Sinu od majke rodjendanske cestitke - Rodjendanske Cestitke i SMS poruke\nCitati za rodjendan, Sinu\nJune 1, 2022 cestitka\nPoruke i rodjendanske cestitke sinu od majke. Sinov rodjendan je svakako za svaku majku poseban dogadjaj, a za lepe dogadjaje potrebne su i lepe reči. Ponekad ipak zafale prave reči da opišemo naša osećanja, da iskazemo sta osjećamo i nikako nam ne ide od ruke napisati lepu rodjendansku čestitku. Kod nas pročitajte čestitke koje su majke pisali svojim sinovima za njihove rodjendane i mozda vas neka od čestitki potakne da i vi napisete lepu poruku.\nČestitke sinu za rodjendan\nDragi sine kao što si ti meni uvek davao toliko radosti, veselja i ponosa,c tako neka i tebi zivot daje mnogo lepih trenutaka koje ces zauvek patiti. Neka ti je srecan rodjendan, voli te majka\nNajboljem sinu od sveg srca srecan rodjendan od majke. Nek ti zivot bude popločan uspesima, srce puno ljubavi, novčanik pun para, a lice ukraseno najlepsim osmehom na svetu.\nNikada nisam dobila ljepši poklon nego kad sam tebe rodila prije 21 godine i od tada svakim danom si mi donosio samo osmehe, srce ispunjava ljubavlju i dusu ponosom. Moj najveci uspeh u zivotu je sto si ti izrastao u sina kojim se mogu dičiti i ponositi, u sina čije je srce puno ljubavi i dobrote. Želim ti za tvoj rođendan da nastaviš pravim putem kojim ideš, na koji sam te, nadam se bar malo i ja uputila. Zelim ti da svaki dan ti donese nesta novo, nesta lepo što ćeš pamtiti i što će ti značiti. Zelim i da u ljubavi budes srećan kao i da ti na poslovnom platnu cvetaju ruze. Sve najbolje od majke najboljem sinu na planeti.\nPoruke za rodjendan sinu\nOve poruke za rodjendan sinu su nam poslale nase čitateljke Marina, Nadja i Natalija i zahvalni smo im zbog toga sto su njihove rodjendanske čestitke podijelili sa nama i sa vama koji čitate ove redove. I svi drugi zainteresovani da sa drugima djele orginalne čestitke za rodjendan mozete to učini kod nas i dozvoliti drugima da vide vaše lepe reči koje ste uputili sinu ili nekome drugom, a mislite da to nije obicna čestitka vem malo knjizevno delo koje zasluzuje paznju, što mnoge čestitke same po sebi jesu.\nčestitkedetetuod majkeređendanskerodjendanske cestitkerođendanSinu od majke\nPrevious PostTekstovi za čestitkeNext PostSMS PORUKE ZA NOVU GODINU


Radio JAT - GIBONNI U NOVEMBRU PEVA U BEOGRADU\nGIBONNI U NOVEMBRU PEVA U BEOGRADU\nSplitski kantautor Zlatan Stipišić Gibonni pevaće ove jeseni u Beogradu. Za sada su zakazana dva koncerta\nGibonni je nedavno objavio zajednički album „Familija“ sa Oliverom Dragojevićem, što je povod za nove koncerte u Beogradu koji će se održati 11. i 12. novembra u Sava centru.\nPošto je danima unapred rasprodao karte za tri koncerta u Sava centra u decembru 2014. godine, Zlatan Stipišić ponovo dolazi u prestižnu beogradsku dvoranu kako bi predstavio svoj deo „Familije“. Sa albuma su I hit singl/spotovi „Onako, od oka“ i duet sa Oliverom „Sreća“.\n“ Naravno, beogradska publika će čuti neke pesme sa ‘Familije’, ali će koncerti biti presek čitavog mog rada. Nove pesme zaslužuju da budu izvedene sa najboljim starim. Kad neko predstavlja novi album, zna da udavi sa novima pesmama ili bude premalo novih pa je dosadno. Treba ispoštovati publiku kojoj stare pesme znače mnogo. Ali moraš da sviraš i nove, čime pokazuješ da nisi za staro gvožđe” kaže Gibonni. Ulaznice za koncert 11. i 12. novembra mogu se već kupiti po cenama od 1.600 do 3.200 RSD na blagajni Sava centra.\nNekadašnji frontmen splitskih hard rokera Osmi putnik Zlatan Stipišić se početkom devedesetih otisnuo u samostalnu kantautorsku karijeru, stvorivši jedinstven muzički izraz spajanjem savremenih pop i rok strujanja sa zvukovima tipičnim za dalmatinski duh i podnevlje, što se može čuti u moru hitova kakvi su „Oprosti“, „Žedam“, „Libar“, „Tempera“….\nTokom godina Gibonni je pisao i pesme za Olivera, među kojima treba izdvojiti „Cesaricu“, jedan od najvećih i najznačajnijih hitova pevačeve karijere. „Familija“ stiže sada kao kruna dugogodišnjeg prijateljstva i saradnje dvojice muzičara. Osim nekoliko pesama koje na „Familiji“ peva Oliver, tu su i dueti „Sreća“ i „Moja si kuća“, dok Gibonni sam izvodi „Onako, od oka“, „Bella Figura, Bella Pitura“, „Udica“ i „Nisi više moja bol“.\nAlbum „Familija“, gde je Gibonni kompletan autor muzike i stihove, začinilo je učestvovanje vrsnih muzičara kakvi su svetski priznati basista Pino Palladino, bubnjar Manu Katche, gitaristi Steve Stevens, Vlatko Stefanovski i Miroslav Tadić.\n“Tokom jednog druženja sa Oliverom pokazao sam mu pesme na kojima sam radio. Došli smo na ideju da ih otpevamo zajedno. I tako, mi pevamo, sviramo, svako malo ulaze Oliverovi unuci, njegova Vesna je tu, moja Sanja na telefonu, cela familija je stalno tu, i najbolje je bilo da se album zove ‘Familija’. Običaj je da album nazoveš po pesmi, ali je ispalo najspontanije da se zove kako je i nastao” objasnio je Gibonni.


Komplet okasto viljuškastih ključeva Alpin R70828: Okasti ključevi: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKomplet okasto viljuškastih ključeva Alpin R70828\nKarakteristike proizvoda: Komplet okasto viljuškastih ključeva Alpin R70828\nKomplet okasto viljuškastih ključeva\nSet sadrži 8 ključeva\nDimenzije ključeva su:\nOpis proizvoda: Komplet okasto viljuškastih ključeva Alpin R70828\nKomplet od 8 kvalitetnih, chrom-vanadium okasto viljuškastih ključeva. U setu su ključevi od 8, 9, 10, 12, 13, 14, 17 i 19mm, Ključevi su proizvod kompanije Rinder iz Austrije.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 34895\nSifra 34895, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 34895, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


09.04.2014 u 20:19\nPomozimo našoj sugrađanki: Nakon nedavne operacije u Ljubljani, Amra Karkelja ponovo se bori za život\nGRAĐANI U AKCIJI ZA SPAS MLADE MAJKE\n03.02.2014 u 21:02\nAmrino srce moglo bi prestati da kuca, hitno potrebna operacija!\nAPEL ZA SPAS MLADE MAJKE\nGodine 2008. Amra Karkelja je imala tešku operaciju srca koja nije u potpunosti uspjela, te je zbog toga hitno potrebna reoperacija jer bi njeno srce uskoro moglo prestati da kuca.\n23.01.2014 u 17:25\nPomozimo Drenku Milojeviću iz Sarajeva da prikupi 40.000 eura za transplantaciju bubrega\nKOLEGE I PRIJATELJI U AKCIJI ZA ŽIVOT\nDrenko Milojević, rođen 1969. godine u Sarajevu, nalazi se na aparatima za hemodijalizu. Drenko nema živog donora u bližoj rodbini, te je kadaverična transplantacija jedina opcija. Za kadaveričnu transplantaciju, koja je jedini pravi lijek, neophodno je prikupiti 40.000 eura.\n17.01.2014 u 11:53\nImam troje maloljetne djece i nepokretnu suprugu... Nemam novca ni da platim nalaze: Molim vas, pomozite mi!\nPOTRESNO PISMO RASIMA KASUMA IZ JAJCA\nRedakciji DEPO Portala obratio se Rasim Kasim iz Jajca i iznio svoju životnu muku, u kojoj se bori za ljepše djetinjstvo svoje djece i bar malo lakši život svoje teško oboljele supruge. Ovo je njegovo potresno pismo...\n13.01.2014 u 19:48\nDenis iz Sarajeva treba pomoć svih nas: Ujedinimo se!\n10.01.2014 u 17:55\nAmri Karkelja hitno potrebna operacija srca!\nAPEL ZA SPAS JOŠ JEDNOG MLADOG ŽIVOTA\nOperacija je zakazana u Ljubljani i za nju je potrebno 30.000 eura, što Amrina porodica nije u mogućnosti da skupi sama. Stoga je pokrenuta humanitarna akcija, a svi dobri ljudi koji su u mogućnosti da pomognu njeno liječenje, novac mogu uplatiti na žiro račun otvoren u Intesa Sanpaolo banci.


Yahoo - Svakodnevica blog\nCategories linkoviPosted on 7. October 2010 7. October 2010\nLinkovi za 7.10.2010\nWebsite Malware – The biggest threat we face on the Internet today Website Malware – The biggest threat we face on the Internet today http://goo.gl/Y6wP Istraživanje Cepita o onlajn ponašanju srednjoškolaca Istraživanje Cepita o onlajn ponašanju srednjoškolaca http://goo.gl/92Cs...\nMnogi su na GeoCities besplatnom delu hosting projekta Davida Bohnetta i Johna Reznera započeli svoje putešestvuje po ...\nCategories InternetPosted on 12. October 2009\nČemu služe lozinke?\nStvarno, čemu služe lozinke kada većina ukucava "123456"? Prošle nedelje je za sada tačno neutvrđen način ukraden...\n2 Comments on Čemu služe lozinke?\nNa nedavno održanoj Interaction 09 konferenciji koja se pretežno bavi dizajnom iterakcije, celodnevnu radionicu održa...\nCategories Web produkcijaPosted on 7. February 2008 25. December 2008\nMP3 sadržaji na web stranicama\nImao sam par puta potrebu da na ovaj blog, ali i na drugim mestima, postavim neke audio zapise, te sam pokušao sa par online servisa, ali ni sa jednim nisam bio zadovoljan u potpunosti. Evo u ovom zapisu o čuvenom Zmaju od Šipova ostavio sam korisnicima samo da skinu audio fajl, jer t...\nZa one neupućene, u poslednja tri dana desilo se par dramatičnih ponuda-odgovora na globalnoj IT sceni sa najv...\nCategories Društvene mreže, InternetPosted on 16. July 2012 16. July 2012\nChromaTweet – kolorna društvena mreža\nCategories MedijiPosted on 17. June 2006 18. December 2010\n“Liberalizacija” uređivačke politike


VELIKA ATRAKCIJA Takmičari skokovima sa vodopada u Jajcu ODUŠEVILI publiku, Dino Bajrić iz Sarajeva slavio pobedu\nFoto: Elmedin Mehić/Klix.ba / RAS Srbija\nNa vodopadima u Jajcu danas su održani 4. međunarodni takmičarski skokovi, a sa skakaonice sa vodopada visine 21 metar briljirao je prošlogodišnji šampion Dino Bajrić iz Sarajeva.\nManifestacija iz godine u godinu prerasta u značajan sportsko-turistički događaj u regionu, koja na jedinstvenoj lokaciji okupi najbolje skakače, a tako je bilo i ove godine. Sa vodopada je danas skočilo 26 takmičara iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Crne Gore i Slovenije, prenosi Klix.\nOrganizator i ovogodišnjih skokova je Javna ustanova "Agencija za kulturno-istorijsku i prirodnu baštinu i razvoj turističkih potencijala grada Jajca".\nHuso Hadžić, direktor Agencije je na početku takmičenja poželeo sreću takmičarima.\n- Ova manifestacija je postala svetski trend. Dragi heroji i skakači neka pobedi najbolji - poručio je Hadžić.\nU prvoj seriji skokova skočilo je 26 takmičara, a umesto deset najboljih u drugi krug se plasiralo 14 takmičara s obzirom da su četiri takmičara imala isti broj bodova.\nU drugoj seriji najveći broj bodova dobili su Aleksan Aleksić i Dino Bajrić (sve desetke).\nNakon sudijske odluke titulu najboljeg skakača sa vodopada u Jajcu osvojio je Dino Bajrić, drugo mesto je pripalo Aleksanu Aleksiću, dok je trećeplasirani bio Ivica Tomanović.\nČetvrti najveći džekpot u ISTORIJI: Više od MILION KM ide u Jajce


