Pilion, Pilion leto 2020, Apartmani, Milina - Kala Nera\nNaslovna » Grcka 2020 » Grcka Ostrva 2020 » Pilion\nPilion – se smatra najlepšom planinom u Grčkoj, te je s pravom nazivaju izletištem Bogova. To je zapravo planina i veliko poluostrvo u jugoistočnom delu Tesalije. Nalazi se u samom središtu Grčke, između Soluna i Atine, na 270 km od graničnog prelaza Evzoni. Pilion sa istoka zapljuskuju talasi Egejskog mora, a sa zapada zaliv Pagasitikos. Volos predstavlja kulturni i administrativni centar regije Pilion.\nOva regija je bogata istorijom i mitologijom. Naziv Pilion potiče od mitskog kralja Peleusa, odnosno Peleja, iz čijeg se braka sa nimfom Tetidom rodio legendarni grčki junak Ahil. Pilion obiluje prelepin plažama. Nije fraza ako se kaže da je voda mora u ovom delu kristalno čista, a njenu obalu okružuju strme, zelene padine.\nMore na severoistočnoj strani često može biti burno, a na zapadnoj je dosta smirenije, a samim tim i toplije. Što se tiče plaža, postoje one sa finim, mekanim peskom, ali i kamenite. Ušuškan ispod planine Kentaura, sebično čuvajući svoju tradiciju, Pilion predstavlja odličan izbor za vaše letovanje.\nKala Nera pripada opštini Milies, nalazi se istočno od Volosa, od koga je udaljeno 18 km. Ovom ribarskom selu posebnu draž daje zaliv Pagasitik, te je postalo jedno od omiljenih letovališta. A na njegovoj jugoistočnoj strani, nalazi se ušće reke Belegrino koje predstavlja prirodnu granicu Kala Nera i sela Koropi. Ovo mesto omiljena je destinacija za odmor ne samo turista, već i Grka, koji smatraju da je ovaj deo Piliona najlepši za relaksaciju i uživanje. U Kala Neri, kao i u njenoj okolini, možete uživati u šetnji, jahanju, biciklizmu, ronjenju, vodenim, ali i zimskim sportovima… Takođe, Kala Nera je savršeno mesto odakle možete započeti upoznavanje celog poluostrva, poznatog i kao „mitska zemlja čuvenih Kentaura i Argonauta“.\nOvo malo i mirno priobalno mesto nalazi se na 24 km od grada Volosa, a između mesta Kala Nera i Afisos. Koropi ima široku, kilometar i po dugu peščanu plažu nazvanu Boufa. Uz samu plažu se nalazi zeleni pojas koje moru daje lepu, tirkiznu boju. Odavde možete posetiti mesto Ramnos, nedaleko od glavnog magistralnog puta, gde je nekada bio hram posvećen Apolonovom proročanstvu. Ovde se nalazi i Paliopyrgos, nekadašnji antički grad Koropi. Regija je poznata i po čuvenim kruškama „Kristalia“ koje se uzgajaju ovde.\nLjupko, malo letovalište Afisos smešteno je na južnoj strani planine Pilion, udaljeno 26 km od Volosa, a 6 km od mesta Kala Nera. Samo mesto izgrađeno je u obliku amfiteatra iznad plaže koju okružuju autentične grčke kuće. Afisos je okružen zelenilom, peščanim plažama… Afisos odiše tradicionalnim šarmom, idealan je izbor za porodično letovanje, daleko od gradske gužve i buke. Ono po čemu je Afisos postao poznat jeste čista voda, peščani zalivi, brojne taverne i barovi, kao i tradicionalne stare kuće. Ovo preslatko okruženje u kombinaciji sa gostoprimljivim domaćinima, garancija su za dobar provod na Afisosu.\n200m od mora\nHotel LEDA VILLAGE RESORT 3*


Savjetodavni centar za ruralni razvoj | Oživljavanje prerađivačke industrije ključ za razvoj\nRevitalizacija prerađivačke industrije putem oživljavanja postojećih tehnoloških resursa ključni je instrument za oporavak industrije Republike Srpske, povećanje obima proizvodnje i otvaranje novih radnih mjesta.\nNavodi se ovo u dokumentu „Strategija i politika razvoja industrije RS od 2014. do 2018. godine“, koji bi trebalo da bude usvojen do kraja godine.\n- Realizacija navedenih strateških ciljeva doprinijeće ostvarenju sveobuhvatnog cilja odnosno reindustrijalizaciji, ali treba naglasiti da je proces reindustrijalizacije dug i nije ga realno moguće u potpunosti ostvariti u periodu implementacije ove strategije – navedeno je u dokumentu.\nStrategijom je predviđeno i da će podrška industriji tekstila, kože i obuće biti data primjenom niže osnovice za doprinose u iznosu od 25 odsto prosječne mjesečne bruto plate ostvarene u RS. Cilj te mjere je fiskalno rasterećenje ovog sektora, koji zauzima veoma važno mjesto u pogledu zapošljavanja.\nIzvor: Capital.ba/Glas Srpske\n← Nove investicije mljekare Meggle u Bihaću od oko tri miliona KM\nPoljoprivreda pred Parlamentom: Zahtjevi opravdani, novca nema →


Toronto ponizio Golden Stejt: Reptorsi slavili 53 poena razlike | Meridian Sport\nNaslovna Košarka Toronto ponizio Golden Stejt: Reptorsi slavili 53 poena razlike\nToronto ponizio Golden Stejt: Reptorsi slavili 53 poena razlike\nTwitter: Briljirao na svoj 27. rođendan Paskal SiakamTwitter: Briljirao na svoj 27. rođendan Paskal Siakam\nToronto Reptorsi su ubjedljivo porazili Golden Stejt Voriorse 130:77.\nIako su igrali bez prve dvije zvijezde, Stefa Karija i Drejmonda Grina, ekipa Voriorsa nema opravdanje za očajno izdanje.\nPrva četvrtina je izgledala kao da će utakmica biti egal, pošto su Reptorsi nakon 12 minuta vodili samo poen razlike, 27:26.\nMeđutim već od druge četvrtine bilo je svima jasno u kojem smjeru ide utakmica, pa ni tada niko nije pretpostavljao da će Toronto ovako ubjedljio slaviti.\nGolden Stejt je mogao i gore da prođe pošto su u jednom trenutku gubili i 60 poena razlike.\nInače ovo je tek druga pobjeda Reptorsa u posljednjih 15 utakmica, pa je vjerovatno i to uticalo da Voriorsi pristupe meču laganije, što im se na kraju u obilo o glavu.\nReptorsi su inače timski šutirali sjajnih 53,4 odsto iz igre.\n“Imali smo baš crni niz poraza prije ove utakmice. Najteža stvar u takvim trenucima je održati zdravim timski duh, a mi to upravo pokušavamo. Ovo je ipak samo jedna utakmica i samo jedna pobjeda na kraju dana, a mi moramo da krenemo da dobijamo u narednom periodu, kako bi se večerašnja utakmica računala”, kazao je kazao je krilni centar Toronto Reptorsa Paskal Siakam.\nOn je na svoj 27. rođendan ubacio 36 poena i imao 7 skokova i 5 asistencija.\nNovajlija iz Portlanda Geri Trent Junior je dao 24 poena, Anubi ga je pratio sa 21 poenom.\nGeri Trent Junior\nPrethodni tekstĐanluka Paljuka: Legenda kao što je Bufon, nije za klupu\nSljedeći tekstJuventus zbog dugova prodaje pola tima\nKošarka Andrija Dragojevic - 13 Aprila, 2021 0\nAtlanta bolja od Denvera uz 35 poena i 14 asistencija Janga;...\nLuka Vlaisavljević - 22 Februara, 2021 0\nEvo zašto je Irving propustio utakmice\nAndrija Dragojevic - 29 Marta, 2021 0


DISCIPLIN A KITSCHME – „UF!“ NA VINILU!\n// Apr 26th, 2012 // Izdanja\nOd 25. aprila 2012. godine i zvanično je u prodaji ekskluzivno vinilno izdanje albuma ,,UF!” Discipline Kitschme!!! Diskografska kuća Odlični Hrčak odštampala je album na vinilu, tako da je posle petnaestak godina jedan album Discipline ponovo dostupan i kao gramofonska ploča!\nDAK su album ,,Uf!” objavili u skraćenom free download obliku za Exit Label, u integralnoj verziji na CD formatu pod okriljem diskografske kuće PGP RTS, a pod etiketom Odličnog hrčka na vinilu, što je posebno obradovalo kolekcionare kojih je sve više kako u Beogradu, tako i širom Srbije.\nIzdanje je dostupno u prodavnici ploča Pinball Wizard Records, u Dallas Music Shopu, na berzi ploča u Gun Clubu (Miloša Pocerca 10) svake nedelje od 12-16h, a moguća je i online kupovina http://www.odlicanhrcak.com/naruci/


16-07-2020 19:22 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta Video\nDana 16. jula popodne, ratni dron ciljao je na grupu ruskih i sirijskih službenika u blizini grada Al Darbasija na severoistoku Sirije.\nPrema informacijama Hawar News Agency (ANHA), rusko i sirijsko osoblje sastali su se u koordinacijskom centru grada kako bi istražili nedavni napad bespilotne letelice na to područje, kada je turski dron samoubica eksplodirao iznad njihovog položaja.\nKoordinaciono mesto nalazi se samo 1 km južno od Al Darbasije, tačno na autoputu koji povezuje grad sa gradom Al Hasaka.\nKao rezultat napada, tri pripadnika službe ruske vojne policije i tri pripadnika sirijske Arapske vojske su povređeni.\nTurska vojska poseduje nekoliko tipova kvadrikoptera, od kojih neki imaju mogućnosti napada kao što su STM-ov TOGAN i KARGU. Zbog toga je velika verovatnoća da je napad izvela turska vojska, koja se nalazi na graničnoj liniji severno od Al Darbasije.\nMinistarstvo odbrane Rusije za sada nije komentarisalo incident. Ako se dokaže turska odgovornost, Rusija može da odgovori.\nRuska avijacija izvela munjevit napad na turske militante! Više o tome OVDE.\nMEDVEDEV: Severni tok 2 biće završen uprkos američkim sankcijama


Povodom Dana planete Zemlje Ekološko društvo “Arkus“ iz Bačke Topole raspisalo je likovni konkurs za učenike osnovnih škola.\nArcus 07.06.2022 Vesti Nema komentara\nMeđunarodni likovni konkurs 2022 – nagrađeni radovi\nArcus 07.06.2022 Ostale galerije\nTokom maja meseca livade postaju veoma živopisne zahvaljujući periodu cvetanja brojnih livadskih biljaka, kao i insektima koji ih posećuju, među kojima se dnevni leptiri posebno ističu.\nArcus 15.05.2022 Vesti Nema komentara\nArcus 30.04.2022 Vesti Nema komentara\nEkološko društvo “Arkus“ iz Bačke Topole poslednjih nekoliko godina raspisuje likovni konkurs povodom Dana planete Zemlje, na različite teme iz oblasti poznavanja i zaštite prirode.\nArcus 25.04.2022 Vesti Nema komentara\nZahvaljujući lepom prolećnom vremenu sve više biljaka ulepšava predeo svojim živopisnim cvetovima. Kako bismo pozdravili vesnike proleća, Ekološko društvo “Arkus” vas poziva na drugu po redu prolećnu pešačku turu.\nArcus 27.03.2022 Vesti Nema komentara\nKao dobrodošlicu nadolazećem proleću Ekološko društvo “Arkus” vas poziva na ovogodišnju prvu pešačku turu, u sklopu koje će se posmatrati procvetali prugasti šafran (Crocus reticulatus), jedan od prvih vesnika proleća.\nArcus 19.02.2022 Vesti Nema komentara\nPonovo će izostati serija naučno-popularnih predavanja\nArcus 04.02.2022 Vesti Nema komentara\nMeđunarodni popis vodenih ptica (IWC) 2022\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije od 2011. godine u našoj zemlji koordiniše Međunarodni popis vodenih ptica (International Waterbird Census – IWC), koje na međunarodnom nivou vodi Wetlands International.\nArcus 29.01.2022 Vesti Nema komentara


Nova rezolucija Kosova: Republika Kosovo, Republika Srbija - 07.10.2018, Sputnik Srbija\nPredstavnici kosovskih vladajućih stranaka postigli dogovor o finalnoj fazi dijaloga o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije. Tačija nigde. 07.10.2018, Sputnik Srbija\nPredstavnici kosovskih vladajućih stranaka postigli dogovor o finalnoj fazi dijaloga o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije. Tačija nigde.\nPrema dogovoru koji su postigli, predlog rezolucije treba da bude dostavljen na razmatranje i usvajanje Skupštini Kosova, koja ocenjuje da će potpisivanje međunarodno pravno obavezujućeg sporazuma Republike Kosovo i Republike Srbije omogućiti punu normalizaciju odnosa dveju susednih zemalja, uz poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta.\n„Suverenitet i teritorijalni integritet Republike Kosovo su nedodirljivi i ne mogu se dovesti u pitanje i štitiće se svim sredstvima koja su utvrđena Ustavom i zakonima. Kosovo ne prihvata treći stepen vlasti, koji može dovesti pod sumnju unutrašnju ustavnu i institucionalnu funkcionalnost Kosova“, kaže se u tački dva predloga rezolucije, prenosi B92.\n6 Oktobar 2018, 17:46\nU tački tri se ističe da Kosovo snažno podržava olakšavajuću ulogu EU i SAD u postizanju međunarodno pravno obavezujućeg sporazuma, koje će garantovati njegovu primenu.\nMeđunarodni pravno obavezujući sporazum omogućiće Kosovu članstvo u organizaciji Ujedinjenih nacija i svim drugim međunarodnim organizacijama u koje dosad nije učlanjeno. Skupština Kosova ocenjuje da će pravno obavezujući sporazum takođe suštinski ubrzati članstvo u EU i NATO.\nU rezoluciji se u tački pet govori o sastavu delegacije za dijalog sa Srbijom, na čijem je čelu, kako je i ranije predloženo, zamenik premijera Fatmir Ljimaj, dok su članovi komisije zamenici premijera Bedžet Pacoli, Enver Hodžaj, Dardan Gaši, ministar Mahir Jagđilar i šef kabineta premijera i šef delegacije Kosova u tehničkom delu dijaloga Avni Arifi.\nČlanove u delegaciji daju i opozicione stranke — Demokratski savez Kosova, Samoopredeljenje i Socijaldemokratska partija Kosova i politička stranka Alternativa.\nDelegacija se obavezuje da informiše Skupštinu o toku dijaloga delegacija Kosova i Srbije, stoji u predlogu rezolucije.\n„Skupština Kosova je vrhovni autoritet koji će ratifikovati međunarodni pravno obavezujući sporazum Republike Kosovo i Republike Srbije glasovima dve trećine svih poslanika, kao što ratifikuje međunarodne sporazume o teritoriji, miru, savezima, političkim i vojnim pitanjima“, navodi se u tekstu rezolucije.\nPoslanica Samoopredeljenja Arberije Nagavci izjavila je kasno sinoć da njena stranka neće podržati predlog rezolucije. Ona je za portal „Lajmi“ rekla da ne zna tačno šta sve sadrži predlog o kojem je dogovor postignut na sastanku kod predsednika skupštine Kadrija Veseljija u subotu, ali da prethodno treba ispuniti neke od uslova kako bi se posle toga nastavilo sa izradom rezolucije.\n„Treba prvo dozvoliti održavanje sednice koju smo mi (opozicija) predložili, treba proceniti ostvarivanje prethodnih sporazuma i posle toga da sednemo svi da radimo (na predlogu rezolucije), a ne da se predstavi kao uspešno nešto što je ranije pripremljeno“, kazala je Nagavcijeva.\nProtiv rezolucije prethodno se izjasnio i generalni sekretar Demokratskog saveza Kosova Ismet Bećiri.\nNa sastanku kod predsednika kosovske skupštine i lidera Demokratske partije Kosova Kadrija Veseljija učestvovali su i premijer i lider Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj, lider Socijaldemokratske inicijative i zamenik premijera Fatmir Ljimaj i zamenici premijera Enver Hodžaj i Dardan Gaši.


