RTS :: RIK: Pravila o radu biračkih odbora ista od maja 2008.\nIzbori 2017 RIK: Pravila o radu biračkih odbora ista od maja 2008.\nutorak, 28. mar 2017, 13:05 -> 13:07\nRIK: Pravila o radu biračkih odbora ista od maja 2008.\nPredsednik Republičke izborne komisije Vladimir Dimitrijević demantovao je pisanje pojedinih medija da će ta komisija na predstojećim izborima biti daleko tolerantnija prema biračima nego na svim prethodnim, a posebno u vezi sa, kako je naveo, razlikovanjem važećih od nevažećih glasačkih listića.\nDimitrijević je ukazao, naime, da odredbe Pravila o radu biračkih odbora sa uputstvima biračkom odboru o tome kako da razlikuju važeći od nevažećih glasačkih listića, odnosno koje sve listiće treba da prihvate kao važeće, nisu se menjale još od izbora za narodne poslanike Narodne skupštine, održanih 11. maja 2008. godine.\nTako da su, navodi Dimitrijević, rešenja iz važećih Pravila o radu biračkih odbora praktično preuzeta iz Pravila o radu biračkih odbora za koordinirano sprovođenje svih izbora raspisanih za 11. maj 2008. godine, koja su bila objavljena u Službenom glasniku Republike Srbije, broj 30/08.\n"Na svim izborima počev od navedenih izbora iz 2008. godine, biračkim odborima se sugeriše da obrate pažnju na svaki glasački listić i da ulože napor da utvrde pravu izbornu volju svakog birača, u smislu utvrđivanja za kog kandidata je birač glasao, bez obzira na način na koji je tu svoju volju izrazio", naveo je Dimitrijević u saopštenju dostavljenom medijima.\nOvi izbori, stoga, nisu nikakav izuzetak, niti su uvedene neke posebne instrukcije biračkim odborima, istakao je.\nDimitrijević je posebno istakao da su u važećim Pravilima o radu biračkih odbora praktično preuzete identične odredbe Pravila iz 2008. godine o tome da se važećim glasačkim listićem smatra i listić na kojem su ispisani ili nacrtani komentari, parole ili druge poruke ili na kojem su precrtana imena drugih kandidata ili njihovih predlagača, naravno pod uslovom da se može utvrditi za kog kandidata je birač glasao.\nPremijer Pakistana čestitao Vučiću pobedu na izborima\nRIK odbacio sva tri prigovora na konačne rezultate predsedničkih izbora\nRok za predaju izveštaja o troškovima kampanje 22. maj\nDSS: Predstavnik DSS-a u RIK-u glasao mimo odluke stranke\nDSS: Naš član u RIK-u glasao suprotno stavu stranke\n5° C 6° C 6° C 6° C 5° C -6° C


8 termina Radža joge\nMesec dana joge!\n8 termina joge u Joga centru LOTOS za samo 990 din\n8 termina joge za mesec dana\nČasove vodi sertifikovani instruktor joge\nČasovi se održavaju na sledeći način:\n- Joga za dobro jutro\n8 termina u okviru jednog meseca\nJoga centar Lotos na Dorćolu\nFizičke vežbe, Vežbe disanja, Vežbe opuštanja\nJoga predstavlja kompletan pristup praksi joge koja obuhvata:\n- Fizičke vežbe: jačanje mišića, povećanje gipkosti, otklanjanje telesnih blokada usled nagomilanog stresa, otklanjanje slabosti i strahova kroz određene položaje tela (asane). Vežbe se rade dinamički i statički, i pogađaju celo telo, tako da se na kraju časa oseća potpuno fizičko blagostanje.\n- Vežbe disanja: tehnike kojima se efikasno umiruje nervni sistem, povećava dnevna doza energije kojom čovek raspolaže i otklanjaju blokade na dijafragmi čime se dolazi do potpunog psiho-fizičkog rasterećenja.\n- Vežbe opuštanja: moderan način života ne daje čoveku šansu da se zaustavi kakofizički, tako i mentalno, i da se opusti u pravom smislu te reči. Joga tehnike opuštanjanas uče kako da se zaista oslobodimo dnevne napetosti i stresa, i kako da te tehnikeprimenjujem svakodnevno i van prostorija joga sale.\nJoga za dobro jutro-Časovi Vinyasa Flow joge,prilagođeni jutarnjim potrebama tela,buđenju,pokretanju i pripreme za predstojeći dan.\nRedovne cene u Joga centru su za:\n2 časa nedeljno - 3000 din\n3 časa nedeljno - 3800 din\n4 časa nedeljno - 4500 din\n5 časova i više - 5000 din\nČasove vodi sertifikovani instruktor joge sa višegodišnjim iskustvom.


« Одговор #180 послато: Јул 31, 2021, 05:04:33 пре подне »\nЦитат: CosicZ Јул 31, 2021, 02:20:02 пре подне\nSasvim sigurno da toponim Serbi ili Srbinovo ima neko drugo značenje na srodnom, maltene istom jeziku kao sto je srpski\nMislim da za sada nismo toliko kopali i istraživali da bi mogli tačno odrediti granice bele Srbije, ne vidim razlog da ona ne može da se proteže severnije i istočnije od navedenih, a možda nikad nije ni postojala, isto važi i za hrvatsku koja i ostavlja taj mitski utisak.\nNeosporno je da su Srbi itekako živeli na tim prostorima, uostalom postoje i genetska poklapanja danas, jedino ako nismo/te skloni da smo poreklom beli Hrvati. U šta ja lično ne verujem, i svako ko veruje bi tebao pregledati glavu.


VANJA GRBIĆ POBESNEO ZBOG SVETSKE SPORTSKE MAFIJE: Ovo je ODMAZDA Rusima, 81\t683\nSUROVI CRNOGORAC: Psihopata udario Ukrajinca u glavu pre borbe, a onda 40\t147\nBJEEELIIICAAA SA CENTRA! Amerika priča samo o Profesoru: Srbin uz zvuk 9\t571\nZABRANJEN ČAK I PUTIN: Ne može ni kao gost na najveća sportska takmičenja! 30\t480\n06.11.2018. 20:48h 07.11.2018. 00:36h\nU drugom meču Grupe C, Napoli i Pari Sen Žermena igrali su 1:1, a na tabeli vode Liverpul u Napoli sa po šest bodova, PSŽ ima 5, a Crvena zvezda 4.\nZVEZDIN HEROJ: Nokautirao Liverpul, popeo se na šipku, pa na Severu vodio navijanje! Čarobno veče Milana Pavkova (KURIR TV)\nCEO SEVER U TRANSU: Marš na Drinu odzvanja Marakanom! Delije u EKSTAZI (KURIR TV)\n90+4. minut - Još jedna fantastična odbrana Borjana posle šuta Salaha.\n85. minut - Čaušiću je ukazana pomoć, vratio se u igru, ali očigledno je da ne može da pruži maksimum.\n85. minut - Van Dajk je pokušao glavom - preko gola.\n83. minut - Problem za Zvezdu. Povredio se Čaušić, a Milojević više nema pravo na izmenu.\n82. minut - Borjan ponovo zaustavlja Salaha! Posle auta Egipćanin je bio na drugoj stativi, doduše skoro u mrtvom uglu, ali je šutirao, a Zvezdin golman odbranio.\n80. minut - Izmena u Liverpulu. Ulazi Origi, izlazi Lalana. Klop igra sa četiri napadača.\n79. minut - Velika gužva u šesnaestercu Zvezde. Zbunila se odbrana domaćina, kofuzija Borjana i Rodića, ali na kraju je sve ispalo dobro.\nOVACIJE ZA NEMANJU MATIĆA: Delije skandirale ime fudbalera Manečestera za vreme utakmice sa Liverpulom! (KURIR TV)\n75. minut - Dobra kontra Zvezde, akciju je započeo i završio Gobeljić, ali na kraju nije dobro zahvatio loptu.\n73. minut - Poslednja izmena Milojevića, umesto Krstičića uveo je Jovičića.\n71. minut - STATIVA! Posle kornera ponovo je pokušao Salah, a njegov udarac zakačio je stativu i otišao pored gola.\n71. minut - Šut Salaha, lopta je zakačila Gobeljića, ali je Borjan sjajno intervenisao.\n64. minut - Druga izmena Milojevića. Marin se više ne kreće dobro posle udarca dobijenog u prvom poluvremenu, pa ga je zamenio Čaušić.\n62. minut - Fudbalerui Zvezde su za sat igre ukupno pretrčali pet kilometara više od rivala.\n60. minut - Stojković ne može da nastavi utakmicu, u igri je Gobeljić.\n57. minut - Stojkoviću se ukazuje pomoć! Očigledno je da trpi jak bol.\n56. minut - PREČKA! Firmino je centrirao, lopta je zakačila jednog igrača Zvezde i pogodila prečku.\nNAVIJAČI PARTIZANA SA KAPAMA PARTIZANA!\n49. minut - Delije su smislile pesmu za Pavkova, zapravo prepevali su stari navijački hit koji je bio posvećen Mihajlu Pjanoviću: "Hej, Pavkov, skoči, daj gol glavom"...\n48. minut - Firmino je centrirao, a Degenek izblokirao Manea pred golom.\n46. minut - MILNER IGRAO RUKOM, LAHOZ NIJE SVIRAO PENAL! Marin je šutirao, Milner je loptu zaustavio rukom, ali se Španac nije oglasio.\n46. minut - Počelo je drugo poluvreme. Klop je izvršio dve izmene, umesto Staridža na teren je poslao Firmina, a umesto Aleksander-Arnolda ušao je Gomez.\nPAVKOV I LUDNICA DELIJA: Pogledajte atmosferu među posle Zvezdinih golova Liverpulu (KURIR TV)\n37. minut - Žuti karton za Lalanu posle žestokog starta nad Marinom.\n34. minut - Još jedan pokušaj Staridža - pored gola.\n33. minut - Lalana glavom šalje loptu pored gola.\n29. minut - GOOOLLL - 2:0 ZA CRVENU ZVEZDU! PONOVO PAVKOV! Izdržao je duel sa Vajnaldumom i sa više od 20 metara šutirao snažno i precizno!\n26. minut - Sad je i Ben bio u dobroj poziciji, ali je glavom poslao loptu za malo pored gola.\n23. minut - Jirgen Klop je već poslao trojicu igrača na zagrevanje.\n22. minut - GOOOLLL - 1:0 ZA CRVENU ZVEZDU! PAVKOV! Marin je izveo korner sa desne strane, Pavkov je posle nebeskog skoka sa šest, sedam metara glavom zakucao loptu u mrežu.\n21. minut - Odličan šut Bena, ali je Alison odlično intervenisao.\n20. minut - Još jedna prilika za Staridža, iz blizine je šutirao između dvojice Zvezdinih defanzivaca, ali je neko zakačio loptu i ona je otišla u korner.\n17. minut - VELIKA ŠANSA ZA LIVERPUL! Staridž je na ivici peterca ostao sam, ali je loptu poslao preko gola!\n15. minut - AUUU!!! Posle kornera sa desne strane Savić je iz okreta šutirao između trojice igrača Liverpula - preko gola. Ovo je bila najopasnija situacija po goste.\n13. minut - Još jedan opasan napad Zvezde. Marin je gurnuo loptu ka Benu, ali su gosti otklonili opasnost. Ipak, to je bilo dovoljno da navijači ponovo zagrme.\n11. minut - Salah je centrirao, Staridž je skočio, ali jedva je glavom okrznuo loptu, ona je na 15 metara od gola pala na volej Aleksander-Arnoldu, koji je pucao preko gola.\n10. minut - Marin je šesnaestercu Liverpula "zalomio" jednog protivničkog igrača i šutirao, što je bilo dovoljno za uzdahe "Delija", iako je lopta postala lak plen golmana Alisona Bekera.\n8. minut - Mane je ušao u kazneni prostor Zvezde i uputio oštru loptu u sredinu, ali Milner nije dobro reagovao.\n5. minut - Marin je već dobio žuti karton zbog oštrog starta na Aleksander-Arnoldom.\n3. minut - Prvi uzdasi domaćih navijača! Lopta je bila pred golom Liverpula, ali je Matip intervenisao, a Zvezda je dobila prvi korner, posle kog je iz daljine šutirao Krstičić - neprecizno.\n2. minut - "Pune tribine ludih navijača", grmi sa Severa!\n1. minut - Sudija Lahoz je dao znak da utakmica počne.\nTrener Crvene zvezde Vladan Milojević iznenadio je uvrstivši u tim Slavoljuba Srnića i Milana Pavkova, dok je njegov kolega iz Liverpula Jirgen Klop na klupi ostavio Roberta Firmina, Fabinja, Džoa Gomeza i rovitog Nabija Keitu, a od igrača koji nisu standardni poverenje ukazao Žoela Matipa, Adama Lalanu i Danijela Staridža.\nCRVENA ZVEZDA: Borjan - Stojković, Savić, Degenek, Rodić - Krstičić, Jovančić - Srnić, Marin, Ben - Pavkov.\nLIVERPUL: Alison - Aleksander-Arnold, Matip, Van Dajk, Robertson - Lalana, Milner, Vajnaldum - Mane, Salah, Staridž.\nUtakmicu sude Španci prevođeni Antonijom Mateuom Lahozom.\nU terminu od 21.00 drugi meč Grupe C igraju Napoli i PSŽ.\nNa tabeli vodi Liverpul sa šest bodova, Napoli ima pet, PSŽ četiri, a Zvezda jedan.\nZvezda i Liverpul sastali su se na "Enfildu" pre dve nedelje i tada je domaćin pobedio 4:0.\n18:53 - Crveno-beli sa Natalijinom ramondom\nCRVENO-BELI NE ZABORAVALJAJU: Zvezdini fudbaleri sa Natalijinom ramondom na dresu!\n18:50 - Ispred Juga i dalje gužva\n18:49 - Duh Enfilda na Marakani\n18:47 - Delije pozdravile Zvezdinu generaciju koja je srušila Liverpul\n18:39 - Zagrevanje engleskih navijača\n18:35 - Marakana je puna!\n18:31 - Vruć doček za Redse!\n18:20 - Iz Sidneja na Marakanu!\n18:18 - Aplauz Delija za crveno-bele\n18:07 - Navijači Liverpula iz Soluna\n18:01 - Evo kako se Englezi na tribini spremaju da bodre Klopov tim protiv Zvezde\n17:59 - Delija ima sa svih strana\n17:58 - Navijači Liverpula pod pratnjom policije\n17:50 - Policija zaustavila Delije zbog Liverpulovog autobusa\n17:35 - Crveni na Marakani\n17:32 - Delije stižu sa svih strana\nCENTAR GRADA POD OPSADOM DELIJA: Navijači Zvezde sa svih strana pristižu na Marakanu! (KURIR TV)\n17:26 - Marakana je spremna!\n17:17 - Lahoz na centru\nUtakmicu sudi Španac Antonio Mateu Lahoz, a pomagaće mu zemljaci Pau Kebrian Devis i Roberto del Palomar, dok će četvrti arbitar biti Dijego Barbero Sevilja. Lahoz ima 41 godinu, bio učesnik Svetskog prvenstva u Rusiji. Četvrti sudija sudija bio je na susretu Engelske i Švedske (2:0), a na centru se našao na duelima Danska i Autralije (1:1), odnosno Islanda i Hrvatske (1:2). Ove sezone je sudio i u Ligi Evrope, ali i u najkvalitetnijem evropskom takmičenju kada je delio pravdu Benfiki i Bajernu (2:0).\nZanimljivo da je već ranije sudio Liverpulu i to prošle godine u četvrtfinalu Lige šampiona kada su crveni slavili protv Mančester sitija rezultatom 2:1.\n17:09 - Navijač Liverpula šokirao Beograđane: Biće 3:0 za Zvezdu!\nNAVIJAČ LIVERPULA ŠOKIRAO BEOGRAĐANE: Biće 3:0 za Crvenu zvezdu! Evo i zašto\n16:58 - Ovo je dobar znak za Delije!\nDELIJE, OVO JE DOBAR ZNAK: Nikola Lazetić OVIM videom najavio dobar rezultat Zvezde sa Liverpulom! (VIDEO)\n16:43 - Liverpul bez Šaćirija! Evo i zašto\n16:37 - Evo kako u regionu prate meč u Beogradu\nSRBI UPLAŠILI LIVERPUL: Vest da Šaćiri ne dolazi u Beograd uzdrmala region! Hrvatski i bosanski mediji veliku pažnju posvetili duelu na Marakani!\n16:28 - Englezi uživaju u Beogradu\n16:26 - Crveni osetili travu Marakane! Klopovo hop-cup\n16:20 - Gužve na prilazima Marakani\nSVI PUTEVI VODE NA MARAKANU: Gužve na prilazima stadionu Rajko Mitić nekoliko sati pre meča Zvezde i Liverpula (KURIR TV)\n16:14 - Klop: Na srpskom znam samo da psujem\nKLOP I U BEOGRADU POKAZAO KAKAV JE CAR: Srpski jezik je komplikovan! Naučio sam samo psovke (KURIR TV)\n16:10 - Zvezdine nade bez sreće! Poraz od Liverpula na Brdu\nBEZ SREĆE ZA CRVENO-BELE: Liverpul i sudije pobedili Zvezdu\n16:08 - Navijači Liverpula u Beogradu uvereni u pobedu\n16:05 - Ekspediciju sa "Enfilda" u utorak je na aerodromu "Nikola Tesla" dočekao veliki broj navijača Liverpula iz Srbije. U centru pažnje našli su se Mohamed Salah i trener Jirgen Klop.\nLIVERPULMANIJA: Navijači čekaju fudbalere Redsa na beogradskom aerodromu (KURIR TV)\nREDSI BEZ ŠAĆIRIJA STIGLI NA MEGDAN ZVEZDI: Fudbaleri Liverpula iskulirali navijače na aerodromu (KURIR TV)\nPESMA ZA SALAHA: Evo kako je nabolji fudbaler Liverpula reagovao na doček u Beogradu (KURIR TV)\nKLOP ODUŠEVIO SRBE PO DOLASKU U BEOGRAD: Evo šta je nasmejani trener Liverpula radio na aerodromu Nikola Tesla (KURIR TV)\n16:00 - Dobrodošli! Budite uz Kurir i pratite sva dešavanja vezana za utakmicu Crvena zvezda - Liverpul.\nCrvena zvezdaLiverpulMarakanastadion Rajko MitićDelijeLiga šampionafudbal\nVANJA GRBIĆ POBESNEO ZBOG SVETSKE SPORTSKE MAFIJE: Ovo je ODMAZDA Rusima, a evo ko čuva AMERE OD DOPING KONTROLE 81\t683\nSUROVI CRNOGORAC: Psihopata udario Ukrajinca u glavu pre borbe, a onda ga PREBIO za 18 sekundi! (VIDEO) 40\t147