Teleklik d.o.o. - HOSTING\nVPS hosting – TelPro VPS – Cloud IaaS\nTeleklik platforma za VPS se nalazi na brzim i sigurnim serverima u našem data centru u Banjaluci, koji je realizovan primjenom najmodernijih tehnologija renomiranog proizvođača HP, sa direktnim pristupom Internetu\nTeleklik tehnička podrška je dostupna na email i telefon 24/7/365, s vremenom odziva unutar 60 minuta i otklanjanjem kvara unutar 4 sata;\nKorišćenjem Teleklik VPS usluge oslobođeni ste ulaganja u hardware i dodatne internet konekcije;\nTeleklik stručni tim profesionalaca će Vam pomoći da odaberete optimalnu VPS konfiguraciju, koja odgovara Vašim potrebama;\nTeleklik VPS konfiguracija se, na Vaš zahtjev, može promijeniti u svakom trenutku bez potrebe za prekidanjem servisa;\nOmogućen SSH pristup\n99,69% uptime SLA\nZaštita fizičkog pristupa VPS-u\nRad na neprekidnom napajanju (UPS) sa prenaponskom zaštitom i sistem klimatizacije potrebnog kapaciteta\nPlatforma je veoma fleksibilna i pogodna za razvoj i testiranje raznih aplikacija i servisa\nMogućnost kreiranja proizviljnog broja servera\nUpravljanje virtuelnim serverima se vrši preko control panela\nKorisnici mogu restartovati, isključiti, uključiti, pa čak i reinstalirati svoj server\nMoguće je odabrati izmedju nekoliko Linux distribucija kao što su Debian, Ubuntu, CentOS, SuSe i druge\nO Teleklik ponudi za VPS – virtelni privatni server TelPro VPS\nVirtuelni privatni server (VPS) je usluga namijenjena korisnicima sa većim zahtjevima za autonomijom i samostalnim upravljanjem u odnosu na klasični web hosting. Uz TelPro VPS na raspolaganje dobijate sve željene resurse, pri čemu imate potpunu kontrolu nad svojim serverom.\nTeleklik platforma za VPS se nalazi na brzim i sigurnim serverima u našem operativnom centru, a sistem je realizovan primjenom najnovijih tehnologija renomiranog proizvođača HP, sa direktnim pristupom internetu.\nKorišćenjem Teleklik VPS usluge oslobođeni ste ulaganja u hardware i dodatne internet konekcije, a Teleklik stručni tim profesionalaca će Vam pomoći da odaberete optimalnu VPS konfiguraciju, koja odgovara potrebama vaše firme.\nProstor na disku – HDD\nTelefon i email podrška 24/7\nMjesečni protok (Mbps)\nOsnovni nivo podrške\nŠta je sve uključeno u paket\nRAM garantovano 512MB 1GB 2GB 4GB 8GB\nCPU Core 1 vCore 1 vCore 2 vCore 2 vCore 2 vCore\nProstor na disku – HDD 10GB 20GB 40GB 60GB 80GB\nTransfer 1 TB 1 TB 2 TB 4 TB 8 TB\nTelefon i email podrška 24/7 neograničeno neograničeno neograničeno neograničeno neograničeno\nIP adrese 1 IP adrese 1 IP adrese 1 IP adrese 2 IP adrese 2 IP adrese\nOperativni system Linux Linux Linux Linux Linux\nAktivacija usluge besplatno besplatno besplatno besplatno besplatno\nOsnovni nivo podrške uključeno uključeno uključeno uključeno uključeno\nShared web i mail hosting – TelBiz Hosting\nWindows & Linux platforma\nProstor na disku prema zahtjevu\nServer smješteni u Data centru u Banjaluci\nTelefon i mail podrška 24/7/365\nO Teleklik web i email hostingu – TelBiz hosting\nTeleklik web hosting platforme su stabilne, predstavljaju najbolji odnos cijena – kvalitet, ispunjavaju najviše standarde i omogućavaju korisnicima da putem web panela, u bilo kom trenutku pristupe, mijenjaju ili čuvaju sadržaj svoje web aplikacije.\nU zavisnosti od prirode Vašeg web sajta, obima i potreba za rad na Internetu, zavisiće i odabir TelBiz Hosting paketa.\nTelBiz Hosting paket mora da odgovara veličini web sajta, trendu njegovog rasta, prometu podataka i da bude prilagodljiv izmjenama koje se vrše na web prezentaciji.\nUpravo zbog toga Teleklik vam nudi hosting pakete koji će u potpunosti zadovoljiti potrebe raznih tipova web sajtova, od najmanjih ličnih do poslovnih prezentacija.\nProstor na disku - HDD\nMjesečni protok (traffic)\nE-mail prostor po mailboxu\nOgraničeno kapacitetom zakupljenog diska\nBroj FTP Accounts (naloga)\nProstor na disku - HDD 512MB 1GB 5GB 20 GB\nMjesečni protok (traffic) ∞ ∞ ∞ ∞\nHosting Control Panel Plesk Plesk Plesk Plesk\nBroj domena 1 5 ∞ ∞\nBroj poddomena 10 20 ∞ ∞\nTelefon i email podrška 24/7 ∞ ∞ ∞ ∞\nBroj email naloga 10 20 50 ∞\nE-mail prostor po mailboxu Ograničeno kapacitetom zakupljenog diska Ograničeno kapacitetom zakupljenog diska Ograničeno kapacitetom zakupljenog diska Ograničeno kapacitetom zakupljenog diska\nBaze podataka 5 ∞ ∞ ∞\nBroj FTP Accounts (naloga) 10 ∞ ∞ ∞\nUptime SLA 99,96% 99,96% 99,96% 99,96%\nOperativni sistem Linux/Windows Linux/Windows Linux/Windows Linux/Windows\nTeleklik reseller program je najbolji način da ponudite vašim korisnicima kompletnu web hosting uslugu pod imenom vaše kompanije. Takođe, omogućava vam da započnete svoj privatni biznis i da sa malo ulaganja zaradite mnogo.\nMjesečna i godišnja pretplata\nNeograničen (Flat) protok\nPHP 5.3+ ASP.NET\nO programu prodaje Teleklik hostinga – Reseller hosting\nTeleklik Reseller hosting je vrsta web hostinga koja ima mogućnost smještaja većeg broja Internet stranica na jednom računu. Konkretno, korisnici će zakupiti reseller hosting uslugu ukoliko imaju plan prodavati web hosting nudeći web hosting svojim klijentima.\nMnogi web dizajneri kojima su potrebni veći hosting paketi zbog svojih klijenata, zakupljeni prostor i protok (bandwith) koristi za hostovanje stranica trećih lica uz nadoknadu, što bi značilo da radite kao preprodavac.\nKUPI, PRODAJ, ZARADI I NAPREDUJ!\nKao reseller, prodajete hosting pakete pod imenom vaše firme, ali i postavljate vlastite pakete sa različitim imenima, npr. S hosting paket, M hosting paket, L hosting paket i slično.\nSami postavljate mogućnosti, prostor, promet, kao i cijenu za svaki hosting paket. Prodajete svoje hosting pakete svojim klijentima.\nReseller hosting ne zahtjeva napredno poznavanje administracije web hostinga. To je obaveza kompanije Teleklik čiji ste reseller, kao i održavanje mrežne infrastrukture i hardvera.\nMy SQL baze podataka\nDiskovni prostor 10GB 20GB 30GB\nZaštita diska RAID 10 RAID 10 RAID 10\nMjesečni protok Flat Flat Flat\nBroj domena 25 50 100\nMy SQL baze podataka 200 300 400\nEmail naloga 300 400 500\nHOSTING -- Izaberi -- VPS hosting Shared hosting Reseller hosting\nRAM -- Izaberi -- 512 MB 1 GB 2 GB 4 GB Više\nHDD -- Izaberi -- 512 MB 1 GB 2 GB 4 GB 10 GB (shared) 10 GB (VPS I RESSELLER) 20 GB 40 GB 60 GB 100 GB Više\nOPERATIVNI SISTEM -- Izaberi -- Linux Windows\nPoslovno mail rješenje – TelPro Mail Server\nEfikasno upravljanje mailovima\nWeb i desktop pristup\nKalendar, evidencija zadataka i njihova podijela sa kolega\nEfikasno upravljanje mailom u odsustvu\nPotpuni pristup opcijama za konfiguraciju gdje je email servis moguće potpuno personalizovati\nKreiranje sigurnosnih kopija podataka\nPrimanje i slanje email-ova kao i sinhronizacija sa mobilnim uređajima\nUpotreba mail-klijenata, kao što su: Outlook, Thunderbird, Mac mail, Eudora ili bilo koji drugi POP/IMAP desktop softver\nMail Server se nalazi u Teleklikovom Data Centru u Banjaluci\nO poslovnom mail server rješenju – TelPro Mail server\nTeleklik Cloud business mail server je gotovo rješenje za napredne poslovne korisnike. Objedinjuje elektronsku poštu, kalendar i alate za kolaboraciju, instant messaging, dijeljenje radnih zadataka.\nUkoliko želite pristup elektronskoj pošti i podacima kada god, odakle i na koji način želite, a po prihvatljivoj cijeni, Teleklik Cloud mail server je pravo rješenje za Vas jer obezbjeđuje:\njednostavno upravljanje e-mail nalogom iz bilo kog internet pretraživača\nbrz pristup elektronskoj pošti, kalendaru, kontaktima, radnim zadacima i bilješkama\npristup e-mail nalogu sa uređaja po želji (laptop, tablet, mobilni telefon, ...)\ndovoljna je samo internet konekcija\nTeleklik poslovni mail server je nezavisan od operativnog sistema ili softvera koji je instaliran na računaru, mobilnom telefonu ili drugom uređaju preko kojeg pristupate internetu. Korisnik ne mora da mijenja svoje navike ili gubi bilo koju postojeću funkcionalnost, već se jednostavno može koristiti sa bilo kojim mail-klijentom, kao što su: Outlook, Thunderbird, Mac mail, Eudora ili bilo koji drugi POP/IMAP desktop softver.\nPodrazumijeva se i da je kompanijama od presudne važnosti bezbjednost podataka i visoka dostupnost koju obezbjeđuje privatni mail server.\nTeleklik platforma za Cloud mail server se nalazi na brzim i sigurnim serverima u našem data centru u Banjaluci, koji je realizovan primjenom state of the art tehnologija renomiranog proizvođača HP, sa direktnim pristupom Internetu.\nBiznis M paket\nAntivirus i Antispam filtriranje\nPodrška za POP3 & IMAP\nE-mail/Mailbox Storage prostor po mailboxu\nRotirajuća izrada sedmičnih backupa\nraspoloživost od tri backupa\nBiznis L paket\nBiznis XL paket\nDrugi paketi, prema Vašem zahtjevu\nWebmail pristup da\nAntivirus i Antispam filtriranje da\nPodrška za POP3 & IMAP da\nProstor na disku - HDD 40GB 60GB 100GB prema dogovoru\nTelefon i email podrška 24/7 neograničeno\nBroj email naloga neograničeno\nE-mail/Mailbox Storage prostor po mailboxu Ograničeno kapacitetom zakupljenog diska\nRotirajuća izrada sedmičnih backupa raspoloživost od tri backupa prema dogovoru\nBrzina Interneta 2/2Mbps prema dogovoru\nMjesečni protok (Mbps) neograničeno\nAktivacija usluge besplatno\nProfesionalno mail rješenje – Microsoft Exchange Mail Server\nSa exchange serverom sve je pod kontrolom korisnika, bilo da je rješenje u cloud-u, bilo on premise ili hibridno rješenje smještanja mailbox sandučića.\nSpriječavanje gubitka podataka, jer su mailovi pohranjeni na Microsoft-ovim serverima.\nWeb-based Exchange administrativni centar.\nExchange email je dostupan sa bilo kojeg uređaja (računar, telefon, tablet I sl.), kao i napredne karakteristike kao što su dijeljenje kalendara, dokumenata.\nOmogućena upotreba Outlook aplikacija za iOS, Windows i Android operativne sisteme ili upotrebom maila putem web pristupa.\nTrend rasta je čist – HTTPS se usvaja nevjerovatnom brzinom, a Internet pretraživači anatemizuju sajtove koji nemaju HTTPS. SVI WEBSITE-ovi koji nemaju HTTPS su prikazani kao nesigurni sa velikim upozorenjem korisniku. Takođe, svi sajtovi bez HTTPS-a koji se pretražuju i gledaju inkognito mode-u takođe su označeni kako nesigurni..