UPOZORENJE RUSIJE zbog Kosova! | Info | Svijet\n18. September, 21:53\nUPOZORENJE RUSIJE zbog Kosova! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nUPOZORENJE RUSIJE zbog Kosova!\n17.01.2017. / 14:51\nŠef ruske diplomatije oštro reagovao povodom najnovije situacije na Kosovu. EU dužna da smiri situaciju, albanske snage ne smeju da budu na severu, poručuje Lavrov. Komersant: Na pragu rata\nLavrov je izjavio da se napetost na Balkanu drastično povećava i poručio da se nada da svi shvataju da ne se ne sme dozvoliti izbijanje oružanog sukoba, prenosi RIA Novosti.\nOn je takođe, kako prenosi Rojters, rekao i da snage kosovskih Albanaca ne treba da budu prisutne u oblastima na severu Kosova koje su naseljene Srbima.\n"Što se tiče voza Beograd-Priština, odmah nakon tih događaja pozvao me je Ivica Dačić i analizirali smo šta se zapravo desilo. Mogu da kažem samo jedno - EU mora da smiri ovu situaciju i postupi tako da se ispunjavaju sporazumi izmedu Beograda i Prištine koji su postignuti uz posredstvo Brisela", rekao je Lavrov, prenosi Sputnjik.\nA ti sporazumi, kako je naglasio, govore o tome da se "sloboda kretanja ljudi ne ograničava i da na severu Kosova gde žive Srbi ne treba da bude albanskih pripadnika policije".\n"Mislim da je bar nekoliko od tih dogovora u ovom slucaju bilo narušeno", rekao je ruski ministar.\n"Nadam se da ovoga puta svi razumeju neophodnost da se izbegne oružani sukob", poručio je Lavrov.\nPrema njegovim rečima, zaoštravanje se stvara politikom onih koji svim balkanskim narodima "nameću tzv. evropske vrednosti u novom, savremenom, posthrišćanskom pakovanju", preneo je Sputnjik.\nKomersant: Srbija i Kosovo na pragu rata\nSrbija i Kosovo su na "pragu rata" zbog voza koji je iz Beograda krenuo u Kosovsku Mitrovicu, ocenjuje danas moskovski dnevnik "Komersant".\nList navodi da je u tom događaju od početka bilo "mnogo političke simbolike", jer vozovi na toj relaciji nisu išli od 1999. godine.\nVoz je nazvan "ruskim", a što je najvažnije, ocenjuje dnevnik, oba vagona su bila oslikana freskama iz srpskih manastira na Kosovu, a spolja ogromnom srpskom zastavom i natpisom "Kosovo je Srbija".\n"Komersant" podseća da je predsednik Kosova Hašim Tači slanje voza nazvao provokacijom, a predsednik Srbije Tomislav Nikolić upozorio da će poslati vojsku na Kosovo ukoliko treba da zaštititi tamošnje Srbe.\n"Mnogi na Balkanu smatraju da je incident isprovocirao sam Beograd", piše list i napominje da je voz iz Kraljeva, "običan, bez natpisa", istog dana bez problema došao do Kosovske Mitrovice.\n"Komersant" ocenjuje da su kosovski problem "počeli aktivno da eksploatišu mnogi srpski političari, pa i ključni", povezujući to sa predstojećim predsedničkim izborima u Srbiji.\n"Incident se dogodio u atmosferi opšteg zaoštravanja retorike srpskih političara, što eksperti povezuju sa predstojećim predsedničkim izborima u Srbiji, koji će odrediti buduću spoljnu politiku zemlje", ocenjuje moskovski dnevnik.


Epilepsija kod pasa - Veterinarska stanica Šabac\nEpilepsija je oboljenje nervnog sistema, do kojeg dolazi usled poremećenih funkcija mozga, odnosno prilikom povećanja aktivnosti jedne grupe moždanih ćelija. Osnovna karakteristika epileptičnih napada je nekontrolisano grčenje mišića.\nRazlozi za pojavu ovih napada kod pasa mogu biti simptomatski ili idiopatski. Simptomatska, odnosno stečena epilepsija je ona kojoj je moguće odrediti uzrok (npr. fizičke povrede ili bolesti koje za posledicu imaju oštećenje moždanog tkiva). Za nastajanje drugog tipa epilepsije kod pasa još ne postoje poznati uzroci. Najčešće su to psi koji imaju nasleđen gen za ovo oboljenje – koker španijel, bigl, jazavičar, irski seter, labrador, nemački ovčar, zlatni retriver i pudla. Napade epilepsije nije moguće predvideti, jer uglavnom nastaju nezavisno od spoljašnjih faktora. Kod nekih pasa napad se može dogoditi zbog naglih vremenskih promena ili iznenadnog stresa, bez obzira na to da li pas spava ili je budan. U pojedinim slučajevima, postoji mogućnost da pas pre napada dahće, da se trese i izgleda uplašeno.\nEpilepsiju kod pasa trebalo bi pratiti redovno i zabeležiti datum, vreme, sve karakteristike napada, kao i njihov interval i intenzitet. Uz to, ukoliko ste u mogućnosti, preporučljivo bi bilo snimiti jedan od napada i pokazati veterinaru. Kako bi dijagnoza bila što preciznija, veterinar će različitim pregledima ustanoviti da li postoji neurološko oboljenje koje prouzrokuje napade. Na prvom mestu, to je potpuni neurološki pregled, koji obuhvata proveru refleksa, koordinacije pokreta psa, nervnih funkcija kao i ispitivanja EEG aparatom. Istovremeno, rade se kompletne laboratorijske analize krvi, urina i cerebrospinalne tečnosti, kao i merenje nivoa hormona štitne žlezde. Pored navedenog, veterinar može preporučiti i dodatna snimanja – CT ili MRI glave psa.\n– pažljivo preneti psa na ravno, mirno i bezbedno mesto\n– ukloniti iz njegove okoline sve predmete koji bi mogli dovesti do povreda\n– uviti peškir i staviti psu u usta, kako bi se sprečilo gušenje ili povrede jezika\nPrevious Post Alergije kod pasa


Igra Behsoft ButtonMaker\nKreirajte profesionalne gumbove za web stranice u nekoliko minuta\n22.11.2012 | NOVO\nBehsoft ButtonMaker od proizvođača behsoft:\nšto je Behsoft ButtonMaker program od behsoft i za što se koristi?\nSkinite i instalirajtel Behsoft ButtonMaker sigurno i bez briga.\nBehsoft ButtonMaker je program razvije od behsoft te se nalazi u kategoriji Web Razvoj - Web Dizajn. Behsoft ButtonMaker je licenciran kao Shareware proizvod što znači da je ovaj program dostupan za besplatni download svim korisnicima ali može biti limitiran u funkcionalnostima ili njegovor korištenje može biti vremenski limitirano. U nekom trenutku ćete možda morati kupiti proivzod kako biste ga mogli koristiti ili kako biste koristili sve funkcionalnosti. Možete pokrenuti Behsoft ButtonMaker na Windows XP/Vista/7/8 operativnim sustavima. Behsoft ButtonMaker je zadnji puta osvježen dana 22.11.2012 te ima 1,894 preuzimanja na hrvatskom download portalu Download.hr. Besplatno i sigurno skinite te preuzmite Behsoft ButtonMaker.\nšto mislite o Behsoft ButtonMaker?\nBehsoft ButtonMaker sigurnosne i pravne bilješke\nDownload.hr periodično osvježava informacije o Behsoft ButtonMaker sa stranica proizvođača softvera (behsoft), ali neke informacije mogu biti netočne ili zastarjele. Behsoft ButtonMaker verzija 2012 za Windows XP/Vista/7/8 je objavljena na portalu Download.hr dana 22.11.2012 te je označena licencom: Shareware.\nSvi softverski proizvodi koje možete pronaći na portalu Download.hr, uključujući Behsoft ButtonMaker, su ili besplatni, freeware, shareware, legalna puna verzija, trial, demo ili open-source. Na portalu Download.hr ne možete pronaći crack ili serijski ključ za Behsoft ButtonMaker. Svi proizvodi koje možete skinuti sa portala Download.hr su posve besplatni za download i 100% legalni. Portal Download.hr ne podržava nikakve nelegalne metode i pomoći za aktivaciju softvera. Ukoliko vam se softver sviđa molim podržite autora softvera i kupite proizvod ukoliko je on komercijalan. Da li je sigurno skinuti i instalirati Behsoft ButtonMaker?\nBehsoft ButtonMaker je provjeren sa vodećim antivirusnim programima čiji su rezultati pokazali da je 100% čist i siguran za download i instalaciju. Iako nisu pronađeni maliciozni napasnici savjetujemo da i sami provjerite proivzod antivirusnim programom prije nego ga instalirate na vašem računalu.\nMolim uzmite u obzir i to da se zakoni vezani uz korištenje Behsoft ButtonMaker mogu razlikovati od zemlje do zemlje. Molimo budite sigurni da koristite Behsoft ButtonMaker u skladu sa zakonima vaše zemlje.\nBehsoft ButtonMaker upute za deinstalaciju\nKako ukloniti Behsoft ButtonMaker?\nKako ukloniti Behsoft ButtonMaker na Windows Vista / Windows 7 / Windows 8 / Windows 10 operativnim sustavima?\nProvjeri da li si odabrao "Behsoft ButtonMaker", napravi desni klik te odaberi "Uninstall/Change".\nKlikni na "Yes" kako bi potvrdio da želiš deinstalirati Behsoft ButtonMaker.\nKoliko košta skidanje Behsoft ButtonMaker?\nNišta! Besplatno! Nothing! Nada! Frei! Niente! Behsoft ButtonMaker možete skinuti besplatno sa portala Download.hr! Dodatne informacije o licenci možete pronaći na web stranicama proizvođača.\nDa li Behsoft ButtonMaker radi na Windows operativnom sustavu?\nDa! Behsoft ButtonMaker će raditi na svim modernim Windows operativnim sustavima.


Aromatična pogača (2) - Recepti.com\nAromatična pogača (2\nAromatična pogača (2)\nmalo čia semenki\nU mlako mleko dodajte kvasac, šećer i kašikicu brašna. Ostavite 10 minuta da kvasac nadođe. Nakon tog vremena dodajte 2 belanca, jedno žumance, pavlaku i so.\nBrašnom zamesite testo.\nOstavite 30 minuta da narasta.\nZatim podelite testo na 4 dela.\nSvaki deo posebno razvucite u pravougaonik i premažite margarinom.\nUrolajte i isecite na 2-3 cm širine.\nSlažite u podmazanu tepsiju veličine 30 cm s tim da treba da krenute od spoljne ivice i ređate u krug.\nKada popunite spoljni krug nastavite sa ređanjem sledećeg reda u krug tako da dobijete kao latice cveta i tako dok ne dođete do sredine. Ređajte tako da od gore bude gornja strana rolata. Kada dođete do centra kruga onda obrnite tako da lisnati deo rolata bude okrenut na gore.\nOstavite da narasta 30 minuta.\nSjedinite žumance i 1 kašiku mleka pa time premažite pogaču. U 50 gr istopljenog margarina dodajte 3 čena belog luka iseckano na sitno. Poprskajte pogaču a onda pospite susamom spoljni krug, lanom središnji deo pogače i čia semenkama sredinu kruga.\nPecite na 220 stepeni oko 25 minuta.


Nerzuk Ćurak za intervju „Jedan“: Republika Srpska je teritorij izvan zakona @ StartBiH.ba\n„Mislim da je predsjednica Republike Srpske (Željka Cvijanović op.a.) napravila jednu vrstu upada u ustavni poredak i da je u ovom trenutku zbog tog čina Republika Srpska teritorij Bosne i Hercegovine izvan zakona, jer se poništavaju odluke vrhovnog arbitra još uvijek vezanog za Bosnu i Hercegovinu, govori za intervju „Jedan“ profesor Fakulteta političkih nauka (FPN) u Sarajevu Nerzuk Ćurak.\n„Bosna i Hercegovina je naprosto upala u zamku trijumfa liberalnih demokracija u Evropi. Ove „demokracije“ u Mađarskoj, Poljskoj, snažni rast ksenofobne desnice, koncepti zasnovani na antisemitizmu, islamofobiji su narasli. Oni sad negdje gube snagu i to je dobra vijest i ja mislim da ovo što Dodik radi, što je intenzivirao, također je pod uticajem toga da su realne procjene o gubitku ove velike desničarske moći i da se želi prije nego što liberalno lijeve i stranke lijevog centra počnu pobjeđivati u zemljama Evropske unije da pokuša nešto uraditi dok ga brane Orban i ekipa iz Evrope i dok Rusija, iz svojih interesa ga brani. Do kada? Vidjećemo“, govori za BHRT Nerzuk Ćurak.


