spektra snaga, kako unutar tako i izvan Sirije, uključujući militante iz zone Et Tanf.\nPlanirali su da pojačaju sabotažu i terorističke aktivnosti u centralnim regionima Sirije, ali su ih ruske vazdušno-kosmičke snage otkrile njihove kamuflirane položaje severoistočno od Palmire.\nTokom izviđanja bespilotne letelice Orlan-10 severoistočno od Palmire otkrivene su grupe uspavanih ćelija terorističke organizacije Islamska država i dva maskirna podzemna skloništa, koja su militanti koristili za skladištenje municije za oružje i komponente za proizvodnju improvizovanih eksplozivnih naprava.\nObaveštajni podaci otkrili su da teroristi pripremaju seriju krvavih napada na predstojećim predsedničkim izborima.\nNakon dodatnog izviđanja ciljeva nanesenih vazdušnim udarom SU-24M, uništena su dva skloništa terorističke grupe, 4 pikapa opremljena mitraljezima velikog kalibra, do 30 terorista i oko 500 kg municije i komponenata za improvizovana eksplozivna sredstva.\nKako očima pilota izgleda ispaljivanje rakete iz aviona MiG-31, pogledajte OVDE.\nDOKTOR NESTOROVIĆ: Svi će da odu u Nemačku, ali neće biti Nemačke ljudi! Oni nestaju\n(UZNEMIRUJUĆI VIDEO) 5. korpus SAA postavio zasedu za ID: Evo šta je ostalo od terorista\n(UZNEMIRUJUĆI VIDEO) KAZNA SA NEBESA: Ovako je ruski Su-35 obojio kamenje u boju krvi


05.08.2019. - 11:51h 11:56h Autor: Stil\nRođena je kao Norma Džin Mortensen, 1. juna 1926. u Los Anđelesu. Otac je rano napustio porodicu, a majka je radila kao krojačica u jednom od obližnjih studija, te je zbog psihičkih problema završila na klinici za mentalno obolele.\nZato je detinjstvo provela u središtu sirotišta i hraniteljskih porodica. S obzirom na teško detinjstvo i tinejdžerke dane koje je provela bez roditelja, nemajući mnogop izbora, 16. rođendan proslavila je kao supruga fabričkog radnika Džimija Doertija.\nNjihova dvogodišnja bračna harmonija poremećena je je njegovog odlukom da ode u rat. Norma nije sedela skrštenih ruku, već je, čekajući Džimijeva pisma sa Pacifika, odlučila da uradi nešto od svog života dok još ima vremena.\nStigla je tek do fabrike municije u Burbanku, gde je radila nekoliko meseci. Ali, neko odozgo promešao je kocke i poželeo da je tamo primeti i jedan lovac na talente. Tada se kamera na prvi pogled zaljubila u bujnu devojku crvene kose.\nDve godine išla je na časove glume, a istovremeno radila kao model. Njena zanosna, vanvremenska lepota krasila je naslovne strane popularnih magazina s kraja četrdesetih. Vojnici su njene slike nosili sa sobom u rat, šoferi lepili postere i kalendare na prozore kamiona, dok su je filmski magnati vrebali.\nOd Doertija se razvela 1946. godine, kada je odlučila da započne zvezdani put o kojem je maštala kao devojčica.\nAvgusta iste godine Norma Džin je, kao Merilin Monro, potpisala svoj prvi ugovor sa studiom „20th Century Fox“. Prezime je odabrala po daljem pretku, nekadašnjem američkom predsedniku Džejmsu Monrou.\nKada je ofarbala kosu u platinasto plavo, verovatno nije mogla ni da nasluti koliko je taj mali korak za nju bio veliki za čovečanstvo. Ostalo je istorija.\nZabeleženo je da se njeno ime prvi put pojavilo na špici filma „Gospođica Pilgrim“, iz 1947. godine. Najpre je dobijala uglavnom male uloge, sve dok 1953. godine pored „Nijagare“ nije počela jedna od najlepših, istovremeno i najtragičnijih priča sedme umetnosti.\nKada je početkom 1954. godine najavljeno njeno venčanje sa bejzbol igračem Džoom di Mađom ceo San Francisko je brujao o tome.Ali, njihov brak nije potrajao, već nakon devet meseci usledio je razvod.\nViše nije želela uloge „plitkih“ plavuša, već ozbiljnije zadatke i intelektualno nadmoćnije karaktere, poput junakinja Tenesija Vilijamsa.