Veliki propusti u JGPP - Strana 8 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Čet Nov 26, 2020 8:31 pm\nPostod Marcus Lupus » Pon Jun 10, 2013 1:58 am\nМогли би да се споримо око тога шта је тај простор. Често гледам како се људи набијају на шипке испред ветробранског стакла, на мојој линију су то обично жене, не знам да ли само снимају има ли контроле или шта ли раде, али стално се питам како возачи издржавају то чичкање, а сужавају и простор за пролаз путника који је ионако сужен код тих предњих врата.\nЈа бих лепо поставио црту иза возачке кабине, тамо код првих седишта, па нека се путници изволе сместити иза ње. Да ти цело радно време нон-стоп у периферном видном пољу висе неке главе многе људе сигурно унервози, мене би излудело тотално.\nPostod Somi303 » Pon Jun 10, 2013 1:59 am\nНије ово ГСП, не брини.\nPostod direktor » Pon Jun 10, 2013 2:12 am\nJavno nisam nista napiso sto bi moglo nekoga da ugrozi tako ce i ostati\nPostod N-ST » Pon Jun 10, 2013 2:52 am\nvucko napisao: Nije tacno,vozila javnog prevoza moraju stajati na stanicama uvek cak i kada nema putnika.Bilo da je u pitanju GSP ili privatni prevoznik.\nKrajnje idiotska pravila, ovakve gluposti normalan čovek ne može da smisli. To može samo "Direkcija za javni prevoz" (DJP)\nRecimo, imao sam priliku da koristim javni prevoz u Antverpenu (prevoznik DE LIJN, Belgija). Vozač javnog gradskog saobraćaja u Antwerpen-u nije dužan da se zaustavlja na stajalištu ako nema putnika koji žele da uđu / izađu iz autobusa. Kako to vozač može da utvrdi i kako ovo pravilo funkcioniše u praksi?\nAutobus uspori kada prilazi stajalištu... ukoliko želite da uđete, morate signalizirati vozaču tako što ćete stati na ivicu trotoara a često neko od putnika/ica mahne rukom (kao kada zaustavljate taksi). Tada je vozač dužan da stane, u suprotnom pa-pa. Kada želite da izađete, posle audio/vizuelne najave sledećeg stajališta, pritisnete taster STOP. To za vozača znači obavezu da se zaustavi na tom sledećem stajalištu. Ako to ne uradite, opet sledi "pa-pa" nije dužan da se zaustavi i ne treba da se zaustavi jer tako bez ikakvog razloga troši i gorivo i vreme.\nAli zato svako vozilo treba da ima displej koji radi i na kojem čitko piše naziv linije, treba da ima tastere STOP koji funkcionišu. Treba da ima autobuse koji neće imati hermetički zatvorene vozačke kabine odnosno autobuse na kojima se otvaraju oba krila prednjih vrata. I povrh svega, treba da ima pristojnog i školovanog vozača. Vozača koji neće popizdeti kada putnik/ica pritisne taster STOP, vozača koji zna kako i kada da koristi retarder i tastere "1 2 3" na automatskom menjaču...\nDa ne spominjemo sistem u Nemačkoj gde postoje tasteri i senzori poput onih u "špancima" i "švajcarcima". Vozač otvori oba krila prednjih vrata, sa desne strane ulaze putnici koji žele da kupe kartu a levo oni sa kartom. Na ostalim vratima uključi senzor koji otvara vrata samo iznutra i to kada neko stoji u zoni otvaranja. Pa da vidimo onda kako ne može da se uvede sistem ulaska na prednja vrata.\nAli to je sistem i tu nema improvizacije. Pametni ljudi su te stvari već odavno smislili. Ali DJP i vozači bi da se **** a da im ne uđe. E pa ne može gospodo...\nGrađani ne vole i ne plaćaju javni prevoz / BusPlus između ostalog i zbog ovakvih naizgled trivijalnih stvari.\nPostod becks89 » Uto Jun 11, 2013 9:16 pm\nboca-ica napisao: Ama ljudi sta ste navalili na becks89 - on je nas BB, i ja mu verujem\nObećah ispunih... Ovako prvi dan sam proveravao preko svojih izvora ko je od vozača radio, dobio sam u 99% odgovor da se radi o nekom čikici, koga sam danas i lično posetio. Naveo sam mu vreme i "prekršaj" koji je napravio, a on me gleda i ne zna o čemu pričam. Objasnim o čemu se radi, on opet kao tele, sve u svemu izgleda da je postojao prekršaj, dakle prijavi direkciji...\nPostod direktor » Sre Jun 12, 2013 12:11 am\nKVALITET OBNOVE SINA KOD ZAGUBICE POST OD CLANA CKD-KT4 sa gsp foruma\nKvalitet održavanja infrastrukrure je naš prioritet...\nDanas je stvorena rupčaga na skoro remontovanoj deonici pruge kod "Žagubice", tj. propao je asfalt na samom pešačkom prelazu i mogla se videti zemlja na dnu, koja beše očigledno loše podbijena:\n^ Rupa je tolika, da se gospodin pružni radnik koji telefonira sa gornje fotografije prilikom razledanja iste gotovo ceo uvukao u nju...\nIzgleda da su nakon 15 h tramvaji sa linije 2 (u oba smera, iako je samo smer u spoljnom krugu bio "ugrožen") prebačeni na trasu preko Ulice Starine Novaka (viđen TMK-409 u upravo u toj ulici u unutrašnjem krugu), dok su tramvaji na liniji 5 (čini mi se) normalno funkcionisali.\nPostod marrecar » Sre Jun 12, 2013 3:00 pm\nNedavno remontovana? Sta je sa ovim zakrpama sa strane? :S\nPostod direktor » Pet Jun 14, 2013 1:31 am\nPostod Гага » Pet Jun 14, 2013 10:59 pm\nНадам се да су и подлогу испод асфалта средили како треба, а не само да су "закрпили" рупчагу !\nPostod marrecar » Sub Jul 20, 2013 10:13 pm\nDa li je uopste moguce nesto ovakvo? U pocetku sam mislio da jeste, ali kada sam stigao do ovog dela stigle su i sumnje.\nPritrčao mi je sa očitom namerom da me udari stegnutom pesnicom, ali ga je zaustavilo moje pitanje da li želi da me udari, povukao se par koraka, a zatim otkopčao šlic i pokazao polni organ uz psovke.\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Beograd/394430 ... nje-vozaca\nSaobracajni propisi za JGP -javni gradski prevoz\nPostod Pule » Čet Jun 11, 2015 11:12 am\nJedna od redovnih radnji koje svakodnevno vozaci JGP ponavljaju, a pogotovo na ovom mestu, je i prolazenje dok je na semaforu upaljeno crveno svetlo.\nKonkretan primer je predstavljen u ulici Jurija Gagarina, kod kineskog TC u smeru ka gradu. Ispred semafora se nalazi autobusko stajaliste na kojem se autobusi zaustavljaju.\nPo prijemu putnika, gotovo svi do jednog, vozaci krecu svojom trasom ne obazirujuci se na semafor i kada je na njemu upaljeno crveno svetlo. Tako valjda daju sebi prednost da budu ispred svih drugih...u ne znam cemu?\nPoslednja izmena od Pule u Čet Jun 11, 2015 11:18 am, izmenjeno 1 put ukupno.\nRe: Saobracajni propisi za JGP -javni gradski prevoz\nPostod laki72 » Čet Jun 11, 2015 11:16 am\nPa imaju 'pomocni' semafor koji im daje prednost, (poput onoga na raskrsnici Nemanjine i Kneza Milosa).\nProblem je sto po ovoj slici ni njega ne postuju, bar ovaj kojeg si fotografisao.\nPostod Gaspar18 » Čet Jun 11, 2015 11:21 am\nA u brate mili... Pa sta fali ovim pomocnim semaforima...? Pa isti takav je na deonici ulice Omladinskih Brigada od stajalista "Bulevar Zorana Djindjica" do ukljucenja na autoput Beograd - Nis, iz iste ulice... Mislim da je resenje za odredjene ulice, gde postoje skretanja udesno, postojanje uslovne strelice... Vreme bi se ustedelo na putovanja odredjenim linijama... Najvise na 85...\nPostod dare » Čet Jun 11, 2015 11:29 am\ntu vozaci zure da se prestroje jer je ranijih godina kada su 73,94 i 610 stajali na stanici u Omladinskih brigada gde staje sada samo 89,95 vladao pravi haos dok se oni prestroje posle u levu traku to je bila citava vecnost niko nije hteo vozace autobusa da pusti tako da je ovo odlicno resenje\nPostod becks89 » Čet Jun 11, 2015 11:38 am\nČekaj, jel to taksista postavlja pitanje o poštovanju propisa???\nKonkretno, povodom ovog slučaja, bespotrebno kršenje propisa, u nekim slučajevima je prolazak kroz crveno jedino rešenje, jer autobusu treba skoro 50m, da bezbedno stane, manja je šteta da se poklopi po gasu i proleti, nego da naglo koči, naravno kada se proceni da ta radnja može bezbedno da se odradi bez ugrožavanja drugih. Više mi na živce ide, ono šiljenje k. kada kreću čim se ugasi neki semafor, na nekom prelazu iz crvenog u žuto, da bi kao bili brži, baš tih sekund dva, da sačekaju zeleno su presudniii...\nPostod kopmania » Čet Jun 11, 2015 7:37 pm\nProblem je i kod ETF kada 74 mora da se prestroji skroz levo.. Ne znam zašto ne ukinu tu stanicu kod ETF-a za 74, kada je sledeća na 20 metara kod vuka..\nPostod Pule » Pet Jun 12, 2015 10:14 am\nlaki72 napisao: Pa imaju 'pomocni' semafor koji im daje prednost\nAko ste me dobro razumeli, a vidim da vecina nije, ovde sam hteo da predstavim jednu pojavu koja se redovno desava a odstupa od pravila saobracajnih propisa.\nNa drugu stranu ostavimo sto je ovako ponasanje vozaca autobusa "opravdano" i sto im olaksava ukljucenje u redovan saobracaj.\nAko pitate vozace zasto to rade (prolaze na crveno) reci ce da im "pomocni" semafor to dozvoljava. Ovo je jedna neistina koja je pogresno naucena a po navici se koristi. Jer taj dodatni semafor sluzi za regulisanje tramvaja i njegova uloga je jasno opisana u pravilima saobracaja. Izgleda u jednoj varijanti ovako:\nAko bi se mnogi slozili da se ovim svetlosnim znakom odobrava tj. vazi za vozila JGP to bi automatski znacilo da i mnogi drugi koji potpadaju pod tu kategoriju trebali tako da se ponasaju u saobracaju. Ne zaboravimo da JGP ne cine samo vozila GSP, vec i privatni prevoznici registrovanu za tu delatnost. Pored svih velikih autobusa tu su i mali gradski mini-bus, kao i sva taxi vozila pa sve do autobusa za panoramsko razgledanje. Svi oni imaju status javnog gradskog prevoznika. Sto bi automatski znacilo da to vazi i za njih. Ali to nije tako.\nJedina istina je da im se ovako kretanje i ponasanju u saobracaju tolerise, od strane organa, iz funkcionalnih razloga. Ali se nikako ne moze uzeti za ispravno i pravo na tako nesto.\nZato sam i zapoceo temu da bi svi koji misle isto, slicno a narocito drugacije mogli da daju svoj komentar na ovaj ili slican primer ponasanja.\nPostod becks89 » Pet Jun 12, 2015 10:29 am\nDa te priupitam stručnjače, šta će semafor za tramvaje na jedno 10m od tramvajskih šina? Koja je njegova svrha na ovom semaforu, ako je kako kažeš za regulaciju tramvajskog saobraćaja? Kao što sve vi taksisti znate, još prodajete i neke priče o kršenju propisa, a svakodnevno ih prekršite najmanje 200, počevši od zaustavljanja gde hoćete, preko izdrkavanja ostalih učesnika saobraćaja, jer zamislite vi žurite. To mnogo više ugrožava učesnike u saobraćaju, od ovog prekršaja sa gornje slike.\nPostod laki72 » Pet Jun 12, 2015 11:13 am\nSemafor koji regulise kretanje tramvaja u ulici jurija gagarina se nalazi na razdelnom ostrvu.\nOvaj semafor je za vozila JGP-a\nIdentican postoji u ulici Kneza Milosa, na raskrsnici sa nemanjinom u pravcu centra (dijagonalno od zgrade Vlade Srbije).\nKroz Knezo Milosa ne ide tramvaj, zar ne ?\nOvakvo resenje je primenjeno da bi se dala prednost vozilima JGP-a i potpuno je opravdana\nPostod Pule » Pet Jun 12, 2015 11:49 am\nJa i jesam naveo, u postu, da se vozacima autobusa gleda kroz prste i daje tolerancija a sve iz funkcionalnih razloga.\nAli zato napominjem da ovo nije po zakonu niti je u skladu sa propisima u ZOBS-u.\nImate mogucnost da me demantujete samo u slucaju ako bilo gde pronadjete u zakonu da semafor za regulisanje tramvaja daje mogucnost prolaska i ostalim vozilima JGP. Sto znaci da ne pricate ono sto su vam rekli i pokazali da bez krivice moze, nego zakon u ruke pa nadjite gde se taj slucaj odobrava.\nbecks89 napisao: Da te priupitam stručnjače, Kao što sve vi taksisti\nA sto se ovoga tice JA vas uopste ne razumem. Odakle vama ovo ubedjenje. Mozda zato sto sam se prikljucio ovom Forumu prvo kroz grupu Taxi prevoz i tamo poceo svoje aktivnosti? Ili je nesto drugo u pitanju?\nGlupost od zakljucivanja?\nPostod becks89 » Pet Jun 12, 2015 3:46 pm\nA odakle ti da je ovo tramvajski semafor?\nOdgovori na pitanje stručnjače, šta će semafor kako ti kažeš za tramvaje, na 10m od šina, ili u ulici gde uopšte nema tramvaja?\nAjde objasni tu pojavu. A ne, nije glup zaključak, jer si i tamo solio pamet o nekim propisima braneći taksiste, čak si i mene zajeb'o po slepom branjenju nekih stvari...\nPostod becks89 » Pet Jun 12, 2015 3:51 pm\nI čisto pre nego što dalje nastaviš da bulazniš, evo ti kod Venca ispred bivše zgrade Beobanke, isti semafor, koji ranije pušte vozila JGP-a.\nTako da, taksista, ajmo knjige u šake i malo bolje to prostudiraj, ili je možda ovaj semafor za neke tramvaje, možda podzemnu železnicu, ko zna šta može da bude opravdanje...\nPostod direktor » Pet Jun 12, 2015 6:47 pm\nVec smo imali ovu rasprvu na forumu davno bas kad je stvljena ofava fotka clana feliks 55 ako se nevaram\nPostod Pule » Pet Jun 12, 2015 6:48 pm\nbecks89 napisao: Tako da, taksista, ajmo knjige u šake i .....\nJa se na vas ne ljutim i imate slobodno pravo da me nazivate kako hocete i da imate svoj stav po pitanju mnogih stvari.\nJa vas postujem i zvacu Vas gospodine Dule (izvedeno od Dusan).\nPosto smo obojica znalci elektrotehnicke struke bilo bi mi vece zadovoljstvo da se sukobimo u toj oblasti oko na primer Omovog zakona o velicini struje kroz neki provodnik. Ovako nam ostaje ova tema jer smo se ovde i pronasli.\nA sad da se vratim na celinu stvari.\nSemafori se po saobracajnim propisima dele:\nOd toga ovi za regulisanje tramvajskog saobracaja funkcionisu ovako:\nTo sto su oni postavljeni i tamo gde nema tramvajskog saobracaja je samo jedna POGODNOST vozacima gradskih autobusa. Ta pogodnost se ni u kom smislu ne moze poistovecivati sa zakonskim pravom koji ih stiti u slucaju neke nezgode.\nPostod direktor » Pet Jun 12, 2015 7:31 pm\nA da posaljete mejl DJP i odjelenju signalizaciju i puteve da vidmo kako to oni prvdaju nemogu da kopam ali kao sto rekoh ova rasprva je vec vodjena


"Gde budućnost počinje?" - LookerWeekly.com magazin\nOtvaranje tradicionalne 91. Prolećne izložbe pod nazivom “Gde budućnost počinje?” otvorena je večeras u Umetničkom paviljonu “Cvijeta Zuzorić”. Kustoskinja izložbe je istoričarka umetnosti Mirjana Dragosavljević koja je izložbu koncipirala skupa sa Umetničkim savetom ULUS-a.\nSelekcijom radova formirala se kompleksna i višeslojna izložba u čijem je središtu pitanje koje nas ovih nekoliko meseci veoma intenzivno zaokuplja, više nego inače, jer neizvesnost još više zastrašuje u svetlu najave novih talasa pandemije, recesije neviđenih razmera, još veće prekarnosti i fragilnosti ljudskog života, a to je – gde budućnost počinje?\nKsenija Đurović i Ana Vuković sprovodiće anketu „Kako žive umetnice?“\nRadno vreme Umetničko paviljona “Cvijeta Zuzorić”:


Održana izložba pod nazivom “Deca i psi”\nU nedelju, 23 septembra u parku Prijatelja dece, održana je još jedna izložba pasa mešanaca i rasnih pasa sa i bez pedigrea.\n• Ulaz je bio besplatan, simbolično smo prikupljali čepove za Udruzenje paraplegičara Banata. Odziv dece bio je kao nikada do sada,a druženje je proteklo u savršenoj atmosferi. Dodeljeno je mnoštvo pehara i medalja za najbolje vodiče, najlepše crteže psa i najinteresantnije pse. Svoj deci koja su učestvovala dodeljene su diplome, slatki paketi, paketi školskog pribora i paketi hrane za kućne ljubimce. Sve to omogućili su mnogobrojni sponzori.Veliko hvala podmlatku KD Zrenjanin koji su bili odlične sudije, kao i članovima KD Zrenjanin koji su učestvovali u organizaciji, istakao je Vladimir Vujin, predsednik Kinološkog društva Zrenjanin.\nU saradnji sa JKP „Čistoća i zelenilo“ predstavljen je štand za udomljavanje pasa iz Prihvatilišta Zrenjanin. Posetioci izložbe mogli su na licu mesta da dobiju sve informacije u vezi sa udomljavanjem pasa kao i koje su njihove obaveze kao budućih vlasnika.\n• JKP „Čistoća i zelenilo“ od početka rada promoviše udomljavanje, kao jedan od načina smanjenja populacije napuštenih životinja i do sada smo udomili veliki broj njih.Ponosni smo na naše sugrađane, jer samim činom udomljavanja, pokazuje se i da čovek može biti prijatelj psu. Još jednom da podsetimo naše sugrađane da je udomljavanje besplatno svake subote u Privremenom prihvatilištu od 10 do 13 časova, a sve informacije zainteresovani građani mogu dobiti i putem telefona 064/811-68-78, – istakla je Danijela Tančić, menadžer za odnose sa javnošću u JKP „Čistoća i zelenilo“.\nČuvari prirode iz VI 3 OŠ „Petar Petrović Njegoš„, u pratnji roditelja, razredne i nastavnice biologije, Dragane Ajder , odlučili su da svoje prijatelje – ljubimce izvedu na dečju izložbu pasa pod nazivom „Deca i psi“. Pri samom dolasku Njegoševci su donirali po koji „Čep za hendikep„, kako su pravila nalagala, a potom učestvovali u programu izložbe.\nTagovi„Čep za hendikep“ Deca i psi izložba pasa JKP “Čistoća i zelenilo”\nEvropski dan jezika obeležen u školi u Belom Blatu\nMamutica od slame


“Moderni Nomadi” iz Berlina\nOtvaranjem izložbe "Gostoprimstvo" počeo je treći festival nove umetnosti iz Srbije u Berlinu, poznatiji kao Serbinale. Festival je zatvoren koncertom berlinskog punk-džez kvarteta KUU!\nStefan Sagmajster – Pogled na muziku\n28. Avgust 15.\nPoznati dizajner pravi neku vrstu mini instalacije-dnevničke zabeleške muzike koju sluša\nVatreni zečevi na izgubljenim autoputevima\nDavid Lynch, filmski mađioničar kao slikar\n20. Januar 15.\nDejvid Bouvi u Berlinu\n18. Avgust 14.\nIzložba o jednom od najuticajnijih umetnika današnjice


Pepsijeva mornarica - Page\nJune 29, 2022, 01:30:44 am\nPALUBA > Vojna istorija > Minijature hladnog rata > Topic: Pepsijeva mornarica\nAuthor Topic: Pepsijeva mornarica (Read 1331 times)\n« on: January 02, 2022, 09:52:44 am »\nPoslednjih godina oko tog poslovnog dogovora stvorena je internetska legenda koja tvrdi da je Pepsi nakratko posedovao šestu najveću flotu na svetu. To zapravo i nije daleko od istine. Prema analizi godišnjaka Jane's Fighting Ships 1989/90 zemlja koja ima 17 podmornica bila bi izjednačena s Indijom na sedmom mestu kada je reč o podmorničkoj floti, piše Index.hr.\nMeđutim, ova priča zapravo nije realna. Ono što je PepsiCo nabavio bila su malena, zastarela i onesposobljena plovila.\nPepsijeva mornarica nije imala ništa više vojne moći nego što je zarđali Fordov Model T bio kandidat za Formulu 1. Štaviše, sami brodovi su odmah predati norveškom brodogradilištu za rashod.\nPepsiCo je više bio posrednik nego pomorska sila, piše Foreign Policy. Većina interpretacija ove priče takođe pogrešno tumači njeno značenje. Pepsijeva mornarica se ponekad prikazuje kao sramota za Sovjetski Savez, ali je zapravo daleko od toga.\nMultinacionalna kompanija i zemlja koju je utemeljio Vladimir Lenjin bili su poslovni partneri, a 1989. godine čelnici Pepsija bili su optimistični po pitanju sovjetske budućnosti. PepsiCo je kupio zarđalu flotu kao deo opklade vredne više milijardi dolara u dugoročnu stabilnost Sovjetskog Saveza, ogromnog tržišta koje nije imalo čime da trguje osim sirovinama i obećanjima o budućem profitu.\nPepsijeva mornarica nije priča iz doba sovjetskog kolapsa, nego iz kratkog razdoblja neposredno pre toga, kada je izgledalo da će Sovjetski Savez preživeti iako se Hladni rat završio.\nTe iste zarđale podmornice bile su jedan od načina na koji su sovjetski čelnici i zapadne korporacije mogli uspostaviti mir u svetu, i novi, postkomunistički prosperitet vođen biznisom.\nPepsijeva borba za prednost nad Koka kolom\nAmerički čelnici nadali su se da bi izloženost zapadnom poslovanju mogla pretvoriti Sovjetski Savez u zemlju poput njihove. Čelnici Pepsija uticali su na američke političare kako bi stekli veliku prednost u svom suparništvu sa Koka kolom. Sovjetski dužnici su taj dogovor videli kao deo šire strategije spoljne trgovine koja bi mogla pomoći u revitalizaciji njihove posrnule privrede. Na kraju, gotovo niko nije dobio ono što je želeo, stoji u tekstu portala Index.hr.\nProjekat Pepsijeve mornarice započet je kao posledica ambicije jednog čoveka da Sovjetima prodaje zaslađeni napitak. Srčani i ambiciozni blefer Donald Kendal počeo je kao radnik u točionici Pepsi kole, ali se brzo uzdizao na korporativnoj lestvici, postavši do 1957. godine šef međunarodnog odeljenja kompanij, iako je bio tek u 30-im godinama.\nKao korporativni izvršni direktor koji se bavi međunarodnim poslovanjem, Kendal je obavljao zadatak koji su mnogi ponekad zanemarivali. Teoretičari mogu da učine da međunarodni odnosi izgledaju daleko drugačije od svakodnevnog iskustva: nuklearna strategija, pregovori o ugovorima, načela ljudskih prava.\nIpak, formalne interakcije između nacionalnih vlada samo su mali deo međunarodnih odnosa. Većina onoga što se događa među zemljama tiče se nečeg daleko jednostavnijeg i direktnijeg - poslovanja. Međunarodni poslovni direktori i njihovi prateći advokati, računovođe i posrednici rešavaju složenost prekogranične trgovine i ulaganja, ali takvi složeni poslovi još uvek teže jednostavnom cilju - zarađivanju novca.\nU toj ambiciji nema mističnosti, što bi moglo objasniti zašto se o njoj piše mnogo ređe nego o dogovorima političara i diplomata. Ipak, ljudi poput Donalda Kendala, a ne poput Henrija Kisindžera, upravljaju velikim delom međunarodnih odnosa.\nStalni pritisak koji izvršni direktori vrše dok kopaju za profitom može istrošiti čak i navodno čvrste temelje nacionalne politike. Ako se težnja za profitom pokaže kompatibilnom sa službenim ciljevima, tim bolje, a ako ne, onda će direktori pokušati da stvore prilike za ostvarivanje svojih uskih interesa.\nTi se pritisci manifestuju na neočekivane načine. U kasnim 50-ima, kada je Kendal preuzeo svoju izvršnu ulogu, američki predsjednik Ajzenhauer pokušao je da koristi propagandu kako bi se suprotstavio prednostima Sovjetskog Saveza u Hladnom ratu.\nSovjetski čelnici mogli su se pohvaliti posleratnim stopama ekonomskog rasta svoje zemlje, koje su toliko nadmašile rast SAD-a da su čak i vodeći američki ekonomski udžbenici pretpostavljali da će SSSR uskoro prestići Sjedinjene Američke Države.\nSovjetski trijumfi u svemiru, uključujući lansiranje prvog veštačkog satelita, Sputnika, oslikavali su komunistički svet kao talas budućnosti, a američki rasni aparthejd na jugu zemlje učinio je da se SAD čini kao prvak imperijalističke prošlosti.\nJedan deo Ajzenhauerove protivofanzive uključivao je organizovanje Američke nacionalne izložbe 1959. u Moskvi. Ajzenhauer se kladio da će pokazivanje običnih povlastica američkog života, kao što su proizvodi vodećih brendova Kodaka, General Electrica i Pepsi kole, uveriti sovjetske ljude da je mir poželjan i, što je još važnije, da će im biti bolje pod kapitalizmom.\nSvađa Niksona i Hruščova\nNajznačajniji deo izložbe bila je poseta Ajzenhauerovog potpredsednika, antikomunističkog fanatika Ričarda Niksona, koji je pratio sovjetskog čelnika Nikitu Hruščova u obilasku paviljona. Njih dvojica su se svađala oko relativnih prednosti svojih sistema pred medijskom pratnjom, koja je prenosila njihovu razmenu.\nAjzenhauerova vizija održavanja izložbe koja bi uzdrmala temelje komunizma uglavnom je propala, ali tri druga muškarca su dobila željeno. Hruščov je domaćoj publici pokazao da se Sovjetski Savez može istaknuti u mirnom takmičenju. Nikson je dobio ogroman podsticaj u anketama i medijske pohvale za odbranu američkog sistema.\nKendal je bio treći, on je 1999. godine ispričao je da je Niksonu rekao noć pre posete da neki u sedištu Pepsi kole doživljavaju učestvovanje na izložbi kao bacanje novca.\nNikson doveo Hruščova da pije Pepsi\nSledećeg dana Nikson je odveo sovjetskog premijera do Pepsijevog štanda. Pepsijevi fotografi snimili su Niksona i Hruščova kako zajedno piju napitak ove kompanije.\nIako je Hruščovljeva presuda o gaziranom napitku bila ambivalentna (časopis Time je njegovu reakciju zabeležio kao "skeptičnu"), marketinški učinak ubrzao je Kendalovu karijeru. Godine 1963. Kendal je postao predsednik i glavni izvršni direktor kompanije. On je tada bio u poziciji da uzvrati Niksonu za uslugu, kome je to trebalo. Tada je bio najpoznatiji kao gubitnik i u trci za predsednika 1960. s Džonom F. Kenedijem, ponižavajuće, u trci za guvernerskom pozicijom u Kaliforniji 1962. godine.\nKendal je Nixonu ponudio spas - obećanje da će advokatska kompanija koja uzme Niksona kao partnera takođe dobiti ugovor sa Pepsi kolom. Ugledna njujorška advokatska kancelarija tvrtka Madž, Stern, Baldvin i Tod dobila je posao. Dogovor je obogatio Niksona i dao mu razlog da putuje po zemlji i svetu kao predstavnik Pepsija. Zahvaljujući Kendalu, Nikson se obogatio i postavio temelje za politički povratak.\nNikson je 1968. postao američki predsednik. Najvidljiviji povratak Kendalove investicije bilo je korišćenje političke veze za posredovanje u jednom od prvih poslova između Sovjetskog Saveza i jedne američke kompanije u hladnoratovskom razdoblju.\nKendal i sovjetski dužnici najavili su 1972. godine ugovor kojim će se ekvivalentne vrednosti Pepsija zameniti za sovjetsku votku koje su proizvodile Stoličnaja i Sovjeckaja. Ne samo da je Pepsi postao prvo američko bezalkoholno piće dostupno u SSSR-u, već je taj dogovor takođe isključio Koka kolu sa sovjetskog tržišta.\nPrijateljstvo s Niksonom utrlo je put ovom dogovoru\nZamenik američkog savetnika za nacionalnu sigurnost Henrija Kisindžera, Alexander Haig, lobirao je 1971. kod sovjetskog ambasadora Anatolija Dobrinjina da Sovjeti prihvate da Sovjeti prihvate Kendalovo upravljanje trgovačkom delegacijom. U jednom od svojih redovnih telefonskih razgovora sa Niksonom i njegovim saradnicima Kendal je zamolio Kisindžera (koga je pozdravio s "ćao, zgodni") da pritisne sovjetske lidere da finalizuju dogovor. Sovjeti su dobili poruku - ovaj dogovor je bio posebno važan za Niksona.\nNa sastanku 1975. u Ženevi sovjetski ministar spoljnih poslova Andrej Gromiko pitao se zašto Sovjeti imaju Pepsi, ali ne i Koka kolu. Dobrinjin je diplomatski primetio da je to zato što je "Pepsijev šef energičniji". Kisindžer je sasvim otvoreno rekao da je to zato što je Kendal prijatelj. Kisindžer nije uvek bio tako velikodušan. Na sastanku 1973. sa savetnikom za spoljnu politiku jedne međunarodne sindikalne organizacije Kisindžer se zahvalio na podršci predsednikovoj spoljnoj politici i poručio da " su biznismeni u ovoj zemlji sramota. Pogledajte Kendala iz Pepsi kole, on bi prodao zemlju za unosan ugovor".\nZamena Pepsi kole za votku možda je bila u skladu s Niksonovom politikom detanta između Sovjetskog Saveza i SAD-a, ali je takođe bila trijumf za Kendala. Godišnji izveštaji PepsiCoa iz 1972. sadržali su dve stranice fotografija Kendala kako stoji ispred kultne katedrale svetog Vasilija Blaženog na moskovskom Crvenom trgu, s citatom zbog kojeg je zvučao više kao državnik nego kao izvršni direktor: "Dugo sam verovao da bi trgovina između nacija mogla pomoći u izgradnji mostova većeg razumevanja između različitih kultura i ekonomskih sistema".\nKendal je tvrdio da bi privatno preduzetništvo moglo uspeti na načine na koje svjetski političari nisu mogli, odnosno da bi mogao imati i profit trgovca i mističnost državnika.\nDogovor je naišao na prepreke. Nezgrapna zamena Stoličnaje za gazirano piće rezultat je poteškoća u trgovini sa komunističkom zemljom van normalnih trgovačkih pravila kapitalističkog sveta.\nBudući da se sovjetskom valutom, rubljom, nije moglo trgovati na međunarodnim tržištima, a Sovjetski Savez je gomilao svoje rezerve konvertibilnih međunarodnih valuta, svaki je posao uključivao komplikovanu, dugotrajnu i rizičnu razmenu materijalnih dobara.\nNeke prepreke bile su političke. Jevrejske grupe u Sovjetskom Savezu bojkotovale su Pepsi, optužujući kompaniju da je profit stavila ispred prava sovjetskih građana jevrejskog porekla zadržanih unutar zemlje. Sovjetska politika zahtevala je od jevrejskih emigranata da plaćaju previsoke namete. Aktivisti u američkom Kongresu povezivali su američko-sovjetsku trgovinu i ljudska prava kako bi blokirali planirano smanjenje američkih carina na uvoz od 75 odsto, uključujući i uvoz Stoličnaje.\nPolitički i ekonomski izazovi također su se ispreplitali, pogotovo jer se detant srušio tijekom 70-ih godina. PepsiCo je agresivno reklamirao Stoličnaju kao autentičnu sovjetsku votku. To je ovaj brend ostavilo otvorenim za bojkot kada su hladnoratovske napetosti porasle, nakon napada Sovjetskog Saveza na Avganistan ili nakon što je sovjetski borbeni avion oborio putnički avion Korean Air Linesa 1983. godine. Ipak, Pepsijevo sovjetsko tržište je raslo, a do 1985. godine, kada je Mihail Gorbačov preuzeo vlast u SSSR-u, Pepsi je tamo izgradio 16 točionica.\nŠta su Sovjeti imali od svega ovoga? Za sovjetske vođe nakon Josipa Staljina trgovina sa Zapadom nudila je mnoge prednosti, što su više puta jasno stavljali do znanja.\nHruščov je naglasio sovjetsku otvorenost za trgovinu kada se sreo sa delegacijom guvernera američkih saveznih država više nedelja pre otvaranja američke izložbe u Moskvi.\nTrgovina sirovinama, kao što su zlato i nafta, nudila je Sovjetskom Savezu mogućnost zarade u čvrstoj valuti, koju su mogli da iskoriste za kupovinu napredne tehnologije (ili hrane kad bi žetva podbacila) na svetskim tržištima. Ipak, sovjetski čelnici, svesni svojih nedostataka u odnosu na vodeće tehnološki sofisticirane kapitalističke zemlje, takođe su smatrali da su komercijalni poslovi obećavajući način za uvoz moderne tehnologije.\nNa primer, italijanski proizvođač automobila Fiat potpisao je 1966. godine sporazum o izgradnji velike fabrike automobila u partnerstvu sa sovjetskom industrijom, što je ulaganje čiji je učinak u stvarnim iznosima daleko nadmašio učinak Pepsijevog ugovora.\nSovjeti su u Pepsiju videli početak saradnje sa Zapadom\nPočetkom 70-ih godina sovjetski čelnici nadali su se da će ugovor sa Pepsijem biti tek prvi u nizu još takvih ugovora sa SAD, zapadnom Evropom i Japanom.\nReformski orijentirane tehnokrate izračunale su da je povremeno pragmatična Niksonova administracija otvorila prozor za ubrzanje sovjetskog rasta. Kada je američki Kongres povezao ljudska prava s trgovinskim sporazumom, oslabio je te reformatore i detant, koji im je zadao još jedan udarac usponom tvrdolinijaškog antikomunističkog američkog predsednika Ronalda Regana.\nUspon Gorbačova značio je povratak širokoj sovjetskoj politici međunarodnog popuštanja, ekonomske saradnje i domaćih reformi. Ipak, okolnosti su se promenile.\nZapadne kompanije sada su bile svesnije i opreznije zbog političkih rizika povezanih trgovinom sa Sovjetskim Savezom. Takođe su uz veliku cenu naučile o manje dramatičnim, ali stvarnim glavoboljama koje su povezane sa poslovanjem u Sovjetskom Savezu: carinske gnjavaže, kršenje ugovora, prkosni radnici, primitivni finansijski sastav i nepouzdana logistika.\nUprkos tim poteškoćama, američki brendovi poput Mekdonaldsa, Pizza hata (takođe u vlasništvu PepsiCoa u to vreme), pa čak i Baskin Robinsa oprezno su ulazili na liberalizirajuće sovjetsko tržište. Čak je i Koka kola ušla na tržište (na ograničen način, isprva dostupna samo u prodavnicama sa konvertibilnom valutom, otvorenima za turiste) kada je Pepsijev ekskluzivni ugovor istekao.\nKljučna godina bila je 1989.\nPostojale su neke sporedne koristi od ulaska na sovjetsko tržište. Pepsi je puštao televizijske reklame u SAD-u navodeći da su njegova gazirana pića podstakla glasnoću. Važnija opklada bila je na duži rok. Direktori poput Kendala i dalje su smatrali da bi se takve gnjavaže isplatile ako mogu izgraditi profitabilan posao u reformisanoj sovjetskoj ekonomiji u usponu.\nKorporacije su dobile sposobnost da nadmaše nespretne sovjetske firme dok koriste moć da isključe strane protivnike.\nIspostavilo se da je 1989. bila ključna godina. Tenkovi su se zakotrljali pekinškim trgom Tiananmenom u junu. Berlinski zid je pao u novembru. Manje pamćeno, ali gotovo jednako važno za posmatrače u to vreme bilo je to što je Sovjetski Savez održao izbore za svoje novo zakonodavno tijelo, Kongres narodnih zastupnika, još jedan korak za koji se činilo da je potvrdio moć Gorbačova i reformatora.\nTo je bilo okruženje u kojem je PepsiCo zaključio posao sa ratnim brodovima. Rublja je još uvek bila bezvredna na međunarodnom nivou, a izgledi za rast Stoličnaje bili su ograničeniji nego 1972. godine, pa je povećanje prodaje Pepsija u SSSR-u značilo potrebu za otvaranjem novih izvora prihoda.\nTo su bile okolnosti u kojima je PepsiCo sklopio ugovor oko podmornica i drugih plovila. Ova trgovinska razmena našla se na naslovnim stranama u to vreme, ali PepsiCo nikad nije ni preuzeo plovila. Kako je Asošijejted Pres izvestio u 1989. godine, PepsiCo je bio samo posrednik za brodove koji su krenuli za otpad i umesto toga završili u Norveškoj.\nZaista, u tom poslu bilo je malo toga vrednog pažnje, osim što je uključivao Pepsi. Sovjetska mornarica počela je da prodaje svoja zastarela i onesposobljena plovila za otpad u kasnim 80-im, što je bila jedna komponenta poplave otpada izvezenog iz Sovjetskog Saveza i istočne Europe. The Economist je 1990. izveštavao da je prezasićenost istočnog bloka doprinela padu cena otpada sa 70 britanskih funti po toni na manje od 40 funti po toni u samo nekoliko meseci.\nSovjetsku podmornica je vredela 50.000 dolara, razarač je bio 400.000\nTada se sovjetska podmornica klase Whisky mogla nabaviti za 50.000 dolara ili razarač za 400.000 dolara. Čak i po tim cenama jedva da su bili vredni troška rezanja, ne samo zato što su sovjetski brodovi sadržavali velike količine azbesta. Tvrdolinijaši na zapadu upozoravali su da bi takvi dogovori mogli pomoći u finansiranju modernizacije sovjetske mornarice, čineći je tokom 90-ih godina daleko ozbiljnijim neprijateljem.\nProdaja plovila Pepsiju za otpad možda je vredela nekoliko milijuna dolara, što je sovjetskoj mornarici donelo preko potrebnu čvrstu valutu. Ipak, to je bila sporedna predstava. Pravi dogovor o razmeni gaziranog pića za brodove uključivao je funkcionalna plovila. U početku je PepsiCo dogovorio da u svoj aranžman sa votkom uključi dva sovjetska tankera za naftu od 28.000 tona nosivosti, koje je PepsiCo kupio u zajedničkom poslu sa norveškom firmom za brodove koju vodi Kendalov prijatelj.\nU aprilu 1989. godine, prema Financial Timesu, PepsiCo se pridružio sličnom, većem poslu sa sovjetskom trgovinskom organizacijom i dve norveške firme u vrednosti od gotovo 2,6 milijardi dolara za isporuku čak 85 sovjetskih brodova tokom jednog veka. Prijavljena vrednost posla varira zavisno o izvoru, verovatno zato što su američke firme koje su se bavile razmenom podataka možda potcenile pravu vrednost kako bi izbegle carine i poreze.\nPepsi je najavio da će ugovor udvostručiti prodaju gaziranih pića unutar Sovjetskog Saveza tokom veka i omogućiti mu otvaranje Pica huta u toj zemlji. Norveški partneri će se baviti marketingom sovjetskih brodova i snositi rizike njihove prodaje. A Sovjetski Savez bi dobio ne samo tržište za svoje brodove nego i ulaganje norveških partnera u remont brodogradilišta u kojima bi se brodovi gradili.\nSa reformskom vladom koja je krenula napred, direktori kao što je Kendal uveravali su sami sebe da njihova ulaganja u Sovjetski Savez imaju lepu budućnost. Ipak, jedna od posljedica liberalizacije bio je novi talas kritike javnosti. Anatolij Sobčak, demokratski gradonačelnik Lenjingrada (danas Sankt Peterburga), napao je prošireni dogovor sa Pepsijem kao vežbu gigantomanije koja bi destabilizirala tržište.\nKendal je sa žaljenjem primetio početkom 1991. da je bilo lako poslovati sa centralizovanom ekonomijom pre Gorbačova, ali da je "danas mnogo teže nositi se sa demokratijom u Sovjetskom Savezu".\nIpak, činjenica da su se ti prigovori mogli izneti, samo je potvrdila da je reforma stvarna i da je napredak moguć. Predsjednik SAD-a Džordž Buš stariji najavio je velike korake prema potpunoj normalizaciji trgovine.\n"Moja zemlja je spremna pomoći u ovoj novoj sovjetskoj revoluciji", rekao je Buš, ali i upozorio da su zapadne vlade sa vlastitim ograničenim resursima ograničene u onome što mogu da učine.\n"Dakle, moramo okupiti poslovne ljude iz Evrope i Amerike, te njihove partnere iz celog Sovjetskog Saveza". Konačno, Kendalova bi se vizija mogla ostvariti - zapadni kapitalizam okončać Hladni rat i obogatiti se u tom procesu.\nManje od tri nedelje kasnije konzervativne snage pokrenule su državni udar protiv Gorbačova. U roku od nekoliko meseci čelnici ključnih sovjetskih republika raspustili su državnu uniju. Gorbačov je 25. decembra 1991. dao ostavku na mestu predsednika Sovjetskog Saveza, koji je nestao jednim potezom njegovog pera.\nNaravno, Pepsijevi interesi u Rusiji nisu nestali. PepsiCo je 2020. godine obavestio o prihodu od tri milijarde dolara u Rusiji, svom trećem najvećem tržištu iza Meksika i SAD-a. Kendal je 2004. od ruskog predsjednika Vladimira Putina dobio Orden prijateljstva za doprinos ruskoj trgovini.\nIpak, više nije bilo mističnosti. Rusija je sada bila samo jedno tržište u razvoju i novo konkurentno tržište među mnogima.\nPepsijeva mornarica je preuređena kao deo narativa u kojem je kolaps Sovjetskog Saveza bio neizbežan, kao neverovatna priča o američkoj pobedi nad smrtno bolesnim neprijateljem. To se uklapa u doba ekonomskog haosa koje je usedio, kada se ruska privreda raspala, oligarsi pljačkali industrije i resurse, a vojnim zalihama sa funkcionalnim oružjem, a ne zarđalim podmornicama zaista trgovalo na crnom tržištu.\nTeza da bi spoljna ekonomska trgovina i ulaganja mogli transformisati komunističku ekonomiju, isprobana je u Narodnoj Republici Kini otprilike u isto vreme.\nKineske tehnokrate su se uzdale da će međunarodne kompanije doneti nove tehnike i iskustvo. Baš kao što su Sovjeti dali Pepsiju monopol u zamenu za te pogodnosti, Kina je 1978. dala Koka koli ekskluzivna prava na svoje tržište.\nMožda Sovjetski Savez nije mogao da postigne ono što je postigla Kina.\nIpak, ideja da bi samo jedan komunistički gigant mogao uspeti, bila je daleko od očite u to vreme. Da su se događaji odvijali onako kako se Kendal nadao, a Gorbačov planirao, 90-e su mogle biti vek demokratizacije i gospodarskog rasta za jačanje Sovjetskog Saveza.\nSama priča o tome kako je Pepsi kupio 17 sovjetskih podmornica kako bi učvrstio svoj položaj na sovjetskom tržištu bila bi samo jedna među hiljadama priča o tome kako su američke investicije pomogle bivšem neprijatelju da postane ekonomski konkurentan, zaključuje Foreign Policy.\npepsi - 6.jpg (95.73 KB, 800x568 - viewed 3 times.)\npepsi - 1.jpg (333.92 KB, 1080x1080 - viewed 5 times.)\npepsi - 2.jpg (268.11 KB, 1279x637 - viewed 4 times.)\nStolichnaya vodka.jpg (217.18 KB, 1118x900 - viewed 5 times.)\npepsi - 4.jpg (194.37 KB, 1024x680 - viewed 5 times.)\npepsi - 3.jpg (145.9 KB, 1200x673 - viewed 5 times.)\npepsi - 5.jpg (222.32 KB, 1199x792 - viewed 5 times.)\nRe: Pepsijeva mornarica\n« Reply #1 on: January 02, 2022, 11:10:44 am »\nSSSR je predao kompaniji 17 podmornica Pr.613 Whiskey i najverovatnije krstaricu Džeržinski Pr.68-bis. Za razarač i fregatu nema podataka o imenu i klasi.\n« Reply #2 on: January 02, 2022, 01:39:57 pm »\nThe Multimillion Dollar Bet to Trade a Navy Fleet for Cases of Pepsi\nIn the spring of 1989, newspapers all over the world reported on one of the most unusual deals in history: the Soviet Union was to give the American PepsiCo company a fleet of 17 submarines, a cruiser, a destroyer, and a frigate.\nDespite the growing tensions between the United States and the Soviet Union, Pepsi executive Don Kendall had made it his life's mission to penetrate the Soviet market, and by 1980, Russians were drinking a billion servings of locally-bottled Pepsi a year.\nStill, Soviet law dictated that Russian money was useless outside of the nation's borders, so both sides had to get creative to get a good deal out of the exchange.\nEventually, Stolichnaya vodka was introduced in the United States, becoming a hit. But that didn’t last long, and Russia then resorted to many of its old warships.\nIt wouldn’t take long before PepsiCo became the owner of the sixth-largest Navy in the world...\n« Reply #3 on: January 02, 2022, 01:40:29 pm »\nThat Time a Soviet General Invented Clear Coke and Pepsi had One of the World’s Largest Navies\n« Reply #4 on: January 19, 2022, 07:45:12 am »\nInače, gornja fotografija je snimljena 1945. godine u Port-Arturu!