Prin?evska donacija Domu zdravlja\nPrin?evska donacija Domu zdravlja\nAuthor Topic: Prin?evska donacija Domu zdravlja (Read 3958 times)\n27 Oktobar, 2011, 14:32:57\nJutros sam bio kod zubara i kad sam došao kući, listao sam malo internet i naleteo na ovu vest:\nPrinčevska donacija Domu zdravlja\nDanas utorak, 26. jul 2011. | V. R.\nVladičin Han - Stomatološkoj službi Doma zdravlja u Vladičinom Hanu stigla je donacija u opremi koja će omogućiti bolje uslove rada službe za dijagnosticiranje bolesti usta. Oprema je donacija princa Vladimira i princeze Brigite Karađorđević.\nZamenik predsednika opštine Vladičin Han Zoran Stojanović potvrdio je za Danas da je vrednost donacije oko 80.000 evra, što je do sada najveći donatorski doprinos poboljšanju uslova rada lokalnog Doma zdravlja. Oprema će biti na usluzi pacijentima od sredine avgusta kada se završi montaža i obuka lekara za rukovanje njome. Porodica Karađorđević je na jugu Srbije podržala i akciju prevencije ranog otkrivanja raka dojke kada je duže od dva meseca u Zdravstvenom centru u Vranju bio instaliran pokretni mamograf gde je besplatno pregledano više od 2.000 žena sa područja sedam opština Pčinjskog okruga.\nKarađorđevići ispunili obećanje\nLj. PAVLOVIĆ | 22. jul 2011. 20:46 | Komentara: 0\nKraljevski par Karađorđević, Vladimir i princeza Brigita poslali su 80.000 evra vrednu savremen stomatološku ordinaciju Vladičinom Hanu\nVLADIČIN HAN - Domu zdravlja stigla je vredna donacija kraljevskog visočanstva Vladimira Karađorđevića i princeze Brigite, a radi se o savremenoj stomatološkoj ordinaciji koja će, kako objašnjava Zoran Stojanović, zamenik predsednika opštine, omogućiti dijagnostiku i lečenje bolesti usta pacijenata svih starosnih grupa.\n- Kraljevski par deluje u okviru humanitarne organizacije „Majka i dete“, pod okriljem udruženja „Orden svetog Jovana Jerusalimskog“. Prilikom prošlogodišnje posete Vladičinom Hanu, pitali su me da li bismo mi prihvatili ovakav poklon i, evo, ispunili su obećanje. Ovom donacijom, kako su poručili, ne žele da nas materijalno obogate, već da nam stave do znanja kako nismo sami - objašnjava Stojanović, zahvaljujući svim opštinskim strukturama i građanima koji su mu verovali, te pomogli da oprema stigne u Vladičin Han.\nNa poklonu čija se vrednost procenjuje na više od 80.000 evra, zahvaljuje i Slavica Cvetković, direktorka Doma zdravlja. Inače, zvanična primopredaja biće obavljena krajem avgusta, kada će kraljevski par ponovo posetiti Vladičin Han.\nevo link http://www.novosti.rs/vesti/naslovna/aktuelno.69.html:338963-Karadjordjevici-ispunili-obecanje\nI jutros, nema nove opreme vredne 80.000 evra...\nI evo već je kraj oktobra a princ se ne pojavljuje...\nInteresuje me da li neko možda zna šta se desilo sa donacijom koja je vredna 80.000 evra.\nMožda zna podpredsednik opštine gosp. Zoran Stojanović...\nZoraneeee, gde je donacija od 80.000 evra? Gde je princ??\n28 Oktobar, 2011, 19:03:07\nOdg: Prin?evska donacija Domu zdravlja\nDobrivojooo ma zna Zoki kude je sva taj kompijuterska oprema za zubari ce ni objasni ,sad nema vreme za toj...pravi neke hidro,termo ili nuklearne elektrane(neznaje ni on sam kakve su) na Moravu\nzuri da ne padne sneg pa posle ni oni nece mozev da dodjev da presecev traku.Malo ga ovija zebavav iz opstinu nemu davav da gi tura kude on oce, ali on ce gi sredi. Princ ce dodje nece se on krije PA PRINC JE princ\nZoki vika nemoz sad da ga docekuje i gozbi u golemu je guzvu sas ovej elektrane kad gi napravi tad cegi svi vika na jedan golem rucak i toj SVE svecano da proslaviv\nZoki mi se iskreno nadamo da ces ipuniti sva tvoja obecanja (ako nesa plati carinu? ?)\na ti Dobrivojo nemoj se sekiras\n14 Novembar, 2011, 13:28:02\nPoštovani podpreDSeniče Zorane T. Stojanovicu, nisi nam odgovorio,na gore navedeno pitanje,\noko ove misteriozne donacije Doma Zdravlja,dali smo mi postali deponija za odlaganje medicinskog otpada ili je tu neka velika prevara kao sto se prica .......\nA ,preDSednik opštine Nenad Mitrović t.j (Dobrivoje .adler) nek te, ako ga interesuje pozove na raport u kancelariju i nek sazna iz prve ruke od tebe ,a ne ovako da se skriva preko foruma laznim nikovina,i obelodanjuje tvoje .................\nIskreno se nadamo da ces sve ovo isterati do kraja i restiti ovu misteriju.\n22 Novembar, 2011, 21:43:21\nda li je neko obavestio zamenika predsednika opstine da je donacija vec stigla u dom zdravlje\n23 Novembar, 2011, 04:19:27\nGulivere ne razumem kakva donacija da nije to neki vic za 22vek ili ti to dodje pojeo vuk magarca,vuk sit magarac u stali\n23 Novembar, 2011, 13:05:55\nQuote from: radoslav on 23 Novembar, 2011, 04:19:27\nVidis Radoslave,... u Hanu ima dovoljno magaraca da vuci budu siti bar do 22-og veka,...najmanje.\nA zabave za magarce ima na pretek,... i ove dve price (donacija Domu Zdravlja i elektrane na Moravu) su iz tog repertoara,... pa ko voli nek izvoli\nPa lepo je neko ovde primetio: NIJEDNE NOVINE, NIJEDNA TELEVIZIJA, NIJEDAN MEDIJ NIJE OBJAVIO vesti u vezi donacije a pogotovo u vezi Elaktrana - pa to kosta bre 20-30 miliona eura !!! a niko ni slovo da napise !!! PA KAKO DA VERUJEM U TU BAJKU ?\n23 Novembar, 2011, 13:45:12\nPa nemoj tako Zagore, ipak je ova donacija objavljena u nekoliko novina. Samo realizacija nije obavljena do kraja.\nTo što je stiglo tamo u Dom Zdravlja ko zna šta je i kakvo je. Možda je neki opasan medicinski otpad, kako neko spomenu.\nMožda je neko strpao golemu proviziju u svoj džep za odlaganje medicinskog otpada ovde kod nas.\nPitanje je samo šta mi da radimo sa tim otpadom i koliko je on opasan za zdravlje ljudi i okolinu?\nA Zoran se najviše slikao za novine i najviše pričao po televizije od tu donaciju...\nI nema ovde ni vuci ni magarci, nego kombi s kutije\nŠta ima u ove kutije?\nMožda su one vakcine što nismo primili za svinjski grip\n« Last Edit: 23 Novembar, 2011, 13:52:57 by Dobrivoje »\n23 Novembar, 2011, 15:02:00\nQuote from: Dobrivoje on 23 Novembar, 2011, 13:45:12\n.. nadam se da neces da se pokajes sto si se javio,….Dobrivojo,…\nGuliver kaze da se iza tebe krije licno Predsednik opstine Mitrovic,…??? Ako je tako sramota je …!\nZasto realizacija nije obavljena?\nTo sto je stiglo u Dom zdravlja valjda moze da se otvori? Zasto nije otvoreno ?\nKo je jos trebao da se slika osim Zorana ?\nI u pravu si da nema vukova, pre su to hijene,… a magaraca ima sigurno !!!\nStvarno,… STA IMA U TEJ KUTIJE\n24 Novembar, 2011, 07:37:20\nDobro znaci donacija je tu sigurno,nesto mi je ovaj momak poznat na slici,ali nemogu da se setim odakle ga znam,nije bitno vazno da je donacija tu,svaka cast,donacija je donacija pa kakva bila\n24 Novembar, 2011, 09:37:20\nDaleko je od dobrog Radoslave.\nNapisali su da je u donaciji medicinska stomatološka savremena oprema, a ko zna šta su u stvari poslali.\nMožda je to samo priča da bi se pokrilo neko odlaganje otpada u drugu zemlju.\nPa njima je jeftinije da daju donaciju nekoj sirotinjskoj zemlji nego da plaćaju za reciklažu medicinskog otpada.\nDaleko je to od dobrog Radoslave.\nZagore, nemoj mnogo da veruješ Guliveru šta piše ovde. Njemu su svi ovde na forumu predsednici Mitrovići\nPa čovek je opsednut predsednikom, zar ne vidiš. Nego bilo bi dobro kad bi on preko svoje veze upitao svog prijatelja Zorana šta ima u one kutije gore na sliku pa da nam napiše.\nIli, ko zna... možda je i on umešan u ovu donaciju. Možda je on trebao da se slika osim Zorana\n« Last Edit: 24 Novembar, 2011, 09:39:02 by Dobrivoje »\n24 Novembar, 2011, 10:24:08\nQuote from: Dobrivoje on 24 Novembar, 2011, 09:37:20\nZagore, nemoj mnogo da veruješ Guliveru šta piše ovde. .....\nMa GULIVER je obican plagijator !!!! otkud mu pravo da kaci moje slicke na svoj avatar !!!!\nsve ce chika Bili da vi objasni, al sad nema vreme , ... drugi put\n24 Novembar, 2011, 18:04:47\nbili izvini ja sam mislio da si otiso u penziju,\nDali GULIVER laze ili ne videcete....\nDobrivojo ja i dalje ne kapiram dali je ta donacija dosla ili ne,ili su se slikali pored neciji tudji kombi\nA ko je jos trebao da se slika ......videcemo ja sigurno ne ,mozda adler ili dobrivoje videcemo


Privatni izlet Novi Sad | Taxi Online | Beograd\nPrivatni izlet do novog sada\nSa nešto manje od 300.000 stanovnika Novi Sad je 5-6 puta manji od Beograda od kog je udaljen oko 100 kilometara auto putem. Ali čak i mnogi stanovnici Beograda smatraju Novi Sad najlepšim gradovim Srbije. Nepravedno, Novi Sad mnogo manje i turista obilazi osim za vreme jednog od najpopularnijih muzičkih festivala –Exit . Međutim, ukoliko ste turistički ili poslom u Beogradu možda bi ste trebali da razmislite i o jednodnevnoj poseti Novom Sadu do koga je potrebno samo nešto više od sat vremena vožnje. Takođe posetu Novom Sadu možete spojiti sa posetom Fruškoj Gori koja se nalazi u blizini.\nNovi Sad je grad na obali Dunava osnovan davne 1694te godine i dugo je bio smatran centrom srpske kulture. I danas je upravo Novi Sad ekonomski, kulturni, univerzitetski centar severnog dela Srbije- Vojvodine. Zbog toga što je dobar deo istorije ovej deo Srbije je bio pod austro-ugarskom okupacijom, a izbog toga što u njemu živi veliki broj nacionalnih manjina čije su se kulture preplitale, Novi Sad krasi jedinstven šarm koj se može primetiti i u samoj arhitekturi zgrada u centru grada.\nNaš vozač bi Vas ostavio u samom centru grada na ulasku u veliku pešačku zonu. Vrlo brzo ćete naići na prelepu Rimokatoličku parohijsku crkvu Svete Marije koja će Vam zbog svoje visine biti orjentir kako se ne bi ste izgubili obilazeći šarmantne uličice Novog Sada prepune prijatnih kafića i pabova. Predviđeno vreme za obilazak centra je oko 2-3 sata.\nKada završite sa razgledanjem grada, vozač bi vas prevezao na desnu obalu Dunava gde se na Petrovaradinskoj steni nalazi čuvena Petrovaradinska Tvrđava. Gradili su je Austrijanci u periodu od 1692. do 1780. na mestu srpske srednjovekovne tvrđave koju su prethodno srušili. Napravljena je zbog stalne opasnosti od Turaka i blizine granice sa Osmanskim carstvom.\nNije baš na moru, ali ukoliko Novi Sad posećujete u letnjim mesecima možete posetiti gradsku plažu Štrand koja se nalazi na Dunavu. Novi Sad je poznat i po možda i najlepšim devojkama u Evropi pa ukoliko ste muškarac imaćete šta i da vidite.