\nPreselila se u Njujork, gde je uzimala časove glume kod Lija Strazberga i osnovala producentsku kuću. Kompanija je iznedrila ostvarenja koja su joj omogućila da dokaže svestranost svog talenta.\nDramu „Sedam godina vernosti“ obeležila je nezaboravna bela haljina kojom su se bezobrazno igrali erkondišni pod trotoarom, dok je posle „Autobuske stanice“ reditelj Džošua Logan zaključio:\n" Ona bi mogla da postane najveća glumica koju smo ikada imali, samo kad bi uspela da kontroliše emocije i sačuva zdravlje. Nije mogla da sastavi ni dva dana ispunjena srećom. Njeno jedino zadovoljstvo bio je rad".\nProkletstvo, nasleđeno od majke, još je od tinejdžerskih dana pravilo oscilacije u njenom raspoloženju, da bi je, konačno, dovelo do tanke linije između života i smrti, kojom je godinama hodala.\nSve češće je kasnila na snimanja, a sve ređe pamtila dijaloge iz scenarija. Reditelji su, međutim, imali neku čudnu želju da rade s njom, a Bili Vajlder jednom prilikom je izjavio da je najveći šarm slavne holivudske plavuše bio upravo u tome što je uvek stajala na dve leve noge.\nBez obzira na to koliko puta će se prikazivati klasik iz 1959. godine „Neki to vole vruće“, uvek ćemo se iznova uveravati zbog čega je sjajna komedija jedno od ostvarenja sa liste najboljih svih vremena.\nMerilin kao Šugar i neponovljivi dvojac Džek Lemon i Toni Kertis, sa sve onom „niko nije savršen“ i ostalim legendarnim replikama, već odavno su deo istorije.\nMerilin je tek u jednom od svojih poslednjih ostvarenja pokazala kakav je komičarski i muzički talenat posedovala. Producenti su je nazvali „ženskim Čaplinom“.\n"Bila je više od seks simbola – bila je fenomen prirode, kao Nijagarini vodopadi ili kanjon Kolorad", izjavio je Vajlder kada je svet ostao bez Merilin.\nNakon kratkih romansi sa Marlonom Brandom i Tonijem Kertisom, njeno srce osvojio je slavni Artur Miler.\nPisac je bio oduševljen njenom „drhtavom senzualnošću“, dok je glumica upijala gotovo svaku reč deset godina starijeg osobenjaka koji nije bio previše pričljiv.\nKasnije će Miler za svoju bivšu ženu, kojoj je do kraja života ostao veran prijatelj, napisati da je bila „izazov za svakog ko bi se našao u njenoj blizini, jer su tada foliranti postajali još veći lažovi, a zbunjeni – još konfuzniji“.\nIako joj je Miler pomogao da postane sigurnija u sopstvene kvalitete, nastavila je da posećujepsihijatra pet puta nedeljno. Tada je i stajala na dve leve noge, koje je dugo ratovanje sa psihom učinilo staklenim, i bilo je samo pitanje vremena kada će se slomiti u paramparčad.\nNjen život su obeležili spontani pobačaji, pokušaji samoubistva i nervni slomovi. Merilin je svoje poslednje godine provela u očajanju, osećajući se, potpuno samom i izgubljenom.\nI, možda bi nekako i uspela da se izbori s tim, samo da je Holivud na vreme priznao koliko je njegova glamurozna, ali ranjiva ikona imala zaista ozbiljnih problema. Kada je to shvatio, za nju je već bilo kasno\nPostoji više teorija o tome kada su se upoznali Merilin i Džon Kenedi. Američki predsednik oduvek je voleo Holivud, posebno njegove boginje, tako da razni „merilinolozi“ mogu samo da pretpostavljaju kada su tačno postali ljubavnici.\nDa li je prisustvo neprevaziđene lepotice u dinastiji Kenedi zasmetalo samo Džonu i njegovom bratu Robertu, i koliko su pretnje jedne neuravnotežene, odbačene ljubavnice željne osvete ugrožavale politički uticaj tadašnjih moćnika ostaće, po svemu sudeći, večna misterija.\nNeprilagođeni“, igrom sudbine poslednje ostvarenje Merilin Monro i Klerka Gebla, premijerno je prikazano 1961. godine, nekoliko meseci nakon razvoda od Artura Milera. Ukupno je snimila nekoliko ploča i tridesetak filmova, a jedan – „Somethings Got To Give“, ostavila nedovršenim. Nije imala više snage, želje, a ni vremena.