Home / FORUMI / Forum za međunarodne odnose / Sastanci Foruma / Sastanci 2015\nAleksandar Kovačević, član Foruma i viši gostujući istrazivač na Oksfordskom institutu za studije energetike - Pariski samit o klimatskim promenama\nMilan Simurdić, bivši ambasador Srbije u Norveškoj i član Foruma - Odnosi sa Norveškom u XXI veku\nErhan Turbedar, viši politički savetnik Saveta za regionalnu saradnju – Turska i Jugoistočna Evropa: Značaj regionalne saradnje\nSrećko Đukić, bivši ambasador Srbije u Belorusiji i član Foruma – Posledice angažovanja Rusije u Ukrajini i Siriji na Zajednicu nezavisnih država - pouke izbora u Belorusiji\nNj.E. Majkl Kirbi, ambasador Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji – Bilateralni odnosi Srbije i Sjedinjenih Američkih Država\nNj.E. Ivana Hlavsová, ambasadorka Republike Češke u Srbiji – Češko predsedavanje Višegradskom grupom i stav Češke o ključnim politikama Evropske unije\nRejnhard Pribe, bivši direktor za Zapadni Balkan u Evropskoj komisiji – Perspektive članstva zemalja Zapadnog Balkana u Evropskoj uniji?\nKsenija Milenković, v.d. direktor Kancelarije za evropske integracije Vlade Republike Srbije – Aktuelni trenutak u procesu evropskih integracija\nDušan Spasojević, bivši ambasador u Turskoj – Turska uoči izbora\nMarina Jovićević, pomoćnica ministra za evropske integracije u Ministarstvu spoljnih poslova – Model saradnje nordijskih zemalja, kao mogući model za Zapadni Balkan\nHedvig Morvai, izvršna direktorka Evropskog fonda za Balkan – Otvorena pitanja u bilateralnim odnosima zemalja Zapadnog Balkana u kontekstu evropskih integracija\nRadoš Đurović, izvršni direktor Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila – Izbeglička i migrantska kriza: stanje u Srbiji\nJelica Minić, predsednica Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji – Osvrt na Samit i Forum civilnog društva u Beču\nPredrag Bijelić, redovni profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu –Ekonomski značaj Kosova za Srbiju\nAleksandar Kovačević, član Foruma i viši gostujući istrazivač na Oksfordskom institutu za studije energetike –Energetska politika Srbije i položaj na međunarodnom tržištu energenata\nNj.E. Majkl Davenport, Šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji – Srbija i EU: kako doći do prelomne tačke?\nNj.E. gospodin Denis Keefe, ambasador Velike Britanije u Srbiji – Rezultati izbora u Velikoj Britaniji i političke posledice\nMiladin Kovačević, ekonomista i vršilac dužnosti direktora Republičkog zavoda za statistiku – Pregovori sa Međunarodnim monetarnim fondom\nAmb. Peter Burkhard, šef misije OEBS-a u Srbiji – Kako Misija OEBS-a može da podrži izgradnju institucija\nDimitri A. Sotiropoulos, profesor na Fakultetu političkih nauka i javne administracije Univerziteta u Atini – Politička situacija u Grčkoj\nNj.E. Attila Pintér, ambasador Mađarske u Republici Srbiji – Bilateralni odnosu u svetlu procesa pomirenja između Mađarske i Srbije\nNj.E. Ján Varšo, ambasador Slovačke Republike u Republici Srbiji – Transformacija i integracija Slovačke u evroatlantske strukture\nJelena Milić, direktorka Centra za evroatlanske studije i članica Foruma – Individualni akcioni plan partnerstva Srbije i NATO-a\nTanja Miščević, šefica Pregovaračkog tima za pregovore o pristupanju Srbije EU i članica Foruma – Pregovori sa EU – završetak skrining procesa\nMilica Uvalić, međunarodna konsultantkinja i profesorka na Univerzitetu u Peruđi – Ekonomska situacija u zemljama Zapadnog Balkana\nValdet Sadiku, oficir za vezu Kosova u Beogradu – Dijalog Priština - Beograd\nIvo Visković, profesor na Fakultetu političkih nauka i član Foruma – Uloga OEBS-a u savremenim međunarodnim odnosima i pokušaj njegove reforme\nSonja Biserko, predsednica Helsinškog odbora za ljudska prava i članica Foruma – Analiza spoljne politike Srbije\nSrđan Bogosavljević, direktor, Ipsos Stratedžik Marketing i Marko Uljarević, istraživač, Ipsos Stratedžik Marketing –Javno mnjenje o Evropi i aktuelnim pitanjima\nAleksandar Popov, direktor Centra za regionalizam – Odnosi sa susedima i evropske intergacije\nNataša Vučković, poslanica i članica Odbora za evropske integracije Narodne skupštine Republike Srbije i generalna sekretarka Fondacije Centar za demokratiju – Parlament i evropske integracije Srbije\nAleksandar Kovačević, član Foruma i viši gostujući istrazivač na Oksfordskom institutu za studije energetike – Globalni efekti pada cene nafte i položaj Srbije\nDušan Simeonović, član Foruma i Srba Manojlović, član Foruma – Islamska pretnja - realnost ili fikcija\nKomemorativni sastanak Foruma posvećen prerano preminulom predsedniku Foruma Predragu Simiću\nVlastimir Matejić, predsednik Evropskog pokreta u Srbiji i Maja Bobić, generalna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji – Plan rada EPuS-a i Foruma u 2015-oj\nSastanak Foruma - Amb. Milan Simurdić\nSastanak Foruma - Amb.Milan Simurdić\nSastanak Foruma - Erhan Turbedar\nSastanak Foruma - Nj.E. Majkl Kirbi\nSastanak Foruma - Nj.E. Ivana Hlavsová\nSastanak Foruma - Rejnhard Pribe\nSastanak Foruma - Ksenija Milenković\nSastanak Foruma - Marina Jovićević\nSastanak Foruma - Hedvig Morvai\nSastanak Foruma - Radoš Đurović\nSastanak Foruma - Predrag Bjelić\nSastanak Foruma - Nj.E. Majkl Davenport\nSastanak Foruma - Nj.E. Denis Keefe\nSastanak Foruma - Nj.E.Denis Keefe\nSastanak Foruma - Miladin Kovačević\nSastanak Foruma - Amb. Peter Burkhard\nSastanak Foruma - Dimitri A. Sotiropoulos\nSastanak Foruma - Nj.E. Attila Pintér\nSastanak Foruma - Nj.E. Ján Varšo\nSastanak Foruma - Jelena Milić\nSastanak Foruma - Tanja Miščević\nSastanak Foruma - Milica Uvalić\nSastanak Foruma - Valdet Sadiku\nSastanak Foruma - Sonja Biserko\nSastanak Foruma - Srđan Bogosavljević i Marko Uljarević\nSastanak Foruma - Aleksandar Popov\nSastanak Foruma - Nataša Vučković\nSastanak Foruma - Dušan Simeonović i Srba Manojlović\nSastanak Foruma - Vlastimir Matejić i Maja Bobić


Mitrovčani padaju u nevest od vrućine – Ozon Media\nMitrovčani padaju u nevest od vrućine\nSremska Mitrovica – Republički hidrometeorološki zavod Srbije izdao je upozorenje da se na području Srbije u utorak, 07. i sredu, 08. jula očekuje veoma toplo vreme sa maksimalnom temperaturom od 36 do 39 stepeni.\nSunčano i toplo biće u čitavoj Srbiji, pa i u Sremskoj Mitrovici, i najavljena temperatura za danas je 36, a za sredu, 08. jul najavljeno je 39 stepeni.\nUzimanje tečnosti, lagana ishrana, adekvatna odeća, izbegavanje boravka na suncu u najtoplijem delu dana, izbegavanje alkohola, tuširanje, rashlađovanje i zaštita od sunca, saveti su mitrovačkih lekara povodom visokih temperatura.\nDežurni lekari iz Službe hitne pomoći u Sremskoj Mitrovici su tokom protekla 24 sata obavili veći broj pregleda nego inače i kako kažu, pomoć su najviše tražili hronični bolesnici ali i Mitrovčani koji rade u neadekvatnim uslovima, bez klima uređaja.\n“Nažalost, juče smo izlazili na teren više nego što je to uobičajeno, jer su ljudi koji rade u jednoj fabrici u Sremskoj Mitrovici bukvalno padali u nesvest od vrućine”, rekla je dežurna doktorka, dodajući da ovo nije prvi put da se susreću sa ovakvim problemom kao i to da su su uslovi u pojedinim mitrovačkim fabrikama neprilagođeni za rad u ovakvim vremenskim uslovima.\nFabrika iz koje je Službi hitne pomoći u Sremskoj Mitrovici stiglo najviše poziva je “Eurocajt”. Kako bi proverili zbog čega je to tako kontaktirali smo ovu mitrovačku fabriku. Bisa Benković ispred “Eurocajta” objasnila je da u fabrici postoje klima urađaji, ali da njihov broj nije dovoljan i da je svakom radniku obezbeđen i ventilator, međutim pojedinim radnicima ni to nije pomoglo tokom rada na visokim temperaturama koje su bile tokom jučerašnjeg dana, tako da im je ukazana medicinska pomoć.\nVlada Srbije je još 2007. godine dala preporuku da se, ukoliko je temperatura vazduha iznad 36 stepeni, u periodu između 11 i 16 časova, na otvorenom prostoru, ako to proces rada dozvoljava, ne radi. Uprkos ovoj preporuci, mitrovačke fabrike radiće uobičajno radno vreme.\nUz savet da bez preke potrebe ne izlaze napolje u najtoplijem delu dana, od 11:00 do 16:00 časova, dežurni lekari apeluju na građane da unose dovoljnu količinu tečnosti i da se od sunca zaštite laganom odećom i kapom.\n19.01.2016. Ozon Komentari su isključeni na Izmena i dopuna dnevnog reda 43. sednice Skupštine grada\nNova školska godina na pomolu, prosvetari najavili štrajk\n29.08.2018. Ozon Komentari su isključeni na Nova školska godina na pomolu, prosvetari najavili štrajk\n17.03.2020. Ozon Komentari su isključeni na BORBA PROTIV KORONA VIRUSA Stalna dezinfekcija Grada\nKompletna lista pozitivnih na COVID19 po starosnoj dobi


Poznati ruski ratni reporter: Amerika počinila „istorijsku izdaju“ u Avganistanu - 08.09.2021, Sputnik Srbija\nAmeričko rukovodstvo je počinilo „izdaju istorijskih razmera“ prema svojim avganistanskim saveznicima, izjavio je vodeći ratni reporter ruske televizije... 08.09.2021, Sputnik Srbija\nPrema njegovim rečima, Sjedinjene Američke Države su „napustile ljude koji su bili najodaniji saveznici NATO-a“."To su ljudi koji su se rame uz rame, verujući u ono što im govore belci koji su došli u Avganistan, ratovali sa njima",pojasnio je Podubni.„Jasno je da je pokret 'Taliban' formirao novi sastav vlade, ne osvrćući se na evropski svet . Formirao je vladu sa pozicije pobednika nad Amerikom u 20. godišnjem ratu“, rekao je reporter.Prema njegovom mišljenju, bilo bi naivno da se veruje da će talibani formirati inkluzivnu vladu. Njihova vlada uzima u obzir samo interese uticajnih frakcija „Talibana“.„Sada se ispostavilo da je u jednoj državi prva petorka ministara, da su rukovodioci vlade – ljudi koje ceo svet traži zbog terorizma. Štaviše, na spiskovima UN-a ti ljudi su označeni kao nepomirljivi teroristi“, podsetio je Podubni, istakavši da se na Zapadu takvi ljudi smatraju onima sa kojima „ni u kom slučaju ne treba sedati za pregovarački sto“.„Sudeći po svemu, talibani ne računaju na priznavanje Zapada“, zaključio je on.Podsetimo, talibani su objavili sastav nove, privremene vlade Avganistana. Vršilac dužnosti premijera biće mula Mohamed Hasan Ahund, bivši ministar spoljnih poslova (od 1996-2001. godine) i predsednika Saveta talibana.\nrusija, avganistan, politika, sad, taliban, rusija – politika, svet – politika\nCC BY 2.0 / The U.S. Army / Returning to baseVojnici tima Zabul vraćaju se u bazu nakon patrole u avganistanskom gradu Kalat\nAmeričko rukovodstvo je počinilo „izdaju istorijskih razmera“ prema svojim avganistanskim saveznicima, izjavio je vodeći ratni reporter ruske televizije „Rusija 24“ iz Avganistana Evgenije Podubni.\nPrema njegovim rečima, Sjedinjene Američke Države su „napustile ljude koji su bili najodaniji saveznici NATO-a“.\n"To su ljudi koji su se rame uz rame, verujući u ono što im govore belci koji su došli u Avganistan, ratovali sa njima",pojasnio je Podubni.\nKako je istakao, „Amerikanci su uradili i to da nove avganistanske vlasti dobiju informacije šta su radili ti ljudi u Avganistanu, s kim su sarađivali“. Avganistancima koji su sarađivali sa SAD sada preti progon od strane pokreta „Taliban“ (organizacija zabranjena u Rusiji) koji je došao na vlast u islamskoj republici.\n„Jasno je da je pokret 'Taliban' formirao novi sastav vlade, ne osvrćući se na evropski svet . Formirao je vladu sa pozicije pobednika nad Amerikom u 20. godišnjem ratu“, rekao je reporter.\nPrema njegovom mišljenju, bilo bi naivno da se veruje da će talibani formirati inkluzivnu vladu. Njihova vlada uzima u obzir samo interese uticajnih frakcija „Talibana“.\n„Sada se ispostavilo da je u jednoj državi prva petorka ministara, da su rukovodioci vlade – ljudi koje ceo svet traži zbog terorizma. Štaviše, na spiskovima UN-a ti ljudi su označeni kao nepomirljivi teroristi“, podsetio je Podubni, istakavši da se na Zapadu takvi ljudi smatraju onima sa kojima „ni u kom slučaju ne treba sedati za pregovarački sto“.\n„Sudeći po svemu, talibani ne računaju na priznavanje Zapada“, zaključio je on.\nPodsetimo, talibani su objavili sastav nove, privremene vlade Avganistana. Vršilac dužnosti premijera biće mula Mohamed Hasan Ahund, bivši ministar spoljnih poslova (od 1996-2001. godine) i predsednika Saveta talibana.