"Srđ je Grad": predloženi proračun ne možemo prihvatiti, gradonačelnik daje 25 milijuna kuna golferima, a građani piju zagađenu vodu.....\n23.11.2016 u 10:28\nNakon jučerašnjeg sastanka kod gradonačelnika, a vezano uz prijedlog Proračuna za 2017. predstavnici KLGB "Srđ je Grad "ističu kako predloženu verziju proračuna ne mogu prihvatiti. U priopćenju za medije istaknuli su i zašto. Između ostaloga, ne slažu se s prijedlogom da se za cestovnu infrastrukturu Golf resorta na Srđu, izdvoji 25 milijuna gradskog novca i traže da se taj novac uloži u hitnu sanaciju Grabovnice, koja zagađuje izvor Omble. Njihovo priopćenje prenosimo u cijelosti.\n"Na jučerašnjem sastanku kod gradonačelnika Grada Dubrovnika, a vezano uz prijedlog Proračuna za 2017. predstavnici KLGB Srđ je Grad vrlo su jasno rekli da ovakvu verziju proračuna ne mogu prihvatiti.\nUnatoč opetovanim uvjeravanjima „investitora“ i Gradonačelnika kako Grad Dubrovnik neće plaćati infrastrukturu za nekretninski projekt na Srđu, Gradonačelnikov prijedlog Proračuna za 2017. predviđa iznos od 25.000.000 kuna kojima bi Grad Dubrovnik platio izgradnju cestovne infrastrukture za navedeni projekt.\nOvakav prijedlog Proračuna predstavlja kontinuitet pogodovanja navedenom „investitoru“ i dokaz je da su i predstavnici tvrtke Razvoj Golf d.o.o. i Gradonačelnik varali građane Dubrovnika, tvrdeći da ovaj projekt neće koštati Grad Dubrovnik niti lipe. O tome svjedoče izjave predstavnika tvrtke Razvoj Golf d.o.o. tijekom javne rasprave i Gradonačelnikov zaključak prihvaćen na sjednici Gradskog vijeća od 30. srpnja 2013.\nOvo su samo najvažnije stavke naših prigovora zbog kojih ne možemo prihvatiti ovakvu verziju proračuna. U narednom periodu nastavit ćemo razgovore s pročelnicima upravnih odjela kako bi prijedlog proračuna za 2017. prilagodili potrebama građana Dubrovnika", navodi se u priopćenju KLGB Srđ je Grad.\ntufina 24.11.16 u 08:02\nOvi što kao nisu uhljebi,beznadno su glupi,pa neznaš što je gore;ha,ha...\nDubrovnik-Ljilja 24.11.16 u 03:50\nSto se tice MAcyja i glavonje Zumba, njima je kobasica potrebnija nego meni.\nDubrovnik-Ljilja 24.11.16 u 03:49\nBravo Tajan, Idol i Tufina. Sot se tice NISAM TA, ali sma Ona, pisu sa Bosanke. Njihov je izbor bio da tamo zive, zar ne? Sjetila sam se jednog prijatelja, koji je skupio ovlontere i izgradili sami cestuu ustarom zavicaju. Ako su oni gore dobili ogromne novce za zemljista, zasto iz toga ne izgrade cestu?\nmacy 23.11.16 u 22:01\nŠto se ljutiš MOJGRAD? Zar ne vidiš da je Tupi naš gradski oriđino? Svakom loncu poklopac.\nmojgrad 23.11.16 u 21:54\nSlušaj TUFINETINO, ničiji uhljeb nisam a ponajmanje Androv. Svoju plaću zarađujem radom, za razliku od vas pisača komentara za Kristića i Mostašine, destruktivce i uhljebe. Nemate više po ćemu, pa petljanjem prelazite na druge projekte Garaža,Uvala,Grabovica,Kupari....a ja radom podržavam svaku investiciju u MOJGRAD!\ntufina 23.11.16 u 20:08\nMOJGRAD i NISAMTA,Androvi uhljebčići,slatki su kako ga samo branu, zdušno,rukama i nogama!\nzumbo_je_moj_idol 23.11.16 u 19:14\nSrđ je pošteno zarađen branjem majčine dušice, nisu ljudi generacijama brali gore majčinu dušicu bezveze da bi prodali nekom sumnjivom investitoru nego radi prave ljubavi prema travama, http://www.slobodnadalmacija.hr/dalmacija/dubrovnik/clanak/id/149001/uskok-na-sru-brali-majcinu-dusicu-upalo-im-milijun-eura:\ntajan 23.11.16 u 18:21\nkakvih 25 mil. kuna i kakve ceste??? razvoj golf se nije javio da je dobio građevinsku dozvolu za gradnju neke ceste, umjesto toga srušena im je studija utjecaja na okoliš i ponovno sve vraćeno, Andro i njegovi prijatelji iz razvoj golfa su govorili da počinje gradnja u jesen 2016 a umjesto gradnje dobili su odluku upravnog suda ali i da nije upravni sud srušio studiju opet gradnja nebi počela u jesen ove godine kako su najavljivali\nmojgrad 23.11.16 u 17:16\nGradonačelnik nikada nikom ništa nije dao, tako da Srđevci po prvoj rećenici petljate. Preusmjeriti na Grabovicu, sigurno naš Maro i njegov ministar imaju razloga zašto bi tamo preusmjerili novce! Na Srđu je javna infrastruktura i ceste koje bi mi svi trebali koristiti, zašto se ne bi izgradile konačno, pa to smo tražili izglasavanjem plana. Kao i u svakom drugom projektu, investitor plaća komunalni doprinos, a lokalna uprava gradi javnu infrastrukturu. Srđevci, ovakvim izjavama možete samo obmanjivati ovih par vas koji nemaju što raditi.\ntufina 23.11.16 u 15:53\nPrioriteti su GRABOVICA i kanalizacija.Ima i drugih prioriteta koji su daleko važniji od pogodovanja golferima-zagađivačima


Environment – Serbia Mining\n© SERBIAMINING . ALL RIGHTS RESERVED\nUslovi zaštite životne sredine vezane za rudarstvo\nProjekti rudarstva mogu biti opasni po životnu sredinu. Zbog toga, naša kompanija nastoji da očuva planetu što je više moguće. Naša je odgovornost da analiziramo, procenjujemo i prikupljamo podatke od konceptualnih planova do detaljnih planova u zavisnosti od zahteva svakog projekta.\nTokom planiranja, proizvodnje ili zatvaranja rudarskog objekta, kompanije moraju zadovoljiti određene ekološke standarde. Terragold pomaže rudarskim kompanijama da ispune ove standarde od inicijalnog planiranja projekta do završetka projekta.\nUspešno upravljanje životnom sredinom i društveno odgovorno upravljanje može dovesti do poboljšanja u lokalnoj zajednici, kao i do ekoloških i finansijskih koristi za kompaniju. Da bi se projekat uspešno razvio, važno je uključiti sve zainteresovane strane, razumeti njihove probleme i zajednički dogovoriti rešenja.\nMOKROLUŠKA NOVA 1, 11050 BELGRADE


Kasni proširenje kruga Šengenskih zemalja | Evropa | DW | 27.10.2006\nKasni proširenje kruga Šengenskih zemalja\nŠengenski informacijski sistem II - tako se zove zajednička baza podataka koja bi u budućnosti trebala građanima EU olakšati putovanje. No, sistem neće biti dovršen an vrijeme. Zbog kašnjenja nove članice EU sa istoka Evrope morati će još pričekati sa ukidanjem graničnih kontrola. U Poljskoj i Češkoj već se govori o namjernom šikaniranju.\nVrhunski programeri rade dan i noć, ali zadatak je prevelik. Suviše kompleksna je baza podataka koja bi trebala omogućiti bezgranično putovanje u čtiavoj Evropi. Šengenski informativni sistem II - naziv je kompjuterske mreže u kojoj bi trebali biti sakupljeni otisci prstiju i fotografije osuđenih kriminalaca jednako kao i sumnjivih osoba, odnosno odbijenih potražilaca azila. Prvovobitno je bilo predvideno da baza podataka bude gotova do sredine sljedeće godine. Sada je medutim jasno da se taj rok neće moći poštivati. Za nove zemlje članice sa istoka Evrope to bi moglo značiti da će možda i dvije godine duže no što je bilo planirano morati čekati sa uklanjanjem kontrolnih rampi na granicama. U Češkoj i Poljskoj neki govore o namjernom šikaniranju, što medutim Nijemac Martin Šulc, predsjendik Kluba poslanika Socijaldemokrata u Evopskom paralmentu odlučno odbacuje:\n"Postoje uvjeti koji moraju biti ispunjeni. Šengenski informacijski sistem izuzetno je kompleksan i oni koji će imati pristup tom sistemu morati će ispuniti određene kriterije. Ukoliko u to postoje opravdane sumnje, bolje je pričekati da se sve sumnje otklone umjesto da se nove države uključuju u nedovršen i nepouzdan sistem, što bi na kraju krajeva dovelo do toga da on uopće ne funkcionira. "\nTemeljitost i kvaliteta važniji su od brzine - to je načelo po kojem se orijentira i europski komesar za pravosude Franko Fratini. Po njegovom mišljenju Evropa treba novi informacijski sistem kakko bi se s jedne starne omogucila veca sloboda putovanja, a s druge starne ostavrila efikasnija kontrola granica, te uspješnija borba protiv kriminala i terorizma. Istovremeno, tvrdi Fratini, sistem pruža nove mogucnosti zaštite podataka. Brojni poslanici Evropskog Parlamenta u to sumnjaju.\nKorištenje i pohranjivanja licnih podataka mora biti dopušteno samo na osnovu jasnih kriterija. Pri tom se ne radi toliko o pitanju pohranjivanja tzv. Biometrijskih podataka poput otisaka prstiju ili profila lica, o tome su stavovi uglavnom jedinstveni. Mnogo veci problem predstavlaj pitanje ko bi u budućnosti trebao imati pravo pristupa tim informacijama.\nEvropski ministri unutrašnjih poslova i pravosuda tražili su da se pristup podacima omogi i tajnim službama, Evropski Paralemnt je to, medutim, odbio objašnjava Šulc:\n"Njemački minsitar unutrašnjih poslova htio je potkopati obavezu striktne podjele polja djelovanja policije i obavještajne službe koja je propisana u njemačkom Ustavu. On je htio na evropskoj razini nametnuti drugačiju odluku kojom bi se tajnim služabma generalno omogućio pristup Šengenskom informacionom sisitemu. Ta mu nakana medutim niej uspjela."\nEvropski Paralement svojom odlukom želio je ojačati svoju poziciju čuvara građanskih prava. Protiv veće slobode putovanja oni, naravno,nemaju ništa.