Odbojkaši Spartaka bolji od imenjaka iz Ljiga\nVlado Šućur | 23. oktobar 2017. | 14:52 | Sport\nU drugom kolu odbojkaške Superlige Spartak iz Subotice savladao je Spartak iz Ljiga rezultatom 3-0. Posle tri godine subotička publika ponovo gleda najbolje timove u Srbiji a ekipa Igora Žakića potrudila se da im priredi lepo otvaranje sezone u Hali sportova. Domaći su bili bolji u svim segmentima igre, sva tri seta dobili vrlo ubedljivo a za prvu pobedu u novom takmičarskom ciklusu bilo im je dovoljno 63 minuta.\nSubotičani su najavili dominaciju početkom prvog seta. Stigli su do 8-3 da bi u nastavku uvećali razliku za mirnu završnicu uvodnog dela igre. Odservirali su četiri asa, imali isto toliko uspešnih blokova, napad je funkcionisao odlično i ovaj set završen je rezultatom 25-13.\nDomaći Spartak je drugi set započeo još ubedljivije. Bilo je 8-1, razlika je ubrzo dostigla 10 poena a tajm aut i česte izmene nisu mnogo promenili u igri ekipe koju vodi Marko Simić. Njegovi igrači nisu uspeli da pronađu sigurnost prilikom prijema niti rešenje za dobar blok Tumbasa i Sinđelića. U napadau su bili sigurni Seizović i Kovačević, a Eremić je okončao set, bilo je 25-16.\nOčigledno spremnija i uigranija ekipa iz Subotice nije propustila priliku da meč završi u tri seta. Ljižani su do sredine poslednjeg perioda pružali delimično dostojan otpor ali nisu uspeli da poremete sigurnu igru protivnika. Napad subotičkog tima bio je još sigurniji nego u prva dva seta, servis odličan, primači razigrani. Prišli su gosti na minus tri sredinom seta ali su tada protivnici vezali pet poena i prelomili. Završeno je rezultatom 25-16 pošto je Vanja Eremić iskoristio drugu meč loptu. Eremić je bio i najefikasniji pojedinac susreta sa 13 osvojenih poena. Aleksandar Tumbas dodao je 11 a Branislav Seizović 10. U timu Spartaka iz Ljiga Vadan Đorđević je upisao pet poena. Odbojkaše Spartaka iz Subotice u narednom kolu očekuje gostovanje u Novom Pazaru, istoimenoj ekipi, koja je pobedama u prethodna dva kola istakla najviše ambicije.


Clipsy | Roda\nDobitnici: 1. izvlačenje\nDobitnici: 2. izvlačenje\nDobitnici: 3. izvlačenje\nDobitnici: 4. izvlačenje\nVećini nas, porodični trenuci spadaju u najvažnije. Bilo da smo kod kuće ili van nje, trudimo se da vreme koje provodimo sa najdražima bude kvalitetno. A zabava je svakako neophodan začin našim porodičnim okupljanjima.\nClipsy upravo to želi i zato svojim proizvodima već godinama unosi zabavu u porodične momente.\nUvodeći nove oblike i ukuse, Clipsy je uvek išao u korak sa inovacijama, osluškujući potrebe svojih potrošača.\nU sada već širokoj lepezi proizvoda, pronaći ćete nešto za svakog člana svoje porodice – bilo da odabrete neki od već dobro poznatih, razigranih ukusa, opredelite se za jedinstveni Clipsy Mix ili grickate sveže spremne kokice.\nClipsy ima za svakog po nešto, jer zna koliko je svaki porodični trenutak važan. On je tu da unese ono zrnce topline i zabave koji svakodnevne zajedničke trenutke pretvaraju u nezaboravne porodične uspomene.\nGrickaj i zabavi se!\nRoda i Laško te vode u Kinu na svetsko prvenstvo u košarci\nSve za leto!\nPodrška kreće iz porodice


TV Banat / BOŽIĆNE RADIONICE ZA DECU U GRADSKOM MUZEJU\n10:29 PETAK, 17. 12. 2021. - 10:29 Autor: Ana Marić\nBOŽIĆNE RADIONICE ZA DECU U GRADSKOM MUZEJU\nU Gradskom muzeju u Vršcu organizovane su Božićne radionice za decu uoči najvećih hrišćanskih praznika, u težnji da se ne zaborave običaji pre svega posvećeni deci i porodici.\nKroz igru i druženje deca će praveći čestitke kao znak ljubavi i poštovanja prema roditeljima učiti o običajima.Deca su se potrudila da sa puno ljubavi ukrase svoje čestitke kako bi obradovali roditelje i pokazali koliko ljubavi za njih imaju.Detinjce slavimo treće nedelje pred Božić , običaj je da se dete veže u zoru kanapom a nakon što daruje roditelje oni ga odvežu. Naredne nedelje su materice pa očevi pred sam Božić gde deca vezuju roditelje a oni njih darivaju. Čin vezivanja predstavlja veze u porodici i njihovu povezanost ljubavlju i poštovanjem.\n„MOJA IGRAČKA, NA BOLEST TAČKA“\nU Osnovnoj školi „Mladost“ učenici od prvog do četvrtog razreda, zajedno sa svojim učiteljima i pedagozima, organizovali su Humanitarni sajam pod sloganojm „Moja igračka, na bolest tačka“ kako bi pomogli dečaku Jasminu u daljem lečenju.


bebisiterka-–-žena-od-poverenja | Porodica | Život porodice\nBebisiterka – žena od poverenja 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nBebisiterka – žena od poverenja\n06.10.2011. / 08:19 25.08.2017. / 18:36\nPronaći odgovarajuću dadilju nije nimalo lako. Pristupite ovom poslu sa potpunom odgovornošću.\nPrva karakteristika koju bebisiterka deteta mora da ima jeste da u nju imate poverenje. S obzirom da od izbora prave osobe zavisi kvalitet vremena vašeg deteta, podrazumeva se da imate pravo da budete zahtevni i da očekujete mnogo. Na šta treba da obratite pažnju?\nTakođe, ne zaboravite da njoj ne mora da se podrazumeva ono što i vama. Otuda je vaša međusobna komunikacija veoma važna. Na primer, bez obzira što vam se može učiniti suvišnim, objasnite joj vaš stav o ostavljanju deteta bez nadzora, i na koje se to konkretno situacije odnosi (na primer, prilikom presvlačenja, ili u automobilu, u društvu sa drugom malom decom - bez prisustva odraslih, ili pored otvorenog prozora - koji dete može da dohvati ili do njega dopuže...). Uputite je u one važne sitnice kao što su: koja je omiljena igračka vašeg deteta, u kom položaju najradije spava, šta sme a šta ne sme da jede i pije, u kom položaju se najpre smiri… Ona mora znati i gde se nalazi mesto za presvlačenje, bočice, hrana, cucla. Ne zaboravite da joj kažete ako vaše dete ima neke posebne, karakteristične navike ili potrebe.\nU svakom slučaju, bebisiterku u svoju porodicu uvedite postepeno. Budite prisutni dok uči osnovne "operacije" kao što su presvlačenje ili hranjenje. Dozvolite joj da bude što više samostalna, umešajte se savetom samo kada je potrebno. Uobičajeni period navikavanja deteta na nepoznatu osobu, koja će se ubuduće brinuti o njemu, jeste dve nedelje. Za sve to vreme, roditeljima se predlaže da budu prisutni, kako bi odvajanje bilo što bezbolnije za sve članove porodice. Vaš smireni stav i odnos poverenja prema njoj - biće poruka i za vaše dete, koje "upija" vaše emocije.\nDadilja Od 1. do 3. godine 9-12 meseci Zvezde Od 4. do 5. godine