Čavara ss predstavnicama Institutaza razvoj mladih KULT - Bolja Strana\nNaslovnica Vijesti Čavara ss predstavnicama Institutaza razvoj mladih KULT\nČavara ss predstavnicama Institutaza razvoj mladih KULT\nPredsjednik Federacije BiH Marinko Čavara danas je u Sarajevu razgovarao s predstavnicama Instituta za razvoj mladih KULT. Ispred Instituta sastanku su prisustvovale Šeherzada Halimić, izvršna direktorica i Katarinom Vučković, voditeljica Odjela za politike prema mladima i rad s mladima.\nU uvodnom dijelu predstavljene su aktivnosti Instituta u oblasti politika prema mladima, na kojima Instituta skoro dva desetljeća radi i na taj način podržava razvoj i provođenje mehanizama za pitanja mladih u cijeloj Bosni i Hercegovini.\n„Kao organizacija koja je radila na kreiranju legislative za aktivno sudjelovanje i organiziranje mladih u Federaciji BiH kroz pripremu, prijedlog i podršku provođenju Zakona o mladima FBiH, podržavamo napore svih struktura mladih prepoznatih u Zakonu. Upravo smo iz tog razloga podržali osnivanje općinskih, gradskih i kantonalnih vijeća mladih, te u konačnici aktivno podržali osnivanje Vijeća mladih Federacije BiH“, istaknula je gđa Halimić.\nVoditeljica Odjela za politike prema mladima i rad s mladima, Katarina Vučković, posebno je istaknula važnost usvajanja Strategije prema mladima u Federaciji BiH. Također, istaknula je kako je Institut, unatoč pandemiji koronavirusa, u protekloj godini uspješno realizirao planirane aktivnosti, sukladno epidemiološkim mjerama.\nPredsjednik Federacije BiH Marinko Čavara čestitao je predstavnicama Instituta na uspješnom radu, te izrazio punu podršku radu Instituta koji daje veliki doprinos u kreiranju i provođenju politika prema mladima u Federaciji BiH, ali i cijeloj BiH.\nPrethodni članakPočinje proizvodnja prve bh. četkice za zube\nNaredni članakDolazi era SoJo novinarstva fokusiranja na rješenja


Jeremić: Dijalog o Kosovu početi što pre\nMinistar inostranih poslova Srbije Vuk Jeremić izjavio je danas u Njujorku da je Srbija privržena saradnji sa Prištinom i međunarodnom zajednicom radi nalaženja rešenja za Kosovo kroz miroljubiv dijalog koji "treba da počne što je moguće pre", prenosi Beta.\nJeremić je kazao da je Srbija privržena saradnji sa Prištinom i međunarodnom zajednicom radi nalaženja obostrani prihvatljivog rešenja za sva otvorenih pitanja kroz miroljubiv dijalog.\n"Verujem da treba početi sto je pre moguće. Što pre to učinimo, manje su šanse da će rešenje biti takvo da ne odgovara nikome, a najmanje Srbiji, a to je zamrzavanje na dugi rok nerešenog stanja Kosova", rekao je šef srpske diplomatije.\nJeremić je kazao da Srbija ni pod kakvim okolnostima neće priznati jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i da će nastaviti da koristi "sva diplomatska sredstva koja su na raspolaganju suverenoj državi da se suprotstavi pokušaju nasilne izmene granica u mirnodopsko vreme".\nPrema rečima ministra, Srbija "ne traži konfrontaciju ni sa kim" ali isto tako nema sumnje - "nećemo odustati i jednostavno otići".\nJeremić je kazao da je Međunarodni sud pravde jasno potvrdio da Kosovo ostaje pod prelaznom upravom UN, i da Rezolucija 1244 i UNMIK-ov Ustavni okvir za privremenu samoupravu na Kosovu ostaju na snazi i u primeni.\n"Stoga je očigledno da je pokrajina i dalje teritorija pod međunarodnim režimom koji je odredio Savet bezbednosti. Ništa što sadrži savetodavno misljenje MSP-a ne menja osnovne parametre postavljene Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN čija centralna i vodeća uloga u konačnom rešenju pitanja Kosova ostaje najviša", kazao je on, navodi Beta.


Krešić Properties - Novogradnja u okolici grada\n245,000.00 € ~ 1,821,183.74 kn | S-12 | Pročitano 6623\nDvosobni luksuzno namješten i uređen stan površine 82m2.\nJužno orijentirani sa pogledom na more,parking mjesto te zajednički bazen na korištenje svih stanara u zgradi. Zaista zanimljiva poslovna prilika i investicija.\nDodatne informacije možete dobiti u agenciji u uredovno vrijeme.


Poziv 2013 | NEIN zur ASYLRECHTSVERSCHÄRFUNG!\nFestival protiv rasizma 2013\n16.-18. avgust 2013, Blücherplatz, Berlin-Kreuzberg\nRasizam se tiče svih nas!\nRazmislimo jasno i oduprimo se!\nStvorimo mreže otpora!\nFestival protiv rasizma 2013 tematizuje sveprisutan rasizam u našem društvu, želimo da mu se odupremo jer ga ne sagledavamo kao marginalnu pojavu, već kao društveno utemeljenje.\nŽelimo ovogodišnjim Festivalom da učinimo vidljivim strukture rasizma i borimo protiv njih. Antirasistički otpor u Nemačkoj ima različite vidove i dugu tradiciju. Festival želi da stvori prostor u kome će svoj izraz naći različite povesti otpora i solidarno ih povezati. Naš otpor treba da se nastavi kroz samoorganizovanje i širenje mreža u celoj zemlji.\n„Rasizam se tiče svih nas!“ kažemo zato što, rasistički odnosi daju obeležje svakom od nas, kako onima koji su njime direktno pogodjeni, tako i drugima koji od toga imaju dobit. Značajan deo ovog društva je rasizmom, kao sistemom potčinjavanja, izopšten (primer je politika koja se vodi prema izbjeglicama i azilantima). Jedan drugi deo društva tome nasuprot od izopštenosti ima dobit kroz pristup društvenim dobrima, učešću u njihovoj raspodjeli i zastupljenosti na svim društvenim nivoima kao nečemu što se samopodrazumeva. Kršenje osnovnih ljudskih prava, izolacija i protjerivanja, svakodnevno ponižavanje i osiromašenje, zastrašivanje i smrt su posljedice koje proizilaze zbog rasizma u Nemačkoj. Protiv ovakvog društveno duboko ukorjenjenog nasilja moramo se boriti zajedno! Da bismo u borbi protiv rasizma efikasno dejstvovali, morao bi svako od nas, prema svom osjećaju odgovornosti i položaju, da postane svestan ovih društvenih odnosa nasilja i tlačenja.\nI ove godine će na Festivalu protiv rasizma u središtu biti gledište ljudi koji su rasizmom direktno pogodjeni. I dalje će Festival biti platforma za razmjenu informacija i iskustava, trebao bi da se razume kao opozicija vladajućem medijskom predstavljanju žrtava i počinioca. Želimo da Festival bude mjesto gde će se razviti kreativne ideje otpora i strategije zajedničkog djelovanja, s kojim su povezani i drugi vidovi otpora kritički nastrojenih prema kapitalističkom sistemu.\nPozivamo sve koji se odupiru nehumanim vladajućim normama i vrijednosnom sistemu da nam se pridruže.\nFestivalski program sadrži umetničke i političke scenske nastupe, diskusije, čitanja, izložbe, pozorišna izvodjenja, akcije, radionice i dječji program. Pozivamo Vas da zajedno politički oblikujemo ovaj raznovrstan prostor kroz susret, upoznavanje, razmjenu informacija, diskusije, uzajamnu podršku, zabavu i više od toga.


2.2.2015. (Transparentnost Srbija) - Mediji javljaju da je ministar pravde Nikola Selaković "potpisao rešenje o formiranju radne grupe za izradu zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, a za predsednika je imenovao Tatjanu Babić". Podseća se takođe da je Agencija, inače, model zakona koji je sama uradila, predstavila na konferenciji povodom Međunarodnog dana borbe protiv korupcije, 9. decembra prošle godine, da je nakon toga, na sastanku Selakovića i Babićeve dogovoreno je da do kraja januara Ministarstvo pravde formira radnu grupu za izradu nacrta zakona, a da će radna grupa razmatrati upravo model zakona koji je izradila Agencija. Reč je o modelu koji je Agencija dostavila Ministarstvu pravde još 25. jula prošle godine.


Obeležena 107. godišnjica "Noćne krvave bitke na Drini" - RTV Šabac\nGodišnjica Krvavog marša 24. sep 14:14\nDS : Podrška advokatima 24. sep 12:01\nGG "Opstanak" - Saopštenje 24. sep 18:53\nKoalicija "NADA" : Podrška advokatima 24. sep 12:20\nPokret "Buđenje" - Vakcinacijom protiv Kovida 19 24. sep 13:38\nI dalje veliki broj novoobolelih 24. sep 12:43\nSlobodan uzlaz u Muzej u ponedeljak i utorak 24. sep 12:37\nIN MEMORIAM 24. sep 11:46\nSutra sunčano 24. sep 11:19\nObustava rada advokata 23. sep 15:11\nZZS: Podrška advokatima 23. sep 12:30\nZelenović: Moramo sa tehničkih stvari preći na suštinu 23. sep 13:27\nMeđunarodni dan znakovnih jezika 23. sep 14:19\nNovi crni pojasevi 23. sep 14:55\nPrvenstvo Srbije u Šapcu 23. sep 13:59\nPreminuo glumac Nenad Nenadović 23. sep 11:54\nGG Opstanak: Saopštenje za javnost 22. sep 10:12\nDS: Napredni ulični hodač 22. sep 10:24\nIstina o "silnim dugovima "bivše vlasti i "nikad punijem budžetu" aktuelne vladajuće većine 22. sep 12:11\nZavršena Evropska nedelja mobilnosti 22. sep 15:56\nMeđunarodni dan bez automobila 22. sep 15:53\nIzložba "Panta rei" u Biblioteci šabačkoj 22. sep 15:16\nMišljenje privrednika važno za razvoj grada 22. sep 15:50\nMala Gospojina bez Šabačkog vašara 21. sep 15:53\nGradonačelnik čestitka 21. sep 19:16\n"Vreme je" iz Vladimiraca deo "Akcije" 21. sep 14:19\nSlava FK "Mačva" 21. sep 13:07\nRaste broj obolelih 21. sep 12:42\nEvropska nedelja mobilnosti u Šapcu 21. sep 15:57\nRadovi u Đukanovića sokaku 21. sep 12:53\nMUP : Teška krađa 21. sep 15:55\nMUP Saopštenje 21. sep 12:37\nZahlađenje 21. sep 13:12\nProtest advokata 20. sep 18:51\nGG Opstanak: Sramota od Čivijade 20. sep 18:53\nPažljivkova pravila 20. sep 18:54\nIzložba "Panta rei" u Biblioteci šabačkoj 20. sep 18:56\nMačva - Inđija 2:1 20. sep 19:02\nČivijada u izmenjenom formatu 18. sep 14:35\nUklonjena izložba sa Trga 18. sep 14:20\nSporazum neprihvatljiv 18. sep 15:56\nOtvoren sajam poljoprivrede u Novom Sadu 18. sep 15:57\nSrednja poljoprivredna škola - po meri 18. sep 16:00\nRužić: Opametimo se! 18. sep 16:01\nRaste broj obolelih 18. sep 16:01\nJesen stiže ... 18. sep 16:02\nPočela 53. Čivijada 17. sep 19:01\nOpstanak : Otvoreno pismo ZJZ Šabac 17. sep 11:55\nSrednja poljoprivredna škola - primer dualnog obrazovanja 17. sep 19:06\nMini ZOO vrt u Šapcu 17. sep 19:14\nDan sektora za vanredne situacije 17. sep 13:11\nOd ponedeljka kombinovna nastava u srednjim školama 17. sep 15:45\nI dalje veliki broj novoobolelih 17. sep 13:12\nOblačno i suvo 17. sep 13:14\nTomino vreme i naše vreme 17. sep 11:28\nPraznik i civilizacija 16. sep 17:02\nVredna donacija za školu u Drenovcu 16. sep 17:08\nParovima 300 hiljada dinara za vantelesnu oplodnju 16. sep 13:59\nU Šapcu 171 novozaraženi 16. sep 14:35\nPokret "Buđenje" - Društveni sporazum o zabrani istraživanja, eksploatacije i prerade litijuma 16. sep 17:06\nObeležena 107. godišnjica "Noćne krvave bitke na Drini"\n9. septembar 11:56\nU sredu 08.septembra 2021.godine obeležena je 107. godišnjica „Noćne krvave bitke na Drini“, na Limanskoj adi u Badovincima u kojoj je hrabra srpska vojska branila Srbiju i Mačvu od nadmoćnijeg neprijatelja.\nSvečanost je započela intoniranjem himne Republike Srbije "Bože pravde", a potom je intonirana i himna Vojske Kraljevine Srbije, "Marš na Drinu", inspirisana pobedom ratnika Topličkog kraja ,koji su tokom nastvka borbi zbog svoje hrabrosti i čvrstine nazvani II Toplički gvozdeni puk.\nParastost poginulim borcima služili su sveštenici crkve Svete Trojice.\nU ime domaćina,opštine Bogatić učesnike svečanosti je pozdravio predsednik Milan Damnjanović.\n"Iskoristio bih i ovu priliku da se zahvalim Zoranu Đorđeviću i Draganu Josipoviću, koji su svojim trudom, radom i entuzijazmom okupili sve nas danas ovde i ovo spomen obeležje uredili, da se ne zaboravi i da nas svakog 08.septembra podseti na sve heroje koji su izvojevali veliku bitku na ovom mestu", rekao je između ostalog u svom obraćanju predsednik Milan Damnjanović.\nPrisutne je pozdravio pomoćnik predsednika opštine Matija Milovanović koji je poručio da ovo spomen obeležje treba da postane mesto zajedničkog okupljanja, sećanja i učenja o prošlosti, a sve zarad stvaranja lepše i sigurnije budućnosti, koji je okupljenima pročitao i zapis vojnika Stanoja Đorđevića, učesnika bitke na Limanskoj adi.\nU ime Mačvanskog upravnog okruga obratio se načelnik Vladan Krasavac pozdravljajući učesnike svečanosti i iražavajući zahvalnost svima koji su doprineli da se od zaborava sačuva ova istorijska pobeda srpskog naroda u Velikom ratu.I ubuduće Limanska ada će biti mesto okupljanja i podsećanja na slavnu prošlost našeg naroda,koja se mora prenositi mladim pokolenjima.\nAutor knjige "Mačvani u balkanskim ratovima i u Prvom svetskom ratu", istoričar Dragan Josipović, predstavnik Udruženja potomaka ratnika 1912.-1920. iz Bogatića, podsetio je o istorijskim činjenicama vezanim za početak Velikog rata, kako na području Mačve, tako i Srbije.\nU ime Udruženja potomaka ratnika 1912.-1918. Republike Srbije, prof. dr Miladin Ševarlić, izrazio je želju da spomen kompleks i u narednim godinama ostane uređen i kao takav ostavljen pokolenjima, koji će slušati čas istorije o događajima iz prošlosti na ovom mestu.\nKrajem avgusta 2019.godine na Limanskoj adi,aktivnošću i zalaganjem potomka palih ratnika, podignuto je spomen obeležje, u čast sećanja na slavne pretke koji su vojevali za otadžbinu ,kako bi se njihova hrabrost i junaštvo sačuvali od zaborava za pokolenja koja dolaze.\n"Mi se trudimo koliko je u našoj moći da vratimo sećanje na naše pradedove i podsetimo sve koji ne znaju da su ovde napisane zlatne stranice srpske istorije. To nam je dužnost i uz veliku pomoć opštine Bogatić, mi to uspevamo", naveo je Zoran Đorđević, potomak ratnika Drugog Topličkog gvozdenog puka.\nVence na Spomen krst položile su delegacije Vojske Republike Srbije, opštine Bogatić,Mačvanskog upravnog okruga,Mesne zajednice Badovinci,Posebne jedinice policije, delegacija grada Prokuplja,predstavnici opština Kuršumlija i Lazarevac, udruženja Snaga srpskih ocila, udruženja potomaka iz Bogatića, Kosanice i SUBNOR-a Bogatić.\nPredsednik Skupštine grada Prokuplja, Dejan Lazić,predsednik opštine Bogatić Milan Damnjanović i potomak ratnika Zoran Đorđević, su ispred Spomen obeležja uručili Blagodarnice zaslužnim pojedincima i kolektivima za doprinos obeležavanju pobede II Topličkog gvozdenog puka u bici na Drini i čuvanju od zaborava velike pobede srpske vojske u Prvom svetskom ratu.\nU umetničkom delu svečanosti pesmu napisanu za ovaj događaj govorio je badovinački pesnik Dragoljub Bata Cvetuljski, a nastupila je i pevačka grupa "Drina" iz Badovinaca.\nProfesor Đorđe Đoka Simić preminuo je juče u Šapcu u 72. godini života.Za samo 20 dana izgubio je tešku i surovu bitku sa Kovidom - 19. Ostaće...\nObustava rada advokata\nUpravni odbor Advokatske komore Srbije doneo je odluku o jednodnevnoj obustavi rada advokata, koja će se desiti sutra, 24. septembra. Na dan obustave rada...\nMeđunarodnih dan znakovnih jezika obeležava se u svetu svake godine 23. septembra. Prema izveštaju Svetske federacije gluvih, ima oko 72 miliona u svetu a...\nSrpski glumac Nenad Nenadović preminuo u 57. godini. Rođen je u Beogradu 20. oktobra 1964. godine.Još kao dečak igrao je u Vagi za tačno merenje....\nGodišnjica Krvavog marša\nDS : Podrška advokatima\nGG "Opstanak" - Saopštenje\nPokret "Buđenje" - Vakcinacijom protiv Kovida 19\nI dalje veliki broj novoobolelih\nSlobodan uzlaz u Muzej u ponedeljak i utorak\nZelenović: Moramo sa tehničkih stvari preći na suštinu\nNovi crni pojasevi\nPrvenstvo Srbije u Šapcu


