Poslao: 14 Jan 2014 09:19\nda li je meni potrebna ponistena saobracajna za registraciju? mozda je glupo pitanje ali sam laik u svemu tome...\nPoslao: 14 Jan 2014 09:26\nPa napisao sam ti u prethodnoj poruci, možda i nije potrebna ali moraš to pitati.\nZa poništenu saobraćajnu se raspitaj u MUP-u, moguće je da oni mogu službenim putem da provere da li je saobraćajna poništena.\nProbaj da nađeš odgovor na sajtu MUP RS: http://www.mup.gov.rs/cms_cir/dokumenta.nsf/registracija-vozila.h , mada ti preporučujem odlazak na šalter i razgovor uživo.\nPoslao: 04 Feb 2014 18:45\nAko se izgubi saobracajna dozvola ciji je vlasnik preminuo , sta je protebno nasledniku da izvadi ponovo saobracajnu i registruje auto ?\nPoslao: 04 Feb 2014 20:04\nNapisano: 04 Feb 2014 19:59\nResenje o nasledjivanju, gde je doticni auto naveden u detalje. Plus ostatak, kao kod prve registracije, ili kupovine.\nDopuna: 04 Feb 2014 20:04\nPoslao: 05 Feb 2014 10:54\nNapisano: 05 Feb 2014 10:36\nAko nemaš kupoprodajni ugovor, prepušten si dobroj volji naslednika.\nAko imaš ugovor, zbog čega nisi preveo auto na svoje ime?\nUopšte mi nije jasno kako neko može da plati i vozi auto koji se ne vodi na njega, a pri tome taj porez koji bi platio je besmisleno mali u odnosu na rizik gubitka i novca i automobila (kao što je ovde slučaj).\nDopuna: 05 Feb 2014 10:54\nAko si ti zakoniti naslednik, potrebno ti je ostavinsko rešenje i sve ostalo što se traži prilikom normalnog produženja registracije.\nPoslao: 21 Nov 2014 21:47\nImam sledeci problem, kupio sam auto u holandiji, imam sve papire, automobil je prosao carinu i homologaciju i tehnicki pregled, i taman sam posao da ga registrujem ali sam primetio da sam izgubio njegovu staru ponistenu saobracajnu dozvolu. Imam kopiju saobracajne dozvole. Da li postoji neka mogucnost da se registruje vozilo ?\nPoslao: 21 Nov 2014 21:53\nJa bih na tvom mestu otišao do prve policijske stanice gde se vrši registracija vozila i pitao ih.\nDa sam ja na šalteru, ne bih ti dao da registruješ, ali pošto nisam - ili pitaj policiju ili neku agenciju.\nPoslao: 21 Nov 2014 22:17\nZbog cega ne bi dao ti da se pitas ?\nPoslao: 21 Nov 2014 22:23\nZato što je to isto kao kad bi hteo da pređeš granicu sa kopijom poništenog pasoša.\nRekoh ti da je to moje mišljenje, ja nisam na šalteru za registraciju.\nPoslao: 21 Nov 2014 22:27\nMa naravno postujem svacije misljenje. Samo sto to mislim da ne moze da se poredi. Auto je regularno proslo carinu i prebaceno na moje ime, imam sve regularne papire cak i kopiju doticne ponistene, odsecene saobracajne. Ne razumem zbog cega bi to pravilo problem. Hvala u svakom slucaju.\nOvaj topic je pregledan 61350 puta\nUkupno su 514 korisnika na forumu :: 24 registrovanih, 1 sakriven i 489 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Posle nekoliko bambusa,vinjaka,pelinkovaca i betona ( )...odvazi se dragi nam Morph da zamoli moju seku za ples ...ja tvrdim da je to bio stiskavac,on tvrdi da nije...procenite sami Life is a mystery to be lived,not a problem to be solved.\non se samo drž'o da ne padne Citat\nNije bio stiskavac\nKako su lepo igrali\nSlavkosova interpretacija deluje ubedljivo. Mada nas prva fotka prilično demantuje... Citat\nJedna slika je dovoljna da demantuje tvoju tvrdnju Morph Life is a mystery to be lived,not a problem to be solved.\nGlasala za stiskavac Povela sam se za prvom fotkom...posle je bilo kasno da se predomislim.\nI da znash, Maro, redosled postavljanja je veoma bitan! Prvo si trebala da postavish one pristojne (udaljene), a posle kad su se "slepili" Citat\nJok,prvi utisak je prvi utisak kad vide prvo stiskavac,nema posle ovo ono Life is a mystery to be lived,not a problem to be solved.\n...ja sam glasao na ne viđeno ali kad sam video slike, morao sam da napišem šta mislim, tj šta vidim, tj šta mislim da vidim...