SA-Izvidjaci: April 2011\nPretpostavljamo da ste zaboravili kada smo objavili zadnji prilog iz serijala "Galerija sjećanja". A objavili smo ga 15. februara ove godine. Ovog puta nastavljamo sa 1975. godinom. Fotografije su nam dostavili Dragan Popović-Pana i Taib Šantić.\nNa ovoj fotografiji su konjički izviđači na defileu 3. marta 1975. godine.\nNa sljedećim fotografijama Taiba Šantića su: 1. ekipa OI "Midhat Haćam" na oktobarskom takmičenju IPV; 2. logorovanje u Kleku; dok su ostale fotografije snimljene na Smotri SIJ-a na Petrovoj gori.\nPozivamo sve one koji prate ovaj blog da nam dostave svoje fotografije koje imaju a odnose se na naredne godine.\nEvo nekoliko rečenica o Odredu izviđača "6. april" Sarajevo. Već duže vrijeme nismo ništa pisali o aktivnostima toga odreda. Kako je došlo proljeće, tako se i aktivnost odreda pomalo zahuktava. U planu je mnogo toga, od čega izdvajamo:\n1. Omasovljenje Odreda i formiranje novih jedinica\n2. Organizacija izborne skupštine Odreda\n3. Učešće na proljetnim akcijama drugih odreda i saveza\n4. Organizacija škole za vodnike i načelnike četa (najvjerovatnije Boračko jezero)\n5. Organizacija logorovanja (samostalno ili u saradnji sa drugim odredima) itd.\n9. aprila 2011. godine OI "6. april" je učestvovao na smotri i druženju izviđača iz Zenice. Tom prilikom 11 naših planinki i izviđača je bilo u Zenici skupa sa izviđačima iz Kantona Sarajevo.\nU prilogu šaljem fotografije koje su snimljene neposredno prije polaska u Zenicu na peronu željezničke stanice u Sarajevu.\nPozdrav – Alija Preljević\nObjavio/la Vesko u 10:08 No comments:\nEvo još jedan mali prilog za naš Blog. Prvu fotografiju predala mi je moja radna kolegica Amina Bavčić. Fotografija je snimljena krajem sedamdesetih godina na Boračkom jezeru. Djevojčice su pčelice iz odreda “Hasan Brkić”, formiranog pri preduzeću “Unioninvest” iz Sarajeva, a koji je nastao iz čete izviđača OI “Boriša Kovačević”. Amina Bavčić je druga zdesna, a prva zdesna je Sabina Osmanagić, kćerka Muzafera Osmanagića-Age.\nNa sljedećoj fotografiji su polaznici VIII sreske izviđačke škole na Palama u julu 1965. godine.\nNa posljednjoj fotografiji su polaznici škole za načelnike odreda Pale 1966. god.\nPozdrav sa najljepšim željama,\nObjavio/la Vesko u 01:01 No comments:\nObjavio/la Vesko u 22:46 No comments:\nDNEVNIK IZVIĐAČKOG ŠKOLARCA – Miroslav Antevski – III deo\nREPUBLIČKA ŠKOLA ZA NAČELNIKE ODREDA, PALE 1970. godine.\nPrvi deo je objavljen 19. januara, drugi deo 18. februara 2011. godine\nUlazimo u treću, poslednju nedelju ove škole, koja je trajala od 16. VII do 4. VIII.\nPoslednji dan je uvek poseban. Osim ogromnog znanja koje steknu školarci, tu je i svečano zatvaranje škole. Osim dnevnika koji verno čuva naše uspomene, uvek nosimo i neke druge „suvenire”.\nIzviđačka knjižica u koju je upisana i ova škola, kao i sve druge važne aktivnosti i priznanja svakog izviđača. I potpis, Slavko Butina.\nI na karti koja je poslužila za savlađivanje gradiva iz topografije mogu se napisati priznanja i posvete.\nOvo je prva stranica odluke štaba V klase Republičke škole za načelnike odreda koju je nedavno citirao naš Bećko, a ovaj polaznik škole sačuvao celu, originalnu.\nI na kraju, nekoliko starih fotografija, koje dobro pamte svi „stari” izviđači, ponajviše sarajevski, ali i mnogi iz Bosne i Hercegovine, a i cele bivše nam države.\nKoliko smo vremena proveli ispred ovog kamina?\nSliku izviđačkog doma pamtimo svi.\nA da li se neko od izviđača prepoznaje na ovoj slici?\nKada zažmurim, vratim se pedesetak godina unazad, vidim ovu sliku. To je bilo mesto na kom sam putovala iz jednog u drugi svet. Nije nam trebao vremeplov ili neka druga sprava naučne fantastike. Za to je bio zadužen ĆIRA. Izlazili smo iz njega garavi, nadvikivali se sa njegovim kloparanjem, ali naše pevanje je bilo glasnije.\nOvo je bila prva ili poslednja železnička stanica, zavisi u kom pravcu putujemo.\nZa polaznike ove izviđačke škole, posle tri nedelje izviđačkog života, poslednja stanica. Sledeća je Sarajevo, povratak u onaj drugi život. Ko nije bio izviđač, rekao bi u „normalan svet”.\nHvala Miroslavu što je sačuvao ove dragocene uspomene i podelio ih sa nama baš na ovom našem, izviđačkom blogu.\nObjavio/la Vesko u 13:16 No comments:\nVrijeme je proljeća, doba kada izviđači odlaze na izlete. Ipak, prije odlaska na izlete dobro bi bilo da svoje članove voda ili čete upoznate sa drvećem koje postoji u vašoj okolini. Na sastanku voda ili čete upoznajte članove i sa ovim dijelom koji će biti koristan svakom izviđaču ili planinki. Na sastanku zadužite jednog ili više članova koji će se pripremati da naprave što bolji herbarijum. Ovog puta koristimo crteže i objašnjenja iz dodatka nekadašnjeg lista “Mi mladi” – “Vodnik i vođa”, koji je objavljen 1959/60. godine.\n(Duplim klikom miša crtež se povećava)\nObjavio/la Vesko u 09:04 No comments:


Manje popravke namještaja, Leskovac Barilovićki :: eMajstor.hr\nMANJE POPRAVKE NAMJEŠTAJA, LESKOVAC BARILOVIĆKI\nTražim dobrog izvođača manjih popravki namještaja: Sakupili i provjerili smo izvođače manjih popravki namještaja, koje rade u kraju Leskovac Barilovićki i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani izvođači manjih popravki namještaja će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tIskusan izvođač za manje popravke namještaja Leskovac Barilovićki više


City :: Romkinje kao preduzetnice :: Predstoji duga borba za izlazak Romkinja iz začaranog kruga siromaštva\nHome | Program | Projekti | Romkinje kao preduzetnice | Predstoji duga borba za izlazak Romkinja iz začaranog kruga siromaštva\n16. 12. 2019. Niš\nPredstoji duga borba za izlazak Romkinja iz začaranog kruga siromaštva\nOko 90% Roma ima primanja ispod nacionalne linije siromaštva Oko 40% romske dece živi u domaćinstvima u kojima je neko od članova išao na spavanje gladan ili nije mogao da priušti kupovinu hrane tokom posljednjih mesec dana Samo 15% mladih Roma i Romkinja ima završenu srednju školu — gimnaziju ili stručnu. Obrazovno postignuće mladih Romkinja je niže u odnosu na mlade Rome.\nU slučajevima kada rade za platu, Romkinje su u većoj meri izložene mogućnosti rada u sivoj zoni u odnosu na Rome.\nRomkinje su lošijeg zdravstvenog stanja i imaju ograničen pristup zdravstvenoj nezi u odnosu na žene neromskog porekla, i češće su korisnici socijalne pomoći u odnosu na muškarce Rome. Diskriminacija nije prisutna samo kod nas i u regionu. Ima je i u Evropskoj Uniji. U Španiji, Rumuniji i Portugaliji, 38-40% Roma obuhvaćenih studijom izjavilo je da su iskusili diskriminaciju na tržištu rada u poslednjih 5 godina. U Italiji, Grčkoj i Češkoj, brojke se kreću od 66 do 74%. Mnogi su takođe izjavili da su bili meta diskriminacije na radu, i to 41% u Češkoj odnosno 33% u Grčkoj.\n65% mladih Romkinja, u odnosu na 52% mladih Roma, pripadaju kategoriji koja se nalazi van zaposlenja, obrazovanja i obuke. Rodne razlike u pogledu obrazovnog postignuća i opšteprisutna nejednaka raspodjela neplaćenih poslova u domaćinstvu, u kombinaciji sa ograničenim pristupom uslugama brige o deci, doprinose ranjivosti žena na tržištu rada.\nIzazovi sa kojima se žene iz romske zajednice suočavaju su dvostruki: oni koji se odnose na sve žene i oni koji se odnose naročito na žene iz pomenutih zajednica. Tako se one nose sa uobičajenim poteškoćama na polju socijalnog uključivanja koje muče sve žene, kao i poteškoćama koje su pogoršane specifičnom kulturom i rodnim ulogama koje postoje u njihovim zajednicama i koje mogu da ometu njihov lični razvoj. Nizak nivo stručne spreme je naročito kritičan za njihovu situaciju i podizanje istog je vrlo bitno za unapređivanje njihovog potencijala za zapošljavanje i zdravstvenog stanja\nKljučni pokazatelji iz mnogobrojnih anketa koji se odnose na sektor obrazovanja otkrivaju nepovoljan položaj žena iz ovih zajednica, čak i u poređenju sa muškarcima iz istih. Na primer, dok je je 86,5% muških Roma starosti od 15 do 24 godine pismeno, isto je tačno samo za 72,8% žena iz iste starosne grupe. Po istom istraživanju, Indeks rodnog pariteta za višu srednju školu je iznosio 0,8 i ukazivao na to da višu srednju školu pohađa manje žena iz romske zajednice nego muškaraca (isti indeks pariteta je iznosio 0,94 za nižu srednju školu i 1 za osnovnu školu).\nTakođe, po izveštaju Fondacije za otvoreno društvo, dok 11,2% muškaraca iz romske zajednice nije završilo ni jednu godinu obrazovanja, tj. ostali su nepismeni, ovaj procenat je bio tri puta viši među ženama (oko 30% ispitanica je izjavilo da nikad nisu bile upisane u školu).\nOko 17,5% muškaraca se upisalo u višu srednju školu ili je završilo, dok je taj procenat bio triput niži u slučaju žena.\nZbog svega navedenog potrebno je zaista razvijati jasno osmišljene i za početak finansijski potpomognute inicijative za razvoj socijalnog preduzetništva među Romkinjama. Ono se pokazalo kao izuzetan model za osnaživanje romskih žena u regionu o čemu svedoče brojni primeri kojih smo tek uspeli da se dotaknemo.\nSocijalnim preduzetništvom mogu da se bave i mlađe obrazovane Romkinje ali i starije ukoliko se radi o prodaji rukotvorina na primer. Uspeh jednog socijalnog preduzeća inicirao bi otvaranje novih i na taj način bi se polako suzbijao neverovatni začarani krug siromaštva kome su izložene.


Konferencija za medije Predsednice Jahjaga i Predsednika Josipović - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nKonferencija za medije Predsednice Jahjaga i Predsednika Josipović\nNakon bilateralnog sastanka, Predsednica Jahjaga i Predsednik Ivo Josipović, su dali izjave za medije i odgovorili su na pitanja novinara.\nU nastavku dajemo transkript iz ove konferencije:\nPredsednik Ivo Josipovic: Na sastanku sa Predsednicom Republike Kosovo, gospodom Atifete Jahjaga ucinili smo jedan sveobuhvatni pregled naših dosadašnjih odnosa. Konstatovali smo da izmedu naših dveju zemalja nema otvorenih pitanja, da naši odnosi su vrlo dobri i da ima mnogo prostora za proširenje ovih odnosa.\nOdnosi izmedu naše dve zemlje vode u pravcu mira u regiji i naša perspektiva jeste evropska perspektiva.\nRazgovarali smo o nizu pitanja, za saradnju u mnogim oblastima, za potpisivanje sporazuma saradnje.\nU ovo vreme svetske krize, razgovarali smo o daljnjem razvoju ekonomske saradnje i naglasili da ima prostora za povecanje ove saradnje.\nRazgovarali smo i za pripadnike albanske zajednice u Hrvatskoj i za pripadnike hrvatske zajednice na Kosovu. Pozdravio sam angažovanje Predsednice Kosova za poboljšanje stanja hrvatske zajednice na Kosovu.\nPrema Kosovu Hrvatska vodi politiku dobrih odnosa i politiku koja podržava kretanje Kosova u pravcu evropske integracije.\nPredsednica Jahjaga: Ja sam u službenu posetu Republici Hrvatskoj na poziv mog prijatelja, Predsednika Josipovic. Imali smo vrlo koristan sastanak, razgovarali smo o unapredenju svestranih odnosa izmedu naše dve države.\nSaglasili smo se da gradani Kosova koji godinama žive u Hrvatskoj i Hrvati koji žive na Kosovu su mostovi prijateljstva i saradnje, kulturne razmene i reciprocnog upoznavanja. Ovi gradani imaju dvojno državljanstvo i ja ih ne smatram klasicnim iseljenicima, jer imaju svoja imanja i slobodno se krecu sa jedne u drugu državu te je naš interes da oni žive i rade onde gde im je najbolje. Mi smo stvorili sve uslove da se ovo realizira.\nCestitala sam Predsedniku Josipovicu postignuti uspeh Hrvatske i njenog naroda na putu ka Evropske Integracije. Ovo jeste jedan uspeh podsticaja koji otvara novu stranicu za sve zemlje regije u obostranoj saradnji za rešavanje svih medusobnih pitanja i za ispunjavanje potrebnih uslova koji se traže od strane Evropske Zajednice, narocito za razvoj demokratskih procesa, za slobodu i ljudska prava te za vladanje zakona.\nVisoko cenimo dosadašnju pomoc i dobrodošao je nastavak pomoci Hrvatske u proces Evropsko-Atlantske integracije Republike Kosovo. Sa predsednikom Josipovicem smo se saglasili da buducnost svih država Zapadnog Balkana jeste integracija u Evropsku Zajednicu.\nOvo doprinosi miru i stabilnosti u regiji i stvarnoj saradnji izmedu naroda i zemalja.\nSa Predsednikom Josipovicem smo razgovarali o kulturnoj i obrazovnoj saradnji i narocito o ekonomskoj saradnji, za trgovacku razmenu, za investiranje kapitala, o zajednickom nastupu u druga tržišta.\nIzmedu Republike Kosovo i Republike Hrvatske nemamo niti jedno otvoreno pitanje i imamo ista ili slicna gledišta o medunarodnim pitanjima.\nSamnom jesu i nekoliko ministara Vlade Kosova koji ce konkretno uvideti mogucnosti saradnje u odredene oblasti izmedu naših dveju država.\nU nastavku, Predsednica Jahjaga i Predsednik Josipovic su odgovarali na pitanja novinara:\nPitanje: Ocekujete li da Srbija menja pristup prema Kosovu sa izborom Nikolica za predsednika?\nJosipovic: Ja ne mogu predvideti koja ce biti politika jedne druge države pa ni Srbije. U zadnje vreme mi smo imali dobre odnose sa Srbijom i želeo bih da se oni nastavljaju. Ipak, iz razloga koje znate, ja necu prisustvovati inauguraciji Nikolica u Beograd.\nPitanje:Koja je važnost vaše posete Hrvatskoj i koje ste obaveze, vi i predsednik Josipovic, preuzeli?\nJahjaga: Posetu Republici Hrvatskoj cenim vrlo važnom jer obe naše zemlje nastavljaju medusobnu saradnju i svestrane odnose.\nOdnosi izmedu naše dve zemlje su primer za regiju. Republika Hrvatska jeste korak bliže Evropskoj Zajednici i njeno iskustvo na ovom putu integracija i državotvornosti jeste jedan dobar i koristan putokaz za Republiku Kosovo.\nJa sam Predsedniku Josipovicu izrazio naše posvecenje za razvoj dobrih odnosa izmedu naše dve zemlje, u interesu naših naroda. Garantovala sam za položaj Hrvata na Kosovu, garantovala sam za jedno rezervirano mesto poslanika za hrvatsku zajednicu te sam garantovala da cemo zajedno raditi za stvaranje uslova da svi Hrvati, koji su nekad živeli na Kosovu da ce imati mogucnosti da se vrate kad god žele i da nastave živeti i raditi onde.\nŠto se tice ekonomske saradnje, izgradnja autoputa Drac-Priština omogucava jeftiniju i bolju razmenu izmedu naše dve zemlje kako morskim putem, preko Rijecke Luke i Luke Drac, tako i putem Jadranske magistrale.\nPitanje: Gospodo Predsednice u Srbiji su izmenjeni odnosi i novi srpski Predsednik Nikolic je ponovio stav da ne odustaje sa Kosova. Da li se ugrožava dijalog sa Srbijom i da li može biti izmene odnosa izmedu vaših dveju zemalja?\nJahjaga: Kosovo jeste suverena država sa konsolidovanom demokratijom i sa snažnim medunarodnim prijateljima kao što su Sjedinjene Americke Države i zemlje Evropske Zajednice. Izborni proces u bilo kojoj susednoj zemlji ne može imati nijedan uticaj.\nMi smo spremni za saradnju sa svim susednim zemljama. Ustavom smo potvrdili da nemamo teritorijalne pretenzije prema nikome i zahtevamo da i susedne zemlje poštuju ova nacela. Sa Srbijom želimo iskrenu saradnju uz medusobno poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta drugog u interesu mira i stabilnosti i u interesu gradana dveju zemalja. Dok, dijalog je ostvaren uz saglasnost dveju zemalja i olakšanje / posredovanje Evropske Zajednice. Dosadašnji sporazumi olakšavaju komunikaciju izmedu gradana i cini lakšim njihov život.\nBuducnost dijaloga zavisi od aktera kako žele da nastave dijalog. Kosova je izrazila svoju spremnost da se dijalog nastavlja cim Srbija primenjuje do sada postignute sporazume. Mi ne vidimo niti jednu drugu putanju kojom ce se Srbija prinudi ispuniti svoje obaveze kao medunarodni faktor i da se ponaša kao jedna susedna država u odnosu prema Kosovu.\nPitanje: Da li strahujete od eskalacije stanja na severu Kosova?\nJahjaga: Što se tice tri opštine gde vecinska zajednica su Srbi, gradani uživaju sva prava kao i sve druge manjinske zajednice.\nGradani Srbi, koji žive u ovom delu Kosova su gradani Republike Kosovo. Buducnost ove zajednice zavisi od same ove zajednice, od Ustava i zakona Republike Kosovo. Buducnost ove zajednice jeste potpuna integracija u institucije Republike Kosovo, potpuna primena Paketa Ahtisaarija, koja je primenjena u svim ostalim delovima Republike Kosovo.\nZa ove gradane je to bolje da se što brže oslobode ilegalnih struktura koje su bile, a i sada su, izazov za institucije Kosova i medunarodne institucije. Oni trebaju odustati od njihovih starih ideja. Jer nema podele Kosova niti Srbije, nema razmene teritorija niti razmene stanovništva. Ljudi jednom za uvek trebaju odbaciti ideje devetnaestog (XIX) veka i da razmišljaju sa idejama veka u kojem žive. Jer buducnost Kosova, Srbije i svih zemalja jeste u evropskim integracijama.\nPitanje: Da li ce poseta Predsednice Jahjaga smetnja u odnosima Hrvatska-Srbija?\nJosipovic: Hrvatska je jedna od prvih država koja je priznala nezavisnost Kosova. Tokom današnjih pregovora smo razgovarali o odnosima Hrvatska-Kosovo, za poboljšanje ovih odnosa a ne za Srbiju.\nGospoda Jahjaga je posetila još mnogo drugih evropskih država i nema razloga da ne bude danas za posetu u Hrvatsku.


