Renault Megane 2.0 16V Turbo 220 vs Opel Astra 1.6 Turbo - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Renault Megane 2.0 16V Turbo 220 vs Opel Astra 1.6 Turbo\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju mali porodični automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Renault, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 220ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 180ks koji potpisuje Opel.\nOba automobila su bila podvrgnuta Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranju, pri čemu Opel za nijansu prednjači. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, nemački automobil nudi marginalnu razliku od 7% više metala.\nRenault je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.9 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 240 kilometara na čas, 19km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 7.1 litara goriva na 100 kilometara (40 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil pruža daleko viši nivo bezbednosti, što mu pruža veliku startnu prednost u odnosu na protivnika. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Renault nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Nije mi teško da priznam da, kada bih birao izmedju ova dva automobila, moj izbor bi definitivno bio Opel. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


gasovod - Dnevni list Danas\nPočetna » gasovod\nPiše: FoNet 19. 1. 2021.\nRaspisan tender za nadzor na projektu gasne interkonekcije između Srbije i Bugarske\nJavni poziv za izbor nadzora na projektu gasne interkonekcije Srbija–Bugarska raspisan je danas i prvi je korak u pripremi za početak izgradnje novog gasovoda čija je ukupna investiciona vrednost projekta 85,5 miliona evra, saopšteno je iz Ministarstva rudarstva i energetike Srbije.\nPiše: Danas Online 2. 1. 2021.\nMagistralni gasovod „Balkanski tok“ u Srbiji, kojim se doprema ruski gas preko Turske i Bugarske, a koji se proteže u dužini od 403 kilometara od Zaječara do Horgoša, zvanično je pušten u rad jutros u Gospođincima, kod Žablja.\nDirektor Srbijagasa Dušan Bajatović rekao je večeras, gostujući na Radio-televiziji Srbije, da je danas u novi gasovod pušteno 140.000 kubnih metara gasa iz Bugarske i da svi sistemi funkcionišu.\nPiše: FoNet 30. 12. 2020.\nGasovodom Turski tok prve količine gasa dopremljene u Srbiju\nGasovodom Turski tok u Srbiju su danas dopremljene prve količine gasa, objavila je Radio-televizija Srbije.\nMihajlović sa glavnim izvođačem radova o završetku gasovoda „Balkanski tok”\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike, prof. dr Zorana Mihajlović, razgovarala je danas sa predstavnicima glavnog izvođača na projektu Balkanski tok, ruske kompanije IDC, o završnim radovima na izgradnji ovog gasovoda.\nPiše: Danas Online 22. 12. 2020.\nPočinju ispitivanja Turskog toka na teritoriji Zrenjanina\nInvestitor „Gastrans” saopštio je da će od danas, 18. decembra i tokom narednih deset dana ispitivati deo magistralnog gasovoda od granice Bugarske do granice Mađarske, koji prelazi preko teritorije Grada Zrenjanina.\nNastavljeni radovi na izgradnji gasovoda Severni tok dva, protiv kojeg su SAD\nIzgradnja spornog gasovoda Severni tok dva koji povezuje Rusiju i Nemačku nastavljena je danas posle prekida od gotovo godinu dana uprkos američkim kritikama, saopštila je kompanija koja sprovodi radove.\nSAD traže od Nemačke i Evropske unije da uvedu „moratorijum“ na izgradnju gasovoda Severni tok 2 koji je, prema njima, „političko sredstvo Kremlja“, rekla je danas američka ambasadorka u Berlinu.\nPiše: Beta/AFP 5. 12. 2020.\nIako je Bugarska završila svoj deo gasovoda „Turski tok“ prema granici sa Srbijom, prve količine ruskog „plavog energenta“ njime će poteći najranije na proleće jer je potrebno obaviti dodatne radove, kažu energetičari za Danas, tragom vesti da je „Balkanski tok“, kako se još zove gasovodna deonica između Bugarske i Srbije, sa bugarske strane u potpunosti završen.\nPiše: G. Vlaović 20. 11. 2020.\nPoljska ne može da osujeti izgradnju gasovoda „Severni tok 2“\nPritiscima na Rusiju u cilju sprečavanja izgradnje „Severnog toka 2“ pored Sjedinjenih Američkih Država priključila se i Poljska uvodeći sankcije ruskoj kompaniji Gasprom međutim to ne može da osujeti izgradnju tog gasovoda a time ni eventualni alternativni pravac kojim Srbija može da se snabdeva „plavim energentom“, tvrdi domaća stručna javnost.\nPiše: G. Vlaović 14. 10. 2020.\nPolitika ne može zaustaviti Severni tok 2\nU slučaju da Nemačka, zbog trovanja ruskog opozicionog političara Alekseja Navaljnog, odustane od izgradnje gasovoda „Severni tok 2“ Srbija bi ostala bez jednog od potencijalnih alternativnih pravaca snabdevanja „plavim energentom“.\nPiše: G. Vlaović 21. 9. 2020.\nPiše: Miloš Obradović 9. 9. 2020.\nNemačka zbog Navaljnog upozorava Rusiju da bi mogla da odustane od Severnog toka 2\nNemačka je danas povećala pritisak na Rusiju zbog trovanja ruskog opozicionog političara Alekseja Navaljnog i upozorila da bi u slučaju izostanka podrške Moskve istrazi tog slučaja mogla da preispita sudbinu nemačko-ruskog gasovoda Severni tok 2.\nPiše: Beta-AP 6. 9. 2020.


ХАОТИЧНА СИТУАЦИЈА У ЛУГАНСКУ: Шта се дешава са Новорусијом?\nHAOTIČNA SITUACIJA U LUGANSKU: Šta se dešava sa Novorusijom?\nU LUGANSKOJ Republici se uspostavila neka vrsta privremenog dvovlašća koje situaciju u tom delu Donbasa čini i nejasnom i eksplozivnom.\nPredsednik LNR Igor Plotnjicki po svemu sudeći je ostao bez realne vlasti iako ga niko nije ni smenjivao ni zbacivao. Navodno se nalazi u jednoj državnoj zgradi u Lugansku okružen najvernijim saradnicima i ne prestaje da optužuje ministra unutrašnjih poslova Igora Korneta za „pokušaj državnog udara“.\nČak je održao i nešto nalik na konferenciju za medije. Mežutim, oko te zgrade se nalaze „Kornetovi ljudi“. Naoružani, naravno.\nDakle, nije pobegao u Rusiju kao što su ceo dan tvrdili neki u Kijevu.\nProblem Plotnjickog je i u tome što su sada u Kornetovim rukama dokazi da je on (Plotnjicki) prošle godine inscenirao pokušaj državnog udara koji je pripisao tadašnjem drugom čoveku u vojnom vrhu LNR Vitaliju Kiseljovu i premijeru Genadiju Cipkalovu, pri čemu je ovaj drugi navodno – prilikom isleđivanja – bio zžtučen i mučen toliko i tako da je podlegao torturi.\nU Ministarstvo državne bezbednosti LNR već se javio specijalni islednik Aleksej Olejnjik, koji je u tom mučenju učestvovao, i sve pokajnički priznao. Čak je otkrio i ime saradnika Državnog tužilaštva koji je naredio da se falsifikuje izveštaj o autopsiji.\nPrema poslednjim informacijama, Plotnjicki je u nekoj vrsti izolacije, mada borba između njega i Korneta još nije završena.\nSamo, ako je suditi po naklonosti glavnih regionalnih i moskovskih medija – veće šanse imaju Kornet i oni koji stoje iza njega.\nPrimera radi, veliki moskovski dnevni list „KP“ uzeo je intervju od Korneta koji je rekao da je u Luganskoj Republici u toku operacija likvidacije velike ukrajinske diverzantske grupe koju nije bilo moguće uništiti jednim udarcem. Još je – što je važnije – naglasio da istovremeno traje neutralisanje ukrajinskih agenata uticaja koji su „duboko prodrli u državne organe LNR“.\nKornet nije otkrio da li se ovo „duboko prodrli“ tiče i nekih važnih ljudi oko Plotnjickog, ali jeste – da njegovom ministarstvu pomažu bratski državni organi Donjecke Republike. Još je naglasio da se radi o ukrajinskoj petoj koloni.\nNaveo je da se zasad radi o bezmalo deset uhapšenih. I obećao da će sve biti završeno do kraja ove nedelje.\nKornet tvrdi da ima potpunu kontrolu nad policijskim aparatom i državnom bezbednošću.\nŠtaviše: da je to „jedna pesnica“ koja dejstvuje „po planu“.\nNa isti zaključak upućuje i činjenica da se noćas javnosti obratio Andrej Maročko, portparol armije LNR (formalno se naziva Narodnom milicijom), i izjavio da je došlo do upada na njen sajt sa pokušajem da se postavi „saopštenje“ sa pozivom na mobilizaciju za „rat sa Donjeckom Republikom“.\nMaročko je podvukao da je zavera otkrivena i onemogućena. Drugim rečima: da nikakve mobilizacije i rata sa DNR neće biti.\nSimptomatično je da su uticajni mediji i uticajni pojedinci u Donjecku na strani Korneta i da se u DNR smatra da je Plotnjicki izgubio igru.\nU Donjecku se istovremeno publicitet daje pozivima iz Luganska da se dve donbaske republike objedie u jednu.\nIma i predloga da se proglase za Novorosiju. Odnosno: za njen nukleus kojem bi se potom priključivale druge oblasti današnje Ukrajine.\nKonačno ujedinjenje DNR i LNR u Novorusiju; do sada su kočili ovaj Plonjicki i oni oko njega; sada kada se formira država Novorusija, to će biti jasan poziva ostalim pokrajinama nezadovoljnim u Ukrajini da se priključe Novorusiji i budu njen deo.


Biblijski egzodus lekara iz Srbije — šta tek donosi 2019. - 21.01.2018, Sputnik Srbija\nZakon o zaposlenima u javnim službama naljutio je i zabrinuo zaposlene u prosveti, zdravstvu, socijalnim, naučnim i kulturnim delatnostima. Jasna Janković... 21.01.2018, Sputnik Srbija\nBiblijski egzodus lekara iz Srbije! (egѕodus=izgon ili istup iz zavičaja u teškim okolnostima) Visokoškolovani istupaju iz zavičaja po jednostavnom načelu da kao radna snaga (roba) odlaze robovlasniku koji daje više šarenih papirića(novac) te tako postaju zadovoljni sužnji. Da nije njihovog nastojanja da se prodaju robovlasniku, robovlasničko uređenje ljudske zajednice ne bi trajalo ni dan! Njihovo načelo jeste:Šta će ti znanje ako ga (sebe) dobro ne prodaš! Uzgred, postaju veoma sebični ako ne povedu roditelje sa sobom; prepuštaju ih da o njima brine zajednica iz koje sami beže. Poslednjih hiljadu godina Germani i Tatari su bili glavni lovci i trgovci sa Slovenima. Lovili ih po njihovim zemljama i prodavali Mavarima,Arapima,Turcima,Persijancima... Ima mnogo istine u tome što narodi EU smatraju da je značenje Sloven izjednačeno sa sužanj.Većina je takvog duhovnog ustrojstva. Ovaj članak je samo jedan u redovnom nizu reklamiranja sužanjstva!\n© Fotolia / VILeviBolnica ilustracija\n19 Novembar 2017, 08:41\nJasna Janković smatra da će opasnosti koje nosi zakon o zaposlenima u javnim službama isplivati na površinu kad bude počeo da se primenjuje, od 1. januara 2019. godine, ali da će tada biti kasno. Ona, pre svega, misli da su prosveta i druge delatnosti izolovane i odvojene od drugog korpusa koji radi za državu, a koji su povlašćeniji.\n„Država neće da se odrekne toga da u javnom preduzeću neko sa prvim ili trećim stepenom obrazovanja ima onoliko koliko imaju prosvetni radnici sa sedmim u osnovnoj i srednjoj školi“, napominje Jankovićeva i napominje da to traje već decenijama.\nNaša sagovornica kaže da joj je žao što ljudi na vlasti govore neistine kad tvrde da će zakon doneti kvalitet obrazovanja, jer ona smatra da se, ako nećete biti ni povećanja ni smanjenja plate, ne može govoriti o kvalitetu rada.\nOna objašnjava da nisu problem samo platni razredi, nego i sistem nagrađivanja u sprovođenju novog zakona, vrednovanje zalaganja i usavršavanje ljudi koji se bave obrazovanjem i naukom kao merljivost koja je u prosveti komplikovana.\n„Rad nastavnika u gimnazijama, koji rade sa briljantnom decom, koja osvajaju nagrade, razlikuje se od rada nastavnika koji imaju slučajeve u kojima decu u petom razredu uče da čitaju. Nastavnik nekada mora da bude i socijalni radnik, a nekada mora da bude i tetka, baba, majka“, objašnjava naša gošća.\nKoliko je ozbiljna situacija u našem zdravstvu i koliko preti da će Srbija ostati bez kvalitetnog školovanog kadra zato što se njihov rad u Srbiji ne vrednuje, objašnjava nam gospodin Mrkić.\n„Taj proces je dobio razmere biblijskog egzodusa. Desetine, stotine, možda čak i do hiljadu visokospecijalizovanih lekara, medicinskih sestara i zdravstvenih tehničara svake godine odlaze u Nemačku, Norvešku, Ujedinjene Arapske Emirate, Katar… Mnoge nemačke privatne agencije za zapošljavanje imaju agente koji idu po bolnicama u Srbiji i vrbuju zdravstvene radnike“, kaže on.\nMrkić kaže da ovaj zakon više liči na leks specijalis i da mu nije jasno zašto su tim zakonom zaposleni u javnim službama izopšteni i izvučeni pod svojevrsnu segregaciju.\n„Pravi se segregacija gde će svi ostali zaposleni da budu plaćeni na osnovu Zakona o radu, a mi ćemo da budemo bukvalno diskriminisani. Ovaj zakon je jedan radno-pravni geto.“\nNavodi da ne želi da zarade ostalih koji su zaposleni u Republici Srbiji, pa i zaposlenih u javnim preduzećima, budu umanjene, već da budu povećane zarade zaposlenih u zdravstvu.\nJasna Janković je zamerila državi što je blizu pola miliona ljudi koji rade u ovim sektorima ovim zakonom stavila u najsiromašniju kategoriju građana Srbije. Ona podseća da su štrajkom, koji je trajao skoro šest meseci, prvi u Srbiji bili za uvođenje platnih razreda, ali pravednih. Kaže da nisu znali da će se desiti da neki budu izopšteni iz konteksta.\nPrema njenim rečima, Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije, kao i ostala tri reprezentativna sindikata, jesu radili na ovom zakonu, ali koliko god su pokušavali da isprave neke stvari, one su ostale u njemu.\n„Mi smo želeli pravedne platne razrede, ali ova država ne može nikako da se odrekne svojih ljubimaca“, tvrdi Jankovićeva i dodaje da joj se čini da ovim zakonom utrčavamo u neoliberalizam i da nekome to očigledno odgovara.\n„Znamo da neoliberalni koncept ne želi ništa što je nacionalno. Neoliberalni koncept ne zanima postojanje dobrog obrazovanja, već ga zanimaju ljudi, deca koja će postati radnici i koji će umeti da spoje samo dve žice.“\nPrema rečima gospodina Mrkića, kada su u pitanju platni razredi, najveći problem je njihova nepravednost i to što raspodela nije izvršena na pravilan način.\n31 Maj 2015, 22:33\n„Kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog su ustavne kategorije. Zašto ne bismo definisali naše zarade sistemom kolektivnih ugovora? Zašto ne bismo raspored novca, koeficijente i osnovice pregovarali i dogovarali kroz socijalni dijalog? To se radi u civilizovanim zemljama, čak i u zemljama koji imaju nešto što liči na platne razrede“, pita se Mrkić i kao primer navodi francuski zakon o zaposlenima u javnim službama koji ima horizontalne i vertikalne pozicije. Sindikati se za te pozicije pitaju i svake godine se ugovaraju određene pozicije kao što se ugovora i osnovica.\nOn tvrdi da ima nekoliko tačaka gde je novi zakon duboko protivustavan i da zaposlene u javnim službama gura u neku vrstu radno-pravnog aparthejda. Iako smatra da je zakon iz 2014. godine represivan, priznaje da su u njemu definisane elementarne norme.\n„Postoji saglasnost dve volje, veoma važna evropska pravna tekovina, koja se očituje potpisivanjem ugovora o radu. Pristajete da radite za određenog poslodavca, određene poslove i jasno stoji da to mogu da budu samo poslovi koji su navedeni u sistematizaciji za to radno mesto.“\nMrkić objašnjava da se novim zakonom o zaposlenima u javnim službama gubi to pravo slobodnog izbora rada, to jest saglasnost dve volje, a to je ustavna kategorija slobodnog izbora rada.\n„Poslodavac može od vas da zahteva da potpišete ugovor o radu na više radnih mesta“, kaže Mrkić, navodeći primer medicinske sestre koja treba da radi u pulmonalnoj jedinici, u koronarnoj jedinici, u intenzivnoj nezi i u dijagnostičkom kabinetu.\nŽivorad Mrkić kaže da država ne pokazuje nameru da sedne sa bilo kim za sto i da eventualno ispravi greške koje je napravila donošenjem novog zakona, jer ni sa predstavnikom institucije kakva je zaštitnik građana nije htela da razgovara. On strahuje da će mnogi zdravstveni radnici, kad realno sagledaju stanje u Srbiji, reagovati instiktivno i pobeći sa Titanika. Dodaje da se dešava i to da iz jedne naše zdravstvene ustanove za dva meseca odu dva vaskularna hirurga, za čije je školovanje, do momenta dok ne postanu vođe tima, potrebno 17-18 godina, nazivajući to katastrofom.\n„Građane Srbije već sada nema ko da leči, nema dovoljno sestara. U zdravstvu postoji Pravilnik o posebnim uslovima za obavljanje zdravstvene delatnosti koji tačno određuje koje kadrovske normative morate da ispunjavate. Ako to nemate, trebalo bi da budete zatvoreni kao zdravstvena ustanova jer ne ispunjavate uslove za rad. Danas, u javnom, zdravstvenom sektoru čak preko 90 odsto ustanova nema kadrovskih kapaciteta da bi moglo da radi.“\nZbog svega, Mrkić najavljuje podnošenje zahteva za ispitivanje ustavnosti novog zakona pred Ustavnim sudom Republike Srbije, jer je zakon teško protivustavan, dok je Jankovićeva najavila dalju sindikalnu borbu.\n21 Januar 2018, 15:031\n21 Januar 2018, 15:451