40% manje korisnika socijalnih mreža - iRevolucija\n40% manje korisnika socijalnih mreža\nSkorašnje istraživanje pokazalo da je 40% korisnika socijalnih mreža ugasilo profil na nekod od mreža u prethodnih godinu dana.\nGlavni razlog: strah za svoju privatnost. Ovaj zaključak proistekao je iz istraživanja koje je sprovela agencja za odnose sa javnošću Edelman. Od 10 ispitanika čak 4 izjasnilo se da su ugasili profil bar na jednoj socijaloj mreži u prethodnih godinu dana. Izvršni direktor Edelman konsultanske kuće, Ričard Edelman izjavio je za CNBC:\n’’Saznali smo da postoji ozbiljan nedostatak poverenja u socijalne mreže svuda u svetu. Ljudi su ljuti zbog narušavanja njhove privatnosti i nesigurni u to šta je istina zbog navale lažnih vesti.’’\nKompanije je ispitala 9000 ljudi u Brazilu, Kanadi, Kini, Francuskoj, Nemačkoj, Italiji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Ujedinjenom Kraljevstvu i Ujedninjenim nacijama. Istraživanje je pokazalo i da:\n70% ispitanika smatra da firme i oglasivači treba da izvrše pritisak na društvene mreže da istknu koje su lažne vesti kao i da uklone uvredljiv sadržaj.\n48% krivi sam brend ukoliko se njihova reklama nađe pored uvredljivog sadržaja\n62% želi više kontrole na socijalnim mrežama\nVidimo da se u poslednje vreme dešavaju velike promene na sceni socijalnih mreža. Skoro smo saznali kako Facebook gubi na popualrnosti, dok se druge mreže uzdižu. Šta mislite kako je stanje u Srbiji i da li ste i vi u poslednjih godinu dana ugasili profil na nekoj od društvenih mreža.\nPrethodni članakFacebook uvodi ocenjivanje prodavnica\nSledeći članakFotografski hack: Kako koristiti telefonski ekran za kreiranje očaravajućih portreta


Canyon CNS-HSETW3 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Računari > Računarske periferije > Tastature > Bežične tastature > Canyon Bežične tastature\nCanyon CNS-HSETW3 cene\nTrenutno nemamo slike za Canyon CNS-HSETW3\nCanyon CND-HBTK7-US Bluetooth i 2.4G bežična tastatura sa panelom na dodir, do 4 uređaja. Android, iOS, Win, crna boja\n3.990 din - 3.990 din\nCanyon CNS-HSETW3-US bežični komplet tastatura+optički miš 1600dpi crni\nCanyon CNS-HSETW4-US Wireless Multimedia Combo Ultra Slim bežična tastatura i bežični optički miš\nHama USB YU Cortino, wireless Black 134959\nHama Combo USB YU Corinto 182664 tastatura\nMarvo K616 Gaming tastatura\nMarvo K636 Gaming tastatura\ncena od 2.189,00 din\nRampage KB-R66 gejmerska tastatura\nJetion JT-DKB052 Mini Wireless\nEverest KM8000-22157 combo\nTrust EROU Silent tastatura\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Canyon CNS-HSETW3 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Canyon CNS-HSETW3 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Bežične tastature cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Canyon Bežične tastature, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Canyon CNS-HSETW3 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Canyon CNS-HSETW3. Pre kupovine, podatke za Canyon CNS-HSETW3 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nCanyon CNS-HKB2-AD tastaturaCanyon CND-SGS03M-US 4u1 gejmerski komplet tastatura+optički miš 6400dpi+slušalice+podloga za miš maskirniCanyon CND-SKB8-US mehanička gejmerska tastatura sivaCanyon CND-SKB6-US mehanička gejmerska tastatura crnaCanyon CNS-HSETW3-US bežični komplet tastatura+optički miš 1600dpi crniCanyon CNS-HKBW2-US crna bežičnaCanyon CNS-HSETW4-US Wireless Multimedia Combo Ultra Slim bežična tastatura i bežični optički mišCanyon Ultra slim wireless bežična tanka CNS-HKBW2-ADCanyon CND-HBTK7-US Bluetooth i 2.4G bežična tastatura sa panelom na dodir, do 4 uređaja. Android, iOS, Win, crna bojaCanyon CND-SGS02-US 3u1 (104 tastera), miš RGB (DPI 800/1600/3200/4200), podloga za miša, crne bojeCanyon CND-SGS01-US ComboCanyon CND-SKB3US GAMING WITH LIGHTINGCanyon CNS-HSETW3Canyon Classic Wired Combo Set - Keyboard And Mouse CNE-CSET1-USCanyon Classic Wired Combo Set - Keyboard And Mouse CNE-CSET1-ADCanyon CNE-HKB6-AD multimedijalnaCanyon CNE-HKB4-US multimedijalnaCanyon CNE-HKB3-US multimedijalnaCanyon CNE-HKB2-US multimedijalnaCanyon CNS-HKB6 (Wired USB, Slim, with Multimedia functions, LED backlight, Rubberized surface), Adriatic layoutCanyon USB US CNE-CKEY01-US blackCanyon USB US CNE-CKEY01-AD, Black\nLogitech MK540 - Advanced Wireless Desktop US, Crna\ncena od 7.644,00 din\ncena od 4.575,00 din\nLogitech MX900 crna US combo\nLogitech MK240 Wireless Desktop YU tastatura + miš\ncena od 3.058,00 din\nHP M7P30AA bežična\ncena od 3.957,00 din\nLogitech Craft - advanced wireless\ncena od 23.950,00 din\nLogitech mk240 wireless US\ncena od 2.859,00 din\nHP Pavilion Gaming Keyboard 500 3VN40AA wireless US\nTrust Nado bezicna Bluetooth siva US 22242\nNajpopularniji - Bežične tastature\nLogitech MK235 Wireless YU USB + miš tastatura\ncena od 3.972,00 din\nLogitech K780 - Multi-Device Wireless tastatura\ncena od 10.799,00 din\nLogitech MK540 Advanced Wireless Desktop YU, Crna\ncena od 8.192,00 din\nGenius Smart KM-8100 - Wireless USB YU crna tastatura + miš\nA4tech 7100N V-Track Wireless USB US + Wireless crni miš + tastatura\nLogitech MK470 - slim bela wireless\nLogitech MX Keys bežična\ncena od 14.354,00 din


Tri mlađe osobe preminule od COVID-a 19 u TK, nisu bili vakcinisani | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 25.10.2021. u 12:09\nU Zavodu za mikrobiologiju Univerzitetsko – kliničkog centra Tuzla kao i u privatnim zdravstvenim ustanovama u posljednja tri dana obrađen je ukupno 921 uzorak, a COVID-19 potvrđen je kod 273 osobe sa područja Tuzlanskog kantona.\nNajviše potrvđenih slučajeva zaraze korona virusom u posljednja tri dana registrovano je na području Tuzle, njih ukupno 99, zatim slijede Lukavac 43, Gradačac 32, Živinice 27, Doboj Istok 18, Gračanica 15, Kalesija 14, Teočak 10, Srebrenik 9, Čelić 5, Banovići i Kladanj sa po tri slučaja zaraze koronavirusom. Jedino u Sapni prema izvještaju nije bilo novozaraženih osoba.\nPrema izvještaju Kriznog štaba Ministarstva zdravstva Tuzlanskog kantona u protekla tri dana evidentirano je 14 smrtnih ishoda.\nKako se navodi najmlađa preminula osoba bila je 1981. godište, a najstarija 1932 godište.\nTakođer, u izvještaju je istaknuto kako su još dvije osobe mlađe živote dobi preminule zbog komplikacija izazvanih koronavirusom. Jedna osoba je rođena 1974. godine dok je druga kako se navodi bila 1972. godište.\nNiti jedna od ove tri osobe nije bila vakcinisana niti su prama saznanjima Zavoda za javno zdravstvo TK imali neka druga oboljenja odnosno komorbiditete.\nSa današnjim danom 135 osoba je hospitalizirano u UKC-u Tuzla od čega je pet pacijenata priključeno na respirator.\nNa području Tuzlanskog kantona trenutno je aktivno 1.460 lučajeva COVID-19. (Tuzlanski.ba)


Lezaj prednjeg tocka - Lada klub Srbija\nPost by djape1977 » Fri Oct 30, 2009 6:24 pm\ncrko mi je lezaj prednjeg tocka i danas se ubih trazeci, niko od veleprodaja i uvoznika ne drzi lezajeve za 2101...07???? nema skf, optimal itd... ne uvoze?!?!\nnasao sam "SBR" za oko 500din komplet i neke "made in PRC" za isto.\njeli cemu taj SBR, ima li neko iskustava? mnogo je jeftino da bi valjalo.\nnije da se bunim sto je jeftino, samo ne bih da ga opet menjam posle 500km\nPost by kotor2 » Fri Oct 30, 2009 11:26 pm\nSta da ti kazem? Trazi polovan.\nPost by djape1977 » Sat Oct 31, 2009 12:11 am\nma za popizdeti. nemam polovan a drugaciji je nego na fiatima 125 i 132 kojih imam jedno 5 kompleta. izgleda je vreme da prebacim kompletne glavcine sa 132 sa sve diskovima i kocionim celjustima i da se resim ove ladine bede jednom za svagda.\nbrine me sto je cena prednjih lezajeva za bilo koji auto kod SKF-a od 2.000din navise. ovi za 500 nema teorije da valjaju.\nPost by choksi » Sat Oct 31, 2009 8:05 am\nJa imam njihov termostat i radi već 2god, a za ležaj stvarno ne znam.\nPost by capriccio » Sat Oct 31, 2009 11:39 am\nPozvao sam prodavnicu "Auto-istok" u Požarevcu i imaju ceo set za 650 din. Na pitanje ko je proizvođač,kaže da su uvozni i kvalitetni.....Na insistiranje da mi odgovori,lik reče: "nemamo potrebe da raspravljamo o proizvođaču,stvarno su kvalitetni,proizvodi ih Evropska Unija,i samo to piše"\nPost by djape1977 » Sat Oct 31, 2009 5:48 pm\nmmm da. isto to pise i na ovima sto sam ja kupio za 500din. cisto probe radi, uzmem danas turpiju i probam malo sa spoljne strane spoljne kosuljice lezaja. naravno, meksi je od turpije. sta dalje reci?\nipak sam ugradio, pa nek traje kolio traje. nasao sam SKF, komplet je 2600din ali tek u ponedeljak. uzecu pa kad ovaj rikne opet menjam...\nPost by kotor2 » Sat Oct 31, 2009 7:32 pm\nNije skupo gde moze da se nabavi?\nPost by choksi » Sat Oct 31, 2009 9:03 pm\nJa sam pogledao u mom selu i ima neki (brc- (mislim da nisu prc) kao EU) i koštaju oba oko 900din.?!?\nPost by djape1977 » Sat Oct 31, 2009 10:13 pm\nisto sto ja kupih za 500din\nPost by kotor2 » Sat Oct 31, 2009 11:53 pm\nMislio sam na taj lomplet SKF od 2600din.Gledo sam njihov gatalog.Vise nerade u tim dimenzijama a to su mi potvrdili i lokalni prodavci lezajeva ovde kod mene.Jedino stare zalihe.\nPost by jeronimo » Sun Nov 01, 2009 8:17 am\nma rade nego prodavci tvrde pazar(pa gde nadje taj najskuplji ) inače original je GPZ i ima da se kupi kod boljih rusa na bubnju...\nPost by jeronimo » Sun Nov 01, 2009 8:18 am\nsbr bi trebalo da je francuski... a imate i master sport cak u vise kategorija cini mi se\nPost by Tex » Sat Dec 19, 2009 9:52 am\nVeoma mi je cudno da su ti stradali lezajevi prednjih tockova...moji su izdrzali 400,000km i kao potpuno ispravne sam ih skinuo...