10 Februara, 2019 Moj USK\n‘Mada je Bosna i Hercegovina ostala teritorijalno nepromijenjena, njeno stanovništvo podijeljeno je na tri nacionalne nomenklature’, kaže prof. Amila Buturović.\nIme Amile Buturović u akademskim krugovima izaziva samo poštovanje jer ta skromna i pomalo samozatajna profesorica historije religija ne gradi naučnu karijeru izazivanjem skandala u kulturi ili poticanjem površnog medijskog egzibicionizma.\nMetodična i naučno pedantna, Buturović je autorica bogatog i izuzetno cijenjenog naučnog opusa, a predmet njenih intelektualnih interesovanja jest izučavanje bosanskohercegovačke srednjovjekovne historije, u najširem značenju te sintagme.\nOsim toga, poseban interes izražavala je prema temama iz historije islama, usmjeravajući fokus na teme u kojima se ogleda odnos između islama i njegovog društveno-historijskog konteksta.\nNo, i pored svih naučnih uspjeha, njeno ime manje je poznato široj javnosti Bosne i Hercegovine, a razlog takvog odnosa jest njena doslovna dislociranost iz našeg društvenog prostora.\nDakle, da budemo sasvim jasni, Buturović već nekoliko decenija živi i radi u Sjevernoj Americi, gdje na Univerzitetu York u Torontu predaje historiju religije i kulture.\nPojava knjige Kameni govornik – stećci, prostor i identitet u poeziji Maka Dizdarana bosanskom jeziku predstavlja kulturni događaj iz više razloga, a najviše zbog činjenice da je riječ o tekstu u kojem je autorica pokušala naći odgovore o neuralgičnim problemima bosanskohercegovačke kulturne historije.\nBilo da piše o nepodudarnosti između teritorijalnosti Bosne i bosanske nacionalne samoidentifikacije njenog stanovništva ili načinima na koji su Ivo Andrić i Petar Petrović Njegoš u islamu vidjeli trajnu prijetnju kršćansko-slavenskoj ideologiji rase, Buturović to radi iznoseći naučno utemeljene činjenice i podsjećajući čitaoce na dugu i bogatu historiju komentara na te teme.\nJedan od najvećih dometa njene knjige, kako to vidi književna kritika, jest uvid u prirodu poezije Maka Dizdara. I dok bosanskohercegovačka historija književnosti vidi Makovu poeziju kao primarno transcendentalnu, Buturović, s nepogrešivim osjećajem za logičko dokazivanje teze, pokazuje da je Dizdar izuzetno političan u svom književnom djelu.\nKnjiga Kameni govornik, koju je izdalo Kulturno društvo Bošnjaka Hrvatske “Preporod”, povod je za razgovor s prof. Buturović.\nKnjiga je objavljena i u prijevodu na bosanski jezik\nKad govorite o paradoksu bosanskog identiteta, kažete da je jasno vidljiv nesklad između teritorijalnog bosanstva i nacionalnog nebosanstva. Šta pod tim podrazumijevate?\nBosna i Hercegovina je vrlo interesantan, gotovo unikatan primjer nesklada između procesa nacionalne geneze i historijske situacije. U procesu stvaranja nacija mnoga kompleksna društva moraju razriješiti unutarnje tenzije i različitosti i iz tog se često izrode problemi ljudskih prava, tretmana manjina, teritorijalnog integriteta, nerazriješena pitanja pripadnosti itd. Bez obzira na mitove o drevnom postojanju, nacije nisu “prirodne” tvorevine nego se stvaraju u specifičnim političkim kontekstima i kroz ideologiju ujedinjavanja nekih, ali ne svih pripadnika društva. Zato se često za njih kaže da su “zamišljene zajednice”. U slučaju Bosne i Hercegovine nije došlo do ideološkog i političkog ujedinjenja njenih stanovnika jer su se njihove različitosti tretirale kao negativna posljedica historijskih tokova i, kao takve, interno nerazrješive.\nMada je Bosna i Hercegovina ostala geografski / teritorijalno gotovo nepromijenjena tokom historije, njeno stanovništvo rasparčano je kroz tri nacionalne nomenklature. Pod utjecajem divizioničkih planova iz Srbije i Hrvatske bosanskohercegovačka teritorija je depolitizirana i ostavljena kao regionalna referenca, a ne nacionalna tvorevina. Tako imamo Bosnu kao teritorijalnu jedinicu, ali nemamo Bosance kao nacionalnu skupinu iako se u svakodnevnom jeziku ljudi identificiraju kao Bosanci u smislu pripadanja zajedničkom kulturnom podneblju i običajima. Ovo je vjerovatno jedinstven slučaj u modernoj historiji gdje dolazi do razbijanja etnoteritorijalne spone između društva i zemlje u kojoj živi. Obrnute primjere imamo svuda, tj. formiranje i samoopredjeljenje nacije, ali nepriznavanje njenog usidrenja u prostoru, kao u slučaju Kurda, Palestinaca, Ujgura itd.\nJesu li dvije imperije, Osmansko Carstvo i Austro–ugarska Monarhija, prekinule vezu bosanskohercegovačke historijske imaginacije i srednjovjekovnih predaka?\nOva dva carstva bitno se razlikuju u načinu na koji su uklopila bosansku historiju i kulturu u svoj okvir. Osmanlije su nas integrirale kao i sve druge nove teritorije i stanovnike Carstva kroz dinamičan proces, gdje su različitosti bile administrativno i vjerski priznate i nisu se pokušale asimilirati ili negirati. To je bio princip bar do druge polovine 18. vijeka. Za Osmanlije su kulturna naslijeđa stečena kroz osvajanja predstavljala “živu historiju” njihovog stanovništva i, kao takva, imala svoje mjesto u imperijalnoj strukturi. To nije bilo namjensko ili selektivno pripajanje Carstvu nego kontinuirano uključivanje lokalnih i vernakularnih kultura u procesu nadogradnji šireg imperijalnog sistema, tj. izvjesna vrsta reciklaže, koja se ogleda u arhitekturi, kulinarstvu, književnosti, birokratiji i drugim sferama rada.\nKod nas, naprimjer, razvitak i promjene u pogrebnoj kulturi ukazuju na to da su srednjovjekovni nadgrobni spomenici dugo ostali model za pravljenje spomenika svih naših vjerskih skupina u osmanskom periodu, uključujući naseljene Jevreje. Znači, vernakularni oblici i lokalni običaji nisu nestali, oni su se održavali, ali i mijenjali i nije bilo sistematičnog odnosa prema njihovoj prezervaciji ili potiranju. Austro-ugarska Monarhija kod nas je unijela drugačiji, tad već moderni pristup domaćoj kulturnoj zaostavštini tako što ju je usmjeravala unutar njihove “civilizacijske misije”, koja je karakteristična za evropska kolonijalna osvajanja. Kao što to vidimo u britanskim ili francuskim kolonijama, nova vlast za svoje interese potencirala je određene elemente iz kulture i kulturnog naslijeđa osvojenih naroda i tako oblikovala lokalnu kulturu po svom senzibilitetu i za svoje potrebe.\nPostkolonijalna istraživanja detaljno razlažu te procese, ukazuju na to kako se lokalno društvo usmjerava da vrednuje neke, a ne sve elemente svoje vernakularne zaostavštine. Austro-ugarska Monarhija je na sličan način usmjerila bosansku imaginaciju prema srednjovjekovnoj baštini u namjeri da upravo spriječi razjedinjenje društva jer im je jedinstvena i zasebna bosanska zajednica bila strategijska intervencija protiv južnoslavenskog ujedinjenja i pogotovo velikosrpskih ambicija u Bosni i Hercegovini. Ujedno, to je bio prvenstveno muzejski potez u namjeni formiranja građanske svijesti o tom naslijeđu i pitanju pripadnosti, znači, ne svim slojevima društva.\nNa koji način Andrić i Njegoš formiraju sliku muslimana kao “izdajnika” kršćansko-slavenske rase?\nAndrićev i Njegošev književni rad odjekuje polarizacijom između “civilizovanog” Zapada i “despotskog” Istoka / Orijenta, koja je pratila prosvjetiteljstvo i uspon evropske kulture i nauke u ranom modernom periodu. Budući da se Balkan našao kao međuzona između ovih polarizovanih civilizacija, sve što se vezalo za osmanski period obilježavalo se kao zaostavština strane i nepoželjne sile te se moralo eliminirati kako bi se evropska civilizacija integralno vratila na linearnu putanju progresa započetog u klasičnom periodu. Eliminacija osmanske materijalne i nematerijalne kulture uzela je maha po cijelom Balkanu, a muslimansko stanovništvo podređeno je sistematskom progonu. Milioni su protjerani u procesu deislamizacije, koja je počela već u ranom 19. vijeku i koja se nastavila periodično tokom sljedećih stotinjak godina. U toj atmosferi polarizacije domaće stanovništvo koje je prihvatilo islam predstavljalo je najstrašniji odraz kontakta s “Turcima” jer su viđeni kao svojevoljne izdajice suštinske slavenske veze s kršćanstvom, te su zbog toga morali biti ili asimilirani ili eliminisani.\nTreba imati u vidu da je taj svjetonazor bio vezan i za diskurs o rasnim razlikama, mitovima o prirodnoj vezi između kulture i religije, civilizacije i rasnih karakteristika. Njegoš govori o čišćenju “teškog vonja od nekrsti koji zaudara”, ne ostavljajući prostor za kompromis koji Skender-aga nudi u Gorskom vijencu. “Tako već nikako”, poručuje Njegoš. Znači, te stavove treba vidjeti kao dio jednog šireg evropskog / zapadnjačkog projekta da se izbrišu viševjekovni kontakti i suživot između kršćanskih i islamskih naroda, koji su obilježili zajednička dostignuća u nauci i kulturi. Naravno, nisu svi podržavali takav radikalan rez. Austro-ugarski geolog Ami Boué protivio se već 1850-ih da bi planirani progon balkanskih muslimana van Evrope bio jednako tragičan kao progon Jevreja iz Španije ili protestanata iz Francuske jer su muslimani na Balkanu uglavnom Slaveni i Albanci i, prema tome, imaju jednako pravo na svoju zemlju kao njihovi kršćanski susjedi.\nŠta je Andrićeva teza o gubitku historije Bosne i Hercegovine i zašto se na islam gleda kao na neprirodni element?\nEksplicitnije nego njegovo književno djelo, koje je, naravno, vrlo kompleksno, Andrićev doktorski rad podvlači tezu o nekompatibilnosti između islama i kršćanstva tako što razmatra duhovni razvoj Bosne u osmanskom periodu. Iako je više esejistička nego naučno dokumentirana, njegova teza nastavlja i konkretizuje ideološki stav da je islam nametnut izvana i da je zbog islama kršćanskom življu na Balkanu uskraćena veza s progresivnim razvojem Evrope. Kod Andrića se, dakle, miješa nekoliko diskursa o ovom podneblju, od fiktivnog do historiografskog i političkog, dovoljno autoritativno da se smatra autentičnim glasnogovornikom za sve što se dogodilo (i događa) u Bosni i Hercegovini.\nUsvajajući tu eurocentričnu tezu da je srž problema susret između Istoka i Zapada, tj. islamskih i kršćanskih vrijednosti, on detaljno dočarava tragičnost tog susreta u bosanskoj svakodnevnici. U pitanju je, dakle, neki historijski kuršlus iz kojeg se Bosna ne može iščupati, koji je stalno zamračuje (tamni vilajet) i predodređuje njenu sudbinu kao izgubljenu i nepovratnu. Tok historije preusmjeren je, ako ne i potpuno zaustavljen zahvaljujući toj viševjekovnoj podređenosti islamu, koji se upetljao i spriječio prirodan tok događaja. Andrić u Bosni ne prepoznaje vrijednost suživota, bogatstvo koje proizlazi iz miješanja kultura i vrijednosti, nego to predstavlja kao suštinski raskol i antagonizam, koji Bosnu osuđuju na stalni konflikt. I, da ponovim, Andrić nije izmislio tu temu – on ju je samo razradio na slučaju rodne Bosne. Sve ono premu čemu ta ista Evropa i zapadni svijet sada teže pod pritiskom globalizacije – otvaranje političkih i nacionalnih kategorija pripadnosti i stvaranje pluralističkog društva – u ranom modernom periodu smatrano je historijskim prokletstvom Bosne.\nU knjizi govorite o bosanskoj nacionalnosti kao osporavanom i branjenom konceptu. Je li danas moguća ujedinjena bosanska nacija kao politička kategorija?\nU sadašnjoj atmosferi razjedinjenja na raznim nivoima bosanskohercegovačkog društva, uključujući političko pitanje pripadnosti, ne čini se da se može dovesti do ujedinjenja bosanske nacije. Međutim, to se ne mora smatrati tragičnim ishodom. Nacionalna država, nažalost, jedina je politička opcija našeg modernog doba. Kažem “nažalost” jer se nacionalizam pokazao opasnom ideologijom, koja je dovela i dovodi do razaranja i ratova, uništenja i diskriminacije, ne samo kod nas nego svugdje u svijetu. Optimističniji analitičari smatraju da nije svaki nacionalni projekt zloćudan, da postoji građanski nacionalizam koji ne diskriminira na isti način kao onaj baziran na religiji ili etnosu, iako se ja lično ne bih složila s tim jer smatram da svaki ima tendenciju da postane platforma za konflikt i ksenofobiju.\nU jednoj opciji bosanska nacija mogla bi biti integrativno pluralistička, poput albanske, gdje vjerske različitosti ne osporavaju mogućnost političkog jedinstva. U Albaniju se rijetko gleda kao pozitivan primjer, ali nas može dosta toga naučiti u vezi s političkim identitetom jer je čak i kompleksnija od Bosne. Alternativno, Bosna i Hercegovina mogla bi funkcionisati kao pluralistička nacionalna tvorevina organizovana kao demokratska, građanska država, tj. nedefinisana politikom identiteta koji je sada vodi u propast. I za jednu i drugu opciju postoji historijska osnova, ali, nažalost, zasad je politička volja nedovoljna, unutar i van Bosne i Hercegovine.\nŠta je mit o Bosni kao teritoriji smještenoj između istoka i zapada?\nMit Bosne kao međuprostora vezan je za isti mit o polarizaciji dva civilizacijska svjetonazora, lokalizovan u Bosni kroz vjerovanje da je njen geografski položaj uzrokovao niz historijskih i kulturnih uvjeta koji su ostavili dubok otisak na njeno društvo i kulturu. Ta povezanost geografije i historije izražena je u nekoliko koncentričnih krugova, počevši od istočne Evrope, Balkana i Bosne. U Bosni se taj mit ponavlja u raznim diskursima, uglavnom u smislu razdvajanja, ali nekad u smislu spajanja različitih svjetova: istočnog i zapadnog, katoličkog i pravoslavnog, kršćanskog i islamskog, demokratskog i despotskog, civilizovanog i barbarskog.\nOmiljen je u književnosti i umjetnosti, domaćim i stranim političkim analizama i svakodnevnom jeziku unutar i van Bosne. Vidimo ga u gotovo svim putopisima. Velikani južnoslavenske književnosti – Andrić, Selimović, Kiš – oslanjaju se na njega i razrađuju ga kao motiv mosta, procjepa, međe, zone sudara. Nedavno je čak i Samuel Huntington povukao svoju liniju sukoba civilizacija kroz Bosnu, dajući mu tako globalan karakter. Bez obzira koristi li se taj mit u funkciji negativne karakterizacije Bosne kao pozornice sukoba ili pozitivne kao prostora susreta, on je dubinski obilježio Bosnu kroz moderan period i bar retorički joj oduzeo mogućnost da se uključi u tok historije bez bojazni u vezi s neminovnošću ciklične sudbine.\nPosljednje pitanje: na koji način književnost Maka Dizdara uspostavlja “most” sa srednjovjekovnom bosanskohercegovačkom kulturom i koliko odražava tu ideju integralnog bosanskohercegovačkog kulturnog identiteta?\nZa razliku od Andrićevog mosta, koji postoji kao svjedok traume i beznađa, Makov most pruža se kao metafora restauracije sjećanja. On zaobilazi diskurs o dislokaciji Bosne uzrokovane osmanskim osvajanjem tako što nas fokusira na srednjovjekovni period i time počinje proces upoznavanja sa srednjovjekovnim precima i prepoznavanja sebe / nas u njima. Raskol koji se treba premostiti, znači, nije između istoka i zapada, islama i kršćanstva, nego između bosanske sadašnjosti i njene davne prošlosti. Mrtvi oko nas nisu svjedoci historijskih sukoba i tragedija nego našeg zaborava.\nMakov poetski angažman tako otvara prostor između zaborava i sjećanja, s jedne strane, historije i mita s druge, a, najvažnije, između identiteta i prostora. Kroz vrlo podroban istraživački rad na rijetkim srednjovjekovnim dokumentima i tekstovima, koje uvezuje s pogrebnim spomenicima i epigrafikom, Mak nam omogućuje da razumijemo historijsku Bosnu ne kao žrtvu velikih geopolitičkih tragedija nego kao rezultat našeg nemara i otuđenosti. Vraća nam mogućnost da smanjimo distancu između rasparčanih epoha historije, raštrkanih života običnih smrtnika, čiji ostaci leže po bosanskom pejsažu i tako uzmemo uzde historije u vlastite ruke.\nKao i Andrić, koji se često citira kao autoritet o (negativnom) iskustvu Bosne u osmanskom periodu, Makovo djelo smatra se autoritativnim izvorom o srednjovjekovnoj Bosni. Ali, za razliku od Andrića, koji u prvi plan stavlja problem, tj. prokletstvo različitosti, Mak različitost pretvara u pozitivan i kreativan potencijal i obavezuje nas da se podsjetimo ne samo na nijeme srednjovjekovne subjekte koji leže u bosanskom tlu nego i na ponor neznanja koji nas razdvaja od njih i fragmentira nas kao historijske subjekte. Makov svijet ispunjen je životima i pojedincima čija je drugost posljedica zaborava, a ne sukoba civilizacija i nepremostivih svjetonazora. Tako nam ulijeva nadu i pruža priliku da kreativno i uz nove simbole i temate povežemo niti između drevne prošlosti, sadašnjosti i budućnosti.\nDodik i Čović u Mostaru zabetonirali saradnju: Pozivamo Bošnjake da se konsoliduju\n5 Avgusta, 2020 Moj USK Komentari isključeni za Virgin Galactic objavio rendere supersoničnog aviona\nVirgin Galactic objavio rendere supersoničnog aviona\nKompanija Virgin Galactic je predstavila dizajn supersoničnog aviona čija bi finalna verzija trebala imati mjesta za...\n5 Avgusta, 2020 Moj USK Komentari isključeni za Bišćanin obolio od rijetkog tumora: Jasminu Galiću potreban novac za liječenje\nTrenutno se nalazi na Odjelu onkologije u Sarajevu na liječenju, a jedina primanja koja Jasmin ima...