MLADEN KRSTAJIĆ OPET U SRPSKOM FUDBALU: Oglasio se TSC i najavio promociju bivšeg selektora! | Fudbal\nMLADEN KRSTAJIĆ OPET U SRPSKOM FUDBALU: Oglasio se TSC i najavio promociju bivšeg selektora! | Mondo Portal\nMLADEN KRSTAJIĆ OPET U SRPSKOM FUDBALU: Oglasio se TSC i najavio promociju bivšeg selektora! 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n31.12.2020. / 10:01 10:11\nMLADEN KRSTAJIĆ OPET U SRPSKOM FUDBALU: Oglasio se TSC i najavio promociju bivšeg selektora!\nAutor Milutin Vujičić 31.12.2020. / 10:01 10:11\nKako će se snaći na novoj funkciji?\nMladen Krstajić će i definitivno naslediti pokojnog Zoltana Saba na klupi TSC-a, saopštio je klub.\nInformacija o dolasku bivšeg selektora Srbije na klupu bačkotopolskog superligaša pojavila se pre nekoliko dana, potom su u TSC-u poručili da ništa još nije gotovo i da ima još kandidata, da bi poslednjeg dana 2020. godine potvrdili njegovo angažovanje.\nOpet na klupi |\n"Zvanična promocija Krstajića kao prvog trenera TSC održaće se u ponedeljak u 13h, u prostorijama Fudbalske akademije u Bačkoj Topoli", saopštio je klub.\n"Nakon promocije, Krstajić će početi da radi sa ekipom TSC, sa kojom će nekoliko dana kasnije otići na pripreme", navode iz Bačke Topole gde se nadaju da će u nastavku sezone poboljšati plasman na tabeli jer su trenutno osmoplasirani.\nMladen Krstajić je posle igračke karijere bio sportski direktor Partizana, potom je radio kao pomoćnik u reprezentaciji, a onda je samostalno vodio nakon otkaza Slavoljubu Muslinu.\nUporedo je bio i na predsedničkoj funkciji u Radniku iz Bijeljine, a sada se opet vraća trenerskom poslu.\nBilo je suza... |\nLEPA PORUKA |\n31.12.2020. / 16:51\nA mogli su biti ekipa ipo....\n31.12.2020. / 13:14\nKokezin zemljak iz Zenice. Znaci bice bodova za TSC.


Kontakt telefon: (+387) 53 332 134 - E-mail: info@rodnaposavina.com\nOrganizujte sa vašom porodicom i prijateljima jednodnevni izlet u derventsko odmaralište "Nadeša" koje se nalazi na prostoru mjesne zajednice Osinja, opština Derventa.\nPublished in\tLAG Rodna Posavina\nSeoskom turizmu protrebna institucionalna podrška i subvencije\nU okviru projekta „Promocija tradicionalnih proizvoda sa ciljem razvoja seoskog turizma“, a koji realizuje Centar za lokalni i regionalni razvoj, protekle srijede u seoskom domaćinstvu porodice „Đekić“ u Žeravcu organizovan je sastanak Lokalne akcione grupe „Rodna Posavina“, uspostavljene na inicijativu CELOR-a i Turističke organizacije opštine Derventa.\nČlanovi grupe u svojoj ponudi pored tradicionalnih proizvoda hrane i pića, imaju i razne vrste rukotvorina, suvenira, tapiserije, ikona, tradicionalne muzičke instrumente, ljekovito bilje i šumske plodove, te nude usluge odmora i rekreacije i smještaja u seoskim domaćinstvima.\nNa sastanku u Žeravcu dogovoreno je da se početkom mjeseca novembra organizuje okrugli sto sa drugim akterima sa lokalnog i republičkog nivoa koji se bave turizmom, poljoprivredom i ruralnim razvoje kako bi se razgovaralo o pitanjima perspektiva razvoja ovog vida turizma. Dogovoreno je da se na sastanku predstavi izvještaj o potencijalima za razvoj seoskog turizma, na osnovu provedenog istraživanja koje je realizovano na području opština Derventa i Brod. Takođe, članovi lokalne akcione grupe „Rodna Posavina“ su dogovorili da se na ovom sastanku predstavi i turistička internet stranica Rodna Posavina, a čiji je cilj promocija i unapređenje seoskog turizma na ovom području.\nNa sastanku je razgovarano i o potrebi pokretanja inicijative sa ciljem uvođenja adekvatnih podsticaja i subvencija, kako na lokalnom tako i na republičkom nivou radi institucionalne podrške razvoju seoskog turizma.\nZaključak je da bi se ova podsticajna sredstva i subvencije trebale koristiti za zaštitu i rekonstrukciju autentičnih seoskih kuća (vodenice, kijeri-magaze, podruma za čuvanje vina i rakije), nabavku opreme za promociju seoskog turizma, organizovanje manifestacija u seoskom području, kao i direktan vid podrške fizičkim licima-seoskim gazdinstvima koja, se bave izradom rukotvorina, tradicionalnim zanatima, izradom suvenira ili proužaju usluge hrane i smještaja u seoskom području.\nLAG Rodna Posavina\nLokalna akciona grupa „Rodna Posavina“ je uspostavljena 2016. godine, na incijativu Centra za lokalni i regionalni razvoj i turističke organizacije opštine Derventa. Rodna Posavina djeljuje kao radna grupa u okviru Centra za lokalni i regionalni razvoj.\nOsnovni cilj umrežavanja članova LAG „Rodna Posavina“ je unapređivanje turističke ponude u opštinama Derventa i Brod.\nOsnovne aktivnosti LAG „Rodna Posavina“ su:\nOdržavanje edukativnih radionica za članove grupe,\nPromocija i prodaja tradicionalni proizvoda;\nPružanje usluga hrane i smještaja za potencijalne posjetioce i turiste;\nZajednički nastup na raznim sajmovima i izložbama;\nZajednički nastup na tržištu;\nAktivno učešće u izradi razvojnih programa vezanih za poljoprivredu, turizam i ruralni razvoj;\nČlanstvo u LAG „Rodna Posavina“ je otvoreno i dobrovoljno članovi ove grupe mogu biti jedinice lokalne samouprave, lokalna udruženja građana iz oblasti poljoprivrede, ruralnog razvoja i turizma, poljoprivredna gazdinstva – seoska domaćinstva, obrazovne i naučne institucije iz oblasti poljoprivrede, pravna lica koja se bave ugostiteljstvom i turizmom, te ostala fizička lica čije su aktivnosti vezane za poljoprivredu, ruralni razvoj i turizam. Članstvo u lokalnoj akcionoj grupi se stiče popunjavanjem i dostavljanjem pristupnice koja je obajvljena na web stranica www.rodnaposavina.com.\nOva grupa ima poseban značaj u njegovanju tradicije i običaja, gastronomije i autohtone proizvodnje na području opština Derventa i Brod. Jednostavno rečeno LAG „Rodna Posavina“ je najbolje od sela što nudi ova regija.\nPublished in\tRodna Posavina\nWeb stranica "www.rodnaposavina.com" je izrađena uz nesebičnu pomoć Ministarstva trgovine i turizma Republike Srpske.\nKonoba "Đorđe" - opština Brod\nTradicionalni odjevni predmeti - očuvanje nacionalne baštine naših prostora\nIzletište "Dubokovac" - opština Brod\nAko imate bilo kakva pitanja o radu LAG "Rodna Posavina", molimo da nas kontaktirate posredstvom jednog od kontakata predstavljenih ispod:\nTrg Oslobodjenja 24. 74400 Derventa\n(+387) 53 332 134 - (Tel/Faks) (+387) 65 575 879 - (Mob.)\nAko želite primati redovno informacije o radu i aktivnostima LAG "Rodna Posavina", molimo da se registrujete na naš Newsletter...\nCopyright © 2016 LAG "Rodna Posavina". Sva prava sadržana.


NIN / Pakistan\nUpravo se pro�le nedelje desio vojni udar u velikoj azijskoj zemlji - Pakistanu. Objasniti podrobno za�to je do toga do�lo, bila bi potrebna cela knjiga. Ali poku�ajmo da to izlo�imo u nekoliko re�enica.\nPrilikom sticanja nezavisnosti Indije, nastala je 1947. godine nezavisna dr�ava Pakistan iz dva dela, Isto�nog i Zapadnog, sa prete�no muslimanskim stanovni�tvom. Jo� tada je ostala sporna teritorija Ka�mira, tako�e sa muslimanskim stanovni�tvom. Ali su hindu maharadze oktobra 1947. godine odlu�ile da Ka�mir ostane u sastavu Indije. Otada postoji takozvani ka�mirski problem, kao �to kod nas postoji kosovski problem.\nPakistanci su prilikom podele ipak zauzeli manje ka�mirske enklave. Pakistan otada stalno insistira na plebiscitu, uveren da �e se ve�inski muslimanski �ivalj opredeliti za integraciju Ka�mira sa Pakistanom.\nVojni sukobi izme�u Indije i Pakistana se decenijama smenjuju sa periodima pregovora.\nPremijer Navaz �arif je svrgnut jer je ameri�kom predsedniku Klintonu obe�ao da �e kona�no da povu�e pakistansku vojsku iz spornog dela Ka�mira. On je istovremeno smenio na�elnika general�taba Perveza Mu�arafa.\nGeneral Mu�araf je u trenutku smene bio u zvani�noj poseti Sri Lanki, ali je vojska u njegovom odsustvu odmah u njegovo ime zauzela televiziju i druge klju�ne objekte. General se odmah vratio u zemlju i stavio se na �elo Pakistana.\nZapadni analiti�ari se te�e da je re� o "umerenoj sakralnoj li�nosti prozapadne orijentacije".\nOvo je bio �etvrti vojni pu� u 52-godi�njoj istoriji 135-milionskog Pakistana, mada ga nije bilo ve� deset godina.\nSledi mala lekcija iz etimologije:\nRe� Pakistan su skovali 30-ih godina na�eg veka kembri�ki studenti muslimanskog porekla od prvih slova geografskih pojmova: Pendzab, Avganistan i Ka�mir, sa dodatkom -stan, koji zna�i zemlja, kao, recimo, u pojmu Dagestan ili Gazimestan. Pak osim toga na iranskom (farsi) jeziku zna�i �ist, tako da je Pakistan "zemlja �istih". Da li vas to podse�a na etni�ki �istu zemlju?\nPendzab zna�i na iranskom petore�je ("pandz" pet, "ab" voda). Odatle poti�u Romi, koji i danas pet tako�e ka�u pandz.\nIme Avganistan vodi poreklo od jednog od starih plemena, predaka dana�njih Avganistanaca.\nKa�mir zna�i "zemlja Ka�ijape", jednog hindu bo�anstva. Ka�mir je i vrsta tkanine od kozje dlake.\nPakistancima ceo svet decenijama savetuje mirno re�enje svih unutra�njih i spoljnih problema, a oni naj�e��e odgovaraju svojom poslovicom: "Davati savete vrlo je lako, ali postupati po njima vrlo je te�ko."