Saopštenje za javnost – kontrola provedbe obavezne dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije\nU skladu sa Programom rada Vlade Tuzlanskog kantona i Planom rada Kantonalne uprave za inspekcijske poslove Tuzlanskog kantona, kantonalni inspektor za oblast sanitarne, zdravstvene i farmaceutske poslove će vršiti kontrolu subjekata nadzora u smislu provedbe obavezne dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije.\nPodsjećamo subjekte nadzora, na koje se predmetne obaveze odnose, da je u mjesecu oktobru 2014. godine stupio na snagu novi Pravilnik o načinu obavljanja obavezne dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije (''Službene novine FBiH'' broj 81/14), kojim su definisani način, periodi i subjekti predmetnih obaveza.\nČlanom 6. Pravilnika o načinu obavljanja obavezne dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije su propisani rokovi za obavljenje preventivne dezinfekcije za pojedine subjekte obaveze:\n(1) Obavezna preventivna dezinfekcija obavlja se u slijedećim rokovima:\na) svakih 30 (trideset) dana u:\n1) objektima za proizvodnju, skladištenje i promet životnih namirnica i sirovina za njihovu proizvodnju i prevoznim sredstvima namijenjenim za njihov prevoz (klaonice, mljekare, prodavnice mesa i proizvoda životinjskog ¸ porijekla, različiti proizvodni pogoni, ugostiteljski i ostali objekti prehrane, kuhinje, trgovački objekti i tržni centri, hladnjače i sl.),\n2) objektima za javno vodosnabdijevanje,\n3) veletržnicama, tržnicama, ribarnicama,\n4) prostorima za održavanje izložbi ili sajmova,\n5) objektima namijenjenim za smještaj većeg broja ljudi (hoteli i drugi turistički objekti, studentski i đački domovi, prihvatilišta, socijalne ustanove i dr.),\n6) objektima odgojno obrazovnih ustanova (obdaništa, osnovne, srednje, više i visoke škole i dr.),\n7) svim zdravstvenim objektima (domovi zdravlja, ambulante, ordinacije, bolnice, klinički Centri i dr.),\n8) objektima za sport i rekreaciju (bazeni za kupanje, sportske dvorane i pojedini dijelovi sportskih stadiona),\n9) objektima i sredstvima javnog prevoza putnika (aerodromi, željezničke i autobuske stanice, avioni, vozovi, autobusi, trolejbusi, tramvaji, taksi vozila i dr.),\n10) objektima i mjestima za javna okupljanja i gdje je frekventnost ljudi povećana (kinodvorane, pozorišta, objekti MUP-a, zatvori, banke, šalter sale i dr.),\n11) mrtvačnicama, te prevoznim sredstvima za prevoz umrlih osoba,\n12) deponijama otpada.\nb) svakih 60 (šezdeset) dana u svim drugim objektima u kojima se obavlja društvena, privredna ili javna djelatnost.\nc) svakih 180 (sto osamdeset) dana obavlja se preventivna dezinfekcija zatvorenih vodova klimakomora i kanala za snabdijevanje zrakom, kao i prostora snabdjevenih tim zrakom – metodom termičke aerosolizacije.\n(2) Provođenje preventivne dezinfekcije obaveza je vlasnika ili korisnika objekata i prostora iz stava (1) tač. a), b) i c) ovog člana.''\nČlanom 8. Pravilnika su propisani rokovi za obavljenje preventivne dezinsekcije za pojedine subjekte obaveze:\n(1) Obavezna preventivna dezinsekcija obavlja se u slijedećim rokovima:\na) svakih 90 (devedeset) dana u:\n1) objektima za proizvodnju, skladištenje i promet životnih namirnica i sirovina za njihovu proizvodnju (klaonice, mljekare, prodavnice mesa i proizvoda životinjskog porijekla, različiti proizvodni pogoni, ugostiteljski i ostali objekti prehrane, kuhinje, trgovački objekti i tržni centri, i sl.),\n4) objektima namijenjenim za smještaj većeg broja ljudi (hoteli i drugi turistički objekti, studentski i đački domovi, prihvatilišta, socijalne ustanove i dr.),\n5) objektima odgojno obrazovnih ustanova (obdaništa, osnovne, srednje, više\ni visoke škole i dr.),\n6) svim zdravstvenim objektima (domovi zdravlja, ambulante, ordinacije, bolnice, klinički centri i dr.),\n7) objektima javnog prevoza putnika (aerodromi, željezničke i autobuske stanice, i dr.),\n8) objektima i mjestima za javna okupljanja i gdje je frekventnost ljudi povećana (kinodvorane, pozorišta, objekti MUP-a, zatvori, banke, šalter sale i dr.)\n9) deponijama otpada.\nb) svakih 180 (sto osamdeset) dana:\n1) u kanalizacionim sistemima, kolektorima, šahtovima i energetskim kanalima toplovodnih, električnih, telefonskih i drugih instalacija,\n2) u svim drugim objektima u kojima se obavlja društvena, privredna ili javna djelatnost.\n(2) Provođenje preventivne dezinsekcije obaveza je vlasnika ili korisnika objekata i prostora iz stava (1) i (2) ovog člana.''\nČlanom 11. Pravilnika su propisani rokovi za obavljenje preventivne deratizacije za pojedine subjekte obaveze:\n(1) Obavezna preventivna deratizacija obavlja se najmanje dva puta u toku godine i obuhvata:\na) objekte odgojno obrazovnih ustanova (obdaništa, osnovne, srednje, više i visoke škole i dr.);\nb) svim zdravstvenim objektima (domovi zdravlja, ambulante, ordinacije, bolnice, klinički centri i dr.);\nc) objekte namijenjene za smještaj većeg broja ljudi (hoteli i drugi turistički objekti, studentski i đački domovi, prihvatilišta, socijalne ustanove i dr.);\nd) objekte i mjesta za javna okupljanja i gdje je frekventnost ljudi povećana (kinodvorane, pozorišta, objekti MUP-a, zatvori, banke, šalter sale i dr.);\ne) objekte javnog prevoza putnika (aerodromi, željezničke i autobuske stanice i dr.);\nf) objekte za javno vodosnabdijevanje;\ng) veletržnice, tržnice, ribarnice;\nh) šahtove i energetske kanale plinskih, telefonskih, električnih i toplovodnih i drugih instalacija;\ni) glavnu sanitarnu deponiju i ostale prostore gdje se deponuje smeće;\nj) zajedničke prostore stambenih i stambeno-poslovnih zgrada u svim oblicima svojine;\nk) sportske i rekreacione prostore;\nl) poslovne, skladišne, prodajne i proizvodne prostore pravnih lica;\nm) individualne, zanatske, ugostiteljske i dr. radnje;\n(2) Provođenje preventivne deratizacije obaveza je vlasnika ili korisnika objekata i prostora iz stava (1) ovog člana.''\nOsim preventivnog i edukativnog, ovo saopštenje ima i upozoravajući karakter. Stoga apelujemo na sve subjekte nadzora, da na vrijeme poduzmu zakonom propisane mjere dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije, kako bi izbjegli zakonom propisane represivne mjere koje će kantonalni inspektor poduzimati u slučaju prekršaja, te izbjegli posljedične neugodnosti i nepotrebne finansijske izdatke.\nIntegralni tekst Pravilnika o načinu obavljanja obavezne dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije (''Službene novine FBiH'' broj 81/14) je dostupan u nastavku.\nmr. sc. Besim Duraković dipl. oec.


Zajednica brojnija nego što pokazuje popis\nI vojvođanski Nemci bi uskoro trebalo da dobiju svoj nacionalni savet, pet godina nakon osnivanja prvog takvog manjinskog tela kod nas - Mađarskog nacionalnog saveta. Ukupno 11 nemačkih udruženja, saveza i kulturnih organizacija završilo je akciju prikupljanja potpisa za 30 elektora, i pošto se dokumentacija preda Ministarstvu za lokalnu samoupravu, biće sazvana osnivačka skupština tog nacionalnog saveta.\nPiše: Vesela Laloš\nSubotica 05. septembar 2007. 00:00\nI vojvođanski Nemci bi uskoro trebalo da dobiju svoj nacionalni savet, pet godina nakon osnivanja prvog takvog manjinskog tela kod nas - Mađarskog nacionalnog saveta. Ukupno 11 nemačkih udruženja, saveza i kulturnih organizacija završilo je akciju prikupljanja potpisa za 30 elektora, i pošto se dokumentacija preda Ministarstvu za lokalnu samoupravu, biće sazvana osnivačka skupština tog nacionalnog saveta. Kako kaže Rudolf Vajs, predsednik Nemačkog nacionalnog saveza, ovo je veliki uspeh za nemačku zajednicu u ovoj zemlji, jer je ona prema zakonu trebalo da prikupi najmanje tri hiljade potpisa kako bi bila verifikovana lista elektora, a to je izgledalo gotovo nemoguće ako se zna da Nemaca prema poslednjem popisu ima ukupno 3.154. Ako se izuzmu oni s pravom glasa, taj broj je znatno manji, pa je tri hiljade potpisa izgledao nedostižan cilj.\nKako do parlamenratranih predstavnika\nU Hrvatskoj je zastupanje manjina obezbeđeno kroz manjinske liste, koje omogućavaju da se glasovi malih manjinskih zajednica ne rasipaju, tako da praktično sve manjine imaju svoju ulogu u kreiranju poslaničke strukture u parlamentu. Zahvaljujući takvom izbornom sistemu, zastupnik u hrvatskom Saboru Nikola Mak, inače predstavnik nemačke zajednice u Hrvatskoj, osvojio je mandat u hrvatskom parlamentu pošto je za njega glasalo 12 brojčano malobrojnih nacionalnih manjina. One su na taj način preko njega dobile svog direktnog predstavnika.\nVeće manjinske zajednice, kao što su Srbi i Mađari, imaju direktne poslanike u hrvatskom Saboru, dok brojčano manje zajednice ističu jednog zajedničkog kandidata na izborima.\nNikola Mak je nedavno posetio Nemački narodni savez u Subotici i o svojim iskustvima i takvim izbornim rešenjima upoznao ovdašnje Nemce, a Rudolf Vajs kaže da to može biti jedan od dobrih predloga kako da i kod nas male manjine dobiju svog parlamentarnog predstavnika.\nPrikupljanje potpisa za elektore je pokazalo da je broj građana nemačke nacionalnosti u stvari znatno veći.\n- Zahvaljujući aktivnosti ovih 11 udruženja Nemaca, mnogi građani su počeli slobodno da ispoljavaju svoju nacionalnu pripadnost, i postavljena kvota za osnivanje saveta je čak premašena - kaže Rudolf Vajs, napominjući da zbog svega što se nakon Drugog svetskog rata dešavalo na ovim prostorima ipak još uvek ima onih koji se plaše da se deklarišu kao Nemci. - Sa velikom radoznalošću očekujemo naredni popis 2012. godine. Verujemo da će tada građana koji su se izjasnili kao pripadnici nemačkog naroda biti znatno više od tri hiljade, jer zaista ne postoji više razlog za nekakav strah da će neko stradati zato što se u Vojvodini izjašnjava kao Nemac - kaže Vajs.\nOn formiranje nacionalnog saveta ocenjuje kao veliki uspeh nemačke zajednice u Vojvodini samim tim što je to postignuto zajedničkim radom svih udruženja i angažovanih pojedinaca, ali je to takođe i otvaranje novih mogućnosti za dobijanje važne pomoći od države za dalji rad u zajednici na polju kulture, informisanja, očuvanja maternjeg jezika i negovanja tradicije. - Dosad se uglavnom radilo zahvaljujući donacijama i pomoći pojedinaca, a često smo i iz svog džepa finansirali pojedine projekte. Nakon osnivanja saveta to će svakako biti mnogo lakše - kaže Vajs, i ocenjuje da formiranje saveta nekoliko godina posle drugih može biti znatna prednost u njegovom radu, jer će članovi imati mogućnost da izbegne sve početničke greške i probleme sa kojima su se suočavali ostali saveti nacionalnih manjina.\n- A među zadacima koji čekaju ovo telo nemačke zajednice, pored prioriteta na polju očuvanja kulture, jezika i tradicije, svakako će se naći i obaveza da se Nemci u Vojvodini pozabave svojom istorijom, posebno onom od pre pola veka, napominje Vajs:\n- Krajnje je vreme da se o svemu priča, pa i o neprijatnim temama, a jedno od tih pitanja su i stratišta nemačkog naroda nakon Drugog svetskog rata, mesta gde su bili logori smrti, masovne grobnice koje su danas u mnogim mestima pretvorene u smetlišta. Ta mesta moramo na pravi način obeležiti, kako je to primereno civilizacijskom i hrišćanskom duhu. Takođe, savet će se baviti i pitanjem vraćanja nacionalizovane imovine, a Nemci očekuju da će pred zakonom biti ravnopravni sa svojim komšijama Srbima, Mađarima i svim drugim građanima. Međutim, mi nikako ne želimo da stare nepravde ispravljamo novim nepravdama - rešenje za vraćanje nemačkih kuća ne vidimo u izbacivanju sadašnjih stanara, koji su takođe dekretom, kao što su uostalom i kuće oduzete, naseljavani u njih. To bi bio đavolji krug koji se nikada neće ispraviti. Država mora naći neki drugi način da obešteti Nemce - kaže Rudolf Vajs.


LIGA EVROPE: Ako Čukarički ispiše istoriju, ide na jug! | Mondo Portal\nPotencijalni protivnici Cukarickog su Aris ili AEL Limasol u Ligi Evrope\n11. jul, 20:40\nLIGA EVROPE: Ako Čukarički ispiše istoriju, ide na jug! 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.07.2019. / 14:12 14:19\nIzvor mondo.rs 22.07.2019. / 14:12 14:19\nPosle sjajne igre u dvomeču protiv Banantsa iz Jermenije (ukupni rezultat 8:0), fudbaleri Čukaričkog počeće ove nedelje dvomeč protiv Moldea.\nAko eliminišu Norvežane, "brđani" će igrati u 3. kolu protiv pobednika duela Aris (Grčka) - AEL Limasol (Kipar)!\nDa bi se plasirali u tu fazu, igrači Aleksandra Veselinovića moraće da naprave uspeh kakav klub sa Banovog brda još nije postigao, jer u nokaut sistemu nikad nije preskočio dve evropske prepreke.\nPut ka trećem kolu biće veoma težak, o čemu smo već pisali.\nPrvi meč Čukaričkog protiv Moldea biće odigran u četvrtak u Norveškoj, a revanš naredne srede u Beogradu.\nPotencijalni parovi 3. kola kvalifikacija za Ligu Evrope:\nNorčeping (Švedska) / Lepaja (Litvanija) - Hapoel Ber Ševa (Izrael) / Kairat (Kazahstan)\nTorino (Italija) / Debrecin (Mađarska) - Šahtjor Soligorsk (Belorusija)/ Esbjerg (Danska)\nAntverpen (Belgija) - Viktorija Plzenj (Češka)/Olimpijakos (Grčka)\nAustrija Beč (Austrija) - Šamrok (Irska) - Apolon (Kipar)\nFejnord (Holandija) - Gabala (Azerbejdžan) - Dinamo Tbilisi (Gruzija)\nLehija (Poljska)/Brondbi (Danska) - Braga (Portugal)\nMolde (Norveška)/Čukarički (Srbija) - Aris (Grčka) - AEL (Kipar)\nLokomotiva Plovdiv (Bugarska)/Trnava (Slovačka) - Strazbur (Francuska)/Makabi Haifa (Izrael)\nAlaškert (Jermenija)/FSCB (Rumunija) - Mlada Boleslav (Češka)/Ordabasi (Kazahstan)\nPjunik (Jermenija)/Jablonec (Češka) - Vulverhempton (Engleska)/Krusejders (S. Irska)\nMitjiland (Danska) - Rendžers (Škotska)/Progres (Luksemburg)\nMarijupolj (Ukrajina) - AZ Alkmar (Holandija)/Haken (Švedska)\nAEK Larnaka (Kipar)/Levski (Bugarska) - Gent (Belgija)/Vitorul (Rumunija)\nLegija (Poljska)/KuPS (Finska) - Dunajska Streda (Slovačka)/Atromitos (Grčka)\nHagesund (Norveška)/Šturm (Austrija) - PSV Ajndhoven (Holandija)/Bazel (Švajcarska)\nRijeka (Hrvatska) - Čikura (Gruzija)/Aberdin (Škotska)\nVentspils (Litvanija)/Gzira (Malta) - Ženez Eš (Luksemburg)/Vitorija (Portugal)\nFehervar (Mađarska)/Vaduz (Lihtenštajn) - Flora (Estonija)/Ajntraht (Nemačka)\nKonahs Ki (Vels)/Partizan (Srbija) - Malatijaspor (Turska)/Olimpija Ljubljana (Slovenija)\nDomžale (Slovenija)/Malme (Švedska) - Utreht (Holandija)/Zrinjski (BiH)\nCSKA Sofija (Bugarska)/Osijek (Hrvatska) - Budućnost (Crna Gora)/Zorja (Ukrajina)\nArsenal (Rusija)/Nefči (Azerbejdžan) - Bnei Jehuda (Izrael)\nLucern (Švajcarska)/K Klaksvik (Farska Ostrva) - Espanjol (Španija)/Stjarnan (Island)\nSparta Prag (Češka) - Trabzon (Turska)\nHonved (Mađarska)/Univerzitatea Krajova (Rumunija) - AEK Atina (Grčka).\nFK Čukarički liga evrope aris solun fudbal fudbaleri\n22.07.2019. / 20:09\nšto bi mi bilo drago da prođu dalje\n22.07.2019. / 16:20\nOvi iz prvog kola velika fudbalska velesila\nUpravo gledate Partizanu inicijativa, ali Vojvodini VOĐSTVO: Vukadinović "na tacni"! 0 Ostalo Pre 51 min Evo kako su Novosađani stigli do prednosti u finalu Kupa Srbije.