U Njemačkoj se posjedovanje kanabisa "za ličnu upotrebu" takoreći toleriše, ali je prodaja nezakonita\n8165 pregleda\t21 reakcija\t21 komentar(a)\nNedavno je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, kritikujući što je vlasnik "Jovanjice" Predrag Koluvija još u pritvoru, rekao da je marihuana u Njemačkoj legalizovana.\n"Nije imao deset tona kokaina ili nešto slično, već koliko sam razumio, tonu marihuane koju pola okruženja – Njemci i ostali su legalizovali, što on takođe negira da je imao uopšte, ali nije ni važno čak i da je imao."\nMarihuana u Njemačkoj ipak nije legalizovana (a nije ni u "pola okruženja").\nU Njemačkoj se posjedovanje kanabisa "za ličnu upotrebu" takoreći toleriše, ali je prodaja nezakonita.\nTo u praksi znači da vam policija i pravosuđe vjerovatno neće praviti problem ako vas uhvate sa par grama marihuane.\nGranica tolerancije je u većem dijelu zemlje šest grama, u Berlinu čak 15 grama.\nNo, može biti da će iz tekućih pregovora Socijaldemokrata, Zelenih i Liberala o novoj Vladi proisteći i legalizacija marihuane.\nDvije potonje stranke su sasvim za legalizaciju i kontrolisanu prodaju, dok je SPD do sada bio za to da se isprobaju pilot-projekti.\nDojče vele (DW) donosi pregled pojedinih zemalja gdje se legalno može prodavati ova droga i gdje se slobodno može popušiti džoint.\nU Holandiji vlasti uvijek insistiraju da formulaciji da marihuana nije legalizovana već dekriminalizovana. Ali, to mu dođe skoro na isto. Počelo je još 1976. godine. Danas specijalizovani kofi šopovi smiju da prodaju ljudima po najviše pet grama kanabisa dnevno.\nKofi šopovi moraju da ispune stroge uslove i, recimo, ne smiju da služe alkohol. Zabranjeno je reklamiranje kofi šopova, a smatraće se krivičnim djelom ukoliko neki od njih ima u jednom trenutku zalihe veće od pola kilograma marihuane.\nTeoretski, kofi šopovi bi smjeli da prodaju laku drogu samo ljudima koji imaju dozvolu boravka u Holandiji. Vlasti se dugo igraju mišlju da pooštre pravila. Sa druge strane, studija koju je poručio grad Amsterdam pokazuje da 57 odsto stranaca koji dolaze u taj grad kaže da je posjeta kofi šopovima jedan od veoma važnih razloga.\nMala južnoamerička zemlja je 2013. bila hit u svjetskim vijestima kada je odlučila da potpuno legalizuje rekreativnu upotrebu kanabisa – kao prva država svijeta. Svako se može registrovati i nabaviti kanabis na jedan od tri legalna načina: u klubovima, apotekama, ili tako da sam uzgaja biljke.\nDozvoljeno je kupiti 40 grama mjesečno. Svaki punoljetni Urugvajac smije da posadi najviše šest stabala kod kuće, ali žetva ne smije dati više od 480 grama godišnje.\nZvanični Montevideo već duže planira da otvori tržite marihuane i za strance.\nKako je nedavno rečeno, cilj nije da Urugvaj postane destinacija ljubitelja džointa, već da turisti prestanu da kupuju ovu drogu na crno.\nJedan izvještaj iz 2018. nije bio ohrabrujuć za urugvajski poduhvat – tada je pokazano da oko 150.000 Urugvajaca koristi marihuanu, ali od njih je samo 35.000 bilo registrovano da je nabavlja legalno. A to znači da crno tržište i dalje cvjeta.\nKaripsko ostrvo je oduvijek simbol rege muzike i marihuane, ali je zapravo upotreba te droge dekriminalizovana tek 2015. godine.\nGrađani smiju da gaje do pet stabljika gandže, kako se to tamo kaže. Pušiti se smije kod svoje kuće ili u licenciranim prostorima. Ako vas uhvate sa manje od 50 grama marihuane, nema krivičnog gonjenja već male novčane kazne. Osim ako imate ljekarski recept za marihuanu…\n…ili ako pripadate rastafarijanskoj religiji. Naime, njima je dozvoljeno da puše do mile volje jer se to smatra religijskim ritualom. Rastafarijanci smatraju gandžu "travom mudrosti" koja ih vodi bliže pravoj duhovnosti.\nPrije dvije decenije je Portugalija napravila radikalni zaokret u politici prema drogama.\nPosjedovanje bilo koje supstance smatra se najviše prekršajem, a ne krivičnim djelom – nema odlaska u zatvor niti zapisivanja u kriminalni dosije. Prekršioci pak mogu platiti kaznu ili biti poslati na društveno-korisni rad ili rehabilitaciju.\nDoduše, u Portugaliji se na isti način tretiraju marihuana i heroin. To znači da, bez ljekarskog recepta, ljudi kanabis mogu da kupe samo ilegalno.\nU Kanadi je rekreativno pušenje legalizovano 2018. godine. Državna komisija je prošle godine u jednoj studiji pokazala da je to povećalo dnevnu potrošnju marihuane za svega jedan odsto. Među tinejdžerima je povećanje iznosilo tri odsto, iako su se kritičari ranije pribojavali da će odjednom cijela kanadska omladina početi da puši kanabis.\nNo, legalizacija je imala ogromne efekte na drugi način – opao je broj istraga i zatvorskih kazni. Tako je u godini 2018. (i to samo do sredine oktobra kada je marihuana legalizovana) bilo prijavljeno 26.402 slučaja posjedovanja marihuane. U 2019. je prijavljeno svega 46 slučajeva – to su oni koji su imali preko 30 grama kod sebe, što je i dalje ilegalno.\nTo je posredno smanjilo i diskriminaciju. Jer, prema jednoj studiji, za posjedovanje marihuane su u Torontu u trećini slučajeva bili optuženi tamnoputi građani iako oni čine tek 8,8 odsto stanovništva.\nU Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) je 35 federalnih država legalizovalo marihuanu u medicinske svrhe, a među njima 16 dozvoljava pušenje i u rekreativne svrhe. Prvi su prije skoro deset godina bili Kolorado i Vašington.\nOd tada su mnogi ekonomisti ispitivali učinke legalizacije. Libertarijanska organizacija Cato Institute tvrdi da je prošle godine u SAD bilo 77.000 radnih mjesta koja se mogu zahvaliti legalizaciji kanabisa. Država Kolorado od poreza godišnje uzme dvadeset miliona dolara, a Kalifornija pedeset miliona.\nU 2018. su Južnoafrička Republika i Gruzija legalizovali rekreativnu upotrebu marihuane.\nGruzija je bila osobito brza – u samo godinu dana je zakonodavstvo promijenjeno tako da kanabis ne samo da nije više bio kažnjiv, već Gruzija sada može i da ga izvozi.\nOvog marta je Vrhovni sud u Meksiku dekriminalizovao privatnu rekreativnu upotrebu ove droge od strane punoljetnih. Iako prodaja i dalje nije legalna, Meksiko bi sa 129 miliona stanovnika mogao da postane najveće tržište marihuane na svijetu.\nmarihuanakanabisAleksandar VučićPredrag KoluvijaHolandijaSADSjedinjene Američke DržaveKanadaJamajkaGruzijaPortugalijaMeksikoJužna AfrikaNjemačkaJovanjica\n30.11. 18:49 h\t21254\n30.11. 20:07 h\t18227\n30.11. 19:46 h\t15189\n30.11. 21:29 h\t10775\n30.11. 21:46 h\t9268


Humanitarnim partyjem završen Sarajevo Holiday Market: Stipendije za djecu ubijenih policajaca - Klix.ba\nAkcija portala Klix.ba Humanitarnim partyjem završen Sarajevo Holiday Market: Stipendije za djecu ubijenih policajaca\nAkcija portala Klix.ba\n13.1.2019. u 23:53\nKlix.ba MUP KS Coca-Cola Sarajevo Holiday Market policajci ubistva ubistvo policajca Adis Šehović Davor Vujinović\nVečeras je Klix.ba Humanitarnim partyjem zatvoren 8. Coca-Cola Sarajevo Holiday Market. Veliki broj posjetitelja doprinio je akciji prikupljanja sredstava za djecu ubijenih sarajevskih policajaca i njihovih porodica.\nSav novac bit će doniran u fond za stipendiranje petero djece koja su ostala bez svojih hrabrih očeva koji su svoje živote dali braneći sigurnost građana Sarajeva. Od njih je troje maloljetno, a dvoje punoljetno. Novac će ići i roditeljima policajca koji je imao samo 25 godina kada je poginuo na dužnosti.\nPosjetitelji su se zabavili uz bend Mirza&Panduri te su učestvovali u humanitarnoj tomboli. Na aukciji je bio i dres koji je donirao klub FK Željezničar, a donio ga je Amar Osim, kao i dres FK Sarajevo.\nAkciji za pomoć djeci ubijenih sarajevskih policajaca priključila se i kompanija Hifa koja će stipendirati djevojčicu, stradalog policajca do kraja njenog osnovnog školovanja, a Merhamet je ranije preuzeo obavezu stipendiranja do kraja ove školske godine djece policajaca Adisa Šehovića i Davora Vujinovića koji su ubijeni u oktobru prošle godine na Alipašinom Polju. Općinsko vijeće Općine Novi Grad također je donijelo zaključak da će preuzeti obavezu stipendiranja ove djece.\nPrema riječima policijskog službenika i člana Upravnog odbora Sindikata MUP-a KS Viktora Ćatića, porodice policajca koji su ubijni nisu adekvatno bile ranije zbrinute, a neke od njih su u teškom stanju.\n"Odnos društva i države je bio malo idolentniji. Majka Muhidina Pivodića koji je ubijen na dužnosti prije nekoliko godina je sama, nema nikoga da joj pomogne. Tu su i roditelji policajca Elvedina Madešike koji je ubijen mlad i nije imao djece. I imamo porodicu Mahmuta Traku koji je poginuo u akciji", rekao je Ćatić za Klix.ba.\nDonacije u fond za stipendiranje djece potvrdile su i firme Ziko Zavidovići - 500 KM,\nKrivaja TMK Zavidovići - 500 KM, te Fondacija Duga Zavidovići - 300 KM. Jovan Divjak stipendirat će dvoje djece, a sarajevska Općina Centar troje djece.\nPolicijski posao je težak i ostavlja posljedice na službenike koji rade u MUP-u KS, ali nažalost sistemskog rješenja, u okviru kojeg bi se zbrinuli i oni i njihove porodice, još nema. O porodicama stradalih policajaca brinu upravo uposlenici MUP-a KS koliko mogu, svojim sredstvima. Nadaju se da će se to promijeniti i da će vlast pokazati više empatije i brige.\n"Imamo dosta ranjenih policajca, a imamo i 80 invalida druge kategorije koji su tokom obavljanja dužnosti ostali invalidi. Imamo 20 policajaca i službenika koji su umrli prije nego su dočekali penziju. To su porazne činjenice. Ovo je težak posao", rekao je Ćatić.\nPodsjećamo, pripadnici MUP-a KS Adis Šehović i Davor Vujinović ubijeni su 26. oktobra 2018. godine u sarajevskom naselju Alipašino Polje. Iza Adisa Šehovića je ostao sin koji pohađa Policijsku akademiju na Vracama, dok su iza Davora Vujinovića ostali kćerka koja je učenica četvrtog razreda osnovne škole i trogodišnji sin.\nMuhidin Pivodić je poginuo dana 31.12.2012. godine prilikom izvršenja zadatka osiguranja vjerskog objekta u naselju Reljevo. Ubijen je iz automatske puške.\nElvedin Madeško je stradao 14.08.1998. godine prilikom odlaska na intervenciju u ulici Patriotske lige do broja 17, kada je došlo do saobraćajne nezgode sa službenim vozilom. Preminuo je 15.08.1998. godine od zadobijenih povreda.\nMahmut Trako je teško ranjen prilikom intervencije 23.02.1998. godine u naselju Buća Potok. Preminuo je od zadobijenih povreda dan kasnije.


Društvo Sudija Srbije - "DRAGANA BOLJEVIĆ - IME ZA DOSTOJANSTVO" - Saopštenje Sindikata pravosuđa\nNaslovna / Aktuelnosti / Lični stav / "DRAGANA BOLJEVIĆ - IME ZA DOSTOJANSTVO" - Saopštenje Sindikata pravosuđa "DRAGANA BOLJEVIĆ - IME ZA DOSTOJANSTVO" - Saopštenje Sindikata pravosuđa Lični stav21.06.2012. 16.jun 2012.\nSaopštenje možete pročitati i na sajtu Sindikata pravosudja http://www.sind-prav.org.rs/body.htm


In Time (2011) - Titlovi.com\n> Will Salas\n> Henry Hamilton\n> Rachel Salas\nOvaj akcioni triler istražuje šta bi se desilo kad bi čovek koristio 100% kapaciteta svog mozga. U svetu kojim vladaju mafija, ulične bande, narkomani i podmićeni policajci, Lusi je studentkinja koja...\nPilot borbenog aviona, kapetan Kolter Stivens (Džejk Džilenhal) se budi u telu nepoznatog čoveka i otkriva da je učesnik u misiji pronalaženja bombaša u jednom vozu čikaške železnice. Ovaj zadatak ne...\nodlican film za razmisljanje, jedini resurs koji ne mozemo kupiti ni dobiti je ..vreme ? zato u ozbiljnim drzavama vreme...kosta a kod nas gde ionako piju pivo ispred marketa i popunjavaju tikete i cekaju na socijalu...ovakav film nema prodju u prokletim post-socijalistickim zemljama slovenske provenijencihe, osebujno u srbiji, jer ovde je pojam vremena 'lako cemo', ? mi smo voline ?\nOkušaj sreću. Možda se tebi svidi. Na imdb ima solidnu ocenu...\ntako dakle, novisha? da ne gubim vreme na doticno opisani nam film?