Vreme 1571 - Intervju – Marta Popivoda i Ana Vujanovic: Moramo biti partizanke\nSEĆANJA SU VAŽNA: Ana Vujanović i Marta Popivoda\n"VREME": Kako i zašto ste odlučile da napravite film u kome će vaša baka-strina i njena sećanja iz mladosti provedene u partizanima i u fašističkim logorima zauzeti centralno mesto?\nAV: Sonja je bila moja baba-strina i njene priče sam znala od rođenja, ali u detinjstvu, 1980-ih, one su bile davna, mračna prošlost, koja se ne može ponoviti. Zatim, tokom 1990-ih, socijalizam i komunizam su bili potpuno diskreditovani kao političke opcije, pa su i sama Sonja, kao i njen muž Ivo, učestvovali u protestima protiv Miloševića sa hibridne demokratske-socijalističke pozicije. A onda, 2000-ih, kako je neoliberalni kapitalizam počeo da se etablira, a talas demokratije potrajao svega par godina, Sonjino iskustvo je dobilo novi značaj. I pošto smo se mi, mladi kulturni radnici – uključujući Martu i mene – okupljali na nezavisnoj, levo orijentisanoj sceni, principi Sonjine priče su postali nešto što moramo ponovo da naučimo. To su: solidarnost, samoorganizacija, socijalna pravda, internacionalizam, antiimperijalizam… Tada je Marta odlučila da napravimo film i započele smo seriju intervjua sa Sonjom. Svakako, jačanje desnice svuda u Evropi učinilo je ovu priču još urgentnijom.\nNa prvi pogled, film je uglavnom o sećanju. Sećanja su uvek fluidna, promenljiva, intimna, uvek su i interpretacija. Kakva je vaša politika sećanja? Zašto su sećanja zabeležena u ovom filmu važna u društvu u kome živimo danas – u Srbiji, u Evropi, globalno? Sa druge strane, moglo bi se reći da je film i o zaboravljanju. Nedopustivo retko se danas govori o tekovinama antifašističke borbe sa kojima smo u Jugoslaviji odrastali, a za to vreme zaborava antifašizma svedočimo nicanju raznih fašistoidnih tendencija...\nMP i AV: Ova sećanja su važna jer prisustvujemo aktivnom brisanju komunizma kao pokretačke snage antifašizma iz današnjeg evropskog društva. Tu mislimo na revizionističke pristupe istoriji, u Srbiji, a i šire, od institucionalnog nivoa do svakodnevnog života. Oni obuhvataju diskurse nacionalnog pomirenja, pa s tim i opraštanje fašistima, evropsku rezoluciju o totalitarizmu koja izjednačava fašizam i komunizam, nostalgične reminiscencije međuratnog perioda i izmišljene građanske kulture u Kraljevini Jugoslaviji koje gledamo na TV, menjanje školskih udžbenika iz istorije itd. U Srbiji smo dobili dva zakona koji direktno vode rehabilitaciji kolaboracionista kao što su Dragoljub Mihailović, Nikola Kalabić i Milan Nedić. Zatim, u Sloveniji imamo agendu "narodne sprave" koja treba da ujedini žrtve fašizma i komunizma u ime nacionalnog jedinstva. U Makedoniji kao jedinu novu javnu instituciju imamo skaredni Muzej žrtava komunizma. Zatim, u Srbiji, a i drugde u regiji postoji netrpeljivost prema LGBTIQ osobama. Takođe u Srbiji, Sloveniji, a i drugde po Evropi imamo rasizam prema Romima, kao i strah od migranata iz Sirije i Afrike. To zatvaranje društva, te žičane ograde, nije li to slika i prilika povampirenog fašizma, kome je brisanje sećanja na antifašizam širom otvorilo vrata?\nMP: Nas dve smo kulturne radnice, pa smo razmišljale šta filmom Pejzaži otpora možemo da doprinesemo da te priče ne prepustimo zaboravu – a to je da ih iz ličnih iskustava izmestimo u javnu sferu. Moj osnovni rediteljski gest u ovom filmu je spoj pripovedačke proizvodnje "verbalnih slika", odnosno "scena sećanja" i slika pejzaža otpora, odnosno pejzaža u kojima su se odvili događaji iz Sonjinih priča, a koje smo posetili tokom rada na filmu...\nAV: ...Ta Sonjina priča teče i teče, preliva se preko predela natopljenih borbom i traži nova tela otpora u svojim gledaocima i slušaocima. Moraćemo da se potrudimo da ih bude što više.\nProtok vremena u filmu kao da je usporen, rastegnut. Dato nam je (gledaocima) vreme da obratimo pažnju na svaki detalj, da ga ne zaboravimo. Jednostavna forma filma čini njegov sadržaj supervidljivim i u tome leži radikalnost filmske kompozicije. Kakav je bio proces rada, montaže, kako ste došli do ovakve forme?\nMP: Zapravo, pokušala sam da napravim film u Sonjinoj temporalnosti. Bila sam pod velikim uticajem pokreta "spori film" (slow-cinema) koji često izjednačava realno i filmsko vreme na nivou kadra. Međutim, kako je spori film uglavnom fokusiran na formu, dok je sadržaj manje bitan, mi smo ovde pokušale da intervenišemo u tu paradigmu i suočimo njegovu formu sa snažnim sadržajem. Nadale smo se da će upravo to dovesti do veće vidljivosti sadržaja, kao i da će gledalac imati vremena da proživi i reflektuje svaki detalj Sonjine priče. Zatim, bile smo zainteresovane za principe konstruktivističkog i kubističkog pejzaža iz vizuelnih umetnosti i kako se oni mogu prevesti u temporalnost filma i pokretnih slika. Ovo nam je bila zanimljiva referenca i zbog toga što je to bila levičarska umetnost Sonjinog vremena.\nGde je sve film sniman? Koji sve pejzaži su u njemu? Kako razumete koncept pejzaža?\nMP: Dok Sonja priča, putujemo kroz pejzaže njene revolucionarne mladosti – šume i planine Srbije, uglavnom oko Valjeva, i blatnjavi teren Aušvica, zabeležene onako kako izgledaju danas – kao i kroz njen mali stan u centru Beograda gde je živela sa mužem i mačkom.\nAV: Za nas je pejzaž velika i višeslojna tema, što teorijski, što životno. Za početak, moja porodica s tatine strane dolazi iz Crne Gore, iz okoline Skadarskog jezera, koju krasi fantastična priroda. Moj deda je bio smiren, meditativan čovek, veliki ljubitelj tog kraja, koji je moju sestru i mene naučio da ćutimo i posmatramo let orlova krstaša iznad planinskog vrha. Sa teorijske strane, pisala sam mnogo o "pejzažnoj dramaturgiji" koja postoji u izvođačkim umetnostima, naročito poslednjih godina. Važna tema koja je izronila iz ovih istraživanja je "perspektiva" i kako mi pomoću linearne perspektive, od renesanse stvaramo iluziju da je svet ovde za nas. Tu je krenula razmena sa Martom i okrenule smo se alternativnim pristupima perspektivi i rešavanju problema kako naseliti pejzaž različitim pogledima (kamere) u isto vreme. To smatramo i važnim političkim pitanjem.\nMoguće je iščitati u filmu referencu ka autorima poput Danièle Huillet i Jean-Marie Straub. Na koji filmski/teorijski kontekst se oslanjate?\nMP i AV: U svetu filma, reference su nam svakako Danièle Huillet i Jean-Marie Straub, dovoljno je pomenuti da se knjiga o njihovom filmskom radu zove upravo Pejzaži otpora. Ali tu su i Chantal Akerman, Lisandro Alonso, Eric Baudelaire, Thomas Heise. Što se tiče teorijsko-umetničkog konteksta, važni su nam spisateljica Gertrud Stein, teoretičar Hubert Damisch, kao i reditelji i koreografi koji su ispitivali scenske zamisli pejzaža koji nije određen linearnom perspektivom. Što se tiče sadržaja filma, istakle bismo snažan uticaj koji su na nas izvršili roman Svetlane Aleksijevič, Rat nema žensko lice, koji donosi priče borkinja iz Sovjetskog saveza i njihovu verziju rata, zbirku eseja Kore Georgea Didi-Hubermana o «sećanjima breza» iz logora Aušvic-Birkenau, kao i esej Ursule le Guin, Ceger-teorija pripovedanja, koja razvija antiherojski pogled na istoriju civilizacije i ističe da voli roman jer umesto Heroja, tamo imamo prosto ljude, koji su svi heroji priče.\nAko bih morala da odaberem jednu reč koja bi stajala ispred čitavog ovog filma, bila bi to hrabrost. Hrabrost Sonje Vujanović, a kroz nju i čitave partizanske generacije naših baka i deka, hrabrost koja ne vidi mogućnost neuspeha onoga za šta se zalaže. Takođe i hrabrost autorki filma. Šta je za vas hrabrost?\nMP i AV: Hrabrost je i danas biti partizanka. A partizanke smo sve mi, žene, koje ne prihvatamo nacionalizam, homofobiju i rasizam, koje smatramo da je neoliberalni kapitalizam izrabljivački ekonomski sistem iako često govori umilnim glasom ličnih sloboda, koje smo sumnjičave prema globalizmu jer nije rešio geopolitičke nepravde, koje smo svesne da je kućni rad, taj ogromni ženski doprinos civilizaciji u kapitalizmu toliko potcenjen da se čak i ne smatra radom i koje smo spremne da u takvom svetu podignemo glas otpora i ponudimo vizije drugačijeg sveta na bilo kom mestu i u bilo kom mediju. I na ulici i u galeriji. Upravo smo od Sonje naučile da ne moramo da budemo herojke da bismo bile partizanke. Ali moramo biti partizanke. Nema nam druge.\nPredviđeno je prikazivanje filma u Srbiji?\nJeste naravno, ali ne smemo još da otkrijemo kad i gde će biti srpska premijera. Svakako: uskoro u Beogradu!