\nMeđutim, nikakvi tragovi nisu ukazivali na suicid. Bila je lepa čak i kada je nepomično ležala u hladnoj mrtvačnici, pod belim čaršavom. Senzualna plavuša, koja je spavala bez ičega na sebi (osim nekoliko kapi „Šanela 5“), danas bi imala 91 godinu.\nTopla avgustovska noć još uvek krije tajnu koja je Merilin Monro zaustavila na putu da postane najlepša baka na svetu. Nečujno je otišla u legendu, ostavljajući obične smrtnike da tragaju za odgovorom na pitanje zbog čega je moralo da bude tako.\n"Nesaglediva je šteta što je ovaj svet izgubio toliko lepote", rekao je Džon Hjuston nakon njene sahrane u memorijalnom parku Los Anđelesa.\nMerilin MonroŽivotna pričaFilmska ikona


Oko 500 rudara iz Zenice i Breze na protestima ispred Vlade FBiH | Breza-X\nPromocija knjige Dragana Bursaća – PTSP spomenar\nXX Memorijalni turnir “Meho Rahmanović – Mex”\nPremijer Ganić obećao nastavak podrške Sportskom savezu i klubovima osoba sa…\nČestitka za Dan vozača i automehaničara\nSindikat penzionera BiH: Obavještenje\nJP Komunalno Breza: Obavještenje\nPojedinačno prvenstvo osnovnih škola Breze u šahu\nNovogodišnji koncert ŠOMO “Avdo Smajlović” Visoko područno odjeljenje Breza\nSlužba za školsku higijenu INZ pionir sistemske brige o zdravlju učenika…\nKnjiga.ba: Novi, zanimljivi naslovi u ponudi\nVažni savjeti građanima – dodir sa hemikalijama uvijek opasan, najčešće koban\nINZ-ov projekt okončan i u Maglaju, nastavak u Zenici, Žepču i…\nArheolozi otkrili detalje o 30 nedavno otkrivenih drevnih kovčega\nOko 500 rudara iz Zenice i Breze na protestima ispred Vlade FBiH\nViše od 500 članova Samostalnog sindikata radnika rudnika Federacije Bosne i Hercegovine i svih rudnika uglja u tom entitetu, okupilo se danas ispred zgrade Vlade Federacije Bosne i Hercegovine, javlja anadolu Agency (AA).\nOni su jutros autobusima krenuli iz Zenice, a na skup upozorenja su se okupili nezadovoljni primjenom kolektivnog ugovora.\nNjihov osnovni zahtjev je obezbijediti mogućnost primjene aktuelnog kolektivnog ugovora za rudniku u Zenici i Brezi. Ukoliko zahtjev ne bude usvojen, najavili su masovne proteste i generalni štrajk.\n“Ako nemamo rješenje po tom pitanju ni danas, mi ulazimo u realizaciju odluke o štrajku, koji je najavljen za 13. septembar u ova dva rudnika. Sutra u toku dana će Upravni odbor Samostalnog sindikata radnika rudnika FBiH dobiti saglasnost od svih članica da najavi generalni štrajk u rudnicima uglja koji posluju u sastavu koncerna iza 20. septembra. U toku tog generalnog štrajka ćemo najaviti masovniji skup pred zgradom Vlade FBiH, da otvorimo do kraja priču o rudnicima”, rekao je Sinan Husić, predsjednik Samostalnog sindikata radnika rudnika FBiH.\nDanas u 12 sati je najavljen sastanak s u Vladi FBiH, ali iz Samostalnog sindikata radnika rudnika nisu optimistični da će razgovori danas uroditi plodom.\nCilj današnjeg skupa je, kako su kazali, pokazati da su rudari na području FBiH ujedinjeni u svojim zahtjevima.\nFacebook komentari: Izneseni komentari su privatna mišljenja autora i ne odražavaju stavove portala Breza X. Molimo autore komentara da se suzdrže od vrijeđanja, psovanja i vulgarnog izražavanja. Portal Breza X zadržava pravo da obriše komantar bez prethodne najave i objašnjenja.\nPrethodni članakGeneralni štrajk upozorenja u svim osnovnim i srednjim školama na području Federacije BiH\nNaredni članakTreće kolo Lige ZD Kantona: FK “Rudar” Breza – NK “Nemila” Nemila\nUradite pregled dok još nemate simptome – Izaberi život – Pobijedi stid – Uradi PAPA test\nRedakcija - 22. Januara 2020. 0\nNadzor nad gripom u ZDK – sezona 2019/2020. – stanje 02. sedmica 2020.\nSlužba za školsku higijenu INZ pionir sistemske brige o zdravlju učenika...\nUradite pregled dok još nemate simptome – Izaberi život – Pobijedi...