6. marta 2021. – Čupava Keleraba\nDan: 6. marta 2021.\n6. marta 2021. 7. marta 2021. Autor\n6. marta 2021. 6. marta 2021. Autor\nOutdoor Collective i Dom omladine Beograda vas sa velikim zadovoljstvom pozivaju na premijeru filma “Pretty Strong“. U ponedeljak, 8. marta 2021. sa početkom u 18 časova u Velikoj sali Doma omladine Beograda publika će imati priliku da bude deo priče 8 neustrašivih penjačica i njihovog puta ka vrhu u ovom ekstremnom sportu. Ulaznice su u prodaji na Blagajni DOB, po ceni od 300 dinara. Ulaznice kupljene za premijeru filma koja je trebalo da bude održana prošlog marta, važiće za novi termin održavanja programa. Od 8a multipič smerova u Josemitiju do 8c…\nFilm, umetnost i pozorišteDom omladine Beograda, film, najava, Outdoor Collective, Pretty Strong, vestiLeave a comment\nNIKOLAJ LUGANSKI & PAVEL GOMZIJAKOV Iz Rusije s ljubavlju 10. mart 2021, velika dvorana Kolarčeve zadužbine Zvezda pijanizma, Nikolaj Luganski, nakon skoro tri godine ponovo nastupa u dvorani Kolarčeve zadužbine. Odabrane sonate za klavir i violončelo Debisija, Šostakoviča i Rahmanjinova izvešće sa violončelistom Pavelom Gomzijakovim. Kompanija „Jugorosgaz“, koja već 25 godina svakodnevno, pouzdano i bez prekida građanima Srbije obezbeđuje ruski gas udružuje svoje snage sa organizacijom „Multikultivator“ kako bi ljubiteljima klasične muzike pružili ovo jedinstveno koncertno iskustvo: Iz Rusije s ljubavlju. Koncert će biti održan 10. marta 2021. u velikoj…\nMuzikaIz Rusije s ljubavlju, klasična muzika, Kolarac, Kolarčeva zadužbina, koncert, Multikultivator, najava, Nikolaj Luganski, Pavel Gomzijakov, vesti, Zadužbina Ilije M. KolarcaLeave a comment


SEEbiz.eu / BA / Kupac Megatrenda: Iza mene stoji država\nMegatrend Dejan Đorđević Mića Jovanović Konzervativna reformistička stranka\nDatum objave: 02.12.2019. - 10:41:38\nBEOGRAD - Biznismen Dejan Đorđević, koga je dojučerašnji vlasnik Univerziteta Megatrend Mića Jovanović predstavio kao zastupnika nemačkog konzorcijuma fondova koji je kupio taj univerzitet za 56,1 milion evra, rekao je da konzorcijum „postoji", da će profesori na Megatrendu ubuduće „raditi bez novca", a da iza njega lično „stoji država".\n– Konzorcijum fondova postoji. Ja sam zatvorio finansijsku konstrukciju tako što će profesori kod mene raditi bez novca jer će im biti glavni motiv da uče studente, a ne da primaju platu – naveo je on prošlog vikenda, odgovarajući na pitanje Danasa da li taj konzorcijum uopšte postoji i ima li prihode, te kako će konzorcijum ili on lično obezbediti sredstva za kupovinu Megatrenda i dodatne investicije.\nĐorđević je dodao da je „ozbiljan poslovni čovek" koju „uvek govori istinu i samo istinu". On, međutim, nije odgovorio na naše pitanje da li je novac za kupovinu Megatrenda već prebačen „bivšem vlasniku", a ukoliko nije kada će to biti učinjeno.\nMića Jovanović je prošlog četvrtka saopštio da je obaveza nemačkog konzorcijum fondova da, uz kupovnu cenu, u Megatrend investira još 150 miliona evra. Prema njegovim rečima, student nemaju razloga za brigu jer se „suštinski ništa nije promenilo, osim što je 100 odsto kapitala preneto ovom konzorcijumu". Kao jedan od ključnih razloga za prodaju naveo je, kako je kazao, višegodišnji „medijski linč" koji je ugrozio poslovanje univerziteta.\nTelevizija N1 je nakon toga objavila da je konzorcijum fondova na čijem je čelu Đorđević u Srbiji registrovan kao „obična firma", odnosno društvo sa ograničenom odgovornošću, sa minimalnim osnivačkim kapitalom. Rukovodstvo konzorcijuma ne postoji, a fotografije nekih članova su zapravo fotografije modela koje je na internetu svako mogao da kupi, navela je N1.\nSam Jovanović je kazao da „nije siguran" da li kupci tog univerziteta postoje ili su „izmišljene ličnosti", kao i da je svih 19 meseci o kupoprodaji razgovarao samo sa Đorđevićem. On je za tu televiziju rekao da je imao dileme u vezi sa Đorđevićevom ulogom u poslu, ali da nije proveravao da li je kupac zaista investicioni fond. Bilo mu je važno da je „napravljen ozbiljan ugovor sa svim garancijama i overen kod notara", a da je na njegov račun kao garancija da će posao biti završen „deponovano tridesetak miliona evra". Tvrdio je da je kupoprodaja stvarna, a ne fiktivna.\nĐorđević je, pak, za naš list negirao i tvrdnje članova Konzervativne reformističke stranke (KRST), da je juna ove godine smenjen sa funkcije predsednika, na koju je izabran u aprilu 2018, jer nije ulagao u stranku, kako je obećao prilikom ulaska. Demantovao je i da su dugovi stranke, zbog kojih joj je već duže vreme blokiran račun, u njegovom mandatu uvećani. „Priznao" je jedino tvrdnje da je nekima od zaposlenih u stranci ostao dužan plate.\n– Ja sam razrešen funkcije predsednika stranke na Skupštini, ali ja sam posle sve članove skupštine koji su glasali za moju smenu isključio iz stranke dekretom, tako da sam i dalje predsednik, jer država stoji iza mene. Dugove u stranci nisam pravio, a sekretarice nisam plaćao jer je trebalo da rade za ideale, a ne za pare – naveo je on.\nAdvokat Nenad Janković, koji je na junskoj Skupštini KRTST-a izabran za predsednika, prethodno je kazao za naš list da dug stranke za vreme Đorđevićevog mandata ne samo da nije izmiren već je porastao na 300.000 dinara, a da je on ostao dužan nekoliko plata i stranačkim sekretaricama. Kada su nastojali da sporenja sa Đorđevićem reše mirnim putem, on im je rekao da „želi da ostane predsednik stranke, ali da u nju ništa ne ulaže".\n– Iako je govorio da raspolaže sa milionima evra, iz takvog i sličnog ponašanja stekli smo utisak da on nema novca. Međutim, ne isključujemo mogućnost da je zaista tačno da „iza njega stoji neko iz države", kako nam je, takođe, govorio. Jer, već šest meseci Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave nije odlučilo o našem zahtevu da se upiše njegovo razrešenje sa funkcije predsednika KRST-a, niti odlučuje o njenom preimenovanju u Reformističku stranku, kako se zvala pre Đorđevićevog dolaska – rekao je juče Janković.\nNa pitanje: da li je tačno da ima diplome tri fakulteta – medicinskog, ekonomskog i pravnog, kako je, prema navodima Jankovića govorio u stranci, i na kojim fakultetima ih je stekao, Đorđević je odgovorio kratko: „Fakultete sam završio u Srbiji".\nPrema javno dostupnim podacima, Đorđević je „završio Pravni fakultet u Beogradu i Medicinski fakultet u Prištini". U njegovim biografskim podacima navodi se da je „suvlasnik više kompanija u Evropskoj uniji i predsednik borda direktora kompanije Efas Europe iz Berlina". Rođen je pre 48 godina u Leskovcu, a dugo godina jer živeo u Nemačkoj.


„Kriza je stanje svesti, a mi smo istrenirani za takve situacije“ | Kamatica\nPočetna > vodic > „Kriza je stanje svesti, a mi smo istrenirani za takve situacije“\nTekst objavljen: 05.05.2022 16:55\nDa li i koliko treba da nas zabrinu slike koje nam stižu iz zemalja sa zapada Evrope?\nSvetska ekonomija je ušla u loš niz – prvo pandemija, pa rat u Ukrajini. Sve ove loše stvari utiču na veliki broj ljudi širom planete, a slike praznih rafova u pojedinim državama zapadne Evrope se često pojavljuju u domaćim medijima. Zbog toga je i logično da se građani sve više i sve češće pitaju kako će sve ovo uticati na nas i na naše džepove.\nEfekti krize se za sada, ne osećaju značajnije u domaćem bankarskom sektoru, makar kada su krediti u pitanju. Ali sledeća pitanja se sama nameću.\nŠta se pod krizom podrazumeva u Evropi, a šta kod nas? Koliko u ovoj krizi ima realnosti, a koliko našeg straha? Da li mi sa ovih prostora imamo neke prednosti u odnosu na razvijene zemlje, makar kada je ova situacija u pitanju?\nDušan Uzelac, osnivač Kamatice, ističe da je dobar deo čitave priče o krizi – psihološki momenat.\n- Kriza je, pre svega, stanje svesti. Svako odlučuje za sebe da li mu nešto nedostaje i samim tim ne osećaju svi isto momenat koji mediji nazivaju krizom – započinje Uzelac i pojašnjava - Biće promena, u smislu da ćemo sebi odrediti neke prioritete što se tiče kupovine, ali onaj ko već zna svoje prioritete neće biti previše pogođen čitavom situacijom.\nOn objašnjava da ovo za nas nije ništa novo.\n- Mi smo već istrenirani za krizne siutacije. Imali smo dobru vežbu u vreme kada je litar benzina košao sedam maraka i prodavao se na ćošku u plastičnim flašama. Slike praznih rafova koje ovih dana stižu iz Evrope nama nisu šokantne niti nepoznate. Kada su ovde bile i ekstremnije situacije, poput restrikcija struje, ljudi su vadili meso iz zamrzivača i roštiljali. Ta vrsta temperamenta nas je i održala na površini, da ne bismo izgubili razum.\nKriza koja se danas događa ima određene razlike u odnosu na period iz naše nedavne istorije, a zbog toga se može reći da su, u suštini, ovo drugačije vrste kriza.\n- Ljudi u zemljama o kojima ovde govorimo imaju mnogo toga što mogu da izgube u materijalnom smislu i zbog toga se plaše. Mi nismo bili u tim ekonomskim tokovima, nismo menjali automobile na svake tri godine, od naše odluke da promenimo auto nije zavisila čitava industrija koja ima milion zaposlenih. To su sve lančane posledice jednog pretereanog konzumerizma, koji postoji u nekim zemljama. Taj lanac se pokidao prvo zbog korone, a sada i sa ovom novom krizom. Postala su upitna radna mesta i plate, a kada su plate upitne, onda je upitno i da li će biti hrane u frižideru. Zbog toga Nemci odlaze da iznajme parče zemlje, jer se plaše da neće biti plate, a ne da neće biti hrane. To je ono što se polomilo u kapitalizmu i on sada uzima danak. Sa druge strane, kod nas, dostupnost hrane ne predstavlja problem.\nKriza je, pre svega, kriza konzumerizma.\n- Srećom, mi smo zbog istorijskih prilika bili izolovani od tih modela i zbog toga možemo da budemo optimisti što se tiče ove cele situacije – zaključio je Dušan Uzelac.\ndušan uzelac ekonomija ekonomska kriza rat u ukrajini


Gumeni | Igrice za dvoje\nYou Are Here: Igrice za dvoje > Avanture igrice > Gumeni\nPomozite malim čudnim gumenim stvorovima da uspešno završe level. Sakupite što više kovanica pazeći da ne upadnete u vodu.\nUništite osvajače, koji pokušavaju da pokore vašu zemlju.\nIgra koja je zabavljala generacije i generacije mladih. Brza, jednostavna ali i veoma zanimljiva. Potrebno je sastaviti tri ista znaka u nizu.