Naslovna Košarka NBA PLEJ-OF: Čudno veče Karija, imamo prvog finalistu Zapada!\nPoznat je prvi finalista Zapada posle susreta u Teksasu, gde je Golden Stejt savladao domaći Hjuston sa 118:103 za 4-2 u seriji.\nMnogi su se pitali kako će Voriorsi odigrati bez povređenog Kevina Djurenta, ali Stef Kari i Klej Tompson su odgovorili na to.\nZa razliku od Denver Nagetsa, koji će igrati sedmi meč polufinalne serije nakon poraza u Portlandu, Golden Stejt to nije dozvolio.\nPošto prvi put u karijeri nije postigao niti poen u prvom poluvremenu, Kari je u drugom ubacio čak 33!\nRekord drži Erik Flojd koji je takođe igrajući za Voriorse 1987. godine u drugom poluvremenu dao čak 39 poena.\nTompson je dodao 27, uz ključnu trojku kada su se domaći primakli na samo jedan posed.\nAndre Igudala postigao je važnih 17 poena.\nKod Rokitsa najefikasniji je bio Džejms Harden sa 35 poena, Kris Pol dao je 27, a Pi-Džej Taker 15.\nGolden Stejt sada čeka pobednika serije Denver – Portland, gde je majstorica na programu naredne večeri.\nNa Istoku je takođe već poznat jedan finalista, a to je Milvoki.\nBaksi su u petom meču savladao Boston Seltikse i sad čekaju boljeg iz sedme utakmice Toronta i Filadelfije.\nPrethodni tekstFUDBALSKI SAVEZ POTVRDIO: Zvezdi priznata sporna 30. titula!\nSledeći tekst“ENGLESKI” PARTIZAN: Još jedna funkcija za Miloševića!


Otvoren natječaj: Prijavite film na 17. MFF – SirokiBrijeg.info\nNaslovnica Kultura Otvoren natječaj: Prijavite film na 17. MFF\nOtvoren natječaj: Prijavite film na 17. MFF\nUz program u konkurenciji MFF prikazuje i najnovija svjetska filmska ostvarenja kao i radove domaćih autora. I ovu godinu Festival donosi filmske radionice za mlade, filmske kvizove, projekcije na otvorenom, te odličnu zabavu na festivalskom trgu u središtu Širokog Brijega, kazali su organizatori.\nPrethodni članakNovi Zakon o razvojačenim braniteljima i njihovim obiteljima, uz niz pogodnosti za ovu kategoriju stanovništva\nSljedeći članakOdržani Dani pobijenih u Ljubuškom


PRAVILNIK O IZMENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O VISINI TAKSE ZA PRUŽANJE USLUGA REPUBLIČKOG GEODETSKOG ZAVODA: Pravilnikom, koji je stupio na snagu 7. januara 2017. godine, uvedene su dve nove usluge - Upis objekta ili posebnog dela objekta, sa upisom zajedničke svojine ili susvojine u korist bračnih, odnosno vanbračnih supružnika i Promena imaoca prava na nepokretnosti, odnosno upis zajedničke svojine ili susvojine u korist bračnih, odnosno vanbračnih supružnika. Supružnici koji zajedno kupuju nepokretnost i čija se oba imena nalaze u kupoprodajnom ugovoru, svoja prava na nepokretnost moći će da upišu po najnižoj taksi koja iznosi 300 dinara\nStupanjem na snagu Pravilnika o izmenama i dopunama Pravilnika o visini takse za pružanje usluga Republičkog geodetskog zavoda ("Sl. glasnik RS", br. 110/2016), 7. januara 2017. godine, građani kojima zatrebaju usluge katastra izdvajaju manje novca nego do sada.\nPravilnikom je propisano pojeftinjenje 14 usluga službe za katastar nepokretnosti, te uvođenje novih usluga - upis objekata sa zajedničkom svojinom supružnika, upis prava u korist osoba sa invaliditetom...\n- Ove novine su dobre. Pomoći će da se zbog nižih troškova smanji razlika između realnog stanja na terenu i pravnog stanja, koje je upisano u katastru. Što se tiče novine vezane za upis objekata oba supružnika, to će doprineti većoj pravnoj sigurnosti za oba vlasnika - kaže pravni stručnjak dr Ranko Keča.\nOd 25 do 50 odsto snižene su takse za spajanje i deobu parcela, kao i izgradnju ili dogradnju objekata. Niža je i taksa koja se plaća na ugovor o doživotnom izdržavanju i sada će iznositi 3.000 dinara, što je upola jeftinije nego do sada. Biće znatno jeftinija i taksa za upis supružnika kao zajedničkih vlasnika nepokretnosti. Naime, supružnici su i do sada mogli da se upišu kao zajednički vlasnici nepokretnosti, ali nisu bili označeni kao posebna kategorija korisnika i ovu uslugu plaćali su 9.800 dinara, a sada će to moći da urade po najnižoj taksi od 300 dinara.\nU Srbiji su vlasnici nepokretnosti uglavnom muškarci, o čemu svedoči i to što je na njih upisano čak 61 odsto nepokretne imovine, dok je na lepši pol upisano svega 39 odsto nepokretnosti. Uz nižu taksu žene će dobiti ravnopravniji tretman. Imovina koji supružnici steknu u braku smatra se zajedničkom, međutim onaj ko je upisan kao vlasnik imao je više mogućnosti kod raspolaganja. Ukoliko su oba supružnika upisana i kao vlasnici onda o raspolaganju moraju odlučivati saglasno, odnosno ne može više samo jedan supružnik da donese odluku o prodaji stana, kuće, parcele. Isto važi i prilikom iznajmljivanja. Suvlasnički odnos sprečava da, zbog neodgovornog ponašanja jednog od supružnika, jedan od njih ostane bez svog dela imovine ili da mora da je potražuje sudskim putem.\nMaja Radović iz Republičkog geodetskog zavoda kaže da je to bolje i za kupca u slučaju prodaje jer će biti tačno informisan o tome ko poseduje pravo na nepokretnosti.\nNovine u katastru, kada je lepši pol u pitanju, nisu samo kozmetičke. One bi trebalo da doprinesu razvoju ženskog preduzetništva, jer budući da se na žene vodi malo nepokretnosti teže dobijaju pozajmicu - jer ko nema ništa teško može dobiti pozajmicu od neke finansijske kuće. Naime, prilikom uzimanja zajmova, pa i deobi bespovratne pomoći pripadnice lepšeg pola sigurniji su klijenti ako imaju imovinu, bilo da je koriste za obezbeđenje kao hipoteku ili šansu da im imovina pomogne u pokretanju i vođenju biznisa.\nIzvor: Vebsajt Dnevnik, D. Vujošević, 09.01.2017.


Mandriva Linux Security Advisory MDVSA-2014:046\nCross-site scripting (XSS) vulnerability in import.php in phpMyAdmin\nbefore 4.1.7 allows remote authenticated users to inject arbitrary\nweb script or HTML via a crafted filename in an import action\nThis upgrade provides the latest phpmyadmin version (4.1.7) to address\nAdditionally phpseclib packages has been added due to new dependencies.\nAdobe je izdao nadogradnju za otklanjanje kritičnih ranjivosti programskog paketa Adobe Flash Player. Ranjivosti su posljedica prepisivanja spremnika stoga, curenja...


Tema: Zene i njihovo ponasanje\n11.02.2010., 22:33 #1\nSta mislite da li se danasnje zene/cure prebahato ponasaju?\nKako ih dovedete u red? Npr. smuvate se sa neom curom i ona vam pocne grintati kad ce te se vidjati i torbati itd. u stilu ponasaju se kao da su one musko.\nVidim da ima sve vise takvih, a to me dovodi na razmisljanje da su sve imale papke pa im je to postalo normalno. I onda kad meni pocnu sa takvim spikama ja ih odmah otpilim. Pa ako se nakon toga vrati u normalnom stanju i shvati di joj je mesto, onda ona ima veliku sansu da budem duze sa njom.\n11.02.2010., 22:33 #2\nRe: Zene i njihovo ponasanje\nako joj dozvoliš, ujašiće te...to stoji...\n11.02.2010., 22:35 #3\nNo, nego kako.\n11.02.2010., 22:37 #4\nPrebahate su samo koje nisu prehebate.\n11.02.2010., 22:38 #5\nVidim da je ovo tema samo za muškarce pa samo da vas pozdravim\n11.02.2010., 22:38 #6\nSvaka zena ce pokusati da nametne svoju dominaciju muskarcu.E,sad kod nekog to prodje kod nekog ne\n11.02.2010., 22:38 #7\nE ti si shvatila di ti je mesto.\n11.02.2010., 22:39 #8\nMa koja zena sta ima dominirati? Njeno je da se dobro naguzi i bude istorbana i sretna.\n11.02.2010., 22:41 #9\nDa,da naucila sam to do sad\n11.02.2010., 23:01 #10\nPonekad pomislim da bi svet bez muškaraca bio mnogo srećnije mesto\n11.02.2010., 23:26 #11\nCudne nema sta\n11.02.2010., 23:53 #12\nDa su sve zen kao ti, sex ne bi postojao.\n12.02.2010., 00:00 #13\nA sto i pokusavate kad niste sigurne da li ce da prodje.\n12.02.2010., 00:01 #14\n12.02.2010., 00:02 #15\nGrdno se varas bez nas ne bi mogle da disete, mi smo stalna tema Vasih razmisljanja .\n12.02.2010., 00:03 #16\n12.02.2010., 00:03 #17\nAutor crni lepotan u forumu Istorija\nPoslednja poruka: 28.11.2008., 10:02\nNekretnine i njihovo terapijsko delovanje\nPoslednja poruka: 23.02.2007., 12:43


Nezavisno udruženje novinara Srbije Archives - KRIK\nNovinarska udruženja: Ujedinjeni Arapski Emirati da objasne zašto je Dojčinović na „crnoj listi“\nNovinarska udruženja zahtevaju da Ministarstvo spoljnih poslova zatraži objašnjenje od Ujedinjenih Arapskih Emirata zbog čega je uredniku KRIK-a Stevanu Dojčinoviću juče zabranjen ulazak u ovu zemlju nakon čega je deportovan u Srbiju. Dojčinoviću je po sletanju na aerodrom u Abu Dabiju rečeno samo da je na „crnoj listi“ i da […]\nNUNS: Opravdan zahtev za smenu načelnika Komunalne policije\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) pozdravlja preporuku zaštitnika građana Saše Jankovića o smeni načelnika Komunalne policije Nikole Ristića. Povod za preporuku je postupak Komunalne policije prema novinarskoj ekipi Istinomera i ekipi Mreže za istraživanje kriminala i korupcije – KRIK. Izvor: NUNS NUNS je još u oktobru prošle godine, kada su […]


Tag: Akvarijus - Radio Kontakt Plus\nIzložba kolaža pod nazivom “Žena”, likovne umetnice iz Prištine, Mimoze Studenice, biće predstavljena u petak, 22. maja od 19 časova, u virtuelnoj galeriji Privatnog kulturnog centra “Akvarijus”.\nIzložba slika Snežane Manasić 30. aprila u virtuelnoj galeriji PKC "Akvarijus"\nIzložba slika pod nazivom "Peti element", likovne umetnice Snežane Manasić, biće predstavljena sutra, 30. aprila u 19h, u virtuelnoj galeriji Privatnog kulturnog centra "Akvarijus" iz Kosovske Mitrovice.\nPKC "Akvarijus" nastavlja sa umetničkim programom putem interneta\nPrivatni kulturni centar „Akvarijus“ iz Кosovske Mitrovice nastavlja i u drugoj polovini meseca aprila da realizuje umetnički program putem interneta, kako bi omogućio svim ljubiteljima umetnosti da održe mentalnu, intelektualnu i kulturnu kondiciju za vreme izolacije.\nKult(ura) ženskog stvaralaštva u Akvarijusu\n“Da li postoji muška i ženska umetnost? Da li umetnost ima pol i rod? Da li ima naciju, veru, ideologiju? Da li ste tu večeras zbog žena ili umetnosti? Da li ste tu zbog zabave ili zbog potrebe da dišete?”\n09:52, 05.03.2020 |\nDuševna bol kroz portrete gimnazijalca\nIzložba portreta mladog umetnika Veselja Selijia iz Kosovske Kamenice, koja nosi naziv “Iza melanholije”, otvorena je sinoć u mitrovičkom Privatnom kulturnom centru “Akvarijus”.\nPremijera koreodrame "La Bal...kan" večeras u Akvarijusu\nKoreodrama "La Bal...kan", biće premijerno izvedena večeras u 20h, u Privatnom kulturnom centru "Akvarijus" u Mitrovici.\nRaspevani "Kaktus" u Akvarijusu (FOTO)\nU okviru prvog festivala dečjeg stvaralaštva "Kaktus" (FEDES 2019)u Privatnom kulturnom centru "Akvarijus" u Kosovskoj Mitrovici, večeras su nastupali horovi, pevači i muzičari iz Štrpca, Kosovske Kamenice, Gračanice, Stanišora, Leposavića, Zubinog Potoka i Kosovske Mitrovice.\n20:36, 21.09.2019 |\nPrvi “Kaktus” cveta u "Akvarijusu" (FOTO)\nPrvi festival dečjeg stvaralaštva "Kaktus" (FEDES 2019), otvoren je večeras u Privatnom kulturnom centru "Akvarijus" u Kosovskoj Mitrovici.\n18:44, 20.09.2019 |


YU Build Srbija - Arhitektura i Građevinarstvo - Rekonstrukcija Kinoteke u završnici\n- Potpisivanje ugovora je početak završne faze koja podrazumeva konačno opremanje zgrade, njen konačan izgled u enterijeru. Rok za ovaj deo posla je 120 dana, a očekuju nas i drugi tenderi koji će biti usmereni ka opremanju zgrade kinoprojektorima. Bilo bi lepo kada bi novi prostor Kinoteke bio otvoren sledeće godine pošto se tada obeležava 100 godina od prvog srpskog snimljenog igranog filma „Karađorđe“, a tražićemo da se 2011. proglasi i Godinom domaćeg filma - kaže Radoslav Zelenović, direktor Jugoslovenske kinoteke.\nMinistarstvo za nacionalni i investicioni plan u saradnji sa Ministarstvom kulture realizovalo je projekat rekonstrukcije zdanja, od oko 4.800 kvadrata, na Studentskom trgu u okviru programa NIP-a „Gradimo zajedno“. Do sada je u projekat rekonstrukcije uloženo više od 305 miliona dinara, a u ovoj godini za nastavak i završetak radova izdvojeno je oko 240 miliona dinara.