Narudžbe obzćarima iz inostranstva šansa za stotine radnika - Glas Srpske\nMilijana Latinović 16.05.2020 07:01\nKOTOR VAROŠ - Uprkos otežanom poslovanju u vrijeme pandemije virusa korona, mnoge fabrike obuće u Republici Srpskoj uspjele su da održe proces rada i sačuvaju zaposlene, a u skladu sa narudžbama iz inostranstva najavljuju i zapošljavanje stotina novih radnika.\n- U vrijeme pandemije radili smo u otežanim uslovima, ali nije bilo problema tehničke prirode jer smo imali dovoljno repromaterijala - istakao je vlasnik i direktor “Dermala” Radenko Bubić i najavio nove poslovne poduhvate.\n- U Kneževu gradimo novu halu na 3.000 metara kvadratnih, čija će montaža početi za mjesec dana, a u Kotor Varošu ćemo novu halu završiti do kraja avgusta i u svakoj ćemo zaposliti po 100 novih radnika - istakao je Bubić i dodao da za inostrana tržišta “Dermal” ima ugovorene poslove u naredne četiri godine.\n- Osim činjenice da nisu prekidali proizvodnju, za svaku pohvalu je i podatak da su povećali broj radnika u pogonima u Kotor Varošu i Kneževu, čime su poslali jasnu poruku i drugim privrednim subjektima u pogledu opstanka na tržištu - naglasio je Petričević.\n- Preživjeli smo. S obzirom na to da zavisimo od partnera iz inostranstva, uspjeli smo da se reorganizujemo i da ne gasimo mašine. Gubici će biti milionski, jer smo u proteklom periodu uradili mnogo manje posla nego u istom periodu lani, ali ohrabruje to što se sada polako vraćamo u normalu. Prepakovali smo zalihe repromaterijala i nastavili da radimo - rekao je vlasnik i direktor “Sanina” Radovan Pazurević.\nVjekoslav Petričević rekao je da obilaskom fabrika iz prerađivačke industrije želi da se uvjeri kako su izvršili reorganizaciju posla i prilagodili se vanrednim okolnostima. On je istakao da je strateško opredjeljenje Vlade Srpske očuvanje svakog radnog mjesta i nastavak poslovanja privrednih subjekata, uz nastavljeno kreiranje mjera pomoći i podrške privredi.


Italijanski derbi dospeo pred parlament (VIDEO) - MaxBet Sport\nItalijanski derbi dospeo pred parlament (VIDEO)\nKarlo Anćeloti je isključen zbog protesta (Foto: Beta/AP)\nKontroverzna utakmica između Napolija i Atalante (2:2), stigla je i do italijanskog parlamenta. Predmet rasprave koju je pokrenulo 12 poslanika, navijača napuljskog kluba bio je drugi gol gostiju iz Bergama koji je postigao Iličić u 86. minutu.\nNa meču Lanus – Boka Juniors, naša kladionica nudi kvotu 5.80 za igru X-2.\nPre izjednačujućeg pogotka Atalante, viđena je scena posle koju su Napolitanci tražili penal. Kjer je startovao na Ljorentea, sudija Đakomeli je pokazao da se igra nastavi, a gostujući tim je u kontri postigao gol. Tek posle pogotka Iličića, arbitar je konsultovao VAR i pokazao da je sve bilo u redu.\nBio je u pravu, jer je španski veteran prethodno udario Danca laktom u glavu. Ne samo da nije trebalo da bude dosuđen penal za Napoli, već je Ljorente morao da dobije crveni karton.\nSnimci sa meča ipak nisu bili dovoljan argument za temperamentne poslanike. Oni su se u parlamentu vrlo gnevno obratili ministru sporta Italije.\n– Koje korake će Ministarstvo sporta da preduzme kako bi obezbedilo poštenje i ravnopravnost u fudbalu? Jedan od zadataka ministarstva je borba protiv manipulisanja sportskim rezultatima. Napoli je očigledno pokraden u ovoj utakmici i pao je na peto mesto – glasilo je obraćanje 12 poslanika ministru.\nTagovi:FK AtalantaFK NapoliSerija A 2019/2020\nBoris Radunović odjavio Crvenu zvezdu i Partizan\n01.11.2019. at 00:14\nZabari klosari klasicni


Radio Šumadinac > Forum > EXTRA > Biografije > Biografije Izvodjaca Narodne Muzike > Zora Drempetic - Biografija\n11.09.2014 07:12 #1\nZora Drempetić došla je na Radio Beograd 1952. godine kao gotov pevač i formalno je položila audiciju.\nRazlog za to jeste njen raniji angažman u pozorišnim komadima sa pevanjem Zona Zamfirova Stevana Sremca i Koštana Bore Stankovića, u kojima je i glumila i pevala.\nDok ju je slušao kako peva pesme iz niško-vranjanskog kraja, Vlastimir Pavlović Carevac odustao je od svog pravila da pevač peva pesme "iz kraja odakle je potekao". Sa oduševljenjem je prihvatio da Beograđanka peva taj veoma težak i jedinstven repertoar, a ona je to opravdala svojim predivnim sopranom, kojim je izrazito lako pevala i veoma znalački ukrašavala melodiju. Kao pevač prve klase, izabrana je da svoj glas pozajmi Selmi Karlovac za ulogu Koštane u filmu Ciganka (1953) Vojislava Nanovića. Pevala je širom Jugoslavije i Evrope. U Bugarskoj je snimila svoju prvu gramofonsku ploču (kod nas svega nekoliko), a za Zvučni arhiv Radio Beograda snimila je oko 70 trajnih snimaka. Njene interpretacije pesama "Da zna'eš mori, mome", "Otvori mi, belo Lenče" i "Sadila moma lojze" i danas se svrstavaju u najlepše ikada otpevane vranjanske narodne pesme. Iako je imala status istaknutog umetnika, Zora se sa scene povukla vrlo rano, krajem sedamdesetih godina.\nZora Drempetić je rođena 1. avgusta 1927. godine u Beloj Palanci. Živela je u Beogradu gde je i umrla 2. maja 2013. godine.\nU emisiji Gajtano mori mome iz 1971. godine, Zora peva vranjanske pesme, a pored njenog vrhunskog glasa, lepotu Vranja dočarava nam i nošnja iz tog kraja, kao i autentični ambijent. Emisija je snimana u rodnoj kući Borislava Stankovića u Vranju, a pesme koje se mogu čuti su: "Dude, mori Dude", "Dimitrijo, sine Mitre", "Što si Leno na golemo", "Stanika mi bolna legnala", "Bolna leži dilber Tuta" i "A što pitaš džanum majke". (Slika desno je iz te emisije.)\n- Učesnici: Zora Drempetić i folklorni ansambl iz Vranja\n- Scenarista Gordana Đurđević, organizatori Đorđe Radmilac, Vesna Pantović; rasvetljivač Radoje Živanović, asistent režije Brana Damnjanović, sekretar režije Gordana Đelajlija, izbor kostima Ljubomir Krivokapić, montažer Milada Levi, filmski snimatelj Dušan Stefanović, reditelj Rajko Lalović\n- Premijerno emitovano 23.05.1971, Redakcija muzičkog programa, urednik Slobodan Habić.\nPo želji Saše Janoša flmski zapis "Gajtano mori mome" je revitalizovan i presnimljen za prikazivanje u emisiji TREZOR 15.januara 2013. Inače, Saša Janoš, urednik Raduo Pančeva, je i sročio i osmislio ovo Zorinu biografiju.\nZora Dubljevic - Diskografija\nZadnji Post: 08.04.2020, 15:53\nZora Ajkic - Tekstovi Pesama\nZadnji Post: 17.12.2013, 10:45\nZadnji Post: 17.12.2013, 10:30


USA Архиве - REPORTER\nMIRKOVIĆ: Rusima da se “zahvalimo” i pošaljemo ih kući!\n12. фебруара 2018. Reporter 0\nProducent i političar Saša Mirković iznenadio je domaću javnost, naklonjenu “majci Rusiji” svojim stavovima u vezi sa vitalnim interesima Srbije * Mirković i njegov pokret […]\nJutka je tražio da mu Anu, ćerku mog prijatelja, odvedem u hotel, na šta sam mu rekao da ja nisam makro. Gledao sam kako devojčicama od 15-16 godina daje pare. Neću o imenima, većina je sada udata. Ceo Brus zna da je odlazio sa devojčicama.\nŠešelj: Ko glasa za Sergeja Trifunovića, glasa za narkomana!\nTo da je on narkoman i da šmrče koku napisao sam na Tviteru odmah posle udesa, pre nego što se u medijima pojavio izveštaj sa Vojnomedicinske akademije. Trifunović je tipična osoba koja koristi kokain i koja će vrlo brzo preći i na heroin.\nSamo ogoljeni fašisti koji žele ukidanje demokratije i jednopartijski ili dvopartijski sistem u Srbiji (SNS+SZS) protive se ovom demokratskom predlogu, u želji da uklone sve one političke činioce koji nisu po njihovoj volji.\n„Krokodil“ ili medicinski, desomorfin, veoma je opasna droga. Nekoliko puta je jeftiniji od kokaina, a dolazi iz „domaće radinosti“ koja se dobija mešanjem kodeina, benzina, razređivača, hlorovodonične kiseline. Unošenjem u organizam, dolazi do raspadanja tkiva. Životni vek onih koji se navuku na ovaj supstitut kokaina nije duži od dve godine. Ukoliko neko i uspe da se skine sa „krokodila“, često ostaje sa posledicama unakaženosti zbog dejstva ove droge.


Aspirinska astma – Astma.rs\nImam 28. godina i stečenu astmu od 14. godine. (Konstatovana mi je nakon jake virusne infekcije). Prethodnih 4-5 godina je u fazi mirovanja, što znači da nisam imala napade koji bi me odveli u bolnicu, i da se tegobe koje imam svode na teskobu u grudima (naročito kada je povećan procenat vlage u vazduhu) kao i slabija gušenja koja kontrolišem Berodualom. Drugu terapiju i pored insistiranja lekara (a na svoju odgovornost ne uzimam).\nU skorije vreme imam izražen problem sa kičmom zbog koga mi (pored vežbi) savetovana duža upotreba lekova protiv bolova. Naišla sam na problem da je teško utvrditi koji lek bi bilo sigurno da korstim duže vreme, jer lekovi na bazi acetisalne kiseline kao i ipobrufeni nose rizik izazivanja asmatičnog napada.\nPredlagan mi je diklofen (koji koristim povremeno za umanjivanje bolova za vreme ciklusa), ali mi medjutim stvara velike probleme sa želucem.\nPitanje za Vas je koji od analgetika je siguran za astmatičare u raznim situacijama, bilo da je to zubobolja, glavobolja ili problem sa kičmom kao u mom slučaju?\nŠta od lekova ne bismo smeli da kombinujemo sa terapijom koju već koristimo za astmu, i šta bi od terapije za umanjenje bola moglo da se toleriše?\nDobro ste informisani da aspirin i grupa tzv NSAIL (nesteroidni antiinflamatorni lekovi) u koje spadaju ibuprofen (brufen) i diklofenak (dikofen) kod pojedinih osoba sa astmom mogu da uzrokuju čak vrlo teške akutne napade astme. Čak postoji i termin „aspirinska astma“. Rekla sam kod pojednih, ali srećom ne kod svih osoba sa astmom. Imajući u vidu da je napad gušenja u „aspirinskoj astmi“ veoma težak i često refrakteriji za lečenje nego u drugim slučajevima akutnog pogorašnja, lekari često savetuju svim osobama sa astmom da izbegavaju aspirin i slične lekove protiv bolova. U suštini kod osoba sa intolerancijom aspirina postoji intolerancija na sve lekove protiv bolova iz grupe COX-1 inhibitora, a dozvoljena je primena samo COX-2 inhibitora tj paracetamola ili kod jakih bolova tramadola.\nIz Vašeg pisma sam shvatila da Vi kada uzmete diklofenak, upravo COX-1 inhibitor nemate pogoršanje astme već „probleme sa želucem“ iz čega mogu da zaključim da srećom ne spadate u grupi astmatičara sa intolerancijom asprina (procenjuje se da manje od 20% astmatičara ima intoleranciju aspirina i drugih COX-1inhbitora). Ukoliko ipak želite da izbegnete ne samo problem sa astmom već i gastričnu iritaciju u slučaju temeperature i bolova možete sasvim bezbedno koristi paracetamol.\nMarija 07. 5. 2009.\nI ja se zahvaljujem dr.Jarić na ovom odgovoru.Ponekad imam jače boleve u leđima i vratu, a imam stomačnih tegoba. Iako izbegavam tablete protiv bolova, naročito iz grupe NSAIL, ponekad moram da uzmem neki.Uzimala sam povremeno Nimulid, on ne šteti asmatičarima, ali je o njemu pisano svašta.\nPitala bih Ivanu zašto i pored insistiranja lekara, a na svoju odgovornost ne želi da uzima drugu terapiju? Ovo pitam iz razloga što sam štetu lečenja na svoju osetila na svojim plućima. Od kada slušam svog lekara (pneumoftiziologa)super se osećam, sposobna sam da obavljam sve uobičajene aktivosti, lepo spavam, planinarim, ne završavam na hitnoj kao što sam nekada, dok sam i pored saveta lekara koristila samo Spalmotil po potrebi.\nMarija Bogdanović 13. 12. 2009.\nŽelela bih da postavim pitanje, šta pacijenti sa aspirinskom astmom smeju da koruste od anestezije pri stomatološkim intervencijama. Moj stomatnolog se boji šta bi mogao da primeni u mom slučaju, da li bi to možda mogao da bude lidokain ili neki drugi sličan lek.\nUkratko da objasnim da imam dijagnostikovanu aspirinsku astmu nešto duže od godinu dana, i redovno koristim terapiju Singular i Symbicort.\nMarija 13. 12. 2009.\nMarija, ja sam primala anesteziju kod stomatoloških intervencija bez posledica. Mislim da je u pitanju bio baš Lidokain. Krajem avgusta sam radila bronhoskopiju pod totalnom anestezijom, piše na izveštaju da je anestezija-analogosedacija. Mogu se sutra pitati moju zubarku šta se koristi za anesteziju, ali mislim da bi to trebao da zna i vaš lekar koji je prepisao Simbicort i Singulair. Mogu da pitam i mog lekara šta su konkretno koristi za anesteziju kad sam radila bronhoskopiju. Od lekova protiv bolova ja ne koristim aspirin i brufen i sve na tom principu.\nMarija Bogdanović 14. 12. 2009.\nHvala Vam, Marija. Značilo bi mi i druga iskustva i saveti a ja ću se sigurno konstultovati sa mojom doktorkom. Iz tog razloga sam i postavila komentar. Nisam razumela koju vrstu astme vi imate, ukoliko imtate neke dobre linkove na ovu temu molila bih vas da mi ih postavite.\njaric dusica 14. 12. 2009.\nIntolerancija na aspirin kod osoba sa astmom nije u vezi sa alergijom na lokalne anestetike tj lidokain, tj oni koji imalu intoleranciju na aspirin imaju isti /mali/ rizik za alergiju na lidokain kao i sve druge osobe\nMarija Bogdanović 17. 12. 2009.\nHvala vam puno na odgovoru. Ako mogu da pitam da preporučite gde bih mogla da se više informišem na ovu temu, S obzirom da uglavnom sve što sam pronašla na netu u vezi aspirinske astme je bilo u sklopu neke druge teme.\nO "aspirinskoj astmo" mislim da najvise zna i da je posebno prati Prof dr Mirjana Bogic / direktorka Instituta za alergologiju i imunologiju KBC Beograd/ sa svojima saradnicima....vrlo cesto je nealergijska,a uglavnom udruzena sa simptomima rinitisa odnosno polipoze sluznice nosa i sinusa. Principi lecenja se isti kao za ostale oblike astme, uz mozda nesto veci akcenat na antagoniste lekutrijena/Singulair/ i obaveno izbegavanje svih lekova koji su tzv COX1 inhibitori a to je na prvom estu aspirin i drugi nesteroidni antiinflamatorni lekovi...dozvoljena je oprezna primena samo COX2 inhibitora-paracetamola ali i to ne u velikom dozama\nMarija Bogdanović 22. 12. 2009.\nHvala vam na informacijama. Čitala sam neke radove dr Bogić.