Novi Zeland pred povratkom normalnom životu | Korona virus, Novi Zeland | Al Jazeera Balkans\nTrebala bi biti zadržana jedina mjera u odnosu na vrijeme prije pandemije, a odnosi se na zadržavanje granica zatvorenim.\nOdluka premijerke Ardern da brzo uvede jednu od najstrožijih blokada na svijetu zaslužna je za suzbijanje virusa na Novom ZelanduEPA\nPremijerka Novog Zelanda Jacinda Ardern već sljedeće sedmice mogla bi ukinuti sve mjere socijalnog distanciranja, osim zatvaranja međunarodne granice, kako bi se država vratila normalnom životu, prenosi agencija Reuters.\nArdern će u ponedjeljak odlučiti da li je država spremna smanjiti nivo uzbune na nivo 1, nakon više od dva mjeseca kada je nametnula strogu blokadu nivoa 4, zatvorivši većinu poslovanja i primoravši ljude da ostanu u domovima, a sve kako bi se odgovorilo na pandemiju korona virusa.\nNovozelandska premijerka kaže kako joj naredni dani trebaju pomoći da vidi hoće li nedavne promjene mjera, poput ukidanja restrikcija na broj ljudi u barovima i društvenim skupovima, dovesti do povećanja broja oboljenja.\n"Ako se to ne dogodi, bit ćemo u dobroj poziciji za ukidanje", izjavila je na konferenciji za medije.\nSamo jedan aktivan slučaj\nPrema nivou 1 uzbune, nema uvjeta fizičkog udaljavanja niti ograničavanja broja ljudi u mjestima kao što su barovi, klubovi, crkve i sportske dvorane, istakla je premijerka.\nNo, Ardern kaže kako će ostati jedna veća promjena u odnosu na vrijeme prije pandemije, a ona se odnosi na otvaranje granica Novog Zelanda koje će ostati zatvorene.\nNovi Zeland 12. uzastopni dan nije prijavio nove slučajeve oboljenja i ima samo jedan aktivan slučaj.\nOdluka premijerke Ardern da brzo uvede jednu od najstrožijih blokada na svijetu zaslužna je za suzbijanje virusa u ovoj državi gdje su zabilježena ukupno 1.504 slučaja i 22 preminule osobe.\nNovi Zeland: Ostao još samo jedan slučaj zaraze\nOdgođeno izricanje kazne napadaču na džamije u Christchurchu\nVideo: Potres u momentu intervjua s premijerkom


Šta donosi bitkoin kao sredstvo plaćanja - Ekonomski Online\nHome / 7 / Šta donosi bitkoin kao sredstvo plaćanja\nŠta donosi bitkoin kao sredstvo plaćanja\n6. Apr 2017. 15:27\t7, Ekonomija, U fokusu\n25. Apr 2017. 23:35\nKina spremna da godišnje iz Srbije uvozi 500.000 tona goveđeg mesa\n24. Apr 2017. 16:36\nBitkoin je početkom marta prvi put u istoriji premašio vrednost zlata, u Austriji je osnovana prva banka, u kojoj se kupovina i prodaja bitkoina može vršiti i licem u lice, a ovih dana je Japan doneo zakon, kojim se digitalne valute legalizuju kao zakonito sredstvo plaćanja. U toj zemlji se predviđa da će do 2020. godine u opticaju biti digitalni novac u protivvrednosti oko devet milijardi dolara. Sve to ukazuje da će bitkoin u budućnosti imati sve važniju ulogu u finansijskim transakcijama. Od kada je pušten u promet 2009. godine, bitkoin je pretpeo različite promene vrednosti. Iako ga je zvanično “stvorio” Satoši Nakamoto, u javnosti se nagađa da iza tog pseudonima stoje “Toshiba”, “Samsung”, “Nakamichi” i “Motorola”. Bez obzira na to, bitkoin postaje sve popularniji.\nBitkoin je kriptovaluta, odnosno, digitalna valuta, u čijoj osnovi se nalazi kriptografija kao mehanizam zaštite. Nastala je u okviru Bitkoin mreže, koja se sastoji od velikog broja računara, koji rešavanjem složenih matematičnih problema “stvaraju” tu valutu. Što više računara, veća je snaga i više je bitkoina. Njihov broj je trenutno ograničen na 21 milion. Proizvodna stopa se revidira svake četvrte godine kako bi se održala vrednost bitkona, a prema procenama, trenutne rezerve će nestati oko 2140. godine. Drugi način za dobijanje bitkoina je tradicionalna zamena nacionalnih valuta za bitkoin, kroz finansijske transakcije.