Media playeri & streameri Soundbari Daljinski upravljači Sredstva za čišćenje Ostali dodaci\nSubwooferii za auto\nHDD diskovi SSD diskovi USB memorija Procesori RAM memorija Kućišta Optički pogoni Napajanje Matične ploče MBO Grafičke kartice Zvučne kartice TV kartice Hladnjaci Mrežna oprema Razni kablovi Ostale komponente\nŠifra artikla: BRONZE-1-Rosemah\nVELESAJAM Raspoloživo odmah\nCijena: 2.489,00 Kn\nPlatite do 24 rate bez kamata već od 103,71 Kn / mjesečno\nMonitor audio Bronze One jedan od najtočnijih mini zvučnička Bronze generacije, dizajniran kao punokrvni monitora s izuzetnom prostornošću. U stanju je reproducirati puno glasnije i dublje od sličnih po veličini zvučničkih kutija za manje i sredinje veličine prostorija. Novi C-CAM zlatno kupolasti visokotonac, novi 51 bas sa C-CAM membranomm, visoko kvalitetna skretnica, ojačana konstrukcija kabineta, bas refleks - stražnji, vrhunska kvaliteta vinil furnira.\nNominal Impedance: 8 Ohm-a\nRecommended Amplifier Requirements: 15-70W\nDrive Unit Complement:m 1 x 5 1/2"C-CAM® bass/mid-range driver / 1 x 25mm gold dome C-CAM® tweeter\nCabinet Dimensions: (H x W x D): 260 x 165 x 180\nComplete Dimensions inc grille & terminals: (H x W x D): 260 x 165 x 205\nDetaljan opis monitoraudio.co.uk\nUniverzalni bežični prijemnik FOCAL APT-X\nBežični Hi-Fi zvučnici AUDIOENGINE HD3 Satin Black (par)\nAktivni monitor zvučnik M-AUDIO STUDIOPHILE BX6 CARBON\nPrijenosni zvučnik JBL Tuner crni (DAB/FM radio, Bluetooth, 8 sati reprodukcije)


Liga konferencija, novo takmičenje i novi put bosanskohercegovačkih klubova\nOd sljedeće sezone kreće novo evropsko takmičenje pod nazivom Liga konferencija. Posljedica toga je smanjen broj ekipa u Ligi Evrope, pa će tako Bosna i Hercegovina ostati bez predstavnika u ovom takmičenju.\nI dalje na snazi ostaje pravilo da prvoplasirani u domaćem šampionatu ide u kvalifikacije za Ligu šampiona, dok će iz najelitnijih evropskih zemalja u to takmičenje ići isti broj ekipa kao i do sada, a o tome će nastaviti da odlučuje nacionalni koeficijent.\nNajveća promjena desiće se u drugom po rangu takmičenju: Ligi Evrope. Naime, od sljedeće sezone će samo ekipe iz prvih 15 zemalja u Evropi po nacionalnom koeficijentu ići u Ligu Evrope, što znači da Bosna i Hercegovina neće imati predstavnika, osim ukoliko šampion ne izgubi u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nU novo takmičenje, Ligu konferencija ići će tri ekipe iz Bosne i Hercegovine po principu kao što je do sada bio za Ligu Evrope. Mjesto u Evropi pored šampiona naći će i drugoplasirana i trećeplasirana ekipa, uz osvajača Kupa, a ukoliko to bude neko sa prva tri mjesta u prvenstvu, i četvrtoplasirani će se naći u Ligi konfederacija.\nNagradni fond novog takmičenja iznosi 240 miliona evra, odnosno 2,5 puta manje nego u Ligi Evrope. Prvo finale određeno je da se igra u Tirani, a sezona počinje 8. jula.\nKlubovi će biti podijeljeni u osam grupa po četiri tima, pobjednici će se plasirati direktno u osminu finala, dok će drugoplasirani i trećeplasirani igrati baraž za preostala mjesta u nokaut fazi.\nUkoliko klub koji bude igrao kvalifikacije za Ligu šampiona ispadne u bilo kojem kolu, takmičenje nastavlja u kvalifikacijama za Ligu Evrope, a ukoliko ni tu ne bude uspješan prelazi u Ligu konferencija. Ovaj princip znači i da su šanse znatno veće da Bosna i Hercegovina sljedeće godina ima barem jednog predstavnika u evropskim takmičenjima.\n🏆 Did you miss yesterday's news about the new UEFA Europa Conference League?\n👇 All you need to know is here…\n— UEFA (@UEFA) December 4, 2020\nU Ligi konferencija od zemalja u prvih 15 na svijetu će nastupiti šestoplasirane ekipe iz Engleske, Španije, Njemačke, Italije i petoplasirani iz Francuske, dok će po dva predstavnika imati Portugal, Rusija, Belgija, Ukrajina, Holandija, Turska, Austrija, Danska, Škotska i Češka.\nPrethodni članakNajava 11. kola Premijer lige: Derbi Totenhema i Arsenala, Lids gostuje Čelsiju\nNaredni članakTransfer u ABA ligi, dres Cedevita Olimpije zamijenio za dres Splita


SP: Tri repesaža - dva polufinala(veslanje)\nAvgust 08, 2020, 10:21:16 pre podne\nTema: SP: Tri repesaža - dva polufinala(veslanje)\nAutor Tema: SP: Tri repesaža - dva polufinala(veslanje) (Pročitano 15061 puta)\n« poslato: Avgust 30, 2011, 11:37:29 posle podne »\nDve srpske posade obezbedile su u utorak plasman u polufinale na Svetskom veslačkom prvenstvu na Bledu.\nDrugo vreme u repesažu ostvarili su laki četverac i dvojac bez kormilara, dok je bez finala ostao dubl skul.\nLaki četverac u sastavu Miloš Tomić, Miloš Stanojević, Nenad Babović, Nemanja Nešović ostvarili su u repesažu vreme 6:35.65. Bolji od njih bili su samo Mađari.\nDvbojac bez kormilara takođe se kao drugoplasirani plasirao u finale. Naš dvojac činili su Nikola stojić i Jovan Popović koji su ostvarili vreme 5:57.39. Ispred su bili samo Južnoafrikanci.\nBez finala su u utorak ostali Marko Marjanović i Dušan Bogićević u dubl skulu. Oni su u repesažu ostvarili vreme 6:34.32, što je bilo četvrto vreme. U finale su prošli Litvanci i Australijanci.\nŽenski dvojac bez kormilara Iva Obradović i Ivana Filipović još u nedelju su obezbedili direktan plasman u polufinale koje je na programu u petak.\nU svim muškim disciplinama prvih 11 posada će obezbediti plasman na OI u Londopnu, dok će isto učiniti i prvih osam u ženskom dubl skulu.\nOdg: SP: Tri repesaža - dva polufinala(veslanje)\n« Odgovor #1 poslato: Septembar 04, 2011, 11:18:17 pre podne »\nSrpski četvrerac bez kormilara za lake veslače nije uspeo da se plasira u A finale na Svetskom prvenstvu na Bledu.\nNaša postava u sastavu Nešić, Stanojević, Tomić, Babović, zauzela je poslednje, šesto, mesto u polufinalu u vremenu 6,12,27 minuta.\nPrvi su bili Italijani, drugi Švajcarci, treći Danci. Četvrto mesto pripalo je Poljskoj, a peto Češkoj. Naši veslači imaće priliku da kroz B finale prođu do finala i obezbede Olimpijsku vizu.\nSrpski četverac je samo na prvih 500 metara bio konkurentan, kada je prošao kao peti, ali je posle toga naša posada pala i na kraju pustila, kada su momci shvatili da neće moći da dođu do mesta koje vodi direktno u finale.\n« Odgovor #2 poslato: Septembar 04, 2011, 11:19:22 pre podne »\nNaš dvojac bez kormilara u sastavu Jovan Popović i Nikola Stojić nije uspeo da se plasira u finale svetskog prvenstva u veslanju.\nPobedili su zvanični svetski prvaci, postava Novog Zelanda, drugi su bili Grci, a treći Italijani. Četvrto mesto pripalo je Australiji, peto Holandiji. Naši nisu završili trku.\nVeć na prvom prolazu na 500 metara, naši su bili poslednji, a već stotinajk metara kasnije se videlo da nešto nije u redu sa našim dvojcem.\nNije poznato šta se deilo sa našim veslačima, a novu šansu za plasman na OI Stojić i Popović će imati u B finalu.\n« Odgovor #3 poslato: Septembar 04, 2011, 11:19:57 pre podne »\nNi srpske veslačice u dubl skulu za teške veslačice nisu uspele da dođu do finala. Iva Obradović i Ivana Filipović zauzele su četvrto mesto u polufinalu.\nPrvo mesto pripalo je Velikoj Britaniji, duga je bila postava Novog Zelanda, a treća je bila Češka. Na petom mestu su Kineskinje, a na poslednjem Irkinje.\nNaše devojke su loše startovale i na prvih 500 metara su bile poslednje, sa preko pet sekundi zaostatka za vodećom Velikom Britanijom. Na 1000 metara zaostatak se povećao na sedam sekundi, ali su Srpkinje prešle na četvrtu poziciju. To mesto su zadržale i posle 1500 metara i smanjile prednost trećeplasiranih Čehinja na manje od dve sekunde.\nU poslednjih 500 metara naše devojke nisu uspele da sustignu Čehinje, pa će i one veslati u B finalu. Da bi ostvarile Olimpijsku normu Obradovićeva i Filipovićeva će morati da osvoje jednu od prve dve pozicije.\nKod muškaraca, dubl skul Marko Marjanović, Dušan Bogićević osvojio je prvo mesto u C finalu i tako šampionat na Bledu završio na 13. mestu.Marjanović i Bogićević su trku odveslali u vremenu od 6:34.82 minuta, ispred posada Poljske, Rusije i SAD. Posade Italije i Letonije nisu startovale u toj trci.


10 najboljih hotela u Juiz de Fora u 2019: TripAdvisor\nHoteli u blizini: FMS - Faculdade Machado Sobrinho\nNajbolji hoteli - Juiz de Fora, Brazil\nHoteli - Juiz de Fora\n77 objekata u Juiz de Fora\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nSerrano Apartment Hotel\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 22 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nMajestic Hotel Ltda\nBr. 23 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 24 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 25 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora\nBr. 26 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 77 smeštajnih objekata – Juiz de Fora


Govedarica: Javna preduzeća na rubu ambisa - Moja Hercegovina\nPočetna / Govedarica: Javna preduzeća na rubu ambisa\nGovedarica: Javna preduzeća na rubu ambisa\n21. Marta 2018. 11:40\nMnoga javna preduzeća u RS -u završavaju u stečaju, nesposobna da izmiruju svoje obaveze, upozorio je u skupštinskoj raspravi šef poslaničkog kluba SDS-a Vukota Govedarica.\nRaspravom o interpelaciji za razmatranje politike upravljanja javnim preduzećima u Republici Srpskoj – prijedlog narodnih poslanika opozicionog bloka Savez za promjene (SDS, NDP i PDP) u Banjaluci je danas nastavljena 23. redovna sjednica Narodne skupštine RS.\nPredlagači podsjećaju da je u svom ekspozeu iz 2014. godine predsjednica Vlade, a tada mandatarka Željka Cvijanović reformu javnih preduzeća, njihovu stabilizaciju i poslovanje na efikasnim i ekonomičnim osnovama navela je kao strateški cilj svoje vlade.\n– Reformom javnih preduzeća žele se uspostaviti profitabilni subjekti, uz punu odgovornost organa upravljanja za postignute rezultate. Uštedama kroz svođenje broja zaposlenih na optimalan nivo i izjednačavanjem plata sa platama zaposlenih u javnoj upravi, otvoriće se prostor za dodatna ulaganja i efikasnije i profitabilno poslovanje. Cilj je efikasno upravljanje i uspješno poslovanje javnih preduzeća, kako bi ostvarili značajniju dobit, koja bi bila stavljena u punu funkciju razvoja privrede i RS, navela je tada Cvijanović.\n– No, tri godine kasnije stanje u javnim preduzećima u RS je gore nego ikad. Svjedoci smo činjenice da mnoga od tih preduzeća završavaju u stečaju, nesposobna da izvršavaju svoje osnovne funkcije, kao i da nisu nisu u stanju da servisiraju svoje tekuće obaveze prema radnicima, RS-u i njenim fondovima, kao i ostalim povjeriocima. Jednom riječju nalaze se na rubu ambisa. Ovo nije politička rasprava nego želja da se ukaže na brojne propuste u njihovom rukovođenju, kazao je u uvodnom obraćanju poslanicima šef poslaničkog kluba SDS-a Vukota Govedarica.\nKazao je da su najočitiji dokaz tih tvrdnji JP Željeznice RS za čije je restruktuiranje došlo do zaduženja građana RS za 51 miliona evra kod Svjetske banke.\n– Od tog iznosa 42 miliona evra biće utrošeno za izmirenje ranijih obaveza prema radnicima i otpremnine za blizu 1.000 radnika koji će ili penzionisanjem ili prekidom ugovora o radu ostati bez posla. I umjesto pokretanja odgovornosti za upravljačke strukture novim kreditom oni se nagrađuju za svoj nerad i tako se , radi mira u vladajućoj koaliciji, zataškava njihov nerad, podvukao je Govedarica.\nPodvukao je da je rezultat lošeg upravljanja javnim preduzećima i propast JP Robne rezerve.\n– Evo ponovo smo suočeni s poplavama i bez Robnih rezervi koje su dužne djelovati u ovakvim situacijama, rekao je Govedarica.\nInterpelacija je u parlament upućena u septembru prošle godine i zasnovana, kako se navodi, na dostupnim zvaničnim podacima javnih institucija RS, a na skupštinskoj raspravi našla se tek šest mjeseci kasnije.\nNakon ove sjednice trebalo bi da počne nova, 24. sjednica Narodne skupštine sa 15 tačaka dnevnog reda.\nPoslanici bi, između ostalog, trebali da po hitnom postupku razmatraju Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o republičkoj upravi, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom vaspitanju i obrazovanju i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju.\nOznakejavna preduzeća u stečaju NSRS sds vukota govedarica