Majevičani strahuju od mina – Majevica Online\nMajevičani strahuju od mina\n5. Juna 2014. 15:41\nOsim ogromne materijalne štete zbog klizišta, mještani majevičkih sela strahuju i od mina i drugih ubojitih neeksplodiranih sredstava zaostalih iz rata. Procjenjuje sa da je, od oko 300 kilometara kvadratnih, koliko zauzima opština Lopare, pod minama još oko 5,5 kilometara kvadratnih ili dva odsto teritorije. Postoje brojna mjesta na Majevici na kojima se nalaze mine i druga eksplozivna sredstva, ali su ona, nažalost, na teško pristupačnim mjestima.\n-Strahujemo da su klizišta poremetila konfiguraciju terena i da mogu ugroziti živote mještana. Od završetka rata od mina je stradalo 12 osoba. Za deminiranje je uloženo šest miliona KM, a najveći donatori su Amerika, Kanada, Češka i Japan – Kaže načelnik opštine Rado Savić.\nProslavljen "Dan škole" u Trnovi


Uverejnené: 20. júl 2021\nKomisija za sprovođenje postupka otuđenja pokretne stvari-vozila\niz javne svojine Opštine Bački Petrovac\nKomisija za sprovođenje postupka otuđenja pokretnih stvari-vozila iz javne svojine Opštine Bački Petrovac, na osnovu člana 2. Rešenja Opštinskog veća o pokretanju postupka otuđenja pokretne stvari – vozila iz javne svojine Opštine Bački Petrovac br. 016-4/106-2021 od 15.07.2021. godine, dana 19.07.2021. godine raspisuje\nza otuđenje pokretne stvari –vozila iz javne svojine Opštine Bački Petrovac\nRaspisuje se Oglas za otuđenje pokretne stvari iz javne svojine Opštine Bački Petrovac u postupku javnog nadmetanja – licitacije, za sledeće vozilo:\na) putničko vozilo marke ZASTAVA KORAL IN 1.1, u voznom stanju, 7B siva svetla metalizirana, broj šasije: VX1145A0001103118, broj motora: 128A0641609110, zapremina motora: 1116, benzin 98, godina proizvodnje: 2006, datum prve registracije: 18.07.2006.godine, za koju registracija ističe 30.07.2021.godine.\nPOČETNA CENA: 88.170,00 dinara\nPodaci o predmetu otuđenja: Pregled vozila navedenog pod tačkom a) može se izvršiti na parkingu Opštinske uprave opštine Bački Petrovac, u ul.Kolarova br.6, svakog radnog dana od 8,00 do 15,00 časova a više informacija se mogu dobiti u Opštinskoj upravi Opštine Bački Petrovac, u Bačkom Petrovcu, ul. Kolarova br.6. Kontakt osoba: Milena Krstić, telefon: 021/780-378.\nCena: Ponuđeni iznos cene za otuđenje vozila mora biti veći od početnog iznosa iz oglasa. Licitacioni korak u postupku javnog nadmetanja iznosi 2.000,00 dinara. Plaćanje se vrši odjednom, neposredno nakon potpisivanja kupoprodajnog ugovora.\nKriterijumi za izbor najpovolјnijeg ponuđača: nakon sprovedenog postupka javnog nadmetanja-licitacije, vozilo se prodaje učesniku licitacije koji je ponudio najvišu cenu i koji je isplatio kupoprodajnu cenu.\nUčesnici: Učesnici u postupku javnog nadmetanja mogu biti pravna i fizička lica.\nPodnošenje prijave: Prijave za učešće u postupku javnog nadmetanja - licitacije se podnose na posebnom obrascu koji se predaje pisarnici Opštine Bački Petrovac do 28.07.2021.godine najkasnije do 11,00 časova, u zatvorenoj koverti sa naznakom „Za Komisiju za sprovođenje postupka otuđenja pokretnih stvari-vozila iz javne svojine Opštine Bački Petrovac“. Obrazac prijave se može preuzeti u pisarnici Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac, ili skinuti sa zvanične internet prezentacije Opštine Bački Petrovac.\nPrijava za učešće u postupku javnog nadmetanja mora da sadrži:\n- za fizička lica: ime i prezime, JMBG i adresu stanovanja\n- za pravna lica: poslovno ime, matični broj i PIB, sedište, potpis ovlašćenog lica i pečat.\nUz prijavu za učešće u postupku javnog nadmetanja se podnosi:\n- za fizička lica fotokopija lične karte,\n- za pravna lica rešenje o upisu u odgovarajući registar privrednih subjekata,\n- uredno ovlašćenje za zastupanje (po potrebi),\n- dokaz o uplati depozita.\nPolaganje depozita: Za učešće u postupku javnog nadmetanja-licitacije utvrđuje se depozit u iznosu od 10 % od iznosa početne cene, koji se uplaćuje na račun br.840-776804-44 Op.uprava-pos.dep.licitacija, po modelu 97, poziv na broj 59-207, najkasnije do 27.07.2021.godine.\nOdržavanje postupka: Javno nadmetanje – licitacija će se sprovesti 28.07.2021.godine, u maloj sali zgrade Opštine Bački Petrovac, Kolarova 6, Bački Petrovac, sa početkom u 12,00 časova. Postupak javnog nadmetanja smatra se uspelim ako je u postupku učestvovao najmanje jedan učesnik.\nRok za povraćaj depozita učesnicima koji nisu uspeli u postupku javnog nadmetanja - licitacije: Učesniku u postupku koji je ponudio najviši iznos cene za otuđenje pokretne stvari zadržava se uplaćeni depozit do potpisivanja kupoprodajnog ugovora i uračunava se u kupoprodajnu cenu. Učesniku u postupku koji ne ponudi najviši iznos cene, depozit za učešće će se vratiti istog dana nakon sprovedenog postupka. Učesnik u postupku koji ne uplati kupoprodajnu cenu na dan potpisivanja kupoprodajnog ugovora, gubi pravo na povraćaj uplaćenog depozita.\nObjavlјivanje oglasa: Oglas će se objaviti dana 20.07.2021. na oglasnim tablama Opštine Bački Petrovac i mesnih zajednica, kao i na zvaničnoj internet prezentaciji Opštine Bački Petrovac.\nMilena Nišić, spec.struk.ekon.


Miloš Jovanović činjenicama rasturio đilasovce.\nMiloš Jovanović, gostujući u emisiji na TV Prva, je opleo po Đilasovim ljudima, rekavši da je Marinika Tepić za genocid u Srebrenici, a Ponoš za NATO, što potrvđuju i depeše Vikiliksa.\n- Za Mariniku Tepić je u Srebrenici počnjen genocid a Zdravko Ponoš je za NATO i to kažu depeše Vikiliksa! I ja da idem sa njima? Vučić je uradio stvari koje su muzika za moje uši! - rekao je Miloš >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << Jovanović.\n"Za Mariniku Tepić je u Srebrenici počnjen genocid a Zdravko Ponoš je ZA NATO i to kažu DEPEŠE VIKILIKSA! I ja da idem sa njima? VUČIĆ JE URADIO STVARI KOJE SU MUZIKA ZA MOJE UŠI!" pic.twitter.com/FrsUac97xH


DOMAĆINU NAJVIŠE MEDALJA - Sportski portal Srbije\n“Prvenstvo Vojvodine za juniore i seniore obeležila je sjajna atmosfera i odlično druženje. Drago mi je da je nastavljena tradicija ovog regionalnog takmičenja i to u svim kategorijama. Bilo je mnogo uzbudljivih i neizvesnih mečeva, a posebno smo srećni što su učestvovali svi kluboi iz Vojvodine. Trudićemo se da naredne godine takmičenje bude još masovnije i da tako dodatno popularizujemo ovaj sport“, kazao je Milan Barbir, prvi čovek Badminton kluba Novi Sad.\nMedalje su osvojili – Juniori do 11 godina: 1. Viktor Burjan (BK Pančevo), 2. Mihajlo Vig (BK Dinamo, Pančevo), 3. Vanja Bokan (BK Dinamo, Pančevo); Juniorke do 11 godina: 1. Anđela Vitman (BK Pančevo), 2. Valentina Vujkov (BK Novi Sad), 3. Marija Samardžija (BK Dinamo, Pančevo); Juniori do 13 godina: 1. Aleksandar Šafarik (BK Fanatik, Vršac), 2. Stefan Mijatović (BK Pančevo), 2. Bogdan Drašković (BK Banat, Zrenjanin); Juniorke do 13 godina: 1. Jovana Vučetić (BK Novi Sad), 2. Danica Stanisavljev (BK Banat, Zrenjanin), 3. Dijana Bolorin (BK Banat, Zrenjanin); Juniori do 15 godina: 1. Luka Filimonović (BK Novi Sad), 2. Andrej Šafarik (BK Fanatik, Vršac), 3. Nemanja Ubavić (BK Banat, Zrenjanin); Juniorke do 15 godina: 1. Marija Vrba (BK Dinamo, Pančevo), 2. Lena Šipčić (BK Novi Sad), 3. Dijana Bolorin (BK Banat, Zrenjanin); Juniori do 17 godina: 1. Nenad Milošević (BK Novi Sad), 2. Andrej Šafarik (BK Fanatik, Vršac), 3. Kristijan Bela (BK Dinamo, Pančevo); Juniorke do 17 godina: 1. Jovana Vučetić (BK Novi Sad), 2. Tamara Jovanović (BK Dinamo, Pančevo), 3. Katarina Gojković (BK Pančevo); Seniori – Muškarci pojedinačno: 1. Jovica Rujević (BK Novi Sad), 2. Nenad Milošević (BK Novi Sad), 3. Ilija Pavlović (BK Novi Sad), Darko Carić (BK Banat, Zrenjanin); Žene pojedinačno: 1. Bojana Jovanović (BK Dinamo, Pančevo), 2. Sofija Karanović (BK Dinamo, Pančevo), 3. Milica Uskoković (BK Pančevo), Katarina Gojković (BK Pančevo); Muški parovi: 1. Jovica Rujević / Nenad Milošević (BK Novi Sad), 2. Ilija Pavlović (BK Novi Sad) / Nemeth Aron (BK Dinamo), 3. Darko Carić / Aleksandar Gojkov (BK Banat, Zrenjanin); Ženski parovi: 1.Bojana Jovanović / Sofija Karanović (BK Dinamo, Pančevo), 2. Ana Gavrilov / Tamara Jovanović (BK Dinamo, Pančevo), 3. Katarina Gojković / Milica Uskoković (BK Pančevo); Mešoviti parovi: 1. Jovica Rujević (BK Novi Sad) / Bojana Jovanović (BK Dinamo, Pančevo), 2. Nenad Milošević (BK Novi Sad) / Tamara Jovanović (BK Dinamo, Pančevo), 3. Ilija Pavlović (BK Novi Sad) / Katarina Gojković (BK Pančevo).