\nVrednost bitkoina veoma nestabilna\nPočetkom marta ove godine bitkoin je prvi put premašio vrednost zlata. Tako je bitkoin vredeo 1.268 dolara, a unca zlata 1.233 dolara. Na to je uticalo povećanje tražnje za tom valutom u Kini. Međutim, u jednom danu je dostigla maksimum i pad od čak 20 odsto, jer je drastično skočio kineski juan. Velike oscilacije vrednosti su, inače, nešto što bitkoin prati od nastanka. Pre četiri godine njegova vrednost je dostigla 1.165,89 dolara, ali je petinu vrednosti izgubio prošle godine kad su hakeri ukrali 65 miliona dolara bitkoina, nakon čega je glavna bitkoin berza sa sedištem u Hongkongu obustavila trgovanje. Potom je ponovo beležio rast, pa je prošlu godinu završio sa najvećim skokom vrednosti od svih standardnih valuta.\nEkonomisti smatraju da će ta kolebanja usporiti zbog jačanja dolara i kontrole kapitala u pojedinim zemljama, kao i uspona digitalne ekonomije. Tražnju ta bitkoinima dodatno je povećalo povlačenje novčanica velike vrednosti u Indiji i uvođenje ograničenja na kupovinu stranih valuta u Kini zbog slabljenja juana prema dolaru.\n“Činjenica je i da izlazi sve manje bitkoina, a ljudi ga doživljavaju kao dobru zaštitu protiv devalvacije valuta u svojim zemljama, i umesto da kupuju dolar, oni kupuju bitkoin”, izjavio je stručnjak za bitkoin i direktor startap kompanije “Civic” Vini Lingam, predviđajući da će cena bitkoina do kraja 2017. godine biti oko 3.000 dolara.\nBitkoin pogodan za upotrebu\nBitkoin privlači mnoge zbog anonimnosti i nepostojanja državnih regulativa u vezi sa njegovom upotrebom. Takođe, veoma je lak za korišćenje. Naime, svaki korisnik poseduje digitalni novčanik, što ustvari predstavlja softver instaliran u računaru, USB uređaju ili mobilnom telefonu. Korisnik poseduje i jedinstvenu bitkoin adresu, odnosno, jedinstven identifikator sastavljen od 32 broja i slova, poput bankarskog računa. Bitkoin se transferiše drugom korisniku preko naloga za transakciju, slično kao kod eletronske pošte, samo umesto mail adrese pošiljalac koristi Bitkoin adresu primaoca i sopstveni privatni ključ za prenos. U tehničkom smislu šalje se poruka, koja se, zajedno sa privatnim ključem, pretvara u jedinstveni digitalni potpis.\nAnonimnost važi za identitet korisnika, ali, ipak, nije potpuna, jer je moguće videti Bitkoin adresu korisnika, da li je korisnik član pula, eventualno se može videti IP adresa korisnika (ako korisnik to dozvoli), vreme transakcije, informacije u okviru kog bloka je transakcija inkorporirana, gde i kada je blok inkorporiran u lanac blokova, da li je transakcija uspela i drugi podaci. Svi ovi podaci vidljivi su za sve transakcije (kako aktuelne, tako i prošle).\nBitkoin je zabranjen u Bangladešu, Boliviji i Ekvadoru, ali je u SAD, Kanadi, Japanu, Velikoj Britaniji i Nemačkoj legalan i zvanično prihvaćen. Ta kripto valuta nije pod kontrolom ni jedne svetske centralne banke zbog čega nije podložna manipulacijama na tržištu. O tome koliki je značaj te valute, kao finansijskog instrumenta, pokazuje podatak da je najpoznatija berza za kripto-valute u SAD-u uvela novu uslugu za trgovanje bitkoinom.\nInstitucionalne promene – bitkoin valuta budućnosti\nJapan je nedavno doneo zakon, kojim se digitalne valute legalizuju kao zakonito sredstvo plaćanja. Inače, u toj zemlji su pre dve godine u opticaju bile kriptovalute, uključujući bitkoin, riple, litekoin i druge, u vrednosti oko 1,7 milijardi dolara. Prema jednoj japanskoj studiji, predviđa se da će do 2020. godine u opticaju biti digitalni novac u protivvrednosti oko devet milijardi dolara.