Za sve Milene ovog sveta ali još važnije, za one koji u njih upiru prstom - Lola\nPiše: Simonida Dević Redakcija\nGotovo preko noći, tim primerom ohrabrene, javile su se i ostale žrtve iste osobe, a kako se\nispostavilo – mnogo ih je. Reakcija javnosti koja i dalje plavi internet, otišla je u dva pravca:\nJedni, koji predstavljaju većinu, iskazali su podršku, empatiju i pre svega divljenje prema Mileninoj hrabrosti.\nSa druge, one manjinske strane, javila su se pitanja od kojih se svakom zdravom čoveku stomak vezao u čvor.\nTekst će nastojati da sistematično odgovori na ta pitanja, ali i slična koja žrtve u ovim situacijama dobijaju; da pruži bezuslovnu i jednoznačnu podršku svim žrtvama silovanja i da, sve ukupno –\ntrajno ućutka svakoga ko nema problem da u ovim situacijama prstom uperi u žrtvu.\nZajednički koren svih osuda je, naime – neznanje, neinformisanost.\nZato bi najbolje bilo da se prvo informišemo o značenju osnovnih termina:\nSilovanje je vaginalna, analna ili oralna penetracija seksualne prirode na telu drugog lica bez njenog/njegovog pristanka, korišćenjem bilo kog dela tela, odnosno predmeta.\nJednostavnost ove definicije je primetna – ona ne pominje ništa o kontekstu (šta je žrtva imala obučeno, da li je pila, da li se branila…), već se fukusira na sam čin, i činjenicu da je on bio nedozvoljen. Jednostavno je. Pa zašto mi komplikujemo?\nKomplikujemo jer silovanje protivreči ideji u koju čvrsto želimo da verujemo, ideji da je svet pravedno mesto u kojem dobri ljudi dobijaju dobro, a loši – loše, te da, ako mi radimo dobro, zagarantovano smo sačuvani od zla.\nKada realnost kroz, na primer, ovakvu neku vest pokaže da to nije tako, mesto da promenimo svoje jako banalno i naivno viđenje sveta, mi posežemo za taktikom poznatom kao victim blaming – u samoj žrtvi tražimo krivicu, dokaz da ona IPAK jeste loša, te kao takva JESTE zaslužila loše, i da smo mi ovako dobri, ipak bezbedni.\nU praksi, victim blaming zvuči ovako:\n1. Ne podržavam silovanje, ali zašto sad progovara?\nBaš zato. Zbog tog ALI.\nNe podržavam ubistvo maloletne Tijane Jurić, ali zašto je bila noću sama?\nNe podržavam ubistvo maloletne Andree Bojanić, ali možda je pretrčavala ulicu?\nNe podržavam silovanje maloletnice ali zašto je imala kratku suknju?\nGotovo sve u životu je sivo, ali kada je u pitanju nasilje i zločin nad nedužnom, a posebno maloletnom osobom, stvari su crno-bele: Imamo onog koji je počinio zločin i onog što ga je istrpeo. I nimalo prostora između za ali.\n2. Šta je čekala svih ovih godina?\nČekala je sebe, da prihvati činjenicu da je žrtva stravičnog zločina.\nČekala je sebe, da shvati da sramota koju ’’svih tih godina’’ nosi, nije njena.\nČekala je sebe, da razvije svoj unutrašnji glas toliko jako da će on moći da nadglasa sva ova nedolična pitanja.\nOsvešćivanje preživljene traume je dugačak, turbulentan i nelinearan put, put kojim se svaka žrtva kreće svojom brzinom i na svoje načine.\nA kad smo kod čekanja – šta smo mi čekali kad smo čuli tuču kod komšije?\nŠta smo mi čekali kad smo videli odraslog muškarca da napastvuje maloletnicu u tramvaju?\nZašto smo pojačali muziku, zašto smo okrenuli glavu ka prozoru?\nZato što nas je činjenica da smo SVEDOCI užasnog zločina potpuno paralisala.\nPa šta li se onda dešava onome ko je ŽRTVA tog ’’užasnog zločina’’?\n3. Zašto nije vrištala, zvala upomoć?\nEvo jedne statističke činjenice: U 90% slučajeva, žrtva poznaje silovatelja.\nPa zašto se osoba, a posebno maloletna, nije branila od osobe kojoj veruje?\nNije se branila, iz 3 međusobno isprepletana razloga:\nA) Jer smo odmalena učeni da slepo verujemo odraslima\nKao male, odrasli nas uče da su ti isti odrasli, uvek u pravu i da oni žele samo najbolje za nas, da ne dovodimo u pitanje njihova dela ni reči, da verujemo njima više nego sebi, da poljubimo teču na slavi iako to ne želimo.\nSve to otežava maloletnom licu da spozna da, nešto što jedna takva ’’odrasla osoba’’ radi, nije u redu.\nOvo samo pokazuje koliko je fenomen silovanja duboko ukorenjen u kulturu, i koliko je silovatelju jedino bilo potrebno\nda zloupotrebi moć koju mu je društvo kao ’’odraslom’’ dodelilo.\nDruštvo stavlja odraslu, belu, mušku osobu na pijedastal, a onda se to isto društvo pita:\nŠta mu je dalo za pravo?\nB) Jer gajimo iskrivljenu sliku o tome šta je silovanje\nMalo ko je silovanje video u stvarnom životu, ali smo ga gotovo svi videli u filmovima. A filmovi su oduvek voleli da nam stvarne događaje predstavljaju u ekstremnoj, predimenzioniranoj verziji, pa tako i silovanje:\nTo je gotovo uvek žena vezana za radijator u podrumu, i muškarac koji nad njom vrši eksplicitno verbalno, fizičko, pa i seksualno nasilje. I onda, kada se blaža i skrivenija verzija tog istog zločina desi nama u stvarnosti, mi to ne umemo da prepoznamo kao ’’silovanje’’ – niko me ne tuče, niko ne viče na mene, to onda nije silovanje, je l da?\nU fillmovima se, dakle, silovatelji uglavnom služe fizičkim nasiljem, ali u stvarnom životu – moći kojom raspolažu nad žrtvom, kao njenim trenerom, učiteljem, rođakom…\nC) Jer gajimo iskrivljenu sliku o tome ko su silovatelji\nSilovatelje uglavnom zamišljamo kao neka mračna, mitska, demonska bića koja žive u šumi, daleko od nas dobrih i\nI onda kada nastavnik kojeg volimo i ko je poštovana porodična osoba, krene da nam dodiruje butine i upućuje vulgarne komentare i pitanja, nešto ne štima.\nSimplifikacije jesu tu da nam pruže osećaj bezbednosti (osećaj da to je sve nešto tamo, daleko od nas, nema dodira sa našim svakodnevnim svetom), ali one nam se, kao što smo videli, uvek obiju o glavu.\nHajde da prihvatimo i raširimo ideju da se silovanje javlja u mnogim oblicima, a ne samo onim ekstremnim kakve nam filmovi nude, i da su silovatelji obični, često vrlo ljubazni i porodično orijentisani pojednci iz našeg bližeg socijalnog kruga, a ne neki demoni na koje su nas bake upozoravale.\n4. Ona samo želi pažnju i popularnost\nNiko ne želi pažnju koja se oslanja na pretrpljeni zločin, a zasigurno ni jedna glumica ne želi da joj uloga života bude uloga žrtve. Upravo je strah da će joj ceo identitet biti zasenjen nečim što je neko drugi uradio, jedan od razloga što\n’’prijavljuje tek sad’’. Ovde podstrek nije bila želja za slavom, već je kočnica bio strah od osude.\n5. Bila je obučena provokativno, šta je očekivala?\nČuveno – a šta je imala na sebi? Bolje pitanje je: Zašto iko misli da to pravi razliku? Jer da pravi, onda silovanje ne bi postojalo u bliskoistočnim zemljama, u kojima su žene pokrivene od glave do pete, a opet:\nSamo u poslednjih 10 meseci, samo u Bangladešu, samo prijavljenih slučajeva silovanja bilo je 11.500!\nU Belgiji je 2018. na izložbi pod nazivom “Šta ste nosili”, bila izložena prava garderoba pravih žrtvi od ’’onog’’ dana. Nijedna odevna kombinacija ne kvalifikuje se kao ’’provokativna’’, tu su naprotiv bile dukserice, vojna uniforma, haljinica za devojčice…\nTražiti ženi da se ’’pokrije’’ kako ne bi ’’izazvala nekog muškarca’’, isto je kao tražiti gej osobi da sakrije svoju seksulanu orijentaciju, da ne bi izazvala, opet nekog ’’muškarca’’, i isto je što i tražiti roditeljima da svoju dečicu leti ne oblače u šorčiće da ne bi slučajno izazvala nekog pedofila, opet muškarca!\nHajde da ne tražimo roditeljima da u letnje dane decu oblače u skafandere, već da iskorenimo pedofiliju. Ajde da ne tražimo gej osobi da krije važan deo svog identiteta, već da iskorenimo homofobiju. I hajde da ne tražimo ženi da pokrije svoje telo, već iskorenimo seksizam.\nPostoji taj generalni i prećutni stav da je muškarac jedna divlja i besna životinja, ili pak mala beba, koja se kao takva vrlo lako probudi pa zato svi mi ostali treba da oko nje idemo na prstima, da pazimo da je ne isprovociramo.\nAjde da umesto toga obuzdamo tu ’’bebu’’ i da je nateramo da napravi prostora i za druge.\n6. Hodala je sama noću, šta je očekivala?\nOčekivala je slobodu da javne površine koristi kad ona to poželi; očekivala je da to što ona praktikuje jedno od osnovnih ljudskih prava neće biti prihvaćen argument za počinjeno zlodelo, očekivala je da društvo neće ograničavati njenu slobodu kretanja, u ime ’’njene bezbednosti’’.\nJesi luda ženo, beži kući i zaključaj se, tamo si bezbedna! Ali statistika o nasilju u porodicama kaže da to nije tako – da ni lokacija, kao ni garderoba, ne pravi razliku.\n7. Ona je vrlo neatraktivna tako da treba da bude zahvalna što je uopšte imala seks\nPodsetimo se razlike između seksa i silovanja :\nSeks je odraz ljubavi i/ili strasti, a silovanje odraz nasilja i potrebe za sprovođenjem moći.\nNemojmo romantizovati zločin, izjednačavajući ga sa jako zdravom praksom kakva je seks i koju, da, i žene žele.\nKoliko god osoba bila seksualno neaktivna, i koji god njeni razlozi za to bili, silovanje nikada nije usluga već poniženje i doživotna trauma.\nUmesto da nastavljamo sa sličnim mitovima ( Ali bila je pijana to veče, ali to se ponovilo dakle svidelo joj se, ali ona je poznata po promiskuitetnosti..), napravićemo na ovom mestu rezime:\nZašto je običaj svaljivanja krivice na žrtvu toliko opasan?\nZato što, jednom kada prihvatimo da je zapravo žena ta koja je ’’isprovocirala’’, granice muške ’’tolerantnosti’’ sa druge strane, postaju sve strože i strože:\nPrvo će biti ’’bila je obučena provokativno’’.\nPa će biti ’’hodala je provokativno’’.\nPa će biti ’’vezala je kosu visoko što joj je istaklo ionako krupne oči pa je zaličila na srnu i tako je u muškarcu isprovocirala instiktivnog lovca.’’\nI dok smo trepnuli – sama činjenica da žena postoji, ili bar pokušava da postoji u društvu, biće ’’provokacija’’, a sve vreme i deluje da to i jeste u pozadini svih argumenata. Svako naime ima svoje poimanje toga šta je provokativno a šta ne, ali isto tako svako time može da manipuliše, ako to dozvolimo. Zato, umesto da se bavimo ’’ženskim provokacijama’’, trebalo bi da se, zapravo, bavimo načinom na koji muškarci na te ’’provokacije’’ odgovaraju.\nKoliko god opširno tekst delovao, on nažalost ne predstavlja ni vrh ledenog brega :\nPostoje i mitovi koji silovatelja predstavljaju kao žrtvu (Imao je teško detinjstvo/bio mu je to težak dan plus je bio pijan..); mitovi po kojima muškarac ne može biti silovan, mitovi po kojima je silovanje u braku nemoguće, mitovi koji se tiču silovanja u istopolnim vezama. Jedan tekst je nažalost premali da bi sve to obuhvatio.\nNeka zaključna misao bude sledeća :\nNemojte učiti svoje ćerke da ne izlaze, već svoje sinove da se ponašaju.\nHajde da ne učimo više žene kako da se smanje, sakriju i zakopčaju ’’da bi bile bezbedne’’, već da u društvu napravimo jednako, bezbedno i dostojanstveno mesto i za njih.\nZa stolom ima mesta za svakog (sem za silovatelje, i one koji ih opravdavaju.)\nHajde da napravimo bezbedan prostor za svaku žrtvu da podeli svoju priču, pa da društvom konačno zavladaju istina, podrška i dobri ljudi.\ndobri ljudi istina milena radulović podrška silovanje trauma žrtva