Anćeloti već zapečatio Jovićevu sudbinu: Srbin je dio velikog plana, krajnji cilj je Mbape! | Sport | Fudbal\n28. July, 10:27


Biranje odgovarajuće funkcije za datum - Access\nBiranje odgovarajuće funkcije za datum\nAccess pruža ugrađene funkcije možete da koristite u izrazima da oblikujete, kreirajte, analizira i izračunavanje datuma i vremena. Izaberite tabelu koja se podudara sa šta želite da uradite.\nŽelim da izvršim sledeću radnju...\nPrikaz datuma ili vremena u određenom formatu\nPodelim datum ili vreme na delove\nPretvaranje brojeva i teksta u datume i vremena\nDodavanje ili oduzimanje datuma\nUmetanje današnjeg datuma ili trenutnog vremena\nPrikažite datum i vreme u određenom formatu. Kolona Rezultat pretpostavlja da polje [Datum početka] sadrži vrednost Datum/vreme za 11. januar 2012. u 17:30:15.\nOpštenamenska funkcija za oblikovanje koja se koristi za izradu prilagođenih formata datuma/vremena.\nNa vrednost primenjuje jedan od pet ugrađenih formata datuma/vremena.\nSreda, 11. januar 2012.\nKonvertuje broj u ime meseca. Vraća poruku o grešci ako je dat broj izvan opsega 1-12.\nKonvertuje broj u ime dana. Vraća poruku o grešci ako je dat broj izvan opsega 1-7.\n* Nije dostupno u Access aplikacijama.\nSaznajte više o oblikovanju datuma u stonim bazama podataka i Access aplikacijama.\nDeljenje datuma ili vremena na delove\nPonekad treba da znate samo jedan deo vrednosti Datum/vreme, kao što je godina ili minut. Sve te funkcije vraćaju celobrojne vrednosti koje odgovaraju traženom intervalu. Kolona Rezultat pretpostavlja da [Datum početka] sadrži vrednost Datum/vreme 11. januar 2012. u 17:30:15.\nDaje deo godine vrednosti Datum/vreme.\nDaje deo za mesec vrednosti Datum/vreme (1 do 12).\nDaje deo za dan vrednosti Datum/vreme (od 1 do 31).\nDan u sedmici*\nVraća broj dana u sedmici (1 do 7). Nedelja se podrazumevano uzima kao prvi dan sedmice, ali možete zadati i neki drugi dan kao prvi.\nDaje deo za čas vrednosti Datum/vreme (od 0 do 23).\nDaje deo za minut vrednosti Datum/vreme (od 0 do 59).\nDaje deo za sekundu vrednosti Datum/vreme (od 0 do 59).\nVerzija pomenutih funkcija koju možete konfigurisati zadavanjem dela vrednosti Datum/vreme koji vam je potreban.\nAccess skladišti datume kao brojeve sa plivajućim zarezom dvostruke preciznosti. Na primer, 11. januar 2012. u 17:30 skladišti se kao 40919.72917. Celobrojni deo levo od decimalnog zareza predstavlja datum. Razlomljeni deo desno od decimalnog zareza predstavlja vreme. Ove funkcije pomažu vam da kreirate takav broj s plivajućim zarezom na osnovu drugih vrednosti, kao što su celobrojne vrednosti ili tekst.\nRezultat (Kako ga Access skladišti)\nNapomena: U Access aplikaciji koristite funkciju DateFromParts ili DateWithTimeFromParts.\nPravi vrednost datuma od celobrojnih vrednosti pruženih za godinu, mesec i dan.\nKonvertuje tekst u vrednost Datum/vreme. Upravlja delovima broja i za datum i za vreme.\nSavet: Koristite BulovFunkcija "IsDate" da biste utvrdili ako niske teksta može konvertovati u vrednost datum/vreme. Na primer, IsDate("1/11/2012") vraća vrednost True.\nKonvertuje tekst u vrednost Datum/vreme, ali ne konvertuje deo za vreme.\nKonvertuje tekst u vrednost Datum/vreme, ali ne konvertuje deo za datum.\nNapomena: U Access aplikaciji koristite funkcije TimeFromParts ili DateWithTimeFromParts .\nPravi vrednost vremena od celobrojnih vrednosti pruženih za sat, minut i sekundu.\nOve funkcije omogućavaju da dodajete ili oduzimate intervale od datuma i da računate razliku između dve vrednosti Datum/vreme.\nDodaje određeni interval (na primer, 2 meseca ili 3 sata) vrednosti Datum/vreme. Da biste oduzimali zadajte negativan broj za drugi argument.\nDateAdd("m", 1, "1/11/2012")\nUtvrđuje broj vremenskih intervala (kao što su dani ili minute) između dve vrednosti Datum/vreme.\nNapomena: Imajte na umu da možete i oduzimati jednu vrednost Datum/vreme od druge kako biste dobili broj dana između njih, na primer, #2/15/2012# - #2/1/2012# = 14.\nPogledajte kako da biste izračunali broj dana između dva datuma.\nKoristite ove funkcije za utvrđivanje trenutnog datuma ili vremena. Kolona Rezultat pretpostavlja da je trenutni sistemski datum i sistemsko vreme 11. januar 2012 u 17:30:15.\nDaje trenutni sistemski datum i sistemsko vreme\nNapomena: U Access aplikaciji koristite funkciju Today .\nDaje tekući sistemski datum.\nDaje trenutno sistemsko vreme.\nDaje broj sekundi proteklih od ponoći.


Tribina "Kako istražujemo zagađenje vazduha?" 7. decembra u Domu omladine u Beogradu - SRDA\nTribina “Kako istražujemo zagađenje vazduha?” 7. decembra u Domu omladine u Beogradu\nŠesti razgovor ciklusa “Kako istražujemo?” posvećen je nauci i tehnologiji vezanoj za istraživanja zagađenja vazduha. Tribina će biti održana 7. decembra od 19h u Klubu Doma omladine u Beogradu, u organizaciji Radija Galaksija.\nNa tribini će biti reči o fizici i hemiji zaštite vazduha, o procesima zagađenja vazduha, izvorima zagađenja, transportu materije, modelovanju uticaju mikroklime i topografije okoline na transport i deponovanje zagađujućih materija…\nTeme su i – odakle potiču varijabilnosti i fluktuacije u zagađenju vazduha, koje se sve metode koriste koriste za analizu podataka i donošenje zaključaka o fizici i hemiji procesa zagađenja vazduha.\nUčesnici će govoriti i o tehnološkim aspektima izvora zagađenja, kao i potencijalnim načinima za njegovo smanjenje, o tehnologiji zaštite životne sredine, industrijskoj emisiji zagađujućih materija, kontroli emisije i administrativnim aspektima zagađenja vazduha u svetu i kod nas.\nUčesnici su dr Andreja Stojić iz Laboratorije za fiziku životne sredine na Institutu za fiziku Beograd i dr Aleksandar Jovović, redovni profesor Mašinskog fakulteta.\nModerator je Dušan Pavlović, naučni edukator u Radiju Galaksija.\nAleksandar Jovović Andreja Stojić Dušan Pavlović Radio Galaksija zagađenje vazduha


KOKEZA: VERUJEM Luki Milivojeviću!\nDvojica iskusnih fudbalskih stručnjaka smatraju da je aktuelna situacija u reprezentaciji neodrživa i da je na čelnicima FSS da „preseku“.\nKrstajić je procenio da u „A“ selekciji nema mesta za veznog fudbalera Herte Marka Grujića, navodeći da je bivši igrač Crvene zvezde odbio poziv u mladu reprezentaciju i da zbog te vrste neposlušnosti plaća ceh.\n„Strašno je šta se događa pred početak kvalifikacija za Evropsko prvenstvo. Predsednik Fudbalskog saveza Srbije mora da reaguje i preseče ovu haotičnu situaciju, jer je posle svega jasno da nema kompromisa“, kaže Kosanović u izjavi za „Informer“.\nTrener kruševačkog Napretka i bivši selektor mlade reprezentacije Srbije i Crne Gore tvrdi da u slučaju sukoba na relaciji Luka Milivojević – Mladen Krstajić „ne mogu da postoje dve istine“.\n„Ako je Mladen Krstajić u pravu za sve što priča, onda bi Kokeza trebalo javno da podrži selektora i kaže da su svim ovim momcima zauvek zatvorena vrata reprezentacije. Ako je istina ono što priča Luka Milivojević, onda bi selektor morao momentalno da bude smenjen, a s njim i još neki odgovorni iz FSS“, ističe Kosanović.\n„Verujem Luki. Poznajem ga, dobar je momak i ne verujem da bi bez povoda i jakih argumenata optuživao selektora da laže. I to sve da uradi ovako javno. To su reprezentativci, igrači o kojima se piše u celom svetu. Ovo što se sad dešava sramota je svih nas i zato bi neko morao da prekine taj cirkus“, poručuje Milorad Kosanović.\nSa mišljenjem trenera Napretka slaže se i Dragoslav Stepanović. ‘Stepi’ tvrdi da ovakvo stanje šteti atmosferi u timu i loše utiče na ostale igrače.\n„Kako selektoru i svima u FSS nije jasno da sve ovo iritira ostale igrače. Zbog Krstajića neće da igra pet ili šest prvotimaca, to je katastrofa. Ovo je situacija ili-ili i mora da se reši do početka kvalifikacija“, poručuje Stepanović.\nZa razliku od Milorada Kosanovića, Dragoslav Stepanović smatra da ovu situaciju treba da razreši direktor reprezentacije Darko Kovačević koji bi trebalo da kaže da li se „A“ selekcija odriče grupe nepoželjnih igrača ili selektora.\nPrevious Article MORA SE POKAZATI! : Poslednja ŠANSA za Gorana Čaušića!\nNext Article TRENER ATLETIKA: Ronaldo je najbolji na svetu!


Nevidljivost prekarnih radnika i svekolikih procesa prekarizacije rada i života podržana je od strane kapitalista i njihove države, a ćutke i od političkih partija, akademske zajednice, tzv. javnih intelektualaca, organizacija civilnog društva. Izvan ovog velikog kruga socijalno obnevidelih nalazimo tek poneku nevladinu organizaciju uglavnom leve orijentacije ("manje levičarska grupe") i poneki sindikat. Otvorene su za temu prekarnosti jedna ili dve novine, nekoliko portala, za pojedinačne slučajeve još nekoliko novina.\nPrekarizacija radnika je generički destruktivna i svakako anticivilizaciska pojava. Ekstremno onesiguravanje života uništava ljudskost. Od prekarnog rada se ne može istinski živeti. Životi prekarizovanih radnika su gori od života robova, ako zbog ničeg drugog onda zbog toga što su ideolozi neoliberalizma prekarizovanom radniku nametnuli osećaj krivice: Sam si kriv za stanje u kojem si se našao!\nEvropska dosetka s "projektnim" finansiranjem, kao da je rešila sukob "budžetskog" i "tržišnog" finansiranja, a u stvari samo je dovršila trijadu loših puteva dolaženja do materijalne osnove nauke, kulture, medija... "Projektno" finansiranje, uostalom kao i "budžetsko" samo podstiče šmiru u nauci i drugim delatnostima o kojima je ovde reč. Čini se čak da je projektno finansiranje pogodnije za onu vrstu rada koje samo izgleda kao rad, rad ("projekt") koji zadovoljava formalnu stranu stvari, a suštinu izganja na periferiju, gura je pod tepih. Treba samo pogledati taj vokablar "projektnih zadataka", te velike isprazne reči, te reči "šifre" koje služe samo za razumevanje i došaptavanje "poslodavaca" i "izvršioca". Prazno, šuplje i u krajnjoj liniji besmisleno. Takvom "projektu" odgovara, barem kada je reč o društvenim naukama, i rezultat rada na realizaciji projekta. A tek izveštaj o obavljenom poslu, to je samo dugo lice Janusa oslikanog u projektnom zadatku. Sve se kao radi, a u stvari ne radi se ništa osim rada na stvaranju privida o radu. Naravno da preterujem i da nije sve tako crno. Ali kad čovek pogleda te specijaliste - jedni za pisanje i prepisivanje projektnih zadataka, drugi za pisanje i prepisivanje projekata, treći za pisanje i prepisivanje izveštaja o radu – kada pogleda tu novu birokratiju, čovek teško može da ne preteruje u negativnom opisivanju ishoda tih "novih" mešetarenja. Ovome treba dodati da nema znatnije razlike između različitih finansijera, investitora, fondacija, države i drugih "raspisivača" tendera, konkursa i drugih formi prikupljanja ponuda. Doduše, možda postoje razlike (samo) u različitoj stimulaciji direktne i šire shvaćene korupcije, a tu prednjači država, a bogme i neke strane fondacije.\nU ovakvom kontekstu odvijanja naučnog rada i nije čudno što smo u pokušaju nalaženja para za realizaciju istraživanja prekarizacije rada i radničkog života i za nastavak tog istraživanja obišli ukupno 22 potencijalna "donatora". Odbijeni smo s različitim obrazloženjima od svih osim od Fondacije za otvoreno društvo. Temu istraživanja smo zajedno situirali na uzorak medijskih radnika i poduzorak fizičkih radnika kao kontrolnu grupu.\nDanas su tri tvrdnje o medijima postale opšte mesto: 1) tvrdnja da propadaju i nestaju mediji koji rade u javnom interesu (uključiv i televiziju i štampane medije), uporedo s urušavanjem novinarskog integriteta i radno-pravnog statusa novinara; 2) tvrdnja da u proizvodnji tabloidni mediji preuzimaju vodstvo; i 3) tvrdnja da se šansa za slobodu medija nalazi u neprofitnim medijima, internet portalima pre svih. Ako su navedene tvrdnje zaista banalne, onda nam predstoji promišljanje i preispitivanje tih banalnosti!\nKako je strukturirana sama javnost, nije li i ona klasno stratifikovana i razdeljena fundamentalno različitim interesima? Pa ipak, u demokratskim zemljama ima uslova i ima snage za raspravu i može da se čuje glas zastupnika javnog interesa. Verovatno su klimatske promene najbolji primer za raspravu u kojoj mogu, a ne moraju, da se razdvoje profitni interesi od civilizacijskog interesa.\nUkupno uzev, jedni neće da učestvuju u javnoj raspravi, niti hoće da uvaže njene rezultate, jer poseduju moć da nametnu svoju interpretaciju javnog interesa. Drugi, pak ostaju ispod nivoa javne rasprave jer su osujećeni i ograničeni sopstvenim statusom, odnosno klasnim položajem. Tako je javna rasprava prepuštene međuklasi ili tzv. srednjoj klasi koja je razapeta između aspiracije da uđe u gornju klasu i straha da ne bude gurnuta u donju, radničku klasu. Prekarizacija razotkriva "sjaj i bedu" ove međuklase i njene pripadnike čini svesnijim položaja u kojem se nalaze. I tako dobijamo apsurdnu situaciju, vladajuća klasa radi protiv same sebe time što u trci za profitom prekarizuje svoje saveznike iz tzv. srednje klase i time od saveznika pravi neprijatelja. S druge strane, radnička klasa s pridošlicama iz srednje klase dobija šanse za stvaranje (idejne) infrastrukture, a upravo je to ono što joj je nedostajalo. Sve u svemu, procedura javne rasprave je daleko od sjajnog sredstva za artikulaciju opšteg interesa i javnog dobra, no kao i sa onim čuvenim isticanjem primata demokratije nad drugim oblicima vladavine, i ovde se može reći da na vidiku nema boljeg puta.\nVlasnicima i moćnicima, kapital i moć daju kapacitet za najrazličitija ponašanja, ali oni se ipak ponašaju onako kako se tipično ponašaju vlasnici i moćnici. Kao da im registar ponašanja ograničava kapital i opsednutost profitom, odnosno moć i želja za još više moći.\nU osnovi, zastupnici javnog interesa su građanska javnost i mediji. Ako imamo nerazvijenu ili ućutkanu javnost i medije koji su ispod nivo zadataka vezanih za javni interes, onda se valja zapitati: A šta onda? Ima li mogućnost za preokrat? Kako "staviti u funkciju" javnost i medije? U stvari, korektinje je govoriti o kreatorima građanske javnosti i aktivnom građanstvu na jednoj strani, i na drugoj, o novinarima i ostalim medijskim radnicima. U ovom kontekstu pravo je pitanje, koliko kreatori građanske javnosti i novinari rade u javnom interesu i u interesu slobode i koliko u tom poslu imaju podršku celokupne građanske javnosti i svih medijskih radnika. Samo nezavisna građanska javnost može podupirati (ne i "garantovati") nezavisnost novinara i drugih medijskih radnika. Istovremeno, bez medija koji teže nezavisnosti, nema nezavisne građanske javnosti.\nS duge strane, povećavaju se mogućnosti slobode medija u meri u kojoj nove tehnologije otvaraju nove mogućnosti, a proširenje prostora te slobode, iako je mnogima u oku upravo nešto suprotno, nestajanje štampanih medija zbog novih tehnologija. Cinično bi mogli da primetimo da nestaju mediji koje su pod snažnim uticajem političke i finansijske moći, a da nastaju novi mediji koji su manje pod uticajem bilo koje hegemonije. (Naravno, ovo ne znači da je internet "bezopasan"; on je gotovo bukvalno "protočni bojler" za sve i svašta, pa i za zastupnike slobode, ali i njene protivnike.)\nU razmatranju razlika i istosti posledica prekarizacije fizičkih radnika i prekarizacije medijskih radnika, heuristički je plodno povezati rad i odsustvo rada sa Maslovljevom hijerarhijom potreba. Nema sumnje da je rad temelj materijalnih potreba (u terminologiji Abrahama Maslova – temelj zadovoljavanja fizioloških potreba) i potrebe za sigurnošću, no u njegovoj piramidalnoj klasifikaciji postoje i druge potrebe, a ovde treba posebno istaći potrebe samoaktualizacije koje se nalaze na vrhu piramide. No, s obzirom na hijerarhiju potreba neke društvene grupe, pa i čitave klase, prinudno su orijenisane na zadovoljavanje primarnijih potreba. Prekarizacija rada u ekstremnom vidu svakog pojedinca prisiljava na brigu o ovim egzistencijalnim potrebama; oni su stalno pod pretnjom redukcije i gubitka uslova egzistencije. Fizički radnici veoma često ne uspevaju da nadiđu problem preživljavanja i da dosegnu potrebe "višeg reda". Treba se prisetiti da smo među nezaposlenim fizičkim radnicima naišli na izrazito visok stepen zbrinjavajuće prekarizacije (preko 90 posto, dok ona obuhvata "samo" dve trećine nezaposlenih medijskih radnika). Krajnje pojednostavljeno i gotovo banalno i cinično, možemo reči da ekstremna prekarizacija dovodi u pitanje egzistenciju fizičkog radnika i njihovu potrebu za sigurnošću, a u slučaju medijskog radnika, pored potreba egzistencije i potrebe sigurnosti, ugroženi su i svi različiti vidovi samoaktualizacije.\nOsnovne uloge medija, u jednom banalnom i do kraja uprošćenom pristupu, možemo da redukujemo na (1) pružanje pouzdanih informacija, i na (2) ulogu "psa čuvara" (watchdog). U sledećem koraku možemo komotno da zaključimo i bez dubljeg istraživanja, gotovo pomoću površnog posmatranja, da mediji danas u Srbiji ne rade valjano svoj posao, odnosno da ne obavljaju te dve ključne funkcije. Naše istraživanje pokazuje da iznetu ocenu dele i sami medijski radnici, a da odgovornost vide kako u svojoj profesiji tako i u okruženju, odnosno u koaliciji političkih stranaka i privatnog kapitala.\nKažemo, pa to je njihov posao. No, da li je ičiji posao da se podmeće, da rizikuje toliko mnogo? Ili jeposao svih nas da stvaramo takve društvene uslove u kojima javna reč neće povlačiti posledice po onoga koji ju je javno izneo?


Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja » Ombudsman\n« Zakon o policiji\nZakon o lokalnoj samoupravi »\nIzvršenje rešenja Poverenika, u slučaju potrebe, obezbeđuje Vlada Republike Srbije.\nVlada Republike Srbije, u slučaju potrebe, obezbeđuje izvršenje rešenja Poverenika i može bliže odrediti način izvršenja rešenja.\n(“Sl. glasnik RS”, br. 54/2007)\nPreuzmite dokument >>OVDE<< ("Sl. glasnik RS", br. 120/2004, 54/2007 i 104/2009) I OSNOVNE ODREDBE Predmet zakona Član 1


Gola prošetala stadionom i najavila Mundijal - mojusk.ba\nGajana Bagdasarijan bavi se modelingom, a kao i mnoge njezine koleginice napaljena je na fudbal.\nProšle godine se okušala i kao ring djevojka u borilačkim sportovima, ali odlučila je da je karijera top modela ipak puno bolja za nju, piše 100posto.hr.\nRusi su je ipak odlučili iskoristiti za najavu Svjetskog fudbalskog prvenstva 2018. godine. Gajana je tako Svjetsko prvenstvo u Rusiji najavila potpuno gola na stadionu Spartaka iz Moskve, odnosno na sebi je imala samo boju za tijelo…


N1 s porodicom preminulog iz Boljevca, pretnje direktora zaječarske bolnice - Glas Zaječara\nHome Društvo N1 s porodicom preminulog iz Boljevca, pretnje direktora zaječarske bolnice\nPorodica 59-godišnjeg čoveka iz Boljevca, koji je sa simptomima moždanog udara preminuo u sanitetu Hitne pomoći ispred Zdravstvenog centra u Zaječaru, tvrdi da su lekari sačinili netačan izveštaj o smrti. U dokumentu koji iz bolnice nisu dobili, već fotokopiju iz kapele, navodi se da je pomoć pružena. Porodica tvrdi da se to nije dogodilo. Dok je naša ekipa bila ispred ulaza u zaječarsku bolnicu, dva policijska automobila čuvala su kapiju, potom i legitimisali snimatelja i reportera.\nOnesvestio se u svojoj kući u Boljevcu 19. decembra u 10 ujutru. Hitna pomoć ga, bez svesti, sa previsokim krvnim pritiskom, odvozi u Zdravstveni centar u Zaječaru, gde je dva sata do smrti proveo u sanitetu, umesto u bolničkoj sobi. Supruga je očekivala:\n„Da prihvate bolesnog, da pokučaju da pomognu čoveku. I ako možda ne mogu da ga spasu, bar da pokušaju da prime kao čoveka, a ne kao stoku“, kaže Grančica Pavlović.\n„Da sam u Nemačkoj tako odreagovala sa bilo kojim pacijentom – nebitno da li je to beskućnik ili sin predsednika, ja bih u tom trenutku dobila otkaz. Uz oduzimanje licence za rad“, kaže.\nPreko telefona je bila sa majkom dok je ona, sa ocem bez svesti čekala tehničara koji treba da uradi rentgenski snimak. Osporava izveštaj ZC Zaječar do koga regularnim putem nisu mogli. Dragoslav nikada nije primljen u bolnicu jer je umro dok je čekao.\n„U tom izvestaju piše da je pacijent primljen u neurološku ambulantu bez svesti, nejednakih zenica, povišenog pritiska… Da mu je ukazana pomoć i da je za vreme čekanja skenera došlo do pogoršanja stanja, do zastoja srca i da je reanimacija uradjena, sve to nije tačno“, tvrdi njegova ćerka.\nU vezi sa ovom pričom čitavog dana nismo uspeli da čujemo direktora ZC ali smo uspeli da ga čujemo kada smo došli do bolnice. Osoba koja je izašla iz centralne zgrade i predstavila se da radi u upravi, pozvala je direktora telefonom. Potom je direktor pretio da će poslati interventnu policiju. Policija je i došla.\nDežurali su sve vreme dok je ekipa N1 bila na javnoj površini, ispred ulaza u bolnicu. Potom su nam, dok smo bili u službenom automobilu, uz izvinjenje uzeli lične podatke. Dok oni nisu došli, „čuvao“ nas je nepoznati čovek „iz uprave“ kome se Miroslav Stojanović na telefon javlja. Šta da očekuje porodica koja ima primedbu na rad lekara?\nPrethodni tekstNičić: Jedna osoba preminula, još 13 novoobolelih od korona virusa u Zaječaru\nNaredni tekstFoto vest: Vlast u Zaječaru predsednika Vučića dočekala sa gumama u slivnicima


Novo otkriće: Majčino mleko ubija rak! - 16.05.2017, Sputnik Srbija\nNovo otkriće: Majčino mleko ubija rak!\nNaučnici su ustanovili da jedan sastojak majčinog mleka uspešno ubija kancerogene ćelije tumora. 16.05.2017, Sputnik Srbija\n20:10 16.05.2017 (Osveženo: 20:11 16.05.2017)\nNaučnici su ustanovili da jedan sastojak majčinog mleka uspešno ubija kancerogene ćelije tumora.\n5 Mart 2017, 11:00\nSvima su dobro poznate prednosti majčinog mleka za bebe, ali švedski naučnici su nedavno ustanovili da jedan njegov sastojak delotvorno ubija kancerogene ćelije tumora mokraćnog mehura.\nSastojak majčinog mleka naučnici sa Univerziteta Lund nazvali su „Hamlet“, a njihova rana ispitivanja pokazala su da su pacijenati oboleli od raka mokraćnog mehura kojima je ubrizgana ampula sa supstancom „Hamleta“ u nekoliko dana izbacili ćelije tumora kroz urin.\nSpomenuti sastojak cilja samo kancerogene ćelije i predstavlja alternativu hemoterapiji i zračenju, a poznato je da obe pomenute terapije uništavaju i kancerogene i zdrave ćelije u telu.\nProfesorka imunologije Katarina Svanborg supstancu u majčinu mleku otkrila je slučajno, dok je radila na istraživanjima za antibiotike.\n„Na naše iznenađenje, kad smo u mešavinu antibiotskih sastojaka dodali sastojak majčinog mleka, kancerogene ćelije su odumrle. To je bilo potpuno slučajno otkriće“, kazala je.\nObjasnila je da je zapravo radila na potrazi za neuobičajenim antimikrobnim agensima, kojima majčino mleko obiluje. Svansborgova je kazala da ono sadrži alfa-laktalbumin, protein koji u crevima postaje „borac“ protiv kancerogenih ćelija, a zdrave ostavlja netaknutim.\nNaučnici veruju da bi spomenuti sastojak iz majčinog mleka mogao da pomogne i u borbi protiv raka debelog creva i raka grlića maternice.


Nataši Bekvalac i njenoj ćerkici se svi dive zbog ovog gesta! - Zena.rs\nNataši Bekvalac i njenoj ćerkici se svi dive zbog ovog gesta!\nNaša lepa pevačica, Nataša Bekvalac, poznata je kao veliki ljubitelj životinja, a očigledno je njena ćerkica nasledila to od mame, pa su njih dve zajedno uspele da oduševe javnost.\nMoja cerka danas je u nas dom donela promrzlog i jako preplasenog psa...ostavljen je na autobuskoj stanici u kutiji...ako neko zeli da ga uzme neka mi pise u inbox...o njemu nista ne mogu da kazem sem da je stene,jako tuzan i decak.\nA video posted by Nataša Bekvalac (@bekvalceva) on\nNov 7, 2016 at 7:37am PST\nNataša Bekvalac je na svoj Instagram profil postavila snimak male žute kuce koja leži sklupčana u uglu na čistoj prostirci, sa činijom vode pored sebe.\n- Moja ćerka danas je u nas dom donela promrzlog i jako preplašenog psa... ostavljen je na autobuskoj stanici u kutiji... ako neko želi da ga uzme neka mi piše u inbox...o njemu ništa ne mogu da kažem sem da je štene, jako tužan i dečak - napisala je ona.\nSve što vas interesuje o lepoj pevačici možete da pročitate ovde.\nSvima je već poznato da je Nataša veliki ljubitelj životinja i često koristi društvene mreže kako bi pronašla dom za neku napuštenu životinju kojoj je odlučila da pomogne.\nDragi moji ,pre dva meseca usvojili smo prelepo kuce ostavljeno na ulici. Bila je zarazena i bolesna .Posle 2 meseca borbe i terapija na veterinarskom institutu u Beogradu izlecena je i potpuno zdrava.Kao sto vidite i prelepa.Moja pudla ima 16 god i jako osetljiva i nervozna .Zato sam nazalost primorana da ovoj kuci potrazim novi dom.Ako neko od vas moze da joj pruzi ljubav i porodicu mozete mi pisati u inbox.Do tada ce biti kod mene.Ne kupujte,udomite.❤\nA photo posted by Nataša Bekvalac (@bekvalceva) on\nSep 20, 2016 at 5:58am PDT\nTo je za svaku pohvalu i njeni fanovi su to prepoznali.\n- To je divno! Svaka čast tvojoj devojčici! To je kućni odgoj! A tebi hvala što si ga ugostila! Nadam se da će se naći neko ko je raspoložen da prihvati malenog švrću - bio je jedan od komentara.\nOtkrili smo stan Nataše Bekvalac: Da li će vas pevačica razočarati?\nNataša otkrila kako njena sestra izgleda u trudnoći: Šta je ovo?!\nNataša u ulozi Drage Mašin uzburkala je Srbiju, ali i ONE su osvanule na filmskom platnu\nČak su se javili i neki ljudi iz Nemačke voljni da uzmu malu, uplašenu kucu, tako da će Nataša uskoro uspešno udomiti još jednu životinjicu.\nSestra Nataše Bekvalac pozirala u kupaćem: Kristina pokazala VITKO TELO bez ijednog VULGARNOG DETALJA\nPOSLEDNJI SNIMAK MERILIN MONRO Posle ovoga više nije viđena živa i baš OVAJ VIDEO može da otkrije veliku istinu o njenoj smrti