Vesti online / Srpski informativni portal / Dejane, nisu te zaboravili plemeniti ljudi\nJedno drugom oslonac: Vesna i Dejan Milošević\n- Hvala veliko dragom dobrotvoru koji prati tragičnu sudbinu mog sina Dejana. Neka mu Bogorodica, naša zaštitnica, donese blagodet u njegovom domu, živ i zdrav bio mnogo leta - poručuje hrabra majka Vesna, čija je sudbina poslednjih decenija borba za zdravlje svog sina, ali i bitka protiv boljki koje su i nju savladale.\n- Pregled na Ortopedskoj klinici Banjica u Beogradu zakazan je za dva meseca. Tada ćemo definitivno i znati da li će Dejanu biti izvršena operacija na obe noge i da li će ostati u kolicima. Trenutno teško dolazimo do nemačkog leka "Berlithion 600 ED" , potrebnog za terapiju, pa ukoliko neko ima kutiju viška, najlepše molimo da nam ustupi - apeluje Vesna Milošević.\n- Trebalo je da idem na operaciju kuka, ali ne mogu Dejana da ostavim samog. On teško hoda, muke su ga brojne ophrvale, počev od vijetnamskog sindroma do šećerne bolesti i teške virusne infekcije kostiju na nogama. I sama sam slabog zdravlja, ali volja da pomognem svom sinu je jača od svega. Verujem da bih mogla sve da izdržim, samo da bi njemu bilo bolje - kaže majka Vesna. A Dejan, viši od 190 centimetara, nekada jak i snažan, danas izgleda umorno i malaksalo. I sili se da hoda na bolesnim nogama, koje su samo kost i koža.\n- Moram da hodam, tako je savetovao ortoped sa Banjice, svaki dan po pola sata... polako. Majka me uzme pod ruku i od naselja Čerenac, gde živimo, do centra dođemo peške, više od dva kilometra. To traje satima, teško mi je, zamaram se, ali mora se - kaže Dejan koji s majkom živi u stanu zgrade Jumko gde su se na divlje uselili kao i brojni drugi stanari, u uslovima gde nema ni struje i vode.\nZahvaljujući čitaocima "Vesti", oni već 10 godina imaju novac za lekove i za osnovne potrebe kako bi preživeli, jer od njene plate kuvarice u Jumku teško da bi mogli da kupe i ogrev za zimu.\n- Samo nam čitaoci "Vesti" pomažu, oni su naš spas jer bez njih ne bismo bili do sada živi - s puno gorčine kaže na kraju posete majka Vesna koja više ni ne želi da govori o tome da su se nekadašnjeg ratnog dobrovoljca iz Vranja odrekli i Srbija i Republika Srpska. Kao da nije ni postojao.


EXPRES VESTI - OTAC HRVATSKOG BOKSERA PORUČIO SINU J... majku političarima. Ne daj da se lešinari slikaju sa tobom\nOTAC HRVATSKOG BOKSERA PORUČIO SINU J... majku političarima. Ne daj da se lešinari slikaju sa tobom\nOtac hrvatskog boksera Filipa Hrgovića, Petar poručio je sinu da se ne slika sa političarima po povratku u Hrvatsku.\nHrvatska je na OI osvojila 10 medalja, a Hrgović je stigao do bronze.\n"Ponosan sam na Filipa. Međutim, neće da bude nikakvog dočeka. Cela Hrvatska je danas istočni deo grada. Svi smo mi sirotinja. Sve više ljudi ovako završava, po ringovima i slobodnim borbama. Tamo gde ljudi traže nešto što nikada neće imati. Oni koji su direktno unutra su najveće žrtve", rekao je Petar Hrgović i nastavio:\n"Znate kako ja gledam na to? Odsvira se himna, digne se zastava, političari te dočekaju i fotografišu se sa svoje potrebe. I ide se dalje. Rekao sam Filipu: J... majku svima. Ne daj im da se slikaju sa tobom. Ne zato što je on neka veličina, već zato što će oko njega da sada lete lešinari. To je moj stav".\nOn je istakao zašto je ogorčen na političare.\n"Sportista se kvalifikuje na OI, osvoji zlato i država ga donira sa 100.000 kuna. Saborski zastupnici uđe u Sabor, stranka mu odmah dobije 180.000 kuna, a on svaki mesec vuče još po 20.000 kuna plus povlastice. U jednom olimpijskom ciklusu zastupnik uzme bogatstvo, a da ne spominjem korupcije i sve što se desi u njegovom mandatu. Sportista sa druge strane dobije toliko da može da opere veš kada se vrati sa Igara", istakao je Hrgović.\nMore in this category: « Reprezentacija Srbije vraća se iz Rija sa srebrom oko vrata!\tDrama olimpijca iz Etiopije: Ne smem kući, ubiće me... »


Vizuelne metafore prirode u arhitekturi - Gradjevinarstvo.rs\n25.04.2012. | Gradjevinarstvo.rs\nRevolucija u kognitivnoj neuronauci menja vrste eksperimenata koji naučnici obavljaju, vrste pitanja koje ekonomisti pitaju sve više, načine na koji arhitekte, pejzažne arhitekte i urbanisti oblikuju naše izgrađeno okruženje.\nŠta je to što čini da se osobi dopadne neki objekat? Zanemarujući jednostavne razlike u individualnim ukusima, naučnici identifikuju biološki zasnovane odgovore koji određuju naše sklonosti.\nOva revolucija otkriva da je misao manje transparentna za mislioca nego što se čini, da je um manje racionalan nego što verujemo i da je više asocijativan nego što znamo. Mnoge od asocijacija koje imamo proističu iz činjenice da živimo unutar tela, u konkretnom svetu, a mi smo skloni da mislimo u metaforama koje su zasnovane u tom otelotvorenju.\nOvaj metaforički, oličeni kvalitet oblikuje kako se mi odnosimo prema apstraktnim konceptima, emocijama i ljudskim aktivnostima. Širom kultura, „važno“ je bitno i „nevažno“ je nebitno, baš kao što su nekada vaši roditelji bili mnogo veći od vas. Ponekad nam je glava „u oblacima“. Prilazimo zadacima „korak po korak“.\nNeke arhitekte shvataju oličenja prirode u ljudskoj spoznaji. Neki su posebno zaintrigirani metaforama koje izražavaju telesno iskustvo u svetu.\nUzmite vizuelnu metaforu drveta kao skloništa. Većina ljudi živi oko drveća, koristi ih i posmatra. Deca se penju na njih. Ljudi se okupljaju pod njima. Skoro svako u nekom trenutku koristi neko drvo da pobegne od sunca.\nNedavno su arhitekte rasporedili metafore drveća u različitim ambijentima. Na Kanagava Institutu za tehnologiju u Japanu, Đunja Išigami (Junya Ishigami) je stvorio „elegantnu“ šumu od tankih, belo-emajliranih metalnih sadnica koje se okupljaju u klasterima gde se otvoreni proplanci pretvaraju u radna mesta. U Sevilji u Španiji, nemački arhiteka, Jirgen Majer (Jürgen Mayer), definisao je i podario osenčeni prostor za gradski trg Plaza de la Encarnación sa svojim projektom Metropol Parasol, laganom, talasastom konstrukcijom od laminiranog drveta.\nTakvi projekti prate ranije, veoma različite objekte inspirisane drvećem, kao što su projekati japanskog arhitekte Tojo Itoa: Tod’s, maloprodajni objekat u Tokiju; i medijska biblioteka Mediathèque, izložbeni prostor i bioskop u gradu Sendai u Japani, koji je tako dobro podržan od strane nepravilnih, izdubljenih i vijugavih „debala“ (u kojima su smešteni liftovi i stepeništa) da je preživeo ogroman zemljotres koji je zadesio Japan prošlog marta.\nIto opisuje svoj projekat (građen od 1995. do 2001. godine) kao vrhunac njegove potrage za sjedinjavanjem fizičkog i virtuelnog sveta. Glavni motiv objekta su stabla u njegovoj neposrednoj okolini/simbioza, koja se provlače kroz ceo objekat u uprošćenom obliku/spoj virtuelnog i stvarnog. Tojo Ito je želeo da stvori prostore kontinualnog fluida. Forma medijateke je kubus kristalne čistoće lišen svake nepravilnosti, dok je unutrašnjost razigrana vijugavim cilindrima koji podržavaju celu konstrukciju. Fasade su potpuno transparentne pa se danju stvara utisak stapanja sa okolinom dok se noću uz pomoć osvetljenja objekat ističe kao jedinstvena celina/novi gradski reper.\nZašto bi metafore drveća uticale na arhitekte? Zašto bi one bile korisne, čak i dobre, za ljude? Kod projekta u Sevilji, metafore drveća pomažu u izgradnji prepoznatljivog javnog mesta koji nudi utočište i mesto za okupljanje. Kao pod širokom krošnjom, granice koje definišu ove prostore su propustljive; sa vrlo lakim komunikacijama i mestima ulaza i izlaza, oni nude prirodnu prostornu slobodu, a ipak pomažu ljudima da se osećaju ugodnije i sigurnije tu gde se nalaze. I metafore drveća, arhitektonski raspoređene, istovremeno tuguju za odsustvom prirode i simbolično ubacuju njeno prisustvo.\nMetafore drveća se takođe odnose na iskustvo telesnog života na zemlji. Drveća su statična, oni su stabilni objekti. Neko ko je povezan sa zajednicom je „ukorenjen„ u njoj; psihološko stabilnoj osobi noge su čvrsto na zemlji. Mi koristimo drveće da opišemo ljudska tela i duše: deo našeg tela od vrata do karlice je naše „deblo“, neko pouzdan je „čvrst kao hrast“, neko ko istražuje novu oblast se „grana“.\nZgrade nisu priroda, naravno. Metafore drveća poput fasade koja se grana objekta Tod’s arhitekte Itoa, iznenađuju ljude. Ali pošto iznenađenje dolazi zajedno sa implicitnom sigurnošću strukturalnog integriteta (ona su drveća, na kraju krajeva), ono traži od nas da se fokusiramo na izgrađeno okruženje, možda u cilju da preispitamo njihovu ulogu u našim svakodnevnim životima.\nArhitekte možda vole metafore drveća i zbog toga što je ukupna struktura drveta pravilna, dok je njegov fino-zrnast sastav, zajedno sa zamršenim granama, nepravilan, što je aranžman koji omogućavaju nove digitalne tehnologije.\nAli prilike za dizajn koje metafore drveta predstavljaju ne mogu da objasne svoju pojavu u tako širokom spektru objekata. Drveće je poznato. Metafore drveća dozvoljavaju arhitektonsku inventivnost koja spaja ljude.\nDrveće su samo jedan od sve većeg broja oličenih metafora koje se koriste u savremenoj arhitekturi: Zaha Hadid gradi prostore koje podsećaju na reke, dok japanski arhitektonski biro Sanaa projektuje prostore koje podsećaju na planine u studentskom centru na École Polytechnique Fédérale u Lozani u Švajcarskoj.\nDevedestih godina, tim kolega sa Instituta Roki Mauntan (Rocky Mountain Institute) sproveo je istraživanje koje ih je dovelo do ideje. „Studije o poslovnim prostorima i uslovima u njima pokazale su nam da su radnici više produktivniji kada ima obilje dnevne svetlosti“, kaže Bil Brauning (Bill Browning), jedan od prvobitnih članova tima i osnivač kompanije Terrapin Bright Green. Iako je dnevna svetlost bila centralni fokus njihovog istraživanja, objašnjava Brauning, prostori koji su proučavani su bili prirodni: „Počeli smo da se osvrćemo na kontekst koji dovodi do poboljšanja produktivnosti.“\nU svom radu, „Biofilija, zdravlje i blagostanje“ (Biophilia, Health, and Well-Being), ekološki i evolucioni psiholog Džudit Hervagen (Judith Heerwagen) povezuje naše afinitete prema prirodi sa našim korenima sakupljača/lovaca. Hervagen je posvetila veliki deo karijere na identifikaciji naših, najviše urođenih sklonosti i razvila je iz tog znanja osnovu za ponovnu izgradnju naše izgrađene sredine.\nKako objekat može da kopira prirodu?\nUključivanje kvaliteta prirode u objekte može biti odrađeno na više nivoa. Najosnovniji način, naravno, jeste dovođenje elemenata pejzaža unutar objekta. Zatim, tu je ono što Brauning naziva ‘prirodna analogija’, kao što su slike i umetnička dela koja predstavljaju prirodu. „U bolnicama su hirurški pacijenti pokazali da imaju koristi od umetnosti koja prikazuje prirodu, za razliku od apstraktne umetnosti, koja je imala negativan aspekt“, kaže Brauning. On nastavlja da objašnjava da čak i upotreba prirodnih materijala, kao što su drvo i kamen, može imati pozitivni efekat. Čak i kada su ovi materijali odvojeni iz svojih originalnih konteksta, ljudi i dalje mogu da ‘čitaju’ iz njih.\nOsim toga, otkriveno je da i sami obrasci i ritam prirode izazivaju rekaciju kod ljudi. Hervagen objašnjava: „Naša fascinacija sa prirodom potiče ne samo od prirodnih elemenata, već i od kvaliteta i atributa prirodnih sredina koje ljudi smatraju naročito privlačnim i estetski zadovoljavajućim... Iako je živa priroda uvek veoma poželjna, moguće je projektovati sa kvalitetima i karakteristikama prirode u vidu, čime se stvaraju više prirodno evokativni prostori.“\nHervagen identifikuje aspekte prirode, kao što su sunčeva svetlost, oblaci, trava i voda, koje se kreću bilo sa sopstvenim ritmom ili snagom vetra. Brauning kaže: „Postoji zanimljivo istraživanje neuronauke koje pokazuje da mozak reaguje na pokrete povezane sa fraktalnim obrascima. Postoje ustanovljeni fraktalni obrasci u kretanju talasa ili vatre – i mi smo naučeni da obratimo pažnju na njih.“\nPored prirode u prostoru i prirodnih analogija, Brauning kaže da je moguće da se iskoristi ljudska težnja ka preferiranim prostornim obrascima, i korišćenje „prirode prostora“ u cilju građenja forme koja evocira osećanja koja bi inače bila u vezi sa prirodom. Mnoge kulture imaju drevne prakse koje se bave ovim – Feng Šui, na primer. „Ovakve stvari mogu da deluju mistično“, smeje se Brauning. „Ali postoje neke osnove za to. U zapadnom društvu, Džej Eplton (Jay Appleton) je šesdesetih godina pitala zašto volimo više neke prirodne pejzaže od drugih.“\nEpltonov odgovor je bio delom teorija perspektive i utočišta. Perspektivni pejzažni obrazac je onaj koji je izdignut sa pogledima; ljudi (i druge životinje) osećaju se bezbednije kada mogu da vide. Pandan perspektivnom pejzažu je utočište: sigurno povlačenje, posebno ono koje je dovoljno zatvoreno da zaštiti glavu i leđa. Ako projektanti mogu da kombinuju ova dva tipa pejzaža, objašnjava Braunin, „to je stvarno moćan obrazac. Na primer, pomislite na izdignute tremove“.\nPostoji i četvrti element koji sadrži određenu privlačnost ljudima, i, iznenađujuće, to je opasnost. Brauning upozorava da se ovo mora koristiti retko, ali kada se koristi pravilno, može da stvori interes. On nudi primer fontane sa padajućom vodom, ili način na koji su betonske ograde kod rampi u muzeju Gugenhajm malo niže.\nIntuitivni dizajn izaziva intuitivni odgovor\n„U zavisnosti od istraživača“, Brauning govori, „postoji između šest i šesnaest obrazaca u prirodi prostora. Da biste projektovali snažnu biofiličnu zgradu, potrebno je da utkate sve ove komponente u nju.“ Ovaj trud možda neće biti očigledan krajnjem korisniku objekta. „Koje su najvoljenije zgrade?“, pita Brauning. Biofiličko temeljenje se često može naći u tim zgradama. Bruning se poziva na istoričara arhitekture Granta Hildebranta (Grant Hilderbrand) sa Univerziteta Vašington, koji je ispitivao popularnost kuća Frenk Lojd Rajta (Frank Lloyd Wright) u svojoj knjizi The Wright Space: Pattern and Meaning in Frank Lloyd Wright’s Houses. „Zašto ljudi toliko vole njegove kuće? Kada je prostorna analiza svih trideset i šest kuća odrađena, utvrđeno je da je Rajt koristio sve ove obrasce.“\nSavremeni dizajn je, generalno, napravio korake ka uključivanju prirode u prostor, smeštanjem nekih karakteristika pejzaža u njega. Arhitekte i graditelji su takođe postali svesni značaja prirodnih analogija, kao što se može videti širokom upotrebom prirodnih materijala. To je neka vrsta ‘naprednog nivoa razmišljanja’ koje mora da bude zastupljeno. Projektanti moraju da priznaju da ljudi prirodno odgovaraju na neke obrasce bolje od drugih, i moraju da razviju metod inkorporiranja ovih obrazaca, kako u malim razmerama elemenata, tako i u sveukupnom planu objekata.\nKoliko su projektanti upućeni u tekuću kognitivnu revoluciju i njen potencijal za izgrađenu sredinu nije jasno. Ali ova kolekcija arhitekata i projekata pokazuje više od pukog stilskog ili pirotehničkog, tehnološki vođenog trenda. Oni ističu kako izgrađena sredina može, i treba, da radikalno rekonceptualizuje osnovno funkcionisanje ljudskog uma. Mi moramo, i sve više smo u poziciji, da stvaramo bogatije izgrađeno okruženje, utemeljeno na načinima na koji ljudi zapravo doživljavaju svet oko sebe.