Grade spomenik žrtvama na Korićanskim stijenama - Kozarac.ba\nSpomenik žrtvama masakra na Korićanskim stijenama, zajedničkim snagama sagradiće vlasti Travnika i Kneževa/Skender Vakufa, kako bi dale primjer mogućnosti zajedničkog života, dogovoreno je na jučerašnjem sastanku u Predsjedništvu BiH.\nDogovor su juče postigli opštinski načelnici Travnika i Kneževa/Skender Vakufa, na sastanku u Kabinetu Sulejmana Tihića, člana Predsjedništva. Dogovoreno je da se odmah pristupi realizaciji ideje na lokaciji na kojoj je 21. avgusta 1992. ubijeno i bačeno u ponor oko 200 Bošnjaka s područja prijedorske opštine.\nLokacija se nalazi na području opštine Kneževo/Skender Vakuf, u neposrednoj blizini međuentitetske granice i puta koji povezuje Travnik s ovim gradom.\n“Dogovor o zajedničkoj međuentitetskoj gradnji spomen-obilježja Bošnjacima ubijenim na Korićanskim stijenama vrlo je važna poruka svima u BiH i ima politički značaj”, ocijenio je Tihić.\nOn je naveo da je do sastanka došlo na inicijativu načelnika Kneževa/Skender Vakufa i da je riječ “o konkretnom koraku ljudi iz RS koji se ograđuju od zločina počinjenog u proteklom ratu”.\n“Ovakvi ljudi i općine moraju imati podršku državnih instituacija i međunarodne zajednice”, poručio je Tihić.\nBoro Škeljić, načelnik opštine Kneževo/Skender Vakuf, naglasio je da se ovim, jedinstvenim dogovorom želi unaprijediti saradnja dvije opštine, koje su prije rata bile izuzetno dobro povezane.\n“Već tokom naredne sedmice zajedno s vlastima Travnika formiraćemo radnu grupu, koja bi osmislila projekat izgradnje spomenika i sve aktivnosti u tom pravcu”, rekao je Škeljić i dodao da će nastojati da se u projekat uključe i vlasti Kotor Varoša, susjedne opštine.\nTahir Lendo, travnički načelnik, najavio je da će se na tom sastanku konkretno dogovoriti o početku i načinu izgradnje spomen-obilježja, šireg kompleksa i kompletne infrastrukture.\nPrema njegovim riječima, ovu ideju bi trebalo da slijede i mnoge druge opštine.\n“Hvala bogu da su došla vremena u kojima možemo u tolerantnoj i normalnoj atmosferi dogovoriti ovakve stvari”, kazao je Lendo.


Suština filma – Vlada Petrić (I deo) – Filmske radosti\nFilmske radosti > Članci > Suština filma – Vlada Petrić (I deo)\nSuština filma – Vlada Petrić (I deo)\n19. decembra 2017. 13. novembra 2019.\nPripremajući prvi broj „Novog filmografa”, obratio sam se profesoru i reditelju Vladi Petriću sa molbom da napiše tekst o temi po njegovom izboru.\nSložio se uz zahtev da mu postavim pitanje iz estetike pokretne slike (tj. filma i videa), čime se prof. Petrić intenzivno bavi već duže od pola veka. Evo tog pitanja, koje je sam Petrić razložio i numerisao kao sedam odvojenih celina…\n„Naši razgovori, stari barem tri decenije, uvek su se završavali pitanjem:(1) šta, u stvari, hoću od filma? Ti si uvek prednjačio sa nekom vrstom (2) filmskog purizma, tj. zalagao si se za specifično filmske ili još tačnije sinematičke vrednosti, kao primat unutarnje sedimentacije koja se naziva film. Nasuprot tome, naš pokojni sagovornik, (3) Dušan Stojanović, koji je sledio Bazenovu tezu o ‘nečistom filmu’, razumevao je kinematografiju kao fenomen i strukturu izgrađenu od heterogenih komponenata, koje, ulaskom u međusobni odnos, gube svoju prethodnu samostalnost i postaju filmsko delo. Drugim rečima, Stojanović se zalagao za sasvim drugačiju hijerarhiju vrednosti, pri kojoj je (4) ‘flmsko ucelinjenje’ posledica solidarnosti filmskih, profilmskih, afilmskih i drugih kodova. Iako sam (5) bliži Tvome modelu, ne mogu da prihvatim Tvoj ‘estetski radikalizam’. Da bi se odgovorilo na Vorkapićevo pitanje (6) ‘šta je u filmu filmsko?’ Trebalo bi (7) ići dalje od estetike i problem postaviti antropološki. Šta je ostalo od Tvog koncepta danas, kada se oduševljavaš (8) elektronskom, tj. digitalnom tehnologijom i često govoriš o ‘estetskom pomeranju unutar ontologije pokretne slike’?” Božidar Zečević)\n„Postavljeno pitanje sadrži sedam podpitanja, koja ukazuju na mnoge probleme estetike filma/videa. Pre no što pređem na obrazloženje svojih teorijsko-estetkih shvatanja, želim da prokomentarišem tvrdnju da su se ‘naši nekadašnji razgovori uvek završavali pitanjem ‘šta, u stvari, hoćemo od filma?’’. Budući da se od filma mogu ‘hteti’ mnoge i različite stvari (u zavisnosti od profesionalnog interesa i odgovarajućih potreba), mislim da je mnogo važnije pitanje ‘šta je, u stvari, suština filma/videa’ («What is, actually the essence of film/video ?) Na to pitanje smo odgovarali u skladu sa našim iskustvima, stečenim tokom bavljenja i proučavanja drugih umetnosti.\nMoje odnos prema filmu/videu ima genezu koju treba uzeti u obzir kada se ‘ocenjuje’ moje shvatanje suštine ‘sedme umetnosti’. Pre no što sam počeo da se teorijski bavim filmom, bio sam aktivan u teatru, što se jasno ispoljavalo u mojim najranijim filmskim kritikama (objavljivanim u ‘Politici’ i listu ‘Film’). Takođe je značajna činjenica da sam kinematografiju shvatao kao sredstvo umetničkog izražavanja, iako nisam znao kako se to postiže na način koji odgovara prirodi medija. Iz razlogâ koji potiču od moje urođene sklonosti prema vizuelnim fenomenima, misaonom procesu i dubokim emocijama, preokupacija specifičnošću bila je i ostala osnovna karakteristika moga teorijskog pristupa filmu/videu. Što sam više praktički upoznavao taj medij, sve sam intenzivnije zagovarao film kao samosvojno umetničko izražajno sredstvo, pri čemu nisam omalovažavao ekstra-sinematičku upotrebu tog medija. Jednostavno, ona me nije zanimala na teorijskom planu, iako sam do mile volje mogao da se zabavljam gledajući holivudske limunade i da film prihvatim kao informaciju o nečemu što sam želeo bolje da upoznam.\nNe smatram da sam ‘prednjačio sa nekom vrstom purizma’, još manje da sam to činio sa formalističkog stanovišta. Spontano sam osetio/shvatio da pokretna slika deluje umetnički najefektnije kada se izražava na sebi svojstven način. Biti veran onome što je esencijalno znači boriti se za principe koje teoretičar/stvaralac smatra bitnim u poslu kojim se bavi? Po čemu je takva teorijska doslednost ‘ograničena’? Da sam, u bilo kome trenutku, drukčije osećao, bez ustezanja bih promenio stav prema filmu kao umetnosti (ovu, za moje shvatanje kinematografije, bitnu kvalifikaciju više neću ponavljati).\nNema sumnje da je film mogućno, i to vrlo uspešno, koristiti za distribuciju proizvoda drugih umetnosti (naročito literature i pozorišta), za lansiranje ideja (naročito u političkoj praksi), kao i za naučna istraživanja ili popularisanje kulturnih artefakata (naročito na univerzitetu). Čak smatram da je to korisno, i da se ekstra-sinematička funkcija medija može teorijski u okviru raznih akademskih disciplina. Činjenica je da savremena teorija medija i komunikacija (po ugledu na semiotiku i konceptualizam) prenebregava umetničko dejstvo filma, usredsređujući se na njegovu jezičku, ideološku, političku, kulturološku, antropološku, i ko zna kakvu još funkciju. U okviru navedenih oblasti, i u „Dubokom grlu” („Deep Throat”) mogućno je pronaći odgovarajući „kod”, što se uveliko praktikuje na američkim „otvorenim” (open) univerzitetima, tj. kursevima etičkog, biheviorističkog i seksološkog „smera”.\nU našem najnovijem filmu „Ivkova slava” (rađen prema Sremčevoj pripoveci) pojedini kritičari otkrivaju specifično srpski „kod”, koji se ogleda u „prekoračenju ustaljenih obzira prilikom proslavljanja jedinstvenog srpskog praznika (svetitelja i patrona porodice), kada prestaju da važe uobičajena pravila ponašanja i poštovanja određenih pincipa hrišćanskog rituala” (citat preuzet iz članka „Antropološko ogledalo”, objavljen u Politikinom dodatku „Kultura – umetnost – nauka”, 26. novembra, 2005). Sveden na puku naraciju, s teatralanim mizanscenom, banalnim komičnim situacijama, traljavom glumom, konvencionalnom muzičkom pratnjom, bez imalo (rediteljskog) osećanja za ritam zbivanja na ekranu, uz krajnje amatersko kadriranje („talking heads”), film Ivkova slava je doživeo ogroman uspeh kod publike. Istovremeno, pojedini antropolozi smatraju da taj film „vredi” ozbiljno tretirati (film se završava venčanjem, snimljenim u autentičnom ambijentu), kao što semiolozi u tom filmu pokušavaju da identifikuju „srpski nacionalni kod, koji odražava tipično balkanski odnos prema religiji”, ilustruje „kulturno-istorijsku relevantnost vezanu za promenljivost leksike i govora date sredine”, i simbolizuje „karnevalizaciju srpske slave i krsnog imena, čime karakteri kompenziraju osećanje svoje inferiornosti” (svi citati su preuzeti iz navedenog članka u „Politici”). Nije teško konstruisati slične „teorijske” floskule o Ivkovoj slavi, filmu koji, bez obzira na to što je privukao najveći broj gledalaca,nema nikakvih estetskih vrednosti. Prisustvujući projekciji filma u prepunom bioskopu „Kozara”, slušao sam kako publika izvikuje primedbe na postupke karaktera, pevuši i pocupkuje na sedištima, zajedno sa Ivkovim neuviđavnim gostima, što bi trebalo da podstakne antropologe na ispitivanje mentaliteta takve, „kozaračke” (tj. iz bioskopa “Kozara”) publike.\nZa razliku od Dušana Stojanovića, oduvek sam bio rezervisan prema Bazenovoj koncepciji kinematografije, jer je delovala isuviše literarno, zasnovana na zakonima „jezika”, i podređena spobnosti kamere da „verodostojno” odrazi stvarnost. I Ejzenštejn je, kao teoretičar, smatrao film „jezikom svoje vrste”, dok se kao reditelj mnogo više bavio formalno-estetskim uobličenjem kadrova i principima njhihovog dinamičnog sučeljavanja (montaža). I iz dananje perspektive, Ejzenštejnov, Vertovljev, Kulješovljev i Pudovkinov teorijski pristup filmu, kao i teorijske rasprave Slavka Vorkapića, predstavljaju najpreciznija estetska razmatranja kinematografske umetnosti. Nasuprot njima, većina savremenih filmskih teoretičara pristupa filmu sa stanovišta drugih umetnosti i različitih akademskih disciplina, pre svega literature, teatra , jezika, slikarstva, kulturologije i antropologije. U Sjedinjenim državama, film se, najvećim delom, proučava u odeljenjima navedenih oblasti. Situacija nije mnogo bolja ni u tzv. filmskim odeljenjima (departments of cinema studies); čak i u profesionalnim filmskim školama film/video se izučava kao ekstenzija literature i pozorišta.\nOduvek me je intrigirao Stojanovićev dvostruki odnos prema kinematografiji: dok je, s jedne strane, filmove doživljavao kao umetnost, sa druge, o njima je raspravljao (i pisao) isključivo sa semiotičkog stanovišta. Shodno tome, u spontanoj diskusiji, isticao je sinematičke i estetske vrednosti kadra, a u svojim teorijskim napisima dosledno se držao semiotičkih principa. Ponekad sam imao utisak da svesno guši intimni doživljaj, kako bi mogao što vše da se udubi u semiotičko razmatranje filmske strukture „kao prevazilaženja jezika”, što je postala njegova opsesija, kao što je moja opsesija bila estetsko i sinematičko dejstvo pokretne slike. Usredsređujući se na „prevazilaženje” jezičkog značenja reprezentativnog kadra, Duško je zanemario spesobnost filma da „prevaziđe” i samo narativno značenje pokretne slike. Kad god bih ga doveo do dileme svojom dubinskom analizom neke sekvence koja deluje estetski i umetnički zbog izuzetnog formalnog uobličenja kadrova i njihove dinamičke interakcije (što ni on nije negirao), Duško je tvrdio da, bez obzira na stručnost i preciznost, moja analiza „prevazilazi” okvire teorije, tj, da je to ustvari stilistika i poetika filma, što me nije mnogo uznemiravalo, svestan da je svaki moj tekst, bez rezerve, objavljivao u „Fimskim sveskama”.\nIako sam svestan da – u današnjem vremenu – insistiranje na estetici deluje passe, ne mogu da idem protiv sopstvenog osećanja koje se u meni spontano javlja prilikom gledanja filma/videa, još manje da se povodim za teorijskim trendovima, ma koliko bili akademski „priznati”. Neosporno je da se, vremenom, estetski principi menjaju, i da ih treba izučavati u skladu sa novim pogledom na svet (world wiew), u zavisnosti od evolucije tehnologije. Pojam „estetski”, koji se nekada smatrao identičnim sa oserćanjem o „lepom”, danas uključuje osećanja za koja se ne može reći du su „lepa”. Međutim, kada je to po sredi, formalno uobličenje referenta može da osmisli i takva osećanja, tj. da u njima otkrije značenja i dejstva na način koji ih čini „umetničkim”. Zbog toga, i (pojedini) filmovi koji veličaju ideološki „nepodobne”, istorijski negativne, čak i nehumane pojave/ličnosti, dejstvuju na izuzetan estetski i umetnički način. Primer je film „Trijumf volje” nacističke rediteljke Leni Rifenštal: i pored glorifikovanja Adolfa Hitlera, taj dokumentarac mnogo dublje i estetskije otkriva prirodu i uzroke uspeha fašizma, nego sijaset „ideološko podobnih” anti-fašističkih dokumentarnih filmova napravljenih u bivšem Sovjetskom savezu prema striktnim zahtevima komunističke ideologije i postulata socijalističkog realizma. Flaertijev proslavljeni „Nanuk sa severa”, značajan s antropološkog gledišta kao „veran” prikaz određenog ambijenta, na umetničkom planu, ne može da se “meri” sa Vertovljevim „Čovekom s filmskom kamerom”, nedvojbenim remek-delom, ne samo dokumentarnog, nego filma uopšte. Orson Velsov film „Veličanstveni Ambersonovi” (rađen prema romanu Barta Tarkintona) estetski je superiorniji ne samo od drugog istoimenog filma rađenog prema istom romanu (1929. godine), nego je opšte priznat kao remek-delo filmske umetnosti. Velsov film sam redovno analizovao na mojim kursevima filmske estetike kao primer specifično sinematičnog izraza, dovedenog do estetskog vrhunca (u ključnim sekvencama), dok je istovremerno starija ekranizavija Tarkintonovbog romana („The Dance of Life”) korišćena kao „artistički dokument o specifičnostima kapitalizma na američkom Jugu, s kraja devetnaestog veka” (citat je preuzet iz „Description of the Course: American Culture of the 19th Century” na odeljenju za proučavanje nacionalne kulture. Svako u skladu sa svojim potrebama i shvatanjima, zar ne?\nTagged in : Božidar Žečević Vlada Petric\nPrevious Previous post: Suština filma – Vlada Petrić (II deo)\nNext Next post: Andžej Žulavski\nOne thought on “Suština filma – Vlada Petrić (I deo)”\nPovratni ping: Preminuo Vladimir Vlada Petrić – Filmske radosti