Zbrka.com - Zanimljivosti i Jet Set - Strana 267\nZanimljivosti i Jet Set strana 267 od 270\nU toku pregovori sa pop ikonom o spektakularnom koncertu na Jazu kod Budve, za honorar od čak 5.000.000 dolara!\nZa novogodišnji doček Seka Aleksić peva u Nišu pred oko 50.000 duša, što je njen najveći koncert dosad\nNije tako čest slučaj da bivšeg britanskog premijera Tonija Blera ljudi ne prepoznaju, ali upravo se to dogodilo kada je nedavno poslao jednu od svojih prvih SMS poruka preko mobilnog telefona.\nANA Ivanović je pre nekoliko dana postala najbolje rangirana srpska teniserka, treća na planeti, a od juče po nekim parametrima i - najplaćenija!\nCeca Ražnatović je otkazala svoj nastup za Srpsku novu godinu na Trgu u Čačku samo dva dana pre dočeka. Velimir Ilić tvrdi da je veoma neprijatno iznenađen.\nAtraktivna pevačica otvoreno govori kako je preko noći postala član benda, kako izlazi na kraj kao samohrana majka ...\nNajskuplja žena na svetu bez premca je Dženifer Lopez, čije je telo osigurano na milijardu evra. Putovanje su najskuplje platili prvi kosmički turisti - 20 miliona dolara, najskuplja marka je koka-kola, a najviše plaćen film i dalje je „Titanik“\nNakon minulih burnih događanja oko domena Kosovo.com, ovih meseci domen je na aukcijskoj prodaji. Zanimljivo je da Serbia.com još uvek nema Web prezentaciju.


Izvor: SrbijaDanas.com, 14.Maj.2021, 09:04\nDžamal Marej i Vil Barton su povređeni, ali tu je Fakundo Kampaco. Plejmejker Denvera koji je tokom sezone stigao iz madridskog Reala odlično se uklopio u igru Nagetsa, a sjajnu saradnju ima sa Nikolom Jokićem, najkreativnijim centrom u NBA.\nArgentinac i Srbin iskreirali su vrlo atraktivnu akciju i na meču sa Minesotom, kada je Kampaco kroz noge vratio loptu Jokića, a Nikola je zatim asistirao Dru Gordonu. Pošto nije bilo poena, najbolji igrač Nagetsa je morao da se pobrine za nove poene (pogledajte akciju na 2:55 minuta video klipa).\nDenver je slavio u Mineapolisu sa 114:103, a Jokić je zabeležio 31 poen, 14 skokova i...\nPosle odlaska iz CSKA, Amerikanac imao opciju da ode u redove Nagetsa..Na leto 2020. godine Majk Džejms je potpisao ugovor na tri godine sa CSKA i tako postao jedan od najplaćenijih igrača u Evroligi. Ove sezone je na 27 mečeva u Evroligi, kao član CSKA, imao prosek od 19,3 poena, 3,2 skoka i 5,7...


BIVŠI INSPEKTOR OTKRIVA: Vučić Naredio Ovo Ubistvo, Mesto Mu Je U Zatvoru!\nPrethodni tekstINFORMER SE RASPADA: Vuletić objavio dokumenta o Vučićevićevim nekretninama!\nSledeći tekstPRVO OGOVARA, PA ONDA PLAGIRA: VUČIĆ krade fore svojih političkih protivnika (FOTO)


Republika / Komentari / Barnli posle 57 godina pobedio na “Old Trafordu”: Vud i Rodrigez torpedovali Junajted!\nsreda, 22. 1. 2020.| 23:10\nJuventus od 18 sati gostuje kod SPAL-a u utakmici italijanskog prvenstva, a legendarni golman...


SKANDAL NAD SKANDALIMA – NATO BUKVALNO DRHTI OD BESA: Poslato pismo Donaldu Trampu – ceo Balkan će da se trese! – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Vijesti / Svijet / SKANDAL NAD SKANDALIMA – NATO BUKVALNO DRHTI OD BESA: Poslato pismo Donaldu Trampu – ceo Balkan će da se trese!\nSKANDAL NAD SKANDALIMA – NATO BUKVALNO DRHTI OD BESA: Poslato pismo Donaldu Trampu – ceo Balkan će da se trese!\nadmin 28 Februara, 2017\tSvijet, Vijesti Leave a comment 632 Views\nU elaboratu istoričara Aleksandra Rakovića navodi se da su podnosioci referata u Komitetu za spoljne poslove Senata Hojt Brajan Ji i Majkl Karpenter na svedočenju u septembru prošle godine obmanuli senatore i podneli im izveštaje koji vrve od poluistina i neistina.\nU tekstu se ističe i da su prećutane činjenice o pravom stanju stvari u Crnoj Gori, između ostalog i one koje se odnose na finansijsku sposobnost Crne Gore da bude ravnopravna članica NATO-a, da ne samo da nema unutrašnju sigurnost već da nije u stanju da se obračuna sa kriminalom i korupcijom u zemlji.\nPrevious Svi su UŽASNUTI, zbog deteta koje je spalilo beskućnika: Da li će neko ODGOVARATI, evo šta kaže ZAKON (INFO)\nPRESUDA U HAGU: Šok za celu Evropu!


Koji su uslovi za sastanak Lavrova i Kerija na G20 - 03.09.2016, Sputnik Srbija\nKoji su uslovi za sastanak Lavrova i Kerija na G20\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov i američki državni sekretar Džon Keri mogli bi da održe bilateralni sastanak na marginama samita G20 u kineskom... 03.09.2016, Sputnik Srbija\n10:22 03.09.2016 (Osveženo: 11:00 03.09.2016)\n© REUTERS / Aly SongČovek na motociklu prolazi pored bilborda za samit G20 u kineskom gradu Hangžu\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov i američki državni sekretar Džon Keri mogli bi da održe bilateralni sastanak na marginama samita G20 u kineskom gradu Hangdžou, ukoliko SAD naprave podelu između umerene opozicije i terorista u Siriji, izjavio je zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov.\n27 Avgust 2016, 21:10\n„Polazimo od toga da učešće državnog sekretara i ministra u aktivnostima ’dvadesetorke‘ daje mogućnost za direktne bilateralne sastanke“, rekao je Rjabkov.\nZa sada nije dogovoreno vreme mogućeg susreta Lavrova i Kerija.\n„Međutim, pitanje nije u vremenu. Pitanje je u tome što nemamo puno poverenje da su naše američke kolege u stanju da dovedu do kraja ono što je sada glavna prepreka za postizanje konačnog dogovora, odnosno, upravo odavno pominjano pitanje o podeli na teroriste DAEŠ-a i na one organizacije sa kojima sarađuju SAD. To je glavna prepreka za postizanje dogovora za rešavanje kritične situacije oko Alepa“, naglasio je Rjabkov.\n„Ako SAD u bliskoj budućnosti objave da je podela izvršena i da je to zvanična politika SAD, onda ne vidim nikakve prepreke za sastanak našeg ministra spoljnih poslova sa državnim sekretarom u Hangdžou“, dodao je on.


Miloš Biković u krupnom planu - JUGPRESS\nU okviru prateće manifestacije LIFFE-a na tribini „U krupnom planu“ gost je bio Miloš Biković, glumac rođen 1988. godine, koji je pored uspešne karijere u Srbiji ostvario i nekoliko zapaženih filmskih uloga u Rusiji. Kamerna sala LKC-a bila je prepuna publike koja je u razgovoru koji je vodila Ivana Ristić mogla da sazna iz prve ruke nešto više o životu i radu ovog mladog glumca.\n„Volim da dolazim u Leskovac, jer je publika temperamentna“ priznaje Biković i dodaje da susret glumca i publike je nešto što je dragoceno.\nBiković je govorio i o filmu „Balkanska međa“ koji je otvorio 12. LIFFE.\n„To je film koji je nastao kao inicijativa ruske produkcije da snime film o svojoj grupi specijalaca koji su bili na jugu Srbije, tačnije na Kosovu i Metohiji i koji su dobili zadatak da obezbede prelaz bataljona iz Bosne na aerodrom u Prištini. Mene su zvali da igram Rusa, na šta sam ja rekao da je besmisleno da ja u filmu koji se dešava u Srbiji igram Rusa i da bi trebalo da mi daju neku ulogu Srbina. Njihovo drugo pitanje je bilo da li znam nekoga ko bi mogao da im pomogne sa snimanjem u Srbiji, a upravo u to vreme smo moj kolega Miodrag Radonjić i ja započeli rad sa našom kompanijom „Arhangel studio“ i mi smo želeli da napravimo koprodukciju, odnosno da pre svega budemo servis za rusku kompaniju. Onda su oni predložili da to bude prava koprodukcija, krenuli smo da radimo zajedno, zatim smo mi počeli da utičemo na taj scenario, jer to što se ovde dešavalo mi poznajemo mnogo bolje nego oni. Film nije rekonstrukcija tog događaja, jer, recimo, nikada nije bilo sukoba na samom aerodromu, nego oko aerodroma, ali nam je trebalo jedinstvo radnje zbog dramaturgije. Tako smo dobili film koji se zove „Balkanska međa“.\nMoram da priznam da sam jako strepeo dok smo radili taj film, jer je to prvi film posle „Južnog vetra“ gde se eksponiramo kao produkcijska kuća, a prvi put u Rusiji, pritom je to jako važna tema za nas u Srbiji danas… Tu strepnji8 nisam imao kad smo radili „Južni vetar“, jer ako ne uspemo „Južni vetar“ bi bio samo jedan neuspešni film, dok je „Balkanska međa“ velika tema kojom smo mogli da izneverimo očekivanja ili da nedaj Bože napravimo nešto što bi moglo da uvredi sećanja na taj momenat. Da smo uspeli pokazale su reakcije ljudi u Rusiji, gde smo dobili mnoštvo pisama ne samo ljudi koji su gledali film tamo ,nego i iz drugih država bivšeg Sovjetskog Saveza, što smatram da je i bio neki cilj. Na žalost, film nije ušao u prvih deset najgledanijih iz prostog razloga što vi kad u Rusiji pravite film morate da pazite i kad ulazite u bioskope kako bi pogodili gledanost. Tržište im je jako veliko, što bi rekli mala bara puna krokodila. Ali zato smo u Srbiji u ovoj godini za sada najgledaniji, dok u regionu nisu baš sve zemlje bile zainteresovane da prikažu ovaj film, što je i razumljivo. Imamo i neke nagrade sa nekih festivala što opet smatramo kao potvrdu kvaliteta.“


PAVLE RADIĆ: Ceo svet drumom, a SPC šumom | Autonomija\nServilnost politike pred mantijama je hrana uzoholene SPC\nMa koliko izbegavali teške reči i olake kvalifikacije, postoje situacije i fenomeni javnog života kad to jednostavno nije moguće, kad blage reči relativizuju ono što se zbog važnosti relativizovati ne sme. Jedan od tih fenomena je ponašanje SPC u danima borbe protiv pandemije Korona virusa.\nOno što se dešavalo oko (pojedinih?) hramova u “treću nedelju Časnog i Velikog posta (Krstopoklonu)” – terminologija SPC – jednostavno je skandalozno. U alarmantnoj fazi pandemije celi razumni svet ide drumom, a SPC – šumom. Reč je o ignorisanju teškog napora celokupnog društva da koliko-toliko smanji razmah pandemije, koja tamo gde se u početku zaraze nisu ozbiljno shvatali saveti medicinskih stručnjaka – Italija, Španija i još neke zemlje – kosi ljude i proizvodi paniku.\nNekidan su desetine vernika u redovima čekali na pričest ispred novosadske Saborne crkve. Poštovan je preporučeni razmak između njih, dosta ih je imalo zaštitne maske, ali sa stanovišta imperativne borbe protiv širenja epidemije – sve uzalud. Pričešćivali su se istom kašičicom iz iste čaše. I to samo dan nakon što je kažu Patrijarh naložio sveštenstvu da bogoslužbeni i parohijalni život prilagode odlukama Vlade Srbije donešenim po preporuci epidimiologa. Izlišno je govoriti kolike su šanse da se zaraza širi korišćenjem iste kašičice i čaše prilikom pričešća. Nakon toliko upozorenja to je valjda jasno i manje obrazovanom svetu, pa bi trebalo da je jasno i sveštenstvu. Valjda sem verskih kanona i prakse i nešto drugo uče u bogoslovskim školama i na fakultetima.\nKad je javnost upoznata kako se vršila pričest ne samo u Novom Sadu, prkosnim saopštenjem oglasio se Sinod SPC. U saopštenju crkvene vlade izbija gnev prema onima koji su obelodanili drastično nepoštovanje saveta medecinskih stručnjaka. Uzbunjivači javnosti svrstani su – po običaju – u “poznate anticrkvene i antisrpske krugove da bi u rezultatu njihovi i njima skloni mediji krenuli u orkestriranu klevetničku hajku protiv Srpske Pravoslavne Crkve”. Naglašavaju da se država ne bavi, niti može da se bavi, sadržajem i načinom vršenja liturgije i drugih crkvenih bogosluženja.\nUzoholena gospodo pod mantijama – to bi bilo u redu, da se radi o pitanju samo vašeg, a ne zdravlja svih građana. Vi koji ste kao živote posvetili bogoljublju i čovekoljublju, hrišćanstvu, zar ne mislite da u ovakvim okolnostima ne samo vernici zaslužuju vaše razumevanje ozbiljnosti situacije u kojoj se nalazi celi svet i stim u vezi prilagodite bogosluženje? Ili su vam važniji kanoni koji se – kaže Sinod pravdajući nerazumno ponašanje – primenjuju dve hiljade godina? Ako su vam važniji okamenjeni kanoni od živih i zdravih ljudi, hrišćanstvo ste zamenili farisejstvom.\nProblem anahronizma koji se skupo plaća naravno nije samo u SPC i najvećim delom nedovoljno ne samo verski obrazovanim građanima. Stvar je mnogo ozbiljnija. U društvu(vima) nesklonom(nim) promenama, u društvu tavorenja – kakvo je srpsko – umesto prilagođavanju duhu vremena i modernizaciji beži se u mitomaniju u kojoj se uzdižu najrigidniji konzervativci i konzervativne institucije. Treba li podsećati da je SPC upravo takva? U konzervativnom ambijentu, čemu istrajno doprinosi, SPC se oseća kao bubreg u loju. Niti kome polaže račune za materijalne pogodnosti koje joj se daruju, niti je ko šta ozbiljno pita o pastoralnoj praksi. Od Miloševića – koji istine radi nije išao u Patrijaršiju na poklonjenje, eto nešto pozitivno i kod njega – do Vučića, nije bilo državnika koji nije metanisao pred mantijama. Tako je bezmalo sa svim političarima bilo da su na vlasti ili su opozicija.\nServilnost politike pred mantijama je hrana uzoholene SPC i razlog što se povodom skandaloznog pričešća u vremenu globalne pandemijske opasnosti od vlasti nije čula jedna jedina reč makar i blagog upozorenja na ozbiljnost situacije. S druge strane, uz nepotrebnu aroganciju vlast narod uteruje u preporuke epidimiologa čije stavove treba poštovati jer drugog izlaza iz ove sutuacije nema. Povodom spornog pričešća čini se najsuvisliji epidemiolog koji se dnevno pojavljuje u javnosti, Predrag Kon samo je u jednoj rečenici napomenuo da ne želi da komentariše značaj pričešća za hrišćane. Poslednjih dana uz njega na svakodnevnim konferencijama za štampu medicinskog tima ispred Klinike za infektivne bolesti prisustvuje i epidemiološkinja Ivana Milošević. Nisu problem upadljivo veliki, skoro vladičanski, krst i ogrlica s kojima ona istupa pred javnošću, valjda ističući svoja verska osećanja (mada u barem nominalno sekularnom društvu javni radnici i o tome treba da vode računa), već to što kao stručnjakinja u reprezentativnoj klinici reč nije rekla da je red – da su okolnosti takve – da se i verske zajednice prilagode razboritom ponašanju. A razumne reči i vernika stručnjaka u dominantno religioznom društvu itekako imaju težinu. Takvih reči povodom spornog pričešća od nje nije bilo, a dobro bi bilo da jeste. A niko od prisutnih novinara nije je, valjda kao vernicu, o tome ništa ni pitao.\nCrkva koja i u kritičnim situacijama suprotno razumu demonstrira rigidni anahronizam nanoseći štetu društvu ne sramoti pred svetom samo sebe, nego i narod koji joj – apsurda li – odaje počasti iako trpi posledice njezinog, mora se reći, bezobraznog ponašanja.