\nNajviši sud Evropske unije presudio je nedavno da virtuelnu valutu bitkoin treba izuzeti iz poreza na dodatu vrednost (PDV), čime je napravljen značajan korak ka definisanju te sporne kriptovalute kao novca. Evropski sud pravde saopštio je da nema razloga da se transakcije s bitkoinima tretiraju različito od transakcija sa “valutama, novčanicama i novčićima”.\nTri najveće kineske platforme za trgovanje bitkoinom, BTCC, Huobi i OkCoin, uvele su naplatu provizije 0,2 odsto na vrednost transakcije virtuelnom valutom. To pokazuje nameru da se uvede više reda na tržištu bitkoina, jer prema podacima “Cryptocompare”, u prvom danu 2017. godine preko pet miliona bitkoina kupljeno je juanima, što je oko 3,8 milijardi dolara. Istovremeno, samo je 53.000 bitkoina kupljeno američkim dolarima.\nU Beču, u Austriji, u februaru je otvorena prva banka, u kojoj je moguća kupovina i prodaja bitkoina licem u lice, što do sada nije bio slučaj. Banka je u vlasništvu lokalnog “Bit fonda” i nazvana je jednostavno “Bitcoin banka”. Takođe, tamo su postavljeni i bankomati, gde se bitkoini mogu zameniti za evro i obrnuto.\nAustrija bitcoin Bitcoin bank digitalne valute Japan kina kriptovalute\t2017-04-06\nTags Austrija bitcoin Bitcoin bank digitalne valute Japan kina kriptovalute


Zvanični Washington i druge svjetske destinacije nemaju respekta prema bh. političarima | UdriMuski\n22. 08. 2019 - 09:34\nO Vučićevom sastanku s drugim čovjekom najmoćnije svjetske sile analizirao je za vijesti.ba direktor Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz Ljubljane doc. dr. sci. Zijad Bećirović.


Uredba o naknadama i drugim primanjima izabranih i postavljenih lica u državnim organima\n("Sl. glasnik RS", br. 44/2008 - prečišćen tekst i 78/2012)\nSadržina i obim primene uredbe\nOvom uredbom uređuju se uslovi pod kojima izabrana lica, kao i postavljena lica čija radna mesta nisu položaji (u daljem tekstu: postavljena lica) u državnim organima ostvaruju pravo na naknadu troškova koji nastaju u vezi s njihovim radom u državnom organu i druga primanja, način ostvarivanja prava i visina naknade troškova i drugih primanja.\nPravo na dodatak za pripravnost\nSudija, javni tužilac, zamenik javnog tužioca i sudija organa za prekršaje koji van radnog vremena mora da bude dostupan (u pripravnosti) da bi ako ustreba izvršio neki posao svog radnog mesta ima pravo na dodatak za pripravnost.\nDodatak za svaki sat pripravnosti iznosi 10% vrednosti radnog sata.\nPravo na naknadu troškova smeštaja\nIzabrano lice ili postavljeno lice u državnom organu koje nema rešeno stambeno pitanje u mestu u kome radi, a kome nije dat na korišćenje službeni stan, niti mu je na drugi način obezbeđen smeštaj, ima pravo na naknadu troškova smeštaja u visini razlike između stvarnih troškova smeštaja i visine troškova koje bi imalo da koristi odgovarajući službeni stan.\nStvarni troškovi smeštaja priznaju se najviše do cene prenoćišta u hotelu druge kategorije (četiri zvezdice).\nPravo na razliku zarade\nČlanovi Vlade i postavljena lica u organima državne uprave s naučnim zvanjem koji rade i u naučnoobrazovnoj ustanovi i u njoj ostvaruju prava iz radnog odnosa imaju pravo na razliku zarade između plate koju ostvaruju u naučnoobrazovnoj ustanovi i plate koja im pripada za obavljanje funkcije.\nČlanovi Vlade i postavljena lica u organima državne uprave koji obavljaju nastavu na fakultetu u zvanju redovnog ili vanrednog profesora i koji ostvaruju prava iz radnog odnosa na tom fakultetu, imaju pravo na razliku zarade između plate koju ostvaruju na fakultetu, utvrđene u skladu sa uredbom kojom se uređuju način obračuna sredstava za plate i koeficijenti za obračun i isplatu plata na fakultetima za delatnosti koje se finansiraju iz budžeta, i plate koja im pripada za obavljanje funkcije.