Chanel mirisne olovke i ulje za kosu - Harper‘s Bazaar\nChanel je za početak nove godine pripremio CHANCE FRAGRANCE PENS i CHANCE EAU TENDRE Hair Oil. Praktične proizvode možete smestiti u torbu i nositi sa sobom da bi diskretno osvežili miris na koži i kosi.\nMiris Chance nudi dozu optimizma, Chance Eau Fraîche ima svež i energičan efekat, Chance Eau Tendere će vam pružiti trenutak nežnosti, dok Chance Eau Vive sa sobom donosi živost.\nNa osnovu svog trenutnog raspoloženja odaberete idealnu mirisnu olovku i sve što treba je prisloniti njen vrh na svoju kožu i u samo jednom potezu naneti miris.\nCHANCE EAU TENDRE HAIR ULJE\nCHANCE EAU TENDRE nežan cvetno-voćni miris, sada je dostupan kao ulje za kosu koje objedinjuje negu i parfem u jednom novom, jedinstvenom proizvodu. Njegova formula obogaćena uljem jojobe ostavlja kosu mekom, sjajnom i laganom. Nanesite malu količinu CHANCE EAU TENDRE ulja za kosu celom dužinom sve do krajeva za glatku, nežnu mirisnu kosu. Ulje je dostupno u pakovanju od 35 ml.


Dino Park - Taktata\nDino Park Lifestyle My Husband My son Novi Sad Viktor\nNikada nisam bila fascinirana tim velikim i za mene gadnim čudovištima, ali sam uvek sa oduševljenjem primetaila kada ih deca vole i uzdižu njihovu nestvarnu pojavu, koja je rušila sve pred sobom.Njihovo postojanje je bilo toliko davno, da realno današnje vreme ne može ni da izmeri kada je to baš tačno bilo.Mislim da su sve to nagađanja i dodavanje miliona pre nove ere.\nIpak videti uživo njihove prirode veličine i celokupam dosta stvarni izgled je više nego odlična i veoma zabavna ideja.Viktor je uživao najvše!\nMichela Mzn May 17, 2016 at 11:31 PM\naaaaawwwww so cute :3\nUnknown May 22, 2016 at 11:38 AM\nPrelepo! I ja cu morati otici videti te dzinovske primere proslosti😊Vidi se da je Vica vise nedo odusevljen! Dino park is awesome ❤❤❤\nUnknown May 22, 2016 at 11:43 AM\nSva djeca su fascinirana dinosaurima, meni je to baš zanimljivo! :) Viktor je premeden! <3


Općina i ” Princess krofne ” organizuju | Općina Novo Sarajevo\nOpćina i ” Princess krofne ” organizuju\nDan đaka prvaka Općina Novo Sarajevo i Udruženje građana Princess krofne povodom obilježavanja početka školske godine za đake prvake organizovaće kulturno sportsku manifestaciju Dan đaka prvaka.\n– U ovoj godini Sarajevski dječiji hor Princess krofne obilježava 10. godišnjicu rada i postojanja, kaže nam Zlatko Bostandžić, jedan od umjetničkih rukovodilaca. Tim povodom Princess krofne će sa svojim gostima održati 25 koncerata u Sarajevu i svim većim gradovima Bosne i Hercegovine. Zbog dosadašnje uspješne saradnje osjećamo moralnu obavezu i želju da svoju koncertnu aktivnost započnemo u matičnoj općini Novo Sarajevo i to organizovanjem zajedničke kulturno- sportske manifestacije Dan đaka prvaka koja će zahvaljujući Općini Novo Sarajevo postati tradicionalna.\nPrema riječima Bostandžića manifestacija će se organizovati u ponedjeljak, 15 septembra, na igralištu OŠ Kovačići.\n– Očekujemo da ovoj manifestaciji prisustvuju svi prvačići, naša najvjernija publika. U slučaju da bude loše vrijeme planirali smo da se manifestacija održi u sali osnovne škole. Prije koncerta, u 11,30 planirana je fudbalska utakmica prvačići protiv Humanih zvijezda za koje će nastupiti, između ostalih, i Mirsad Abdagić-Kike, Seven up i plesni studio Seven, Samir Mujagić SMS, Princess krofne i ostali estradni djelatnici. Svaka od škola formiraće svoju fudbalsku ekipu koja će imati petominutni susret sa Humanim zvijezdama. Nakon toga u 12,30 sati počinje koncert Princess krofni i njihovih gostiju.


Uslovi poslovanja usluge Druga šansa - IKEA\nUslovi poslovanja u okviru pružanja usluge otkupa i ponovne prodaje nameštaja („Druga šansa“)\nOvi uslovi poslovanja dopunjuju, ali ne utiču na Politiku povraćaja kompanije IKEA, Uslove korišćenja IKEA Family programa i/ili Politiku privatnosti kompanije IKEA, kao ni na prava koja imate u skladu sa srpskim zakonodavstvom.\nČLAN 1. Mesto vršenja usluge „Druga šansa“\nUsluga „Druga šansa“ se pruža u IKEA robnoj kući u Beogradu:\nRobna kuća IKEA na adresi Astrid Lindgren 11, Beograd („Robna kuća IKEA u Beogradu“). Postupak koji kupac treba da isprati u okviru usluge „Druga šansa“, a u skladu sa ovim uslovima poslovanja, pak, obuhvata korišćenje internet rešenja „Druga šansa“ kao što je opisano u članu 2. u nastavku.\nČLAN 2. Opis usluge „Druga šansa“\nKako usluga „Druga šansa“ funkcioniše?\nU kompaniji IKEA verujemo da naši proizvodi zaslužuju drugu šansu, te smo u skladu sa tim voljni da od naših kupaca otkupljujemo polovne IKEA proizvode, sve u skladu sa ovde navedenim uslovima poslovanja.\nUsluga „Druga šansa“ omogućava kompaniji IKEA da pomogne kupcima da produže životni vek IKEA nameštaja tako što će otkupljivati njihove polovne IKEA proizvode u zamenu za IKEA vrednosnu karticu. Otkupljeni nameštaj će se prodavati na odeljenju „Cirkularni kutak“ po istovetnoj ceni po kojoj je otkupljen. Na ovaj način, kompanija IKEA omogućava još povoljniju opciju kupovine za veliki broj ljudi. Uz ovakav pristup poslovanju i način razmišljanja, IKEA realizuje svoj cilj uspostavljanja cirkularnog poslovanja i nastavlja da ostvaruje bolji uticaj na ljude i planetu.\nKupci treba da prate postupak uz pomoć našeg internet rešenja koje možeš pronaći ovde. Na kraju, kupac dobija okvirnu procenu vrednosti svog IKEA nameštaja na osnovu podaka koje je dostavio. Ukoliko je kupac zadovoljan procenom, samostalno donosi artikal u robnu kuću kako bi se se realizovao otkup.\nU robnoj kući, svi proizvodi prolaze proveru očuvanosti, koju vrši lice zaposleno u Odeljenju za kupce kompanije IKEA, te ne pristajemo na kupovinu proizvoda pre njihove provere u robnoj kući IKEA.\nAko stvarno stanje proizvoda odgovara informacijama koje je kupac ostavio prilikom dobijanja procene, procenjena cena se potvrđuje i robna kuća IKEA prihvata proizvod. Ako stvarno stanje proizvoda ne odgovara informacijama koje je kupac naveo, lice zaposleno u kompaniji IKEA kupcu nudi drugu cenu ili ne prihvata otkup. Ako se kupac saglasi sa konačnom cenom, lice zaposleno u kompaniji IKEA dogovoreni iznos stavlja na vrednosnu karticu koju daje kupcu.\nKonačna cena i odluka o prihvatanju otkupa se određuje u robnoj kući, kada se uporedi stanje proizvoda sa dobijenim informacijama na osnovu kojih je data okvirna procena cene.\nCena koju ponudi lice zaposleno u kompaniji IKEA posle fizičke provere je konačna i ne može se promeniti.\nNakon obostranog usaglašavanja i preuzimanja proizvoda od kupca, IKEA izdaje vrednosnu karticu sa dogovorenim iznosom otkupne cene.\nVrednosne kartice se mogu iskoristiti u robnoj kući IKEA, za kupovinu bilo kog proizvoda iz IKEA portfolija, uključujući i proizvode iz odeljenja „Cirkularni kutak“.\nOtkupljeni proizvodi se, nakon preuzimanja, prenose u odeljenje „Cirkularni kutak“ radi ponovne prodaje.\nAko kupac ne bude saglasan sa ponuđenom konačnom cenom, IKEA Srbija d.o.o. nema nikakvih obaveza prema kupcu.\nKupac nije u obavezi da kompaniji IKEA dostavi originalni dokaz o kupovini (npr. račun) kao uslov za prodaju polovnih proizvoda kompaniji IKEA.\nDa li postoji nešto što IKEA ne može da prihvati?\nUsluga otkupa IKEA nameštaja se trenutno odnosi samo na otkup nameštaja iz ličnog domaćinstva, i ne možemo prihvatiti velike količine i predmete koji su bili u komercijalnoj ili poslovnoj upotrebi. Ovaj uslov se odnosi na otkup maksimalno 4 komada istog proizvoda tokom jednog meseca.\nUsluga otkupa je u ovom trenutku koncipirana tako da se prihvata samo kompletan/potpuno funkcionalan nameštaj. IKEA trenutno ne može da prihvata proizvode u svim bojama iz kategorija koje su navedene u nastavku.\nSledeće kategorije proizvoda se ne mogu otkupljivati u okviru usluge „Druga šansa“:\nProizvodi koji nisu IKEA proizvodi\nDodaci za opremanje doma, kao što su rasveta i tekstil\nZasebni dodaci i komponente (šarke, ručke,...)\nProizvodi koji su korišćeni na otvorenom, uključujući i baštenske proizvode\nDušeci i tekstil za krevet (kao što su ćebad i prekrivači, jastuci i jorgani)\nKuhinje ili kuhinjski elementi, uključujući, ali ne ograničavajući se na gornje ploče klupa, ormane sa policama i frontove\nModularni garderoberi i dodaci\nProizvodi koji rade na gas\nProizvodi za decu i bebe (uključujući, ali ne ograničavajući se na krevece, dušeke i stolove za povijanje)\nProizvodi kupljeni na odeljenju „To je, što je“\nProizvodi moraju ispunjavati sledeće uslove da bi se mogli nuditi u okviru ove usluge:\nMoraju biti IKEA proizvodi iz dosadašnjeg asortimana\nMoraju biti kompletni (ne smeju nedostajati delovi)\nMoraju biti sastavljeni i u radnom stanju\nMoraju biti u dobrom ili vrlo dobrom stanju,\ni potom će biti raspoređeni u jednu od ispod navedenih kategorija:\nKategorija „KAO NOVO, nema oštećenja“: Proizvod je skoro kao nov. Nema vidljivih znakova habanja i deluje nekorišćeno. Nema fleka, škrabotina ili ogrebotina.\nKategorija „U VEOMA DOBROM STANJU, sa manjim oštećenjima“: Proizvod je u veoma dobrom stanju, ima vrlo malo znakova habanja i manjih ogrebotina. Nema fleka ili škrabotina.\nKategorija „DOSTA KORIŠĆENO, više oštećenja“: Proizvod je u dobrom stanju, ali su vidljivi znakovi habanja. Ima manje fleke ili nekoliko ogrebotina, ali je u dobrom stanju i u potpunosti funkcionalan.\nIKEA ima pravo da, po detaljnoj proveri lica zaduženih za procenu, proizvod uvrsti u bilo koju od gorenavedenih kategorija, kako IKEA smatra prikladnim.\nIKEA ima pravo da odbije da otkupi proizvod od kupca, ako isti ne ispunjava ovde navedene uslove.\nVremensko ograničenje za obaveštavanje kompanije IKEA o većoj neispravnosti kupljenih polovnih proizvoda i ograničenje u pogledu ostvarivanja prava koja kupac ima na osnovu garancije, iznosi godinu dana.\nPovrat kupljenih polovnih proizvoda zbog promene mišljenja nije odozvoljen.\nNa koji način se sredstva za otkupljeni proizvod isplaćuju?\nKupci nemaju mogućnost dobijanja gotovine u vrednosti otkupne cene proizvoda, već mogu dobiti vrednosne kartice koje mogu iskoristiti samo za kupovinu u robnoj kući IKEA u Beogradu, i nemaju pravo da zahtevaju izmenu parametara Usluge.\nČLAN 3. Porezi i troškovi\nKupac je jedini odgovoran za eventualne poreze i doprinose koje je možda potrebno izmiriti zbog iznosa koji je dobio od otkupa IKEA proizvoda.\nKupci ne snose nikakve dodatne (direktne i indirektne) troškove. Kupci su odgovorni za prevoz proizvoda do robne kuće IKEA. Kompanija IKEA ne refundira troškove prevoza, bez obzira na to da li će proizvod postati deo ove usluge ili ne.\nČLAN 4. Ostalo\nPružalac usluge ne preuzima odgovornost za slučajeve u kojima određena lica nisu u mogućnosti da učestvuju u realizaciji usluge, u celosti ili delimično, ako takva nemogućnost nastane zbog okolnosti koje su van kontrole Pružaoca usluge i bez propusta kompanije IKEA.\nU slučaju prevare, nesporazuma ili spora koji u bilo kom trenutku mogu nastati u vezi sa vršenjem ove usluge, IKEA zadržava pravo da preduzme sve zakonske mere koje smatra neophodnim.\nČLAN 5. Kampanja GREEN FRIDAY\nTokom kampanje Green Friday, u periodu od 10. novembra do 28. novembra 2021.godine, članovima IKEA Family kluba nudimo 50% veći iznos za otkup korišćenih IKEA proizvoda koji ispunjavaju sve uslove koji važe i za standardnu uslugu Druga šansa. Za kupce koji nisu članovi našeg IKEA Family programa lojalnosti, važiće ista ponuda kao i za standardnu uslugu Druga šansa.\n50% veća ponuda dostupna je isključivo kupcima koji su deo IKEA Family programa lojalnosti, a sav nameštaj koji se od njih otkupi u ovom periodu će se prodavati na odeljenju „To je što je“ u robnoj kući IKEA.\nIKEA Family članovi mogu da donesu svoje proizvode u robnu kuću do 28. novembra 2021. na odeljenje Službe za kupce u robnoj kući, zajedno s preliminarnom procenom koja se mora izvršiti onlajn u periodu od 10.11. do 28.11.2021.\nNakon što neko od IKEA zaposlenih na odeljenju Služba za kupce pregleda nameštaj i potvrdi ponudu, kupac dobija IKEA vrednosnu karticu s datim iznosom koju zatim može koristiti za kupovinu. Iznos dobijene IKEA vrednosne kartice može se koristiti za kupovinu potrebnih IKEA rešenja za uređenje doma.\nPrimenjuju se odgovarajući uslovi. Molimo te da obratiš pažnju na određene kategorije proizvoda za koje usluga otkupljivanja trenutno nije moguća. Saznaj više ovde.