Bokser Florijan Sabo osvojio srebrnu medalju na međunarodnom turniru u Rusiji | (Vesti - 25.02.2014) Subotica\nKomentara: 1 | Pregleda: 2881\n25.02.2014 u 11:44h\nFlorijan Sabo, takmičar Bokserskog kluba "Spartak", učestvovao je na međunarodnom turniru za mlade koji je održan u Anapi (Rusija) i tom prilikom stvario odličan rezultat osvajanjem drugog mesta i srebrne medalje (odlukom sudija na poene) u kategoriji do 60 kilograma.\nNa poziv Ruske bokserske federacije da budu njihovi gosti na dvonedeljnim pripremama i uzmu učešće na ovom uglednom turniru, koji spada u A kategoriju svetske bokserske federacije AIBA, otputovali su kao reprezentacija Srbije, takmičari Spartaka, Veljko Gligorić, Aleksa Gligorić, Florijan Sabo, kao i treneri David Halbrorh i prvi trener reprezentacije Srbije Tomislav Antelj.\nNa pripremama pred turnir su pored reprezentacije Srbije, učestvovale i najveće svetske reprezentacije, Rusija, Kuba, Irska, Amerika, a na samom turniru je učešće uzelo ukupno 28 reprezentacija iz sveta . Ovo im je bila poslednja provera pred predstojeće Svetsko prvenstvo za mlade.\nU kategoriji do 49 kg nastupio je Veljko Gligorić , najmlađi učesnik turnira , kako po godinama tako i po iskustvu i po broju mečeva. U odličnom meču Veljko je na poene izgubio od Nemačkog takmičara\nU kategoriji do 52 kg nastupio je Aleksa Gligorić, velika nada srpskog boksa, koji je u meču protiv Avganistanca, koji živi i trenira u Rusiji, takođe izgubio na poene.\nU kategoriji do 60 kg nastupio je Florian Sabo, koji je u 1. kolu jednoglasnom odlukom sudija pobedio Irskog takmičara. U drugom kolu mu je na megdan izašao Rus, inače prvak Rusije u ovoj kategoriji i njihova uzdanica za predstojeće Svetsko prvenstvo, koga je Florijan pobedio jednoglasnom odlukom sudija.Ovom pobedom obezbedio je sebi bronzanu medalju. U trećem kolu protivnik mu je bio aktuelni prvak Azije, momak iz Uzbekistana, kojeg je Florijan pobedio takođe jednoglasnom odlukom sudija, i obezbedio srebrnu medalju i ulazak u finale kategorije do 60 kg. U finalnom meču se sastao sa takmičarem iz Moldavije. U vrlo izjednačenom meču, sudije su prednost dale protivniku.\nOvo je bilo veliko iskustvo za mlađe takmičare, a za Florijana dobra provera pred predstojeće Svetsko prvenstvo za mlade, koje će se održati u Sofiji (Bugarska) od 10-25. aprila.\nPostavljeno pre 2112 dana i 10 časova\nali g [pre 2112 dana i 8 časova] Odgovori\nHajrá Floriján, szép volt!\n#114422 (0) (9)


Rezultati Pretrage: "Senke nad Balkanom 2 Sezona"\nRezultati Pretrage: "Senke nad Balkanom 2 Sezona"\nby Admin Dodat 10 meseci pre 6,881 Pregleda / 0 Likes\nSenke nad Balkanom - 2. Sezona - 10.Epizoda Senke nad Balkanomjesrpskakriminalističkatelevizijska serija, čiji su autoriDragan BjelogrlićiStevan Koprivica. Scenario su, pored Bjelogrlića, pisaliDanica Pajović,Dejan StojiljkovićiVladimir Kecmanović, a po p\nby Admin Dodat 10 meseci pre 5,626 Pregleda / 0 Likes\nSenke nad Balkanom - 2. Sezona - 9.Epizoda Senke nad Balkanomjesrpskakriminalističkatelevizijska serija, čiji su autoriDragan BjelogrlićiStevan Koprivica. Scenario su, pored Bjelogrlića, pisaliDanica Pajović,Dejan StojiljkovićiVladimir Kecmanović, a po pr\nby Admin Dodat 10 meseci pre 6,584 Pregleda / 0 Likes\nSenke nad Balkanom - 2. Sezona - 8.Epizoda Senke nad Balkanomjesrpskakriminalističkatelevizijska serija, čiji su autoriDragan BjelogrlićiStevan Koprivica. Scenario su, pored Bjelogrlića, pisaliDanica Pajović,Dejan StojiljkovićiVladimir Kecmanović, a po pr\nby Admin Dodat 10 meseci pre 6,082 Pregleda / 0 Likes\nSenke nad Balkanom - 2. Sezona - 7.Epizoda Senke nad Balkanomjesrpskakriminalističkatelevizijska serija, čiji su autoriDragan BjelogrlićiStevan Koprivica. Scenario su, pored Bjelogrlića, pisaliDanica Pajović,Dejan StojiljkovićiVladimir Kecmanović, a po pr\nby Admin Dodat 10 meseci pre 5,778 Pregleda / 0 Likes\nSenke nad Balkanom - 2. Sezona - 6.Epizoda Senke nad Balkanomjesrpskakriminalističkatelevizijska serija, čiji su autoriDragan BjelogrlićiStevan Koprivica. Scenario su, pored Bjelogrlića, pisaliDanica Pajović,Dejan StojiljkovićiVladimir Kecmanović, a po pr\nby Admin Dodat 10 meseci pre 7,362 Pregleda / 0 Likes\nSenke nad Balkanom - 2. Sezona - 5.Epizoda Senke nad Balkanomjesrpskakriminalističkatelevizijska serija, čiji su autoriDragan BjelogrlićiStevan Koprivica. Scenario su, pored Bjelogrlića, pisaliDanica Pajović,Dejan StojiljkovićiVladimir Kecmanović, a po pr\nby Admin Dodat 10 meseci pre 6,693 Pregleda / 0 Likes\nSenke nad Balkanom - 2. Sezona - 4.Epizoda Senke nad Balkanomjesrpskakriminalističkatelevizijska serija, čiji su autoriDragan BjelogrlićiStevan Koprivica. Scenario su, pored Bjelogrlića, pisaliDanica Pajović,Dejan StojiljkovićiVladimir Kecmanović, a po pr\nby Admin Dodat 10 meseci pre 5,738 Pregleda / 0 Likes\nSenke nad Balkanom - 2. Sezona - 3.Epizoda Senke nad Balkanomjesrpskakriminalističkatelevizijska serija, čiji su autoriDragan BjelogrlićiStevan Koprivica. Scenario su, pored Bjelogrlića, pisaliDanica Pajović,Dejan StojiljkovićiVladimir Kecmanović, a po pr\nby Admin Dodat 10 meseci pre 7,306 Pregleda / 0 Likes\nby Admin Dodat 10 meseci pre 5,842 Pregleda / 1 Likes


Vesti Autor:FoNet06. maj. 202109:28145 komentara\n„To smo sada podigli na viši nivo. Pretpostavljam da ćemo u sledećih mesec dana znati na čemu smo. Očekujem da ćemo postići dogovor i da ćemo do početka juna biti deo iste organizacije“, naveo je Šapić za TV Vesti.\n„Izuzetno je važno da saradnju u politici sa određenim ljudima i organizacijama pravite na osnovu zajedničke politike, stavova i pogleda na ključne stvari. To ne može ni jedna trgovina da nadomesti. Da nemamo poslednjih nekoliko godina slične i za važne državne stvari čak i identične stavove do ovoga ne bi došlo“, naveo je Šapić, prenosi Danas.\nPovodom mogućnosti da se kandiduje za gradonačelnika Beograda, Šapić je rekao je on u lokalnoj politici 11 godina.\nPodsetimo, Vučić je sinoć rekao da je na sednici Predsedništva SNS predložio ujedinjenje sa SPAS-om, što je jednoglasno prihvaćeno.


EU konačno pokreće postupak protiv Mađarske zbog vladavine prava | EurActiv Serbia\nEU konačno pokreće postupak protiv Mađarske zbog vladavine prava\nRead time : 2 m, 28 s\nSamo par dana nakon što je mađarski premijer Vitkor Orban dobio četvrti uzastopni mandat, Evropska komisija je saopštila da će pokrenuti postupak za obustavljanje isplata podrške Mađarskoj zbog kršenja standarda EU u oblasti vladavine prava. Očekuje se da taj postupak, kojim se Mađarskoj veću duže preti, traje mesecima.\nObustava isplata Mađarskoj predstavljala bi prvo korišćenje novog mehanizma uslovljavanja koji omogućava EU da preduzme mere za zaštitu njenog budžeta, nakon što je Evropski sud pravde u februaru presudio da je on legalno usvojen.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen rekla je da njen tim nije zadovoljan odgovorima Mađarske na pitanja u vezi sa vladavinom prava.\n"Naš zaključak je da moramo da pređemo na sledeći korak", kazala je Fon der Lajen i dodala da će mađarskim vlastima uskoro biti poslato zvanično obaveštenje o obustavi isplata, preneo je AP.\nMađarska, koja prima veliku sumu novca iz fondova EU, poslednjih nekoliko godina je sve više na udaru kritika zbog odstupanja od demokratskih normi, odnosno prekomerne kontrole nad pravosuđem, gušenja slobode medija i uskraćivanje prava pripadnicima LGBT populacije.\nMehanizam uslovljavanja, koji se smatra najmoćnijim oružjem EU za sprečavanje produbljivanja jaza između članica EU po pitanju stanja demokratije, usvojen je pre više od godinu dana, ali Evropska komisija nije želela da ga primenjuje dok Evropski sud pravde ne potvrdi legalnost te mere.\nProces koji bi za posledicu mogao da ima da Mađarska izgubi milijarde evra finansijske podrške EU verovatno će trajati mesecima, možda i više od pola godine.\nNakon što pismom bude zvanično obaveštena o pokretanju mehanizma uslovljavanja novca EU poštovanjem vladavine prava, Budimpešta će imati između mesec i tri meseca da razmotri stvari i da svoja zapažanja.\nKada dobije komenatre Budimpešte, Komisija će u "indikativnom roku od meses dana" odlučiti da li će od članica EU tražiti "blagoslov" za akciju.\nAko tako bude, Komisija će ponovo dati Mađarskoj rok od mesec dana da "podnese svoja zapažanja, posebno o proporcionalnosti predviđenih mera".\nPošto Evropska komisija dobije drugu turu komenatara o merama, ponovo će imati mesec dana da dostavi svoj predlog drugim članicama EU.\nČlanice će imati do tri meseca da usvoje ili izmene Komisijin predlog kvalifikovanom većinom u Savetu.\nBudimpešta Briselu: Ovo je greška\nŠef kabineta mađarskog premijera Gergelj Guljaš odhovarajući na saopštenje Fon der Lajen rekao je za agenciju MTI da Brisel pravi grešku "što peva istu pesmu" kao mađarska levica koju su Mađari upravo odbacili velikom većinom.\nOn je takođe pozvao Brisel da ne kažnjava mađarske birače za iskazane stavove koji nisu po njegovoj volji.\nInače, na referendumu o zakonu o "zaštiti dece" koji je održan zajedno sa parlamentarnim izborima vlada nije uspela da dobije potreban broj glasova. Taj zakon oštro je kiritkovan kao loše prikriveni napad na mađarsku LGBTQI zajednicu.\nMinistarka pravde Judit Varga napisala je na Fejsbuku da se mađarska vlada ne bavi političkim izjavama i da čeka zvanično saopštenje sa konkretnim detaljima.\nMađarski premijer Orban osvojio i četvrti uzastopni mandat


Odron stena ubio turiste u Indiji | Info | Svet\n16. septembar, 17:23\nJEZIVA NESREĆA U INDIJI, ODRON UBIO TURISTE: Stene se obrušile na vozila, srušen i most! (VIDEO) 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nJEZIVA NESREĆA U INDIJI, ODRON UBIO TURISTE: Stene se obrušile na vozila, srušen i most! (VIDEO)\n25.07.2021. / 23:46\nU nesreći koja se dogodila u državi Himalah Pradeš, povređene su tri osobe, a poginulo je njih devet.Na dramatičnim snimcima objavljenim na društvenim mrežama vidi se kako se stene obrušavaju ka dolini i prema mostu.\n"VIDEO SAM UMRLE, LJUDE BEZ RUKE...": Potresna ispovest putnika iz autobusa smrti u Hrvatskoj (VIDEO)


Jumko nagrađuje radnike zbog uspešno realizovanog posla za Vojsku | VRANJENEWS\nJumko nagrađuje radnike zbog uspešno realizovanog posla za Vojsku\n08.06.2018 13:38 » 13:39\nKvalitet po međunarodnim standardima. Foto VranjeNews\nZbog uspešno realizovanog posla za Vojsku Srbije, menadžment kompanije Jumko, u saradnji sa sindikatom "Yumco spas", doneo je odluku da se svim zaposlenim radnicima isplati kao stimulacija po 5.000 dinara u sklopu majske zarade.\nNaime, Vojna kontrola kvaliteta Sektora za materijalne resurse Ministarstva odbrane, pokazala je da su u procesu proizvodnje uniformi za Vojsku Srbije u Jumku "ispoštovani svi elementi ugovora, posebno u pogledu kvaliteta proizvoda", saopštavaju iz vranjske kompanije.\n- Menadžment kompanije će u skladu sa finansijskom situacijom, nastaviti sa politikom stimulisanja zaposlenih, a sve u želji da preduzeće i svi zaposleni održe postojeći kvalitet i postižu još bolje rezultate u narednom perodu - kaže se u saopštenju iz Jumka.\nTom prilikom je, naglašava se, utvrđeno da je kvalitet izrađenih proizvoda "u skladu sa zahtevima međunarodnih standarda i standarda odbrane Republike Srbije, koji normativno propisuju i definišu kvalitet proizvoda u tekstilnoj industriji".


Hlače kratke 3STR SHORTS\nPočetna Žene Sport Sportska odjeća Hlače Hlače kratke 3STR SHORTS\n5693100 adidas Originals Žene/Sport/Sportska odjeća/Hlače 159.92 159.92\n5693103 adidas Originals Žene/Sport/Sportska odjeća/Hlače 159.92 159.92\n5693104 adidas Originals Žene/Sport/Sportska odjeća/Hlače 159.92 159.92\n5693106 adidas Originals Žene/Sport/Sportska odjeća/Hlače 159.92 159.92\nŠifra dobavljača: GN6766\nAdidas kratke hlače sa standardnim retro logom naglašavaju vaš stil. Naši proizvodi od pamuka podržavaju održivo uzgajanje pamuka. Ovo je dio naše ambicije da zaustavimo plastični otpad.\nadidas Originals Žene/Sport/Sportska odjeća/Hlače Hlače SST PANTS PB 5723417 379.90 379.90\nadidas Originals Žene/Sport/Sportska obuća Tenisice ZX 2K BOOST 2.0 W 5720538 1099.90 1099.90