\nSudija Ustavnog suda koji obavlja nastavu na pravnom fakultetu čiji je osnivač Republika Srbija, u zvanju redovnog ili vanrednog profesora, i koji ostvaruje prava iz radnog odnosa na tom fakultetu, ima pravo na razliku zarade između plate koju ostvaruje na fakultetu, utvrđene u skladu sa uredbom kojom se uređuju način obračuna sredstava za plate i koeficijenti za obračun i isplatu plata na fakultetima za delatnosti koje se finansiraju iz budžeta, i plate koja mu pripada za obavljanje funkcije.\nOdredba stava 3. ovog člana shodno se primenjuje i na sudiju Ustavnog suda koji obavlja nastavu na pravnom fakultetu čiji osnivač nije Republika Srbija.\nNaknada troškova i shodna primena propisa o državnim službenicima.\nDodatak na platu i shodna primena opštih propisa o radu\nPravo na naknadu troškova: prevoza za dolazak na rad i za odlazak s rada; službenog putovanja u zemlji; službenog putovanja i selidbe u inostranstvo; rada i boravka na terenu; privremenog ili trajnog premeštaja u drugo mesto rada, kao i pravo na otpremninu pri odlasku u penziju - izabrana i postavljena lica u državnim organima ostvaruju shodnom primenom odredaba uredbe Vlade kojom se uređuje naknada troškova i otpremnina državnih službenika i nameštenika, osim odredaba kojima su utvrđeni posebni slučajevi u kojima državni službenik ili nameštenik nema pravo na naknadu troškova za odvojeni život od porodice.\nIzabrana i postavljena lica u državnim organima ostvaruju pravo na dodatak na platu za: vreme provedeno u radnom odnosu (minuli rad); prekovremeni rad; rad na dan praznika koji nije radni dan; rad noću - shodnom primenom odredaba opštih propisa o radu.\nPrivremeno ostvarivanje prava postavljenih lica u državnim organima čija radna mesta postaju položaji\nPravo na naknadu troškova smeštaja (član 3. ove uredbe) ima i postavljeno lice u državnom organu čije radno mesto postaje položaj - do postavljenja državnog službenika na položaj.\nPravo na razliku zarade (član 4. ove uredbe) ima i postavljeno lice u organu državne uprave čije radno mesto postaje položaj - do postavljenja državnog službenika na položaj.\nPostavljeno lice u državnom organu čije radno mesto postaje položaj, do postavljenja državnog službenika na položaj, ostvaruje pravo na naknadu troškova za odvojeni život od porodice pod istim uslovima kao i izabrana i postavljena lica u državnim organima.\nUredbe o naknadama i drugim primanjima izabranih i postavljenih lica u državnim organima\n("Sl. glasnik RS", br. 78/2012)


Aleksej Sivcevič i Katrin Bolt u fokusu online platforme „Na drugi pogled” tokom avgusta - MediaSfera\nFoto: Aleksej Sivčević – No title RGB\nGoblen „Bez naziva” nastao je 2021. godine. Ovaj rad tematizuje fenomen gostujućih radnika (gastarbajtera), koji su nakon Drugog svetskog rata u nekoliko talasa odlazili iz Jugoslavije na rad u inostranstvo, najčešće u Nemačku i Austriju, sa namerom da se nakon što zarade dovoljno novca, vrate u domovinu. Neretko, zabludu o neprikosnovenom raju socijalizma prevladalo bi realno stanje po povratku u zavičaj, te do povratka često nije dolazilo.\nNa goblenu je prikazana scena tipične gastarbajterske svadbe, sa izvezenom poslovicom “Radi, radi pa kuću sagradi” koja je posebno svojstvena za jugozapadnu oblast Nemačke poznatu kao Švabija, koja je svojevremeno bila jedna od glavnih destinacija gastarbajtera. Ovaj goblen je rezultat saradnje sa Rajkom Stanić kao deo master projekta „Zeitgeist“.\nO svom delu Aleksej Sivcevič je rekao: „Od presudne važnosti mi je bilo da medij i narativ u celosti odgovaraju stanju svesti našeg društva, pa je rad i zamišljen tako da se može čitati na elementarnom vizuelnom, odnosno složenom simboličkom nivou”. Njegov rad moguće je pogledati na online platformi ,,Na drugi pogled”: https://www.secondglance.rs/sr/gledista/aleksej-sivcevic/347\nTagoviAustrijski kulturni forum „Na drugi pogled”