Manastiri - VisitSerbia.org - Online hotels in Serbia\nPolazna | Destinacije | Kultura Srbije | Manastiri\nVredan deo evropske kulturne baštine, remek dela srednjovekovne umetnosti i kulture, spomenici kulture koji su među listom UNESCO-a, manastiri Srbije su umnogome posebnost naše kulturne istorije. ... [dalje]\nU dolini Ibra, nekadašnjem Starom Rasu, podignute su velike zadužbinarske crkve, spomenici Raške umetnosti kroz koje se prikazuje vladarska ideologija Nemanjića. ... [dalje]\nZbog istorijskih i umetničkih vrednosti, kao i lepote prirodnog okruženja manastiri Ovčarsko – kablarske klisure već dva veka privlače pažnju istraživača, umetnika i vernika. Oni su posebnost naše kulturne i umetničke baštine, a prvi pisani pomeni datiraju iz XV I XVI veka. ... [dalje]\nFruška Gora, poznata je po svojim prirodnim lepotama i brojnim sortama grožđa koje od kojih se proizvode najlepša fruškogorska vina, ali iznad svega, poznata je po svojim manastirima. 16 manastira smešteno je na planini koju nazivaju srpskom Svetom Gorom. ... [dalje]


KOLUBARA MORA PASTI: Napredak protiv novajlije u Kruševcu otvara sezonu!\nVuk Zarkovic\t 16.07.2021. 23:10h\nNapredak u ponedeljak, 21. jula, dočekuje Kolubaru, sa početkom u 21 sat, a kapije stadiona “Mladost” biće otvorene već od 19:30.\nNapredak u ponedeljak, 21. jula, dočekuje Kolubaru, sa početkom u 21 sat, a kapije stadiona “Mladost” biće otvorene već od 19:30. Utakmica će biti odigrana pred navijačima, ali broj je ograničen na 50 odsto kapaciteta tribina.\nNapretkovci su vredno radili u pripremnom periodu, u Kruševcu i u Severnoj Makedoniji, odigrali samo tri utakmice, tri rivala su otkazala, a ostvaren je dobar bilans - dve pobede i remi, bez primljenog gola.\n- Mislim da spremni dočekujemo novu sezonu. Doveli smo dosta igrača, nekima smo se zahvalili, jer smo želeli da podmladimo tim. Momci su dobro radili tokom priprema i očekujem da će sada biti mnogo lakše, nego pre šest meseci, kada smo počinjali drugi deo prethodnog prvenstva i do kraja strepeli za opstanak. Imali smo peh da se u poslednjem minutu utakmice sa Skopljem povredio Marko Pantić, pokidao je prednje ukrštene ligamente kolena i jako mi je žao zbog toga, jer radio je dobro, a sada ga čeka višemesečna pauza. Imamo neprijatnog protivnika u prvom kolu, jer novajlije u ligi uvek na startu igraju maksimalno motivisani. Očekujem, ipak pobedu, rekao je danas, na konferenciji za novinare, šef Stručnog štaba Napretka Milan Đuričić Đuni.\n-Zahvaljujući velikoj i nesebičnoj podršci Bratislava Gašića, koji je uvek uz Napredak i ogromnoj energiji našeg predsednika Miloša Nenezića, uspeli smo da stabilizujemo Klub u poslednjih deset meseci. U infrastrukturne radove, kako bi naš stadion bio pravi hram, uloženo je više od 65 miliona dinara. Zamenjena je travnata podloga na terenu, urađena hidroizolacija na tribinama, postavljenje nove stolice, renovirane novinarske i VIP lože i kompletno uređena unutrašnjost stadiona. Istovremeno, izmirili smo sva zaostala dugovanja, uložili dosta i u rekontrukciju tima, koji je na kraju sačuvao status superligaša. Danas redovno servisiramo sve obaveze, ne samo prema takmičarskom pogonu, već i prema javnim preduzećima i ostalim dobavljačima. Ali, da bi Napredak igrao zapaženu ulogu u predstojećem šampionatu i pokušao da izbori plasman na međunarodnu scenu minimalni budžet kluba treba da bude oko 150 hiljada evra na mesečnom nivou i neophodna nam je veća finansijska podrška Grada i ostalih gradskih institucija, ali i privrednih subjekata iz našeg kraja. Napredak je gradski klub, naša parola je “Napred gradski” i ukoliko se sponzorski pul proširi, zajedno možemo uspeti, istakla je šefica administracije.\nSJAJAN GEST ZMAJEVA: Fudbalski klub Voždovac uputio izvinjenje Kembelu zbog rasističkih uvreda\nPREPUN SEVER BUDI EMOCIJE! Stanković: Zadovoljan sam pristupom, nedostajao samo gol!


Milan radi 24/7, spava u kontejneru, pojede pesak uz obrok, ali se u Srbiju ne vraća - Srpski Glasnik\nPolitika u Srbiji Vesti iz Srbije Vesti iz sveta\nMilan Mihajlović, FOTO: Privatna arhiva; Direktno.rs\nMihajlović je rođen u Bitolju 1965. godine, a s obzirom na to da mu je otac vojno lice, morao je redovno da se seli, da bi u Beograd došao pre 45 godina. Milan je u prestonici Srbije završio osnovnu i srednju školu, kao i Rudarsko-geološki fakultet na smeru za eksploataciju nafte i gasa. Nakon završetka studija, svojstveno struci, odmah je našao posao, a u “belom svetu” radi od 2011. godine. Radio je u Turkmenistanu, Egiptu, a sada hleb zarađuje u Kazahstanu.\n– Moj posao je posao supervajzora na bušećem postrojenju. Mojih 15-tak kolega i ja radimo za jednu kompaniju koja ima ugovor sa kazahstanskom nacionalnom kompanijom o supervajzingu na tim postrojenjima. Posao mi je, dakle, nadgledanje kako jedan bušeći toranj radi, da li je sve po protokolu i programu, korigujem ukoliko nešto nije u redu – objasnio je Mihajlović na početku razgovora za Direktno.rs, dodavši da je posao težak u zavisnosti na kom ste radnom mestu.\n“Što se standarda tiče, generalno je bolje u odnosu na Srbiju. Ima doduše siromašnog sveta, kao i svuda, ali su u proseku bolji od nas, što nije tako teško. Ne znam tačno kolika im je prosečna plata, ali po onom što voze, kao i po građevinama, može se zaključiti da su daleko ispred nas”.\n– Najteže je onima koji su fizički i meteorološki izloženi svakakvim prilikama. Što se mene tiče, ja sam prvi u toj hijerarhiji, pa mi je malo manje naporno. Generalno jeste teško, nemate normalne uslove za život. Stanujete u kontejneru koji je priključen na neku centralu koja troši naftu i proizvodi struju, šibaju vas vetrovi, prašina, pesak… Dok jedete hranu ne postoji način da vam ne krcne nekoliko puta među zubima od posledica nanošenja peska – dodao je inženjer.\n– Kao supervajzor dostupan sam u svakom momentu za nadgledanje postrojenja i određenih problema. U principu radim 28 dana, pa sledećih 28 odmaram. Sve se zakomplikovalo usled kornavirusa, pa sam tamo morao da ostanem tri meseca zbog zatvaranja granica, ali u uobičajenim uslovima, 28 dana radim i isto toliko dana odmaram, za šta iskoristim priliku da dođem kući – rekao je Mihajlović koji se trenutno nalazi u Beogradu, a za nekoliko dana trebalo bi ponovo da otputuje u Kazahstan.\n“Standard je bolji nego u Srbiji, što nije tako teško”\n– Što se standarda tiče, generalno je bolje u odnosu na Srbiju. Ima doduše siromašnog sveta, kao i svuda, ali su u proseku bolji od nas, što nije tako teško. Ne znam tačno kolika im je prosečna plata, ali po onom što voze, kao i po građevinama, može se zaključiti da su daleko ispred nas. Kazahstanci su mahom muslimanske veroispovesti, ali su izuzetno prijateljski raspoloženi i prema pravoslavcima i prema katolicima. Jedino stranci mogu da se suoče sa nelagodom u smislu da su ljudi u Kazahstanu svesni da strancima ide mnogo para za plate. Ali, da se razumemo, njihova industrija ne bi bila uspešna toliko bez stranog faktora – kaže srpski inženjer.\nKada je u pitanju dilema između odlaska u inostranstvo u potragu za boljim životom i ostanka u Srbiji, Milan Mihajlović tvrdi da je to individualna stvar i da svako treba da odluči po sopstvenom nahođenju.\n– Kad bi se ovde nešto promenilo, pa nekim radnim akcijama opet da probamo da dignemo zemlju iz pepela, onda bi imalo smisla da ostanemo u ovoj zemlji. Sve ostalo je prilično individualno, razumem ljude koji odlaze u potragu za boljim životom, ali razumem i one kojima je teško da odu iz matične države uprkos lošoj situaciji. Što se konkretno mog zanimanja tiče, odnosno naftne industrije, bilo je znatno berićetnije pre 20, pa i pre 10 godina, ali i sada može dobro da se zaradi ukoliko se bavite zanimanjima koja su uvek tražena i koja se dobro plaćaju. Nisam pristalica toga da po svaku cenu treba odlaziti iz Srbije, ali sam siguran da svako treba da se bori za bolji život i uslove – zaključio je inženjer Milan Mihajlović.\nTags: Bušotine nafte, inženjer, Kazahstan, Milan Mihajlović, srbija


Ronilački sat SUUNTO D5 black/lime / Svijet-medija.hr: Ronilački satovi\n| Ronilački sat SUUNTO D5 black/lime\nRonilački sat SUUNTO D5 black/lime s ekranom u boji, izmjenjivim remenom i digitalnim dnevnikom ronjenja dostupnim u Suunto aplikaciji za rekreativne ronioce. Suunto D5 namijenjen je rekreacijskim roniocima. Dizajniran je da bude jednostavan za upotrebu i omogući roniocu da se fokusira na ono što je doista bitno dok istražuje podvodni svijet. Novi Suunto D5 napravljen je da bude toliko pregledan i jednostavan za upotrebu da se možete prepustiti istraživanju prekrasnog podvodnog svijeta. Zaigrajte se sa stilom tako što ćete promijeniti remen kako bi se bolje uklopio u vaš izgled. Nakon ronjenja, bežičnim putem spojite kompjuter s aplikacijom Suunto kako biste ponovno proživjeli svoje avanture i podijelili ih s vašim prijateljima. Suunto D5 odlikuje se još i digitalnim kompasom, potpuno novim vibrirajućim alarmom, dnevnikom ronjenja, poviješću ronjenja i četiri modula ronjenja. Ako uparite svoj Suunto D5 s bežičnim transmiterom Suunto Tank POD prije samog zarona, moći ćete pratiti podatke o tlaku zraka u boci izravno s vašeg ručnog zgloba.


Luksuzni hotel "Mona" nalazi se u centru Zlatibora - najpoznatijeg planinskog turističkog centra Srbije, koji je 235 km udaljen od Beograda. Hotel Mona Zlatibor raspolaže sa 47 dvokrevetnih soba, 6 superior apartmana, 6 klasičnih apartmana i "Mona" apartmanom. Svaka smeštajna jedinica Hotela Mona Zlatibor opremljena je udobnim razdvojenim ili francuskim ležajevima, TV, mini barom, telefonom i besplatnim Internetom.\nModerno opremljena kongresna sala Hotela Mona Zlatibor, sa telefonom, Internetom i poslovnim centrom pogodna je za uspešnu organizaciju skupova veličine do 500 gostiju, u teatar postavci. U okviru renoviranog dela Hotela Zlatibor Mona 4*, izgrađen je kongresni centar Koledo kapaciteta za 500 ljudi u teatar stilu. Ovaj multifunkcionalni prostor, sa pogledom na šumu, opremljen je najmodernijom tehnologijom i predstavlja pravo mesto za održavanje seminara, kongresa, poslovnog sastanka ili svečanih večera. Za potrebe organizacija velikih skupova kongresni prostor pruža mogućnost i uspostavljanja izlagačkog prostora u foajeima kongresnog centra i na recepcji.\nU prijatnom ambijentu hotela MONA Zlatibor nalazi se bazen, hidromasažni bazen, fitnes centar, sauna, jacuzzi i centar za masažu. Gosti koji borave u Hotelu Mona na Zlatiboru uživaju u vrhunskim tradicionalnim gastronomskim specijalitetima, koji se služe u restoranima "Vila" i "Perun", kao i u širokom izboru pića u "Lada" baru. Prijatna atmosfera i brojni sadržaji, kao udoban ambijent čine Hotel Monu na Zlatiboru izvanrednom destinacijom za predivan odmor i uspešan skup. Tokom boravka u ovom prekrasnom hotelu na Zlatiboru i u zlatiborskom okrugu, toplo preporučujemo posetu sušari u selu Mušvete koja proizvodi dalmatinsku pršutu i dimljene proizvode vrhunskog kvaliteta, što je nezaboravno iskustvo, koje izuzetno prija.