Kako pomoći gladnima u sred krize? | Politika | DW | 29.11.2008\nKako pomoći gladnima u sred krize?\nNa konferenciji u Dohi (29.11.-2.12.) predstavnici zemalja članica UN razmatraju mogućnosti za pružanje razvojne pomoći u trenucima kada novca nedostaje na sve strane. Međutim, tajming skupa nije mogao biti lošiji?\nKonferencija u Dohi\nDa će konferencija u Kataru biti upriličena usred finansijske i privredne krize niko pre godinu dana, kada je termin ugovaran, nije mogao ni slutiti . Stoga je bilo zahteva da se s obzirom na trenutnu situaciju čitava konferencija otkaže. Oni koji su takav zahtev uputili argumentovali su to ovako: ko će još hteti ozbiljno da se pozabavi pitanjem kako međunarodna zajednica može osigurati veću finansijsku pomoć za siromašnje zemlje i regione kada su finansijski sistemi u bogatim zemljama pred kolapsom?\nAko ima novca za banke, mora ga biti i za gladne\nNemačka ministarka za razvojnu pomoć Hajdemari Vičorek Cojl je međutim srećna da se konferencija ipak održava. S obzirom na mamutske pakete za konsolidaciju finansijskih sistema i privrede "teških" više stotina milijardi dolara koji su doneseni u Nemačkoj, SAD-u i u drugim zemljama, ovo je dobar trenutak da se međunarodna zajednica podseti i na druge važne zadatke, smatra ona.\n"Svakoj vladi koja je sa milijardama podsticajne pomoći spasila bankarski sistem svoje zemlje mora se uvek iznova govoriti: ako ste za pomenuto mogli obezbediti tolika sredstva, onda morate pronaći i sredstva za gladne u svetu i borbu protiv siromaštva, nezaposlenosti i promenu klime", kaže Vičorek-Cojl.\nAli i dalje postoji opravdana bojazan da taj apel neće naići na dovoljan odjek. Neki stručnjaci smatraju da globalna finansijska kriza teško pogađa upravo zemlje u razvoju. Banke su izrazito oprezne u izdavanju kredita tim državama, preduzeća odlažu planirane investicije - šta više - izvlače iz njih svoj novac i izbegavaju sve što izgleda imalo rizično.\nPrva velika konferencija o finansiranju razvojne pomoći održana je pre šest godina u meksičkom gradu Montereju. U Dohi će ključno pitanje biti šta se još može učiniti da bi se ostvarili milenijski ciljevi - borba protiv siromaštva, više obrazovanja, bolja medicinska zaštita, održivi razvoj...\nLista je podugačka, iznad svih tačaka stoji jedno zajedničko pitanje: kako sve to finansirati?\nTrajni link http://p.dw.com/p/G5sV


Izotermna termogravimetrijska analiza poli(etilen-oksida) | Nacionalni repozitorij završnih i diplomskih radova ZIR\nKnezović, K. (2017). 'Izotermna termogravimetrijska analiza poli(etilen-oksida) : završni rad', Završni rad, Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet, citirano: 27.10.2020., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:301153\nKnezović K. Izotermna termogravimetrijska analiza poli(etilen-oksida) : završni rad [Završni rad]. Split: Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet; 2017 [pristupljeno 27.10.2020.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:301153


Politika privatnosti - Etika.ba\nEtika.ba sajt je posvećen zaštiti svih ličnih informacija koje Vi, kao posjetilac naše web stranice, možete da date. Vjerujemo da je važno za vas da znate kako se odnosimo sa Vašim informacijama koje ostavljate ovdje i koje mi možemo dobiti sa naše web stranice. Molimo Vas da pročitate cijelu Politiku privatnosti prije korištenja ili podnošenja informacija na ovu stranicu.\nUkoliko nije drugačije navedeno, možemo koristiti Vaše podatke da poboljšamo sadržaj naše web stranice, prilagodimo stranicu prema Vašim željama i potrebama, komuniciramo sa Vama (ako ste to zahtijevali), za marketinške i istraživačke svrhe i svrhe navedene u ovoj Politici privatnosti. Vaše podatke ne objavljujemo osim u slučaju gdje je zahtijevano od strane suda ili primjenjivih zakona.\nNe dijelimo, ne prodajemo niti dajemo Vaše lične podatke trećim stranama za marketinšku upotrebu. Nećemo objaviti Vaše podatke osim ukoliko Vi to ne želite, ili ako to zakon zahtijeva od nas.\nWeb stranica etika.ba može sadržavati linkove drugih stranica koje objavljuju relevantne vijesti. Iako se trudimo da stavljamo linkove samo onih web stranica koje imaju visoke standarde privatnosti, nismo odgovorni za sadržaj, sigurnost ili prakse privatnosti uposlenih na drugim web stranicama.\nUkoliko imate pitanja, komentara ili sugestija vezano za naše prakse ili Politiku privatnosti, slobodno nas kontaktirajte putem web forme ili maila info@etika.ba\nIako informacije, podaci i sadržaj na stranici etika.ba su stalno testirani i ažurirani, određene informacije koje se nalaze na stranici se mogu u međuvremenu promijeniti. Stoga, etika.ba ne daje garanciju niti bilo kakva jamstva za informacije navedene na našoj web stranici.\nUslovi ove Politike privatnosti regulišu korištenje svih informacija prikupljenih na ovoj stranici. Zadržavamo pravo promjene Politike privatnosti u bilo koje vrijeme. Promjene postaju efektivne od trenutka kada se postave na web stranicu.\nPosljednja izmjena: Januar, 2020. godine


ŽESTOKO SKRNAVLJENJE - CRKVE IŠARANE KRVLJU DO TEMELJA! Hiljade žena traži "abortus bez granica"! | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.10.2020. • 18:17 Srbija Danas/Agencije\nŽESTOKO SKRNAVLJENJE - CRKVE IŠARANE KRVLJU DO TEMELJA! Hiljade žena traži "abortus bez granica"!\nProtestanti širom zemlje imaju jasan zahtev\nNakon što je Ustavni sud u Poljskoj, presudom, oglasio zakon kojim se dozvoljava abortus fetusa sa urođenim defektima, neustavnim, usledile su brojne kritike i niz protesta u toj zemlji.\nSud je svoju odluku pravdao time što je naveo da ne može biti zaštite dostojanstva pojedinca bez zaštite života.\nNakon što je presuda doneta, širom Poljske počeo je talas protesta, a prvog dana demonstracija policija uhapsila je 15 osoba. U nedelju su Aktivisti za ženska prava u Poljskoj organizovali proteste tokom crkvenih službi.\nOganizator protesta,"Ženski štrajk" tvrdi da će prisiljavanje žena da rađaju deformisane fetuse rezultirati nepotrebnim fizičkim i mentalnim patnjama.\nU Otvocku, gradu blizu Varšave, transparent sa sloganom "ženski pakao" bio je okačen na ogradu crkve.\nU Krakovu su demonstranti okačili crni donji veš i ostalu odeću na konopac izmedu drveća, dok se u Lođu, u centralnoj Poljskoj, oko 2.000 ljudi okupilo ispred katedrale uzvikujući "odvojite crkvu od države".\nAktivisti širom zemlje nosili su plakate sa prikazom razapete trudnice. U Varšavi su demonstranti sprejom na zidu crkve ispisali "abortus bez granica", a na drugoj crkvi je napisano "na rukama imate krv".\nLideri protesta kažu da je poljska konzervativna vladajuća stranka Pravo i pravda (PiS) iskoristila sud da bi promenila politiku i zadovoljila uticajnu poljsku Rimokatoličku crkvu, što je PiS negirala.\nPoljska protesti Evropa abortus\nMaja PREKLINJALA Janjuša da spava sa njim, ali je on ŽESTOKO OHLADIO! PRIZNAO joj OVO, ona POLUDELA! (VIDEO)\nZVEZDA OZBILJNO OSLABLJENA: Ovo je Stankovićevih startnih 11 za Gent Fudbal\nUSPEŠNA MISIJA: Ruske rakete, ne promašuju svoje ciljeve (VIDEO) Naoružanje\n"VEOMA TEŠKA NOĆ JE ZA NAMA" Direktorka Batuta: Većina pacijenata mora u bolnicu nakon pregleda Društvo


Miljana Kulić i Zola sutra imaju suđenje zbog nasilja u porodici! - Reality & TV Show - Zadruga - Vesti - Svet Plus\n10:55 7. NOV 2021.\nMiljana Kulić i Lazar Čolić Zola otkrili su da sutra, odnosno u ponedeljak, izlaze iz rijalitija "Zadruga 5" jer imaju suđenje za nasilje u porodici. Oni su tom prilikom otkrili šta se između njih dešavalo izvan rijalitija i sve ostavili u čudu.\n- Videla sam sina, kad sam išla kod psihijatra, videla sam da je sazreo, da je toliko inteligentan... Premotala sam film i shvatila da je Zola dobar prema meni u ovoj sezoni. Konkretno za svadbu da ti odgovorim, moje dete nema očinsku figuru, moj otac nije u situaciji da igra fudbal sa njim, recimo. Zoli treba pasoš da se donese, idemo na suđenje, za to mu je potreban dokument. Nasilje u porodici je predmet suđenja.\nBila je korona, nešto smo se posvađali, on nije smeo da bude na ulici, policija je došla u stan, prijavljena sam bila, imali smo zabranu prilaska jedno drugom 48 sati. Ja sam kroz rešetke gledala i očekivala sam da će Zola doći. On je uzeo telefon i pozvao policiju, onda je bio u karantinu - objašnjavala je Miljana Kulić.\n- Posle toga smo se opet videli, to je nasilje u porodici, ja sam tada izmišljala da me je gurao, sada ću reći da imam dijagnozu i da sam u afektivnom stanju tako reagovala. Šalim se, samo sam emotivno nestabilna, sad se trudimo da budemo srećna porodica - dodala je Miljana Kulić.\n"Ona je meni izljubomorisala, jer sam našao neku ekipu u Nišu, išli smo u igraonicu neku, ali je bilo par situacija kada smo pomišljali da žandarmerija ulazi u igraonicu. Njoj je to zasmetalo u jednom momentu, pa je želela da ide sa mnom, ali sam ja znao da je njoj to dosadno, pa sam želeo da idem sam. O nekim stvarima ja ne želim ni da pričam.\nDesilo se da ja u jednom momentu izlazim iz stana u šortsu i majici kratkih rukava... Te su stvari jako ozbiljne, ja sam rekao samo policija da ne znam kako da izađem iz države, policija je došla po Miljanu, ali je ona govorila svoju priču, samo kontra. Dešava se situacija da ja ostajem tu i ljudi me drže do 5 ujutru... Nju su pustili, jer joj je kuća blizu" - prepričao je Zola.\n- Zola je sklon porocima. Samo sam želela da vidim šta radi. Naravno da ću da povučem tužbu, nemoj da glumiš žrtvu. Problem u tome je što ja ovde ne mogu da iznosim mišljenje, jer se on loše oseća - rekla je Miljana.\nZadruga 5Miljana KulicZolaSudjenjerealityTop realityIzdvajamo


Na području Banovića uspješno se realizuju mnogobrojni projekti - Akta.ba\n07.09.2020. 07:45 / Izvor: Akta.ba\nNa području opštine Banovići u posljednje vrijeme uspješno se realizuju mnogobrojni projekti, među kojima je najviše onih koji su vezani za putnu infrastrukturu. S tim u vezi, danas je završena rekonstrukcija i asfaltiranje dionice Salihbašići u mjesnoj zajednici Tulovići.\nDakle, izvršeno je potpuno uređenje ulice koje podrazumijeva pripremne radove, odvodnju površinskih voda sa PVC cijevima, ugradnjom slivnih rešetki, izgradnom betonskog potpornog zida dužine 65 metara, izgradnjom ivičnjaka dužine 33 metra, postavljanje asfaltne površine i druge prateće radove.\nRadovi na ovoj dionici u vrijednosti od 75 hiljada KM u potpunosti su finansirani iz budžeta Općine Banovići. Izvođač radova je firma „Rial-Šped“ d.o.o. iz Doboj Istoka.\nPrema riječima općinskog načelnika Midhata Husića, ovo je samo jedan od projekata koji se implementira na području mjesne zajednice Tulovići.\n"Uradili smo već jednu dionicu u Donjim Brigićima, a takođe je u toku izvođenje radova na vodovodu u Delićima. Kada sve saberemo u ovoj godini se investira preko 200 hiljada KM u mjesnoj zajednici Tulovići", kazao je načelnik Husić.\nAktuelni radovi na još nekoliko projekata\nPored ovih projekata, na području opštine Banovići u toku su pripremni radovi u okviru projekta uređenja dva kraka u mjesnoj zajednici Banovići Selo u naselju Selo II, zatim izgradnja zgrade za potrebe mjesne zajednice u Stražbenici i Aljkovići, radovi na izgradnji javne rasvjete u naselju Brezici u mjesnoj zajednici Grad III, izgradnja vodovodne mreže na području poslovne zone Sadnice u Banovići Selu, te zamjena krovoporkivača sa termoizolacijom na pet kolektivnih stambenih objekata u gradskom području.


Stanovi nikad neće biti jeftiniji : Nadlanu.com\nStanovi nikad neće biti jeftiniji\nObjavljeno 10. mar 2014. / 09:02:24\nBez obzira na veoma lošu ponudu, ne očekuje se ni poskupljenje kvadrata, a razlog leži u slaboj potražnji.\nMeđutim, zanimljivo je da su se u Beogradu pojavili investitori koji tragaju za lokacijama na kojima bi da grade zgrade od 1.500 do 2.000 kvadrata. To bi mogao da bude signal da će posle pet godina tržište nekretnina konačno da oživi.\n"Prodavci i dalje preteruju u zahtevima, traže za nekretnine onoliko novca koliko im je potrebno, a ne onoliko koliko na tržištu realno vrede. Zato ih uvek pitamo da li želite da prodajete ili da prodate stan. Ali, ni cene koje se sada postižu prilikom kupoprodaje, u dogovoru kupca i prodavca, nemaju kud da budu niže", kaže vlasnik jedne agencije za promet nekretnina.\nOn kaže da najgore prolaze vlasnici nekretnina na Novom Beogradu, posebno kod "Arene".\n"Sada se cena kvadrata na toj lokaciji kreće najviše od 1.600 do 1.700 evra, a 2008. cena je bila i viša od 2.500 evra za kvadrat. Postoji još jedna lokacija, koja bi mogla da pretrpi drastične promene. To su stanovi koje je u poslednjih nekoliko godina gradila država i sada vlasnici, ukoliko žele da ih prodaju, moraće to da urade ispod cene koju su platili", kaže on.\nSada se najbolje vidi koliko je ponuda stanova u Beogradu loša. Na snagu je stupio zakon koji obavezuju posrednika, odnosno agenciju, da sklopi ugovor sa prodavcima. Zato se isti stan više ne oglašava u nekoliko agencija, kao što je to do sada bio slučaj, što je davalo lažnu sliku bogate ponude nekretnina.\n"Slaba je ponuda i slaba potražnja i trenutno ne treba očekivati neki drastičan pad ili skok cena kvadrata. Postoji opasnost masovnijeg aktiviranja hipoteka, koje najavljuju banke, što može da izazove poremećaj na tržištu. Cene će, onda, padati daleko ispod realnih, što bi ugrozilo građevinsku industriju jer bi se retko ko usudio da gradi objekte. Za banke je pametnije da skinu kamate i ponude reprogram kredita. Tako bi imale veću korist jer od snižene cene kvadrata neće namiriti svoja potraživanja", kaže Goran Rodić, potpredsednik Građevinsko-inženjerske komore.\nOn navodi da je prosečna cena stanova po kvadratu u Srbiji oko 800 evra, uključujući Beograd. U ostalim gradovima Srbije prosek je od 440 do 600 evra po kvadratu.\nFoto: Morguefile - kconnors


Zašto luksuzni brendovi spaljulju odjeću koju nisu prodali - Objektivno\nJP RTV 7: Oglas za prijem više radnika u radni odnos\nSutra počinje Praznik sevdalinke u Tuzli\nUsvojeni zakoni: Njemačka otvara vrata radnicima\nBosanka iz Bugojna najmlađi član Vlade Norveške -\nOdrastanje na njivi: “Nikad nisam vidjela more” -\nGoruće pitanje u BiH: Hoće li za pet godina biti novca za penzije? -\nStiže nam (ne)vrijeme: Četvrtak, petak, subota – pljusak i grmljavina! -\n“Rukomet na zrnu soli 2019”: U Tuzlu stiže Bayern München i rukometni velikani -\nJabuka Idared povučena s tržišta zbog pesticida -\nOdržane dvije sjednice Kolegija gradonačelnika Tuzle -\nOvih dana je britanski luksuzni brend “Burberry” spalio odjeću iz prethodnih kolekcija, vrijednu 36,5 miliona dolara. To rade, ispostavilo se kasnije, i drugi poznati proizvođači – uništavaju odjeću, obuću, parfeme i satove. Nameće se pitanje zašto to rade?\nModnu kuću ” Burberry” optužili su da se ponaša društveno neodgovorno, uz opasku da je odjeću trebalo dati siromašnima, odnosno podijeliti u humanitarne svrhe. Sa druge strane, ni akcionarima nije jasno zašto moraju da izdvajaju dodatna sredstva za uništavanje onoga što je moglo biti prodato po nižoj cijeni i ostvariti time kakav – takav profit. Kompanija se čak nije udostojila da ponudi neprodatu robu investitorima prije nego što je uništi.\nIz “Burberrija” su objasnili da je ovaj korak bio neophodan kako bi se zaštitio brend i intelektualna svojina. Roba se uništava kako se ne bi prodavala na sivom tržištu po nižim cijenama i kako ne bi pala u ruke “neželjene klijentele”.\nZa posljednjih pet godina “Burberry” se riješio svoje robe u iznosu od 120 miliona dolara. Prema procjenama lista “Times”, brend je uništio otprilike 20.000 primjeraka odjeće. Situacija se samo pogoršava – kompanija uništava svake godine do 50 posto više proizvoda nego nekoliko godina unazad.\nPaljenjem robe vraćaju novac\nAnalitičari modne industrije objašnjavaju da je uništavanje neprodate robe i zaliha, pa čak i neraspakovanih bala materijala sa brendiranim printom i ornamentima, zapravo potpuno uobičajena praksa za sve luksuzne proizvođače. Jedan od razloga je masovna proizvodnja. Odjeća (brendiranih) kreatora je previše skupa, pa bi i u autletima skupljala prašinu, jer je ni tamo niko ne bi kupovao. Na primjer “Burberry” mantil košta oko dvije hiljade dolara. Sa druge strane, prodaja luksuznog brenda u diskontima je udar na reputaciju, kod kupaca više ne bi postojala asocijacija na raskoš i prestiž.\nAli kompanije također uništavaju neprodatu garderobu iz finansijskih razloga. Na taj način djelimično vraćaju, odnosno kompenzuju ono što nisu prodali, a za šta su u nekom trenutku morali da plate carine. Na primjer, u skladu sa američkim zakonima, ako se roba uvezena na teritoriju SAD ne iskoristi, ali uništi pod kontrolom carinskih organa, kompaniji će biti vraćeno do 99 posto ukupne sume carina i poreza koje je firma već uplatila.\nKako se ne bi suočavali sa problemom, mnoge druge kompanije slično funkcionišu. Konkretno francuski brend “Louis Vuitton”, koji ima 460 prodavnica po čitavom svijetu, na kraju godine spaljuje svoje neprodate tašne i putne torbe. Motiv je isti, kompanija ne želi da ih prodaje po nižim cijenama i pokušava da očuva svoje ime i prestiž. Osim toga, carine su visoke, od 15 do 25 posto, pa uništavanje robe omogućava da se dio troškova, odnosno gubitaka odbije.\nJedan od bivših saradnika “Louis Vuittona” ispričao je kako kompanija organizuje rasprodaje za personal dva puta godišnje. Ali svaki primjerak koji se proda na takvim unutrašnjim rasprodajama ima serijski broj i pomno se prati. Ukoliko dođe do preprodaje preko interneta, na radnik koji je ponudio ovaj proizvod na prodaju može imati mnogo problema.\n“Louis Vuitton” ne organizuje otvorene rasprodaje. Ono što ne kupe zaposleni na unutrašnjim rasprodajama, uništava se. To se radi kako bi svako platio podjednako visoku cijenu.\nI masovno tržište se ugleda na luksuzno\nUništavanjem neprodate robe, grijeh na sebe navlače i daleko jeftinije marke i brendovi. Britansko-švedski lanac H&M je, kako su objavili u oktobru prošle godine reporteri holandske televizije, u periodu od 2013. godine spalio 12 tona nove, neprodate robe. Predstavnici H&M tvrde da su uništili robu koja nije prošla testiranja i u kojoj su našli buđ i ostatke olova.\nPa ipak, znalci govore da je, u suštini, problem u hiperproizvodnji. Dok su jeftini brendovi, namijenjeni “običnim” ljudima, ranije pravili četiri kolekcije godišnje, sada se gotovo svake nedjelje izbaci na tržište po neki novi model. U trci za kupcima oni moraju da se prilagođavaju modnim trendovima koji se gotovo svakodnevno mijenjaju. A ono što nije u trendu niko neće kupiti.\nDuge suknje su u trendu već godinama i još uvijek su popularne. Neke od v\nKada se muškarac i žena upoznaju, u prvih 10 sekundi on većinu vremena g\nNanošenje parfema zahtijeva određenu vještinu i umijeće, kako biste osi\nUkoliko niste sigurne kakvu promjenu sprovesti na glavi, šiške su najbla�\nPriroda je muškarcima podarila moćan štit kojeg žene nemaju – riječ\nDelić: “Stanje održavanja u GIKIL-u je katastrofalno”\nGrađanima Lukavca poručeno da zatvore prozore i ne izlaze vani


DANAŠNJI POZDRAV U IME PROŠLIH VREMENA - Blogovi - Forum Krstarice\nDANAŠNJI POZDRAV U IME PROŠLIH VREMENA\nu 02.07.2015. 14:04 (1701 pregleda)\nHtedoh da vas pozdravim , drago blogerski prijatelji - te da pokušam kod starijih da prizovem sećanja , lepa sećanja na detinjstvo ; a mlađe potsetim na prolaznost , koja u suštini ima iste probleme za svaku generaciju !\n« DUGOVEČNOST UBIJAJU , ZAR NE !? Glavna PISANJE ZA GAZDU - PO ŠLAJFNI »\nmizaca - 02.07.2015. 19:10\nKukki - 02.07.2015. 23:38\nEh ja se trudim da zaboravim a ti me teras da placem.\nKad krenes da se secas, gotov si.\nA ja jos nisam spremna ...\nLord Gledston - 03.07.2015. 12:08\nInteresantna je ova recenica,koja pise na tarabi kuce,u kojoj stanuje nas prijatelj Loncar.\nRecenica glasi:ANA VOLI MILOVANA.! Verovatno ce se mnogi od vas,uoitati,zasto je ova recenica tako\ninteresantna.??? Interesantna je s toga,sto je to,jedina recenica,koja bilo da se cita,s leva na desno,ili\ns desna na levo,uvek glasi:Ana voli Milovana !!!\nLord Gledston - 03.07.2015. 13:17\n123loncar - 03.07.2015. 13:23\n...ta vremena , kad mo se pisali na tarabe - vremenima o kojima se ćuti , pitiskaju ljudske duše , hoće da izađu iz dubine prošlosti i celom svetu da se pokažu u svoj svojoj lepoti ; onako najvna , čedna , dečije bela !...pa opet , o njima ćutimo !\nSibirskiTigar - 03.07.2015. 13:39\nNekad se pisalo na tarbama,danas isto to ali na kajronu TVa.\n123loncar - 03.07.2015. 14:31\n...mani ti Sibirski XXI vek....ovo je moje vreme i nedam ga...još se ponekad poklonim grafitima sa ovakvim i sličnim oslikanim porukama istog sadržaja....\n...u vreme bombardovanja , jedno jutro na jednoj zgradi osvane grafit u kome dečak poručuje devojčici da u slučaju najgoreg zna da je on večno voli...nema čoveka koji to jutro u autobusu kojim sam putovao , nije uočio ovu poruku , te nije teško uzdahnuo !...dosmanlije posle obrisali - prekrečili...greh !...zato nisu dugo ni trajali !\nLord Gledston - 04.07.2015. 16:46\nSvasta se na tarabama moglo videti.Na jednoj tarabi je kazu,bila napravljena rupa.Pored te rupe,pisalo je kazu:\nP..ka. Od tog vremena,vele stariji ljudi:E,nije sve istina,sto na tarabi pise........\n123loncar - 04.07.2015. 18:26\n...e lorde , veruješ onima koji iz rupe nisu triput mrdnuli...a oni koji su sveta obišli i čak pre masakra triput - ej triput u Srebrnicu bili , ti znaju da je to bila namastirska taraba , a iza nje dežurno dupe zabrađeno....ako ne meruješ pitaj ove zamonašene , kačevendirane !....nema laži , nema prevare....a pošto je ovaj zaštitnik uterao prestonu intelegenciju da izbrišu polove i uvedu rodnu pripadnost , pa sad istorodni mogu da se ševe umesto u braku , u nekom ortakluku , sad su sve rupe ona ženska stvar !...a banana je banana ....to je super stvar !\nPosle ovog , štićenja manjinskih prava i uvođenja rodnog lista , nema više ljudi i majmuni - do su sve humanoidi :\npely - 04.07.2015. 21:39\nNedaj 123loncar svoje vreme.... Ko ima šta taj ima šta i da brani!\n123loncar - 04.07.2015. 22:30\n...pa da !....nije bilo ovih novotarija , ali su zato bile tarabe , spomenari , šaputanja , sanjarenja , očijukanja i nežna udvaranja !...ovo sad tehnološko robotizovano , rijatili uprostačeno , da bog sačuva !..\nPozdrav Pely - i hvala !\n123loncar - 05.07.2015. 13:49\nSibirskiTigar - 06.07.2015. 01:49\nNe sporim ti ja to niti mogu, samo sam primetio da je preteca televiziji taraba i kako Grof napisa al' nespretno na tarabana se svasta i crtalo.Cesto si mogao da vidis nacrtanu p*cku al je nije niko ni mazio ni lizao bas kao na televiziji,gomile gologuzih starleta al' mozes samo da ih gledas.\nAžurirano 06.07.2015. u 09:48, autor: SibirskiTigar\n123loncar - 06.07.2015. 12:29\n...na ovoj vrućinčini 'oćeš da mi utepaš nostalgična romantična sećanja !....ja i dan dani gledam preživele tarabe , ne bi li iz njih izbela vremena kad smo se lepo i pristojno pisali po tarabama....ne gledam TV....zatucan sam u tom pogledu kao pustinjak !\n123loncar - 20.07.2015. 15:47\n123loncar - 30.07.2015. 16:19\n...kažu da je ova fotografija nastala kao slika plesne zvodničke igre labuda - da čovek ne poveruje !


Republika / Oglasio se KON pred sednicu Kriznog štaba: Mere ćemo popustiti samo pod ovim USLOVOM!\nčetvrtak, 6. 5. 2021.| 10:04\nEpidemiolog Predrag Kon izjavio je jutros da se izašlo iz nepovoljne epidemiloške situacije, koja je sada nesigurna, bolja je nego što je bila, ali i da će se narednih dana videti posledice opuštanja tokom majskih praznika.\n– Svakako smo pred situacijom gde nas očekuje otvaranje, ali moramo biti ekstremno oprezni – rekao je RTS-u na pitanje o mogućem popuštanju mera dr Kon, koji je član Kriznog štaba za borbu protiv korone, pred popodnevno zasedanje tog tela.\nKako je istakao, ne smemo da dozvolimo ponovni porast broja novozaraženih, jer “čim se malo opustimo za svega nekoliko dana se to vidi”.\nNa pitanje da li će se otvoriti kafići i restorani koji u svom sastavu nemaju bašte, on je naveo da sme da prejudicira ništa.\n– Medicinski deo je tražio da se to odloži da to bude tek posle 15. (maja), ali činjenica je da je taj ekonomski pritisak i potreba jako velik i o tome se mora razmišljati. Videćemo gde ćemo naći taj balans – rekao je Kon.\nOn je naveo da novčane stimulacije u borbi protiv kovid-19 treba podržati.\nPoznati da stimulišu nevakcinisane\nKomentarišući otvaranje vakcinalnog punkta u beogradskom tržnom centru Ušće, Kon je objasnio da je to stimulacija prvenstveno za mlađe.\n– U fokusu su oni koji su jako često u kontaktu sa drugima, dakle između 20 i 49 godina. Jako je značajno da se poznate ličnosti javno vakcinišu – rekao je Kon.\nDruštvo Vakcina Vakcinacija Vesti Epidemija Predrag Kon Imunizacija Epidemiolog Krizni štab Korona Kovid Epidemiološke mere


Gadafijeve snage počinile "masovno ubistvo" - Klix.ba\nGadafijeve snage počinile "masovno ubistvo"\n26.8.2011. u 21:39\nLibijski pobunjenici saopćili su u petak da su snage Moamera Gadafija počinile "masovno ubistvo" i ubile više od 150 zatvorenika prije nego što su pobjegle iz Tripolija koji su zauzeli pobunjenici.\nPobunjenici su dodali da trenutno kontrolišu 95 posto prijestonice i da postoji "samo još nekoliko malih dijelova grada koji pružaju otpor". "Bilo je slučajeva osvete posljednjih nekoliko sati prije pada režima", rekao je šef operacija pobunjenika za zauzimanje Tripolija Abdel Nagib Mlegta, prenosi AFP.\n"U Bab al-Aziziji (Gadafijevoj bazi u Tripoliju) dogodilo se masovno ubistvo. Ubijeno je više od 150 zatvorenika. Čuvari su to uradili prije nogo što su pobjegli. Bacali su na njih ručne bombe", rekao je Mlegta.\nNevladina organizacija za zaštitu ljudskih prava Amnesty International (AI) pozvala je tokom dana obje strane u Libiji na poštovanje prava zatvorenika. AI je ukazao da su prorežmske vlasti navodno silovale maloljetne zatvorenike, ali i da libijski pobunjenici zlostavljaju djecu i drže imigrantske radnike u pritvoru.\nU Libiji su idanas nastavljena NATO-va bombardovanja, granatiranja, sukobi, ubistva po ulicama Tripolija i potraga za Gadafijem.\nVenecija gubi bitku s vremenom\n26.08.2011. u 21:30


PROGOVORILA KEJT MIDLTON! POSLE VESTI O SVAĐI KEJT I MEGAN MARKL: princeze neće dočekati Božić zajedno | Lifestyle | Vesti\nPROGOVORILA KEJT MIDLTON! POSLE VESTI O SVAĐI KEJT I MEGAN MARKL: princeze neće dočekati Božić zajedno 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPROGOVORILA KEJT MIDLTON! POSLE VESTI O SVAĐI KEJT I MEGAN MARKL: princeze neće dočekati Božić zajedno\nKejt Midlton i Megan Markl ne slažu se baš najbolje, tvrde izvori sa britanskog dvora!\nMegan Markl i Kejt Midlton su "potpuno različite ličnosti", tvrde izvori sa britanskog dvora, piše Lepa & Srećna.\nZato je među njima sve jača napetost, a tome doprinosi i vest koja je objavljena poslednje nedelje novembra 2018. godine, da se Megan i princ Hari sele iz Kensingtonske palate i da će sada biti dalje od Kejt i princa Vilijama.\nPrvi izlazak Kejt Midlton u javnost nije protekao bez direktnog pitanja vezanog za njenu snahu. Jedan obožavalac upitao je: Da li ste uzbuđeni zbog Megan i prinove koju ona očekuje?\n"Da, apsolutno", bila je smirena Kejt. "Tako je divno što će biti toliko dece, a posebno što će Džordž, Šarlota i Luis imati novog rođaka."\nPROČITAJTE JOŠ: ŠOK! POGLEDAJTE KAKO JE MEGAN MARKL IZGLEDALA PRE UDAJE\nDa podsetimo, Kensingtonska palata je objavila da je Megan u drugom stanju 15. oktobra. Neko vreme se verovalo da će se ona i princ Hari pridružiti Vilijamu i njegovoj supruzi u Kensigntonu, gde u okviru palate njima pripada kompleks od 20 soba.\nMeđutim, kako piše britanska štampa, između braće je došlo do tenzija još pre kraljevskog venčanja prošlog leta, jer je Vilijam, navodno, skrenuo pažnju Hariju da se odnos između Megan i njega razvija izuzetnom brzinom. Zatim je došlo do trzavica kad je Kejt pokušala da objasni Megan božićna pravila prošle godine.\nPROČITAJTE JOŠ: GUGL POLUDEO, SVI TRAŽE RECEPT ZA KOLAČ MEGAN MARKL\nSada je isplivalo kako mlađi kraljevski par ne želi da živi blizu starijeg, pa će se useliti u kuću Frogmor, gde se trenutno izvode radovi vredni više miliona funti.\nI ovog Božića biće nemirno u kraljičinoj palati, tvrde mediji. Postoji čak mogućnost da Kejt i Vilijam odluče da provedu praznike dalje od porodice - sa Kejtinim roditeljima. Šta će ovo doprineti smirivanju situacije i šta će kraljica reći? Ostaje da se vidi.\nPROČITAJTE JOŠ: TRUDNA MEGAN MARKL UGROŽENA NA PIJACI: ova žena je spasla britansku princezu! (FOTO)


COVID-19 – informacije za putnike – Filida Travel\nCOVID-19 – informacije za putnike\nPo uplati, smatra se da je putnik suglasan s istim te da će se o svom trošku pobrinuti za eventualni PCR ili genski test, te je dužan, ako i gdje je potrebno, isti pokazati prije samog leta ili ulaska na bilo koju od destinaciju predviđenih programom putovanja. Filida ne snosi odgovornost u slučaju pozitivnog testa na COVID-19 ali će asistirati u korist putnika a prema avio kompaniji da se putniku izda voucher za korištenje u budućnosti.\nUkoliko se destinacija za koju je putnik uplatio putovanje zatvori za putnike iz RH ili uvede obavezna samoizolacija u trajanju od 14 dana na destinaciji ili se uvedu dodatne, strože mjere u periodu od 30-1 dan prije putovanja, putniku se izdaje voucher na uplaćeni iznos koji može iskoristiti za bilo koji uplaćeni aranžman gdje je glavni organizator Filida. Voucher se izdaje samo u slučaju ukoliko je Filida već platila sve troškove za putnika i od dobavljača usluge za putnika dobila voucher. Ukoliko nije, putniku će isplatiti 100% povrat.\nSvi putnici koji uplate putovanje, a isto bude otkazano od strane Filide bilo zbog broja putnika ili otkazanog leta, imaju pravo na 100% povrat novca. Navedeno se odnosi na sve nove rezervacije u 2021.godini.


ODLUKA O JEDINSTVENOJ TARIFI PO KOJOJ NARODNA BANKA SRBIJE NAPLAĆUJE NAKNADU ZA IZVRŠENE USLUGE ("Sl. glasnik RS", br. 43/2011, 85/2011, 49/2012, 57/2012, 67/2012 i 98/2012)\nODLUKA O KAMATNIM STOPAMA KOJE NARODNA BANKA SRBIJE PRIMENJUJE U POSTUPKU SPROVOĐENJA MONETARNE POLITIKE ("Sl. glasnik RS", br. 45/2011 i 98/2012)\nODLUKA O MAKSIMALNOM BROJU ZAPOSLENIH U ORGANIMA DRŽAVNE UPRAVE, JAVNIM AGENCIJAMA I ORGANIZACIJAMA ZA OBAVEZNO SOCIJALNO OSIGURANJE ("Sl. glasnik RS", br. 109/2009, 5/2010, 29/2010, 43/2010, 46/2010, 50/2010, 51/2010, 64/2010, 67/2010, 73/2010, 74/2010, 75/2010, 79/2010, 84/2010, 87/2010, 89/2010, 97/2010, 100/2010, 1/2011, 4/2011, 12/2011, 32/2011, 33/2011, 34/2011, 39/2011, 44/2011, 63/2011, 80/2011, 89/2011, 93/2011, 98/2011, 2/2012, 13/2012, 18/2012, 55/2012, 93/2012 i 98/2012)\nODLUKA O NAČINU OBRAČUNA, NAPLATE I PLAĆANJA KAMATE NARODNE BANKE SRBIJE ("Sl. glasnik RS", br. 45/2011 i 98/2012)\nODLUKA O NAKNADAMA ZA POSLOVE REGISTRACIJE I DRUGE USLUGE KOJE PRUŽA AGENCIJA ZA PRIVREDNE REGISTRE ("Sl. glasnik RS", br. 5/2012 i 98/2012)\nODLUKA O USLOVIMA I NAČINU ODOBRAVANJA BANKAMA KRATKOROČNIH KREDITA ZA LIKVIDNOST NA OSNOVU ZALOGE HARTIJA OD VREDNOSTI ("Sl. glasnik RS", br. 95/2010, 3/2011, 18/2011 i 98/2012)\nODLUKA O USLOVIMA I NAČINU ZA SMANJENJE CARINSKIH DAŽBINA NA ODREĐENU ROBU, ODNOSNO ZA IZUZIMANJE ODREĐENE ROBE OD PLAĆANJA CARINSKIH DAŽBINA U 2012. GODINI ("Sl. glasnik RS", br. 97/2011, 10/2012, 15/2012 i 98/2012)\nODLUKA O USLOVIMA ODOBRAVANJA KREDITA ZA ODRŽAVANJE LIKVIDNOSTI BANAKA ("Sl. glasnik RS", br. 31/2012 i 98/2012)\nODLUKA O VRSTAMA DEVIZA I EFEKTIVNOG STRANOG NOVCA KOJE SE KUPUJU I PRODAJU NA DEVIZNOM TRŽIŠTU ("Sl. glasnik RS", br. 98/2012)\nPRAVILNIK O ISPRAVI O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU I POSEBNOJ ISPRAVI ZA KORIŠĆENJE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE ("Sl. glasnik RS", br. 68/2006, 49/2007, 50/2007 - ispr., 95/2007, 127/2007, 37/2008, 54/2008, 61/2008, 1/2009, 25/2009, 42/2010, 45/2010, 103/2010, 89/2011, 91/2011 - ispr., 34/2012, 78/2012, 81/2012 - ispr., 96/2012 i 98/2012 - ispr.)\nPRAVILNIK O LISTI LEKOVA KOJI SE PROPISUJU I IZDAJU NA TERET SREDSTAVA OBAVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA ("Sl. glasnik RS", br. 83/2012 i 98/2012)\nPRAVILNIK O STALNOM IZBRANOM SUDU (ARBITRAŽA) PRI PRIVREDNOJ KOMORI SRBIJE ("Sl. glasnik RS", br. 28/2011, 60/2012 i 98/2012)\nREŠENJE O VREDNOSTI OPŠTEG BODA OD OKTOBRA 2012. GODINE ("Sl. glasnik RS", br. 98/2012)\nUREDBA O MERAMA PODRŠKE GRAĐEVINSKOJ INDUSTRIJI KROZ DUGOROČNO STAMBENO KREDITIRANJE U 2012. GODINI ("Sl. glasnik RS", br. 4/2012, 77/2012 i 98/2012)\nUREDBA O NAČELIMA ZA UNUTRAŠNJE UREĐENJE I SISTEMATIZACIJU RADNIH MESTA U MINISTARSTVIMA, POSEBNIM ORGANIZACIJAMA I SLUŽBAMA VLADE ("Sl. glasnik RS", br. 81/2007 - prečišćeni tekst, 69/2008 i 98/2012)\nUREDBA O ODREĐIVANJU ZONA I AGLOMERACIJA ("Sl. glasnik RS", br. 58/2011 i 98/2012)\nUREDBA O USLOVIMA ZA SUBVENCIONISANJE KAMATA ZA KREDITE ZA ODRŽAVANJE LIKVIDNOSTI I FINANSIRANJE OBRTNIH SREDSTAVA I IZVOZNIH POSLOVA U 2012. GODINI ("Sl. glasnik RS", br. 85/2012 i 98/2012)


Tema ovog diplomskog rada je analiza uspješnosti poslovanja poduzeća iz sektora turizma nakon provedenog integracijskog procesa, konkretno poslovnog spajanja. Temeljem prikupljenih podatka i informacija provedena je analiza putem financijskih pokazatelja čiji rezultati daju predodžbu uspješnosti realiziranog poslovnog procesa, te ocjenu uspješnosti poslovanja poduzeća u narednim godinama poslovanja. Provedenom analizom studije slučaja, metode kojom se proučava određeni slučaj...


GRAWE kupio trećinu obveznica Gradiške\nOsiguravajuće društvo GRAWE Banjaluka, jučerašnjom kupovinom 400 tisuća KM vrijednih obveznica općtine Gradiška, povećalo je svoje ulaganje u ove obveznice na 900 tisuća KM, što je sada čini vlasnikom jedne trećine emitiranih obveznica Gradiške ukupne vrijednosti 2,7 milijuna KM.\nGRAWE osiguranje, u 100 postotnom vlasništvu austrijskog osiguravajućeg društva Grazer Wechselseitige Versicherung, do sada je u općtinske i obveznice Republike Srpske ukupno uložilo 3,85 milijuna KM.\nPored blizu milijun maraka obveznica Gradiška, osiguranje GRAWE Banjaluka je kupilo obveznica općtine Laktaši u vrijednosti 500 tisuća KM, uložili su 350 tisuća KM u obveznice grada Banjaluke, te 2,11 milijuna KM u obveznice RS po osnovu izmirenja stare devizne štednje. „GRAWE osiguranje neće stati sa ulaganjem u razvoj lokalnih zajednica, Republike Srpske i BiH. Vjerujemo u ovo tržište i nastavićemo sa investicijama u domaće dužničke vrijednosnice“, izjavio je direktor GRAWE Banjaluka Veselin Petković.\nPosted on Monday, February 16, 2009 (Archive on Tuesday, March 03, 2009)


Lavovi pročitajte! | Horoskopius\nObjavljeno: Tuesday 09. August, 2016 , Članak napisao: horoskopius\nKako da budete sigurni u svoje odluke\nProvodite svoje vreme odlučno koračajući napred, retko se osvrćući na prošlost. Zasigurno nećete sedeti i razmišljati o svojim emocijama. Vi ste osoba koja voli da komanduje i kao takva, verovatno donosite mnogo odluka. Velike odluke vam mogu uzdrmati život (i ako ne želite to da priznate). Odluke koje imaju velike posledice su neprijatne, čak i vama. Ako se susrećete sa jednom, stanite i razmislite da li ćete zažaliti zbog posledica koje ona donosi. To ne znači da ne treba da rizikujete, samo prvo uzmite u obzir kako će se posledice odraziti na budućnost.\nNikada nećete pogoditi šta Lav traži u ljubavi...\nVećini ljudi, Lav izgleda kao osoba sa najviše samopouzdanja. Ali svako ima skrivene slabosti. Svi smo ljudi. Lavovi definitivno imaju nesigurnu stranu, samo znaju bolje da je sakriju od drugih! Imate potrebu da vaš talenat bude cenjen. Ako se to ne dogodi, zapitaćete se da li ste stvarno toliko dobri koliko mislite. Možda vaši prijatelji i partneri nisu onakvi kakvi vam se čine. Nema potrebe da budete paranoični. Svi vas još uvek vole! Ako prihvatite svoju slabost, bićete još pouzdaniji u očima drugih. Nema potrebe da krijete ono što je možda vaš najveći kvalitet.


Pantić i ostali: Ubistvo porodice u Zaklopači | DETEKTOR.BA\nPantić i ostali: Ubistvo porodice u Zaklopači\nNa suđenju petorici optuženih za ubistva 57 civila u Zaklopači, svjedokinja Tužilaštva BiH ispričala je da su joj tokom napada ubijeni otac, djed i amidža.\nZaštićena svjedokinja Z-23 kazala je da je 16. maja 1992. primijetila više vozila, među kojima je bio jedan džip i jedno policijsko vozilo. Dodala je da je vidjela 15 ili 20 vojnika.\n“Vidjela sam vojnike, jedan me pitao imam li oružja, a drugi je rekao: ‘To je dijete, pusti je…’”, izjavila je svjedokinja, koja je tada imala 14 godina, dodavši da je vojnik koji je pitao za oružje uperio pušku u nju.\nOna se prisjetila da je pobjegla u kuću kada su vojnici počeli pucati na njenog oca.\n“Kada sam ušla u kuću, kroz prozor sam vidjela, pucali su po našim prozorima, po kućama”, kazala je svjedokinja Z-23, koja je kasnije vidjela tijela oca, djeda i amidže.\nZ-23 je posvjedočila i da joj je zaštićena svjedokinja Z-6 rekla da je vidjela ko joj je ubio oca, pojasnivši da se radi o bratu njenog druga.\nZa učešće u ubistvima najmanje 57 bošnjačkih civila u Zaklopači počinjenim 16. maja 1992. godine, sudi se Radomiru Pantiću, Branku Joloviću, Milomiru Miloševiću, Nenadu Vukotiću i Nikoli Lošiću. Prema optužnici, Pantić je bio komandir Stanice javne bezbjednosti (SJB) u Milićima, Milošević pripadnik policije, a Jolović, Vukotić i Lošić pripadnici Vojske Republike Srpske (VRS).\nMiodrag Perendić, drugi svjedok Tužilaštva BiH, kojem su ranije bile dodijeljene mjere zaštite, zatražio je da mu se ukinu mjere te je, svjedočeći javno, ispričao da je u maju 1992. godine čuo da je Zaklopača pala.


E18B-12A105 , Ženska majica - Extreme Intimo\nE18B-12A105 , Ženska majica\nE18B-12A105 , Ženska majica E18B-12A105 , Ženska majica E18B-12A105 , Ženska majica E18B-12A105 , Ženska majica\nNisko kao KM 19,55\nŽenska bijela majica bez rukava skrojena je od modala, sa najfinijim svojstvom pamuka, uz manji dodatak elastina. Ženska majica iz naše popularne Basic kolekcije pruža savršen osećaj udobnosti tokom cijelog dana i prija čak i najosetljivijoj koži.\nNisko kao KM 8,50