Mesi het-trikom odveo Argentinu na Mundijal\nB92\t11.10.2017 09:13\nLionel Mesi je posle Barselone postao i heroj Argentine – odveo je svoju reprezentaciju na Svetsko prvenstvo u Rusiji 2018. godine\nFudbalska reprezentacija Argentine plasirala se Mundijkal, pošto je tokom noći u gostima pobedila Ekvador sa 3:1 u poslednjem kolu južnoameričkih kvalifikacija, a sva tri pogotka delo su jednog od najboljih fudbalera svih vremena.\nEkvador, koji je i pre poslednjeg kola izgubio šanse za prolaz dalje, poveo je već u prvom minutu golom Romarija Ibare, ali je potom na scenu stupio Lionel Mesi i het-trikom odveo vicešampione sveta u Rusiju.\nGolovima u 12, 20. i 62. minutu Mesi je sprečio scenario da se Argentina prvi put od 1970. godine ne nađe na Mundijalu.\nIako su ‘Gaučosi’ doživeli pravi šok i primili najbrži gol otkad igraju kvalifikacije, konsolidovali su se i, na krilima fantastičnog Mesija, na skoro 3.000 metara nadmorske visine napravili preokret. Prvo je momak iz Rosarija izjednačio nakon lepog duplog pasa sa Di Marijom, da bi osam minuta kasnije oduzeo loptu odbrani domaćina i zakucao je pod prečku\nTim rezultatom otišlo se na odmor, a Mesi nije dozvolio da i ovoga puta ne oduševi fudbalsku javnost – u 62. minutu je nanizao nekoliko protivničkih igrača i divnim lobom sa ivice kaznenog prostora odveo Argentinu u Rusiju.\nArgentina je tako, na kraju, zauzela treće mesto u južnoameričkim kvalifikacijama sa 28 bodova.\nSvoje mesto na Svetskom prvenstvu iz Južne Amerike još ranije je obezbedio Brazil, a prošle noći su to uradili i Urugvaj pobedom nad Bolivijom od 4:2, kao i Kolumbija remijem sa Peruom 1:1. Peruanci će igrati na svetskoj smotri prvi put posle 1982, zahvaljujući pogotku iz slobodnog udarca Paula Gerera.\nOn je savladao Davida Ospinu u 82. minutu i anulirao vođstvo koje je doneo Hames Rodriges, rastuživši tako Čile i Paragvaj.\nPeto mesto na tabeli južnoameričkih kvalifikacija osvojio je Peru i ta selekcija će se za mesto u Rusiji boriti protiv Novog Zelanda u interkontinentalnom baražu.\nBrazil je prošle noći slavio protiv Čilea sa 3:0 i tako dvostrukog uzastopnog šampiona Južne Amerike ostavio bez plasmana na šampionat sveta. Strelci za ‘Selesao’ bili su Paulinjo i Gabrijel Žezus dva puta.\nReprezentacija Brazila je kvalifikacije završila sa 41 bodom, deset manje je osvojio Urugvaj, Argentina je treća sa 28, dok Kolumbija ima 27. Petoplasirani Peru je osvojio 26 bodova.\nČile je takođe sakupio 26 bodova, Paragvaj 24, Ekvador četiri boda manje, Bolivija je kvalifikacije završila sa 14 bodova, a Venecuela sa deset.\nOzil se povukao iz reprezentacije zbog rasizmaČelsi ne pušta Azara, već mu nudi bolju platuPartizan pao u Surdulici – istorijska pobeda Radnika!Juventus prvi favorit za pehar LŠ: Ronaldo promenio kvoteLola Smiljanić treći put u dresu PartizanaNejmar: Ostajem u PSŽ, svi znaju zašto sam u ParizuMilojević vratio Evropu, na redu je "dupla kruna"Bura u reprezentaciji Hrvatske: Kalinić odbio medalju, Dalić napušta klupu nacionalnog timaLE: Tri srpska kluba u borbi za plasman daljeMarko Jevtović otišao iz PartizanaPogba želi nazad u JuventusŽiru o učinku na SP: Celu karijeru me kritikujuRonaldo hteo kod Anćelotija - Napoli rekao NE!Modrić: Francuzi slave, a mi smo ponosniLuka Modrić je najbolji igrač MundijalaKraj hrvatskog sna - Francuska je prvak svetaKo osvaja 'Boginju' – Francuska ili Hrvatska?Predrag Mijatović: Hrvatska živi san, Srbi nisu ni sanjaliMilošević: Odluka o Krstajiću do kraja sledeće nedeljeRakitić: I Novaku i nama želim titulu u nedelju