alec baldwin – FILMOVI_S_RUBA\nNezavisna komična drama redatelja Dericka Martinia. Riječ je o adaptaciji istoimenoga romana autorice Andree Portes koja je ujedno i scenaristica ovog filma. Glavne uloge igraju Chloë Grace Moretz (Hit-Girl iz filma Kick-Ass, a igrala je i u filmovima Let Me In i Texas Killing […]


Lipa - Blic Online\nDodik: Razmeštanje migranata NATERAĆE i ono malo Srba da NAPUSTE SVOJA OGNJIŠTA\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je Srni da će razmeštanje migranata u selo Lipa kod Bihaća naterati i ono malo preostalih Srba tog kraja da napuste svoja ognjišta, a one koji su možda razmišljali da se vrate sigurno će odvratiti od toga.\nZNAMENITA LIPA ISPRED OPUSTELE ŠKOLE Staro stablo budi uspomene na davna vremena\nIspred davno opustele škole u Bereku kod Nove Topole, u centru sela dominira stogodišnja lipa koja zauzima važno mesto u spomenarima meštana, većinom bivših učenika.\nPredsednik Skupštine opštine Istočni Drvar Duško Agić rekao je Srni da ova opština podržava Srbe u Federaciji BiH FBiH u nameri da spreče da srpsko selo Lipa kod Bihaća postane migrantski centar, ocenjujući da bi prebacivanje migranata na ovo područje dovelo do iseljavanja Srba, što je nekima izgleda cilj.\nPredsednik Odbora za zaštitu prava Srba u Federaciji BiH (FBiH) Đorđe Radanović izjavio je da će se Srbi organizovati i po svaku cenu sprečiti da migranti iz Bihaća budu prebačeni u srpsko selo Lipa.\nKarađorđev park dobio 11 novih stabala\nBlagu zimu i toplije dane bez padavina radnici JKP "Zelenilo Beograd" iskoristili su da površine grada urede i oplemene, te je tako danas u Karađorđevom parku zasađeno 11 novih stabala, od toga četiri stabla ginka i sedam lipe.\nBanjaluka: Velika lipa pala na porodičnu kuću\nZabeležene su brojne štete prouzrokovane jučerašnjim jakim vetrom u Banjaluci. Jedna od njih je i u naselju Pobrđe gde se na kuću Senke Kršlak srušila lipa.\nSIMBOL PRIJATELJSTVA Krimska lipa posađena u dvorištu beogradskog fakulteta\nU okviru dana slovenačko-srpskog prijateljstva koji traju od 21. do 23. aprila, na Fakultetu organizacionih nauka posađeno je drvo lipe koje predstavlja radost, dobrotu i dugovečnost.\nBEOGRAD OKUPAN MIRISOM Da li je moguće biti alergičan na lipu?\nSvako ko otvori prozor, izađe iz stana ili samo zakorači napolje, ne može da ne primeti miris lipe koji se širi ulicama Beograda. Mali žuti cvetovi na krošnjama nikome i ne škode.\nSmederevo: Mladić preminuo u dvorištu porodične kuće\nBobana M. (37) iz sela Lipe kod Smedereva preminuo je u ponedeljak rano ujutro, nakon što ga je majka zatekla bez svesti u dvorištu porodične kuće.\nU Krunskoj ulici biće zasađeno 11 stabala lipe\nSadnice lipe biće u nedelju, 29. marta, zasađene u Krunskoj ulici.\nIzvinjenje za seču stogodišnje lipe\nNačelnik Komunalne policije u Kolašinu Dragoljub Bukilić izvinio se građanima zbog toga što je u centru tog grada posečeno stogodišnje stablo lipe.\nPogledajte: Jak vetar polomio lipu u centru Sokobanje\nNevreme koje je u popodnevnim satima zahvatilo Sokobanju polomilo je lipu u centru grada.\nGrađani Miljakovca zadovoljni reakcijom Zelenila: Od trulog bagrema nije ostala ni grančica\nDrvo koje se u nedelju sručilo na Miljakovcu, a za koje je „Zelenilo” čekalo zahtev za seču od građana, juče i prekjuče ekipe ovog preduzeća potpuno su uklonile.\nAPSURD Trula lipa se srušila, Zelenilo čeka zahtev za seču\nKada je kod dečjih igrališta na Miljakovcu u ulici Stanka Paunovića Veljka pala trula lipa visoka 20 metara, šokirane komšije odmah su pozvale „Zelenilo Beograd” da uklone ovo stablo i pregledaju ostala.\nSreća u Kneza Miloša: Lipa od 12 metara pala na kolovoz, niko nije povređen\nLipa visine 12 metara, pala je danas nešto posle 12 sati, na kolovoz na uglu Masarikove i Kneza Miloša. Ono što je najvažnije je da niko od prolaznika nije povređen i nije bilo materijalne štete, a saobraćaj se normalno odvijao.


Treća večer malonogometne Lige Hercegovine: Pobjede Vidova Polja, Meljakuše i Prologa - visici.com\nU malonogometnoj Ligi Hercegovine ekipa Vidova Polja (Stolac) ostvarila je drugu pobjedu. Stočani su priredili veliko iznenađenje porazivši ekipu Žabljaka za koju su između ostalog nastupili iskusni malonogometaši Ivo Krezo, Marko Brčić i Blažan Maleta. Za slavlje Vidova Polja rezultatom 4:3 strijelci su bili Boris Katičić (2), Ivan Šutalo i Ilija Subašić, dok su za Livnjake pogodili Blažan Maleta (2) i Marko Brčić.\nIznenađenja nije bilo u drugom susretu skupine C; Meljakuša je pobijedila Roško Polje rezultatom 7:3. Boris Lučić je postigao 3 gola, Dario Penava 2, Marko Polić i Denis Miličević po jedan za momčad iz Posušje, strijelci za Roško Polje bili su Nenad Kelava (2) i Jakov Šimić.\nU igri za prolaz u polufinale kao najbolja drugoplasirana momčad ostao je Prolog. Ljuti Dolac je poveo protiv Ljubušaka golom Marka Tole, ali tada slijedi preokret u režiji Gorana Dodiga i Mile Hercega koji sa svoja 2 pogodka donosi Prologu pobjedu od 3:1.\n23. kolovoza 2011. in Sport\t0 komentari\nVišići poraženi od Čapljine na Čaerima


SUTRA RADOVI U DVE OPŠTINE, BEZ VODE VEĆI BROJ POTROŠAČA - Beograduživo.rs\nHome » INFO » Gradske vesti » SUTRA RADOVI U DVE OPŠTINE, BEZ VODE VEĆI BROJ POTROŠAČA\nSUTRA RADOVI U DVE OPŠTINE, BEZ VODE VEĆI BROJ POTROŠAČA\nAutor NR InTeam /\t 29. децембра 2019. Gradske vesti\nBEZ VODE – Kako je navedeno u saopštenju JKP Beogradski vodovod i kanalizacija, zbog planiranih radova na vodovodnoj mreži na opštini Palilula, u ponedeljak 30. decembra od 08.00 do 16.00 sati, bez vode će biti potrošači u naselju Višnjica, kao i u ulicama: Višnjička i Vojvode Micka Krstića (od Višnjičke do Marijane Gregoran). Umanjen pritisak osetiće potrošači u okolnim ulicama.\nTakođe, tbog planiranih radova na vodovodnoj mreži na opštini Čukarica, u ponedeljak 30. decembra od 08.00 do 16.00 sati, bez vode će ostati potrošači u sledećim ulicama: Vodovodska (od Dušana Vlajića do Braće Vučković), Dušana Vlajića, Bete Vukanović, Mihajla Valtrovića, Ilije Đuričića, Provalijska, Rajka Ružića, Frontovska, Branka Cvetkovića, Prote Milana Smiljanića, Živojina Lazića, Belog bagrema, Cvećarska i Prote Milorada Pavlovića.\nPRETHODNA VESTČETIRI SAOBRAĆAJNE NEZGODE U GRADU\nSledeća vest NOVA ZABRANA NA INSTAGRAMU


zdravlje-dece-omiljeni-biljni-cajevi-koji-pomazu-u-snizavanju-vi | Dete | Zdravlje deteta\nZdravlje dece: Biljni čajevi koji pomažu u snižavanju visoke temperature 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n30.04.2019. / 12:30\nKada dete ima visoku temperaturu neophodno mu je davati dosta tečnosti kako bi se sprečila dehidracija. Biljni čajevi su odličan izbor, a evo koji od njih su najbolji za snižavanje temperature.\nAko vaše dete ima visoku temperaturu, ne treba odmah da uključujete alarm za uzbunu i mu na svoju ruku dajete lekove.\nTemperaturu do 38,5 stepeni (izmerena ispod pazuha) kod dece ne treba snižavati lekovima. Visoka temperatura je znak da detetov imuni sistem dobro funkcioniše i da se telo samo bori proti uzročnika bolesti.\nAko je vaše dete zaradilo prehladu ili virozu, redovno mu kuvajte biljne čajeve. Zbog pojačanog znojenja moguća je dehidracija, stoga je jako važno da uzima dovoljno tečnosti.\n- cvetovi zove;\nJednu supenu kašiku mešavine prelijte sa 2 dl vruće vode pa ostavite da odstoji 10-ak minuta. Deci starijoj od 3 godine možete dati pola šoljice ovog čaja svaka 3-4 sata.\nDobrobiti biljnog čaja\n- podstiče detoksikaciju tela;\n- sprečava dehidraciju organizma;\n- podstiče cirkulaciju i stimulira organizam;\n- poboljšava san i raspoloženje;\n- opskrbljuje telo antioksidansima, koji daju podsticaj za ozdravljenje.\nKada obavezno ići lekaru\n- ako dete u dobi do 3 meseca ima temperaturu višu od 38 stepeni;\n- ako dete ima temperaturu višu od 40 stepeni;\n- ako dete ima neobičan osip, ukočenost vrata, povraća i ima proliv;\n- ako dete teško diše i malaksalo je;\n- ako povišena temperatura traje duže od četiri dana i ništa ne pomaže.\nČajevi Kamilica Matičnjak Nana Visoka temperatura deca Zdravlje dece najnovije