Izvor: Mondo, 26.Apr.2019, 11:02\nLegendarni košarkaš Džon Havliček preminuo je u četvrtak u 80. godini.\nJedno od najvećih imena u istoriji NBA lige, osvajač čak osam šampionskih prstenova sa Boston Seltiksima, dugo se već borio sa Parkinsonovom bolešću, s tim da nije navedeno šta je bio konkretan razlog smrti.\n"Hondo" je rođen 1940. godine u Ohaju gde je završio srednju školu i koledž, da bi potom 1962. godine izabran kao sedmi pik na draftu od strane Bostona.\nU zelenom dresu je igrao čitavu karijeru, punih 16 sezona, a u polovini njih igrao je finala i osvajao šampionske titule. Učestvovao je 13 puta na Ol-staru dok je bio proglašen i za MVP-a finala plej-ofa...


Glavna borba večeri biće veoma interesantan duel koji će za ulog imati pojas SBC šampiona u velter kategoriji. U Serbian Battle Championship heksagonu snage će odmeriti vrhunski borci Vladislav Kančev iz Bugarske i Naser Kalantari iz Irana.\nKao što je već postalo tradicionalno kada su SBC manifestacije u pitanju, publika će imati priliku da vidi mnoštvo internacionalnih duela najviše klase.\nNa SBC 24 manifestaciji nastupiće borci iz Brazila, Rusije, Bugarske, Irana, Austrije, Hrvatske, kao i iz Srbije. Najavljeno je da će, između ostalih, pored aktera glavne borbe večeri, nastupiti dobro poznato ime svim ljubiteljima MMA sporta, Givago Giba Francisco iz Brazila, opasni borci Maxim Kolosov i Oleg Manzhuev iz Rusije, kao i Tarhan Ibragimov iz Austrije. Takođe, publika će moći da vidi i domaće borce Danijela Špoljarića iz Subotice i Tomislava Milića iz Zrenjanina. Uskoro će biti objavljena I imena ostalih učesnika ove prestižne manifestacije u najpopularnijem borilačkom sportu današnjice.\nOvaj MMA spektakl počinje u 20 časova, a ulaznice koštaju svega 500 dinara, tako da pozivamo sve da obezbede svoje ulaznice na vreme i uživaju u pravom internacionalnom borilačkom spektaklu!\nSBC je došao do statusa jedne od najboljih MMA organizacija u Evropi i okuplja zaista najkvalitetnije borce, od kojih su mnogi stigli do najvećih svetskih MMA organizacija, UFC, Bellator, PFL, itd.\nU to će uskoro moći da se uveri i publika u Zrenjaninu, gde nas 19. oktobra očekuje istorijski sportski dogadjaj!


Zaboravio/la sam korisničko ime ili lozinku za nalog koji koristim sa sistemom Office - Office podrška\nOpcije za preuzimanje naloga i lozinke koje koristite za prijavljivanje i instaliranje ili ponovno instaliranje sistema Office, odnosno za upravljanje pretplatom na Office 365 razlikuju se u zavisnosti od toga da li je proizvod Office za kuću ili Office za preduzeća.\nSavet: Ako ste kupili Office putem benefitnog preduzeća, pročitajte članak Office putem programa Home Use Program (HUP).\nAko je vaš Office proizvod jedan od sledećih, imate Microsoft 365 za kuću proizvod. To može biti pretplata na Microsoft 365, odnosno jednokratna kupovina sistema Office ili pojedinačna Office aplikacija. Ovi proizvodi su obično povezani sa ličnim Microsoft nalogom.\nMicrosoft 365 pretplate: Sledeći proizvodi obuhvataju potpuno instalirane Office aplikacije.\nVerzije Office 2019, Office 2016 ili Office 2013 dostupne su kao jednokratne kupovine: Sledeći proizvodi obuhvataju kompletne, instalirane Office aplikacije.\nSavet: *Verzija programa OneNote za računare dostupna je samo u verzijama 2016 i 2013. Počev od izdanja sistema Office 2019, OneNote za Windows 10 je podrazumevana verzija usluge OneNote za klijente koji koriste Microsoft 365 i Office 2019. Pogledajte Najčešća pitanja.\nAko je vaš Office proizvod jedan od sledećeg, imate Microsoft 365 za poslovanje proizvod. Ovi proizvodi su obično povezani sa poslovnim ili školskim nalogom, a licencu za Office (ako ga pretplata ima) ste dobili od organizacije u kojoj radite ili škole.\nVerzije sistema Office 2019, Office 2016 ili Office 2013 sa količinskim licenciranjem\nNalog koji ste povezali sa svojim proizvodom Office za kuću je ista adresa e-pošte koju ste koristili prilikom prve kupovine ili aktivacije paketa Office, ili koju koristite da se prijavite i instalirate, odnosno upravljate Office paketom sa svog portal za nalog.\nZa pomoć sa ovim korisničkim imenom ili lozinkom, izaberite neku od dolenavedenih opcija:\nOtvorite noviju Office aplikaciju da biste videli svoje korisničko ime\nPotražite e-poruke od korporacije Microsoft o sistemu Office\nResetujte lozinku za Microsoft nalog\nPromenite lozinku za Microsoft nalog\nProblemi sa nalogom\nProverite šta ste otkucali\nImate više od jednog naloga sa sistemom Office\nVaš nalog je tačan, ali ne funkcioniše\nOutlook nalozi e-pošte\nPromena ili ažuriranje lozinke e-pošte u programu Outlook na računaru\nAžuriranje lozinke u programu Outlook 2016 za Mac\nAko nijedna od ovih opcija ne pomogne, i i dalje ne možete da se setite VašeMicrosoft nalog, pogledajte članak Kada ne možete da se prijavite na svoj Microsoft nalog posetite za dodatne opcije koje možete isprobati.\nNalog e-pošte koji vam je dodeljen na poslu ili u školi je isti nalog koji je povezan sa kopijom sistema Office koju ste dobili na poslu ili u školi. Izaberite neku od dolenavedenih opcija za pomoć sa korisničkim imenom ili lozinkom:\nZatražite od administratora da promeni lozinku\nPromenite svoju lozinku\nZa Office 365 u Kini ili Nemačkoj\nKoristite Office 365 kojim upravlja 21Vianet u Kini\nKoristite Office 365 Germany\nPrijavite se pomoću drugog naloga\nObratite se administratoru za korisničko ime i lozinku\nObratite se administratoru koji može da preuzme korisničko ime i promeni lozinku za poslovni ili školski nalog.\nAko je instaliran Office 2016, otvorite bilo koju Office aplikaciju da biste videli svoje korisničko ime\nAko imate instaliran Office 2016, u većini slučajeva možete da prikažete poslovni ili školski nalog povezan sa sistemom Office tako što ćete otvoriti neku Office aplikaciju za računare.\nU okviru informacije o proizvodu nalazi se ime Office proizvoda i fraza Pripada:, zajedno sa nalogom koji je povezan sa ovom verzijom sistema Office.\nAko ne vidite stavku Pripada:, izaberite stavke Opcije ažuriranja > Ažuriraj odmah. Kada se ažuriranje dovrši, zatvorite aplikaciju i ponovo je otvorite. Potražite nalog Pripada:.\nZnate svoje korisničko ime, ali ste zaboravili lozinku i treba da je poništite\nAko vam je administrator dao dozvolu da poništite lozinku, idite na passwordreset.microsoftonline.com/. Obratite se administratoru ako nemate dozvolu za promenu lozinke.\nAko vam je administrator dao dozvolu da vratite lozinku, idite na passwordreset.activedirectory.windowsazure.cn/. Obratite se administratoru ako nemate dozvolu za promenu lozinke.\nZnate lozinku, ali želite da je promenite\nOvo možete da uradite samo ako vam je administrator dao dozvolu da ažurirate lozinku u usluzi Office 365.\nIdite na www.office.com/signin i prijavite se koristeći svoje poslovni ili školski nalog korisničko ime i postojeću lozinku.\nIdite na login.partner.microsoftonline.cn i prijavite se pomoću poslovni ili školski nalog korisničkog imena i postojeće lozinke.\nIdite na Postavke > Lozinka.\nNapravite promene, a zatim kliknite na dugme Sačuvaj.\nVaša organizacija koristi Office 365 kojim upravlja 21Vianet u Kini\nLokacija za prijavu za Office 365 kojim upravlja 21Vianet u Kini je https://login.partner.microsoftonline.cn/.\nAko se prijavljujete na odgovarajuću lokaciju, ali i dalje ne može da se setite korisničkog imena i lozinke, obratite se administratoru.\nVaša organizacija koristi Office 365 Germany\nLokacija za prijavu za Office 365 Germany je https://portal.office.de.\nPrijavite se pomoću ličnog naloga umesto poslovnog ili školskog naloga\nAko pokušavate da se prijavite u Office sa vašim privatnim Microsoft nalog, ali ste već prijavljeni pomoću poslovnog ili školskog naloga, morate da odjavite se i zatim se prijavite pomoću ispravnog Microsoft nalog (ili obrnuto).\nDruga opcija je da otvorite privatnu sesiju pregledanja u novom prozoru pregledača. (Pretražite pomoć u okviru pregledača da biste saznali kako ovo da uradite.) Kada otvorite privatnu sesiju pregledanja, podaci pregledanja (istorija, privremene internet datoteke i kolačići) se ne čuvaju, tako da možete da se prijavite pomoću drugog naloga.


eKapija | GIKIL: Uručene diplome prvim bh. instruktorima za TPM\nIzvor: eKapija | Srijeda, 09.03.2011.| 10:58\nGIKIL: Uručene diplome prvim bh. instruktorima za TPM\nGlobal Ispat koksna industrija Lukavac dobila je prve bosanskohercegovačke instruktore za Totalno produktivno održavanje (TPM) koje je certificirao Japanski institut za održavanje fabrike. TPM instruktorima i zaposlenicima GIKIL-a Almiru Muhamedbegoviću, Husi Jašareviću i Senaidu Halilčeviću diplome je uručio JIPM konsultant Takashi Sagae koji je boravio u GIKIL- u s ciljem da pomogne kompaniji u osvajanju Nagrade za konzistentnost.\nNakon tromjesečne pripreme koja se sastojala od proučavanja materijala koji se odnose na TPM metodologiju, kandidati iz GIKIL-ovog TPM Sekretarijata su stekli uslove da pristupe polaganju ispita.\nOcjenjivanje testova je vršeno u Japanskom institutu za planirano održavanje čija komisija je bila više nego zadovoljna nivoom znanja koji su pokazali kandidati iz GIKIL-a, te je jednoglasno zaključila da oni ispunjavaju kriterije da postanu certificirani instruktori TPM-a.\nPrema riječima TPM instruktora ovo je samo jedan od dokaza posvećenosti GIKIL-a da ulaže u edukaciju svojih zaposlenika s ciljem da se postane kompanija broj jedan za proizvodnju koksa i hemijskih proizvoda u Evropi.\nSvrha postajanja certificiranih instruktora TPM-a jeste da prenose dalje svoja znanja iz oblasti TPM metodologije i time poboljšaju kompletan nivo znanja koji se tiče TPM-a u GIKIL-u.\nGlobal Ispat koksna industrija već niz godina provodi TPM metodologiju standardizacije poslovanja u tijesnoj suradnji sa stručnjacima iz Japana. TPM metodologija podrazumijeva otklanjanje određenih propusta u poslovanju što ima za cilj povećanje profitabilnosti kompanije.\nJapanese Institute of Plant Maintenance Tokyo\nTotalno produktivno održavanje\nJapanski institut za održavanje fabrike