\nPrvo je Decko posmatrao situaciju, iz kog ugla ce da iskoci Mara dezurni paparazo,potom je nastupio stiskavac Definitivno, stiskavac Citat\nSlika 1: Stiskavac\nSlika 2: Metla u leđima (ops, malo sam se suviše uživeo, da se sada ukrutim (ma, na pogrešno mesto))\nSlika 3: Gornji ili donji deo?\nDakle, srednja ocena: Stiskavac.\nDefinitivno, stiskavac znala sam da ces ti videti isto sto i ja,stiskavac nego sta Life is a mystery to be lived,not a problem to be solved.\nako odlucis sa Marom negde da zagines, prvo je predzepari i oduzmi joj fotoaparat i mobilni telefon, da ne bi doslo do kompromitovanih fotki Citat\n...ne reče nam koja je pesma u pitanju, to je veoma bitan detalj u ocenjivanju\nako odlucis sa Marom negde da zagines, prvo je predzepari i oduzmi joj fotoaparat i mobilni telefon, da ne bi doslo do kompromitovanih fotki Ne nosim ja to,pitaj Mishicu p.s. a i svojevoljno su pozirali Life is a mystery to be lived,not a problem to be solved.\nda ne bi doslo do kompromitovanih fotki Slike nisu kompromitirajuće ni malo. Pošto sam papirČetom uskraćen za tvoju pažnju, prešao sam na konkretnije aktivnosti. Citat


DOK SVET GLEDA NA DRUGU STRANU, DVE EVROPSKE ZEMLJE NA IVICI RATA: Dovoljna je iskra da sve PLANE! | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / DOK SVET GLEDA NA DRUGU STRANU, DVE EVROPSKE ZEMLJE NA IVICI RATA: Dovoljna je iskra da sve PLANE!\nGrčka i Turska prepucavaju se i na nebu.\nProšlog meseca su i grčki i turski avioni zamalo ušli u vazdušni prostor suseda, zbog čega su Turci ispalili hice upozorenja ka Grcima, a Grci ka Turcima, kada je njihov avion bio nadomak grčkog prostora.\nBroj provokacija na ostrvima Egejskoj mora ne može se tačno ni pobrojati. Sad je pitanje koliko su stvari loše?\nVeoma loše, ocenjuje „Krišćan sajens monitor“ i ističe da ni jedno sporno pitanje između dve zemlje još od 1996. nije rešeno, poput razgraničenja na Egejskom moru, kao i pitanje Kipra.\nPo svemu sudeći, ni sadašnje vlasti neće ih rešiti jer, primera radi, u Grčkoj je ministar odbrane jak desničar vlasti koji za Erdogana kaže da je „ludak“, dok su vlasti u Ankari nacionalistički nastrojene.\nA pošto s eu Turskoj bliže izbori, situacija će biti još zapaljivija.\nAnalitičari „Krišćan sajens monitora“ ocenjuju da je celokupan odnos Turske i Grčke postao toliko napet da bi i najmanje nerazumevanje, pogrešna procena ili potez mogli da dovedu do oružanog sukoba.\nPrevious Plan Amerike za Kosovo ipak postoji i TO JE OVO…\nNext Vučićevo upozorenje za Kosovo u intervjuu za nemački “Rajniše post“


Svečano otvoren karneval u Riju | Radio Televizija BN\nSvečano otvoren karneval u Riju\nOstavljajući po strani ekonomske probleme, korupcionaške skandale i nedavni poraz na fudbalskom terenu, stanovnici Brazila su se danas prepustili veseloj atmosferi petodnevne non-stop žurke koja je počela otvaranjem karnevala u Riju.\nPutovanja 13.02.2015 | 22:13\nNakon simbolične ceremonije primopredaje ključeva grada, na koju je došao u lizmuzini, u društvu kraljice festivala i dve princeze, "kralj Momo", simbol lude zabave, zvanično je otvorio najpoznatiji karneval na svetu.\n"Proglašavam karneval u Riju otvorenim", uzviknuo je "kralj Momo", 29-godišnji Vilson Dijas da Kosta Neto, dok ga je razdragana masa obasipala konfetama.\nDvanaest škola sambe, svaka sa po nekoliko stotina igrača, nadmetaće se u nedelju i ponedeljak tokom Specijalme parade na čuvenom "sambadromu" koji svake godine privuče oko 70.000 posetilaca.\nRio već odzvanja od uličnih proslava, tzv. "blokosa", od kojih svaka pokušava da nađača druge bukom i šarenilom. One čine tradicionalni deo Karnevala još od početka 18. veka. Glavnu reč vodi najstarija grupa Rija, Kordo da Bola Preta, osnovana 1918, oko koje se okupi do 1,8 miliona ljudi. Kako prenosi AFP, ove godine se za vreme karnevala u Riju očekuje dolazak milion turista.


pink.rs | ZORAN MARJANOVIĆ OBJAVIO PRVU FOTOGRAFIJU POSLE IZLASKA IZ ZATVORA!\nIzvor: Republika; Foto: Informer ||\nNakon puštanja iz pritvora, Zoran Marjanović (40), osumnjičen za ubistvo supruge Jelene (33), danima je izbegavao da se pojavi u javnosti, te nije izlazio iz svoje kuće u Borči, zbog čega su mnogi pomislili da je otputovao.\nĆerka Jana konačno ga je nagovorila da pod okriljem mraka prošetaju i uživaju na vazduhu, o čemu govori i emotivna fotografija koju je objavio na Fejsbuk profilu.\n- U pritvoru je proveo skoro 10 meseci, pa se i nakon oslobađanja ponašao kao da je i dalje u zatvoru. Povukao se u sebe, nije izlazio nigde i sve vreme je provodio sa ćerkom Janom. Kada ga je to malo popustilo, odlučio da iskoristi lepo veče i prošeta sa Janom. On je tu priliku odlučio i da ovekoveči fotografijom, pa se uslikao sa ćerkicom u kafiću u kojem su boravili - kaže izvor Srpskog telegrafa blizak porodici Marjanović.\nZoran i Jana su na fotografiji zagrljeni i vidno srećni, a ispod slike se može videti veliki broj komentara podrške.\n"Pozdrav tebi, Zoki, i maloj lepotici Jani. Da ste mi živi i zdravi i uvek nasmejani", "Prelepa je.... čuvaj je od zla, kao što je pevao Toše 'Bože, brani je od zla'", samo su neki od komentara.\nPodsetimo, iako je na zahtev suda tužilaštvo dopunilo optužnicu protiv Zorana Marjanovića, koji se tereti za ubistvo supruge pevačice Jelene 2016. na nasipu u Borči, on je 12. jula pušten iz pritvora da se brani sa slobode.


Naslovna » Izlasci » Izložbe » Ušće SC: Izložba tjunovanih automobila\nIzloÅ¾ba tjunovanih automobila - Paklene ulice 7\nAh Neša 2. april 2015. Izložbe Postavite komentar\nPremijera dugoočekivanog, sedmog nastavka, filma „Paklene ulice“ okupila je najvernije pratioce ove čuvene franšize u čak 11 rasprodatih termina u bioskopima Cineplexx. Zbog toga će subotnje popodne biti posvećeno svim ljubiteljima unikatnih i brzih automobila.\nZainteresovani će moći da vide primerke automobila udruženja Tuning Styling. Biće izloženi stilizovani modeli automobila Nissan GTR, Mitsubishi evo X, Mazda RX 8, Mustang, Golf GTI, Suzuki Swift i Mitsubishi eclipse. Ljubitelji četvorotočkaša će moći da razgledaju i da se fotografišu sa ovim specifičnim automobilima, porazgovaraju sa njihovim ponosnim vlasnicima i ljudima iz automobilske industrije, dok će za osveženje biti zadužene paklene Cineplexx devojke, Red Bull i muzika iz sedmog nastavka ove čuvene franšize.\nViše o popularnom akcionom filmu pročitajte OVDE a možete da vidite i ekskluzivni Pakleni salon automobila samo na Facebook stranici i portalu Dan u Beogradu!\nFilm „Paklene ulice 7“ se nalazi na redovnom repertoaru domaćih bioskopa. (danubeogradu.rs)\nTagoviautomobili automobilizam dub izlasci izložbe ušće sc vesti\nPrethodni Monopol: Počeo izbor za 22 mesta na srpskoj tabli\nSledeći Potvrđeno: Robi Vilijams na Ušću, 17. juna


Prijem novca preko PayPal-a u 2014 – Personal magazin\nUvođenje opcije prijema novca preko stranih institucija elektronskog novca za srpske rezidente, za šta postoje zakonski uslovi, moglo da se dogodi do kraja 2014. U ovom trenutku to zavisi, pre…\nUvođenje opcije prijema novca preko stranih institucija elektronskog novca za srpske rezidente, za šta postoje zakonski uslovi, moglo da se dogodi do kraja 2014.\nU ovom trenutku to zavisi, pre svega, od poslovne odluke Pejpala (PayPal), saopštila je Narodna banka Srbije (NBS).\nCentralna banka podsaeća da su Izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju iz 2012. stvorene pravne pretpostavke za poslovanje Pej Pala u Srbiji i da nije potrebno dodatno menjati taj zakon.\n“NBS je nekoliko puta do sada u javnosti i u direktnim kontaktima sa predstavnicima Pejpala iznosila stav da je uvođenje opcije prijema novca preko stranih institucija elektronskog novca u skladu sa srpskim zakonodavstvom, a očekivanja su da bi uvođenje te opcije za srpske rezidente moglo da se dogodi do kraja 2014. godine”, navodi se u saopštenju.\nTo u ovom trenutku, kako se dodaje, zavisi pre svega od poslovne odluke Pejpala i vremenskog okvira njene tehničke realizacije.\nNBS podseća da je zakonskim izmenama iz 2012. godine omogućeno da rezidenti mogu obavljati platni promet sa inostranstvom i preko strane institucije elektronskog novca, radi plaćanja i naplate po osnovu elektronske kupoprodaje robe i usluga.\nPejpal je 10. aprila 2013. godine uveo za pravna lica i građane u Srbiji mogućnost obavljanja plaćanja prema inostranstvu radi kupovine robe i usluga, pri čemu je ostavio uvođenje opcije prijema novca za neku od narednih faza svog razvoja u Srbiji.\nPrijem novca preko PayPal-a u 2014 was last modified: June 19th, 2014 by Redakcija\nKnjiga koja je potresla Google i Facebook i u Srbiji


Ryanair: Od aprila direktni letovi Banja Luka – Berlin | BL Portal\nRyanair, evropski avioprevoznik broj jedan, je danas (4. decembra) objavio svoj prvi Ljetni Raspored za Banjaluku za 2019-u godinu, sa novom rutom za Berlin Šenefeld, i 4 ljetne rute ukupno, koji će prevesti više od 135 000 korisnika godišnje, preko banjalučkog aerodroma sljedeće godine.\nRyanair takođe proslavlja prevoz prvih 10 000 korisnika sa/do banjalučkog aerodroma, otkako su niske cijene letova prvi put stigle u Bosnu i Hercegovinu, u oktobru ove godine.\nRyanair-ov raspored za Banjaluku za 2019-u godinu će donosi:\n• 1 novu rutu za aerodrom Berlin Šenefeld (dva puta sedmično)\n• 4 rute ukupno\n• 135 000 korisnika godišnje\n• 100* poslova na licu mjesta godišnje\n„Najljepsi poklon za novogodisnje praznike smo dobili od Ryanaira, a to je nova linija, odnosno letovi za Berlin. Izuzetno smo zadovoljni saradnjom sa Ryanairom, a nasim putnicima zelimo da praznike provedu u najljepsim evropskim gradovima u koje sad mogu brzo stici sa aerodroma Banja Luka“.\nAleksandar Vučić zatražio pomoć Kine


O moskovskim procesima i principu 'lošeg ritma' - tportal\nO moskovskim procesima i principu 'lošeg ritma'\nZadnja izmjena 21.08.2012 11:06\nObjavljeno 21.08.2012 u 11:00\nU petak, 17. avgusta, sud u Moskvi proglasio je Nadeždu Tolokonjikovu, Mariju Aljohinu i Jekaterinu Samutsjevič iz danas već planetarno poznatog ruskog feminističkog punk banda Pussy Riot, krivim zbog 'huliganizma motivisanog verskom mržnjom' osudivši ih na dve godine robije s teškim radom u kažnjeničkoj koloniji (čitaj: logoru) negde duboko u unutrašnjosti ogromne Rusije\nPerformans Pussy Riota u Hramu Krista\nKao što svakako i sami veoma dobro znate, krajem februara tekuće godine članice Pussy Riot, njih desetak, izvele su u Hramu Hrista Spasitelja u Moskvi svoj umetničko-aktivistički performans tokom kojeg su se popele na oltar i odsvirale pesmu 'Punk molitva' u protest protiv ponovnog izbora Putina za predsednika Rusije ali i protiv mnogo toga drugog što ih, po sopstvenom priznanju, ljuti i žalosti u današnjem ruskom društvu. Svojom 'blasfemičnom' molitvom i stihovima poput 'Device Marijo, majko Božja, ukloni Putina, ukloni Putina, ukloni Putina/Device Marijo, majko Božja, postani feministkinja, postani feministkinja' ili 'Patrijarh Gundjajev veruje u Putina/ bolje bi ti bilo da veruješ u Boga, kučko' uspele su da razjare mnoge ali i da ujedno demonstriraju da je direktna akcija kroz dobro promišljen, hiperskandalozan umetničko-politički performans, uz neophodnu količinu nerava od čelika i snage da se podnese sve što za takvom jednom provokacijom može da usledi (a usledilo je, nije da nije, i to u velikom stilu), u stanju čitav svet da pomeri iz temelja. Upravo to se dogodilo.\nLegendarno Debordovo 'Društvo spektakla'\nLetristi i situacionisti kao uzor\nMeđutim, da Pussy Riot ovim nisu učinile ništa novo nije potrebno posebno naglašavati. One su naprosto odavno poznati recept primenile na najbolji mogući način i rezultat je (ponovo) bio eksplozivan. Mene je njihova akcija po mnogočemu podsetila na legendarnu provokaciju koju su u pariskoj katedrali Notre Dame davne 1950. godine izveli mladi pripadnici Letrista, neoavangardističke pesničke grupe koju je predvodio Isidore Isou i koji su bili vrsta kolevke za buduću, još znatno radikalniju Situacionističku Internacionalu Guya Deborda.\nNa uskršnju nedelju pre čitave šezdeset dve godine, naime, letristički pesnici Serge Berna i Michel Mourre pojavili su se u katedrali Notre Dame odeveni u svešteničku odeću. Mourre se popeo iza oltara i pred zbunjenim vernicima, kojima je trebalo nešto vremena da shvate šta se događa, održao molitvu koju je napisao Berna optužujući 'Univerzalnu katoličku crkvu za smrtonosno skretanje naše životne snage prema praznom nebu (...) za prevaru (...) što truje svet svojim turobnim moralom i predstavlja živu ranu na raspadnutom telu Zapada...'\n'Uistinu, ja vam kažem', grmeo je Mourre s oltara Notre Damea te uskršnje nedelje 1950, 'Bog je mrtav', pozivajući vernike da iziđu 'u tragičnu i oplemenjujuću pustinju sveta'.\nOkončavši svoju letrističku diverziju Berna i Mourre su, prilikom strateškog povlačenja, za dlaku izbegli linč kad je na njih spontano nasrnula razjarena gomila. Ipak, interesantno je napomenuti da u Francuskoj davne 1950. niko zbog svega toga nije zakonski nastradao, da niko nije osuđen, a čitava se stvar pretvorila upravo u ono čemu su se mladi provokatori iz Letrističke Internacionale i nadali: u užarenu javnu debatu u koju su se, barem na trenutak, uključili najistaknutiji intelektualci i s levice i s desnice, kao i svi tadašnji mediji, a preko njih i gotovo čitava Francuska.\nProsvjedi podrške Pussy Riotu diljem svijetaPogledaj cijelu fotogaleriju\n'Loš ritam' – jedini dobar ritam\nIako uhapšene članice banda Pussy Riot nikada nisu spomenule ovu čuvenu letrističku akciju veza koja se tu uspostavlja je svejedno neosporna. Niz prelivajućih kulturnih, subkulturnih, subverzivnih i kontrakulturnih uticaja, od Letrista preko Situacionista i njihove veze sa radikalnijim strujama studentskih protesta '68 pa opet preko tinejdžerske pobune punka sedamdesetih i čitave jedne osobite kulture mladih koja je tada nastala i koja u globalnim odjecima i na različite načine živi do danas, doprinelo je, o blagodeti globalizma!, da odjek davnašnjih letrističkih provokacija stigne i do moskovskih devojaka godine 2012.\nPussy Riot su, uostalom, u više navrata izuzetno elokventno ukazivale na sopstvene uticaje. Pored bendova druge generacije britanskog punka poput Angelic Upstarts ili Cockney Rejects, ili američkog underground Riot grrrl pokreta trećeg talasa feminizma iz devedesetih koji je odlikovao tvrdi diskurs, sklonost ka političkoj akciji i društvenom aktivizmu kao i nestandardni ženski imidž, njihovi su uzori ujedno dolazili i s raznih drugih strana.\nU svom sjajnom govoru na samom kraju sudskog procesa 10. avgusta Nadežda Tolokonjikova je, pored mnogo toga drugoga što je tom prilikom poručila sudu i javnosti, Pussy Riot i sve njihove koncerte-akcije dovela u direktnu vezu s provokativnim aktivnostima pod Staljinom tragično stradalh ruskih pesnika, vizionara, provokatora i ludaka iz grupe OBERIU (Danil Harms, Aleksandar Vedenski, Nikolaj Zablocki itd.) posebno ističući Vedenskog kao svog principijelnog uzora i učitelja.\nZavršna riječ Nadežde Tolokonjikove na suđenju\n'Pussy Riot su učenice Vedenskog i njegove naslednice', rekla je Tolokonjikova. 'Njegov princip 'lošeg ritma' je i naš.'\nReč je o uverenju Vedenskog ali i drugih oberiuovaca da se u raljama ideologizovanog, totalitarnog mehanizma jedini pravi smisao sadrži u njegovim suprotnostima: fantazmagoriji i besmislu. Kao kontra-produktivan, anti-socijalan i društveno neprihvatljiv, loš ritam je zapravo jedini pravi, jedini dobar i moguć ritam. Ritam nepristajanja i ritam pobune.\nU mračno doba Moskovskih procesa i samog zenita Staljinovih čistki u osvit II svetskog rata pesnici oberiuisti životima su platili ono što su propovedali i dosledno živeli. Bili su, doslovno rečeno, zgaženi. 'Ono što ne može biti objašnjeno naš je prijatelj', tvrdio je Aleksandar Vedenski. Jednako je tačno da je Ono nešto drugo što takođe ne može biti objašnjeno naš najveći neprijatelj.\nUpravo Ono je Vedenskom, kao i Harmsu i drugima, konačno došlo glave.\nBilo je to naprosto takvo doba.\nMašina je pokvarena\nU savremenoj Rusiji, koja je pod Putinom uspešno objedinila sve ono najgore što brutalni kapitalizam u sadejstvu s lokalnim totalitarnim nasleđem može da ponudi, tri članice Pussy Riot, pankerke i političke aktivistkinje (koje su sve što su radile na kraju krajeva radile isključivo gitarama i stihovima i vunenim fantomkama u duginim bojama i jednako šarenom odećom te provokativnim, ljutim ali takođe zabavnim kratkim performansima u kojima niko nikada nije stradao, naprotiv) za svoju dvominutnu akciju u crkvi dobile su po dve godine teškog rada u nekakvoj guberniji bogu iza nogu kao u ruskom romanu.\nPrincip 'lošeg ritma', ključ za razumevanje načina na koji Pussy Riot misle i funkcionišu - pokazalo se to mnogo puta do sad a pokazuje se, eto, i dan-danas - izuzetno se skupo plaća. Samo pokušaj da ustaneš iz gomile, usudi se da se krećeš uz struju, da plivaš uzvodno, pokušaj da se ponašaš nelogično, buntovno, izazivački, pokušaj da na bilo koji način narušiš ritmički hod mašine - i mašina će te pre ili kasnije izolovati i onemogućiti. To znaju svi istinski borci za pravdu i pravi revolucionari. I nije tu, da se ne zavaravamo, reč samo o Pussy Riot i samo o Rusiji. Princip 'lošeg ritma' nešto je što je malo koja država na svetu spremna dugo da toleriše.\nA Rusija i sav njen kapacitet za vazda nenadmašno sistemsko ludilo – ludilo 'dobrog ritma' - najjasnije se reflektuje u činjenici da je sud u Moskvi istog tog petka 17. avgusta doneo još jednu presudu koja će svakako imati dalekosežne posledice po rusko društvo u celini. Govorim, naravno, o zabrani održavanja Gay pridea, ili bilo kakve slične manifestacije, u narednih nebuloznih stotinu godina, od marta 2012. do maja 2112. godine. Okolnost da je ova sudska odluka bez presedana donesena istog dana, praktično istovremeno kad i nepravedna presuda članicama Pussy Riot, ruske sudove ostatku sveta prikazuje kao okrutne i paranoične dodatno doprinoseći inače prilično lošem imidžu ruske države i društva pa i svevidećeg predsednika Putina lično.\nPa računam - svime ovime oni mogu samo da izgube. Mnogo više nego što mogu da dobiju.\nMožda je to jedan od prvih jasnih znakova da je mašina pokvarena i da sve sigurnije radi protiv sebe.\nA moguće je, naravno, da i oni imaju neku svoju računicu.


To što je penis vašeg partnera manji od proseka ne mora da bude veliki problem, naprotiv ― možete uživati u fantastičnom seksualnom iskustvu!\n"Veće je bolje" je tvrdnja koja je bez sumnje tačna ― ako mislite na, recimo, ledeni sladoled po vrelom julskom danu. Kada pričamo o seksu, veličina penisa zapravo uopšte nije toliko bitna koliko se obično veruje.\nŠtaviše, jedno istraživanje čiji su rezultati objavljeni u medicinskom časopisu BJU International pokazali su da prosečna dužina penisa u erekciji iznosi 13,12 cm, a u opuštenom stanju 9,16 centimetara, što je znatno manje od onoga što se obično smatra poželjim. Istraživanje je pokazalo i da su retki slučajevi muškaraca s polnim organima na "ekstremnim" krajevima ovog opsega, pa je tako samo petorica od stotinu muškaraca čiji su podaci obuhvaćeni studijom imala penis u erekciji veći od 16 centimetara.\n— Rezultati bi trebalo da pomognu većini muškaraca da shvati da je veličina njihovih penisa — normalna — ističu britanski eksperti koji su sproveli ovo istraživanje.\nMeđutim, šta kada ona to nije? Odnosno, šta kada muškarac ima izuzetno mali polni organ? Ako pitate savetnike za seks, to uopšte nije strašan problem. Štaviše, može da vam pomogne da imate još bogatiji i maštovitiji seksualni život.\nJača želja i veća izdržljivost su zagarantovani: Kako povećati penis prirodnim putem?\nNe komentarišite dužinu\nPrvo i osnovno što partnerka muškrca koji ima manji penis treba da zna jeste da ni u ludilu to ne pominje. Apsolutno je besmisleno "nabijati na nos" nešto na šta ne može da se utiče, kao što ni vi ne želite da se neko igra s vašim samopouzdanjem komentarišući delove vašeg tela koji su takvi kakvi su, zar ne?\nUmesto toga, ako vam je baš to priče, pričajte o tome koliko vas on uzbuđuje, jer veličina polnog uda nema veze s tim koliko je neko privlačan, strastven i odgovarajući baš za vas. Ukoliko on sam to pomene, recite mu da ne vidite baš nikakav problem i da ni on ne bi trebalo tako da razmišlja o svom telu.\nPenetracija nije nužna\nJeste li znali da su istraživanja pokazala da čak 75 odsto žena nikada ne doživi orgazam od same vaginalne penetracije, odnosno bez pomoći ruke, jezika ili seksi igračke? Ili da 10-15 procenata žena nikad ne doživi seksualni vrhunac na bilo koji način?\nZbog svega toga dužina penisa zapravo verovatno ne igra preveliku ulogu u tome hoćete li imati orgazam. Postoji mnogo načina da se žena zadovolji i stavite to svom partneru do znanja.\nIskoristite maksimum misionarske poze\nAmerički psihoterapeut Edvard Ajčel je još 1988. godine u "Žurnalu seks i bračne terapije" definisao tzv. koitalno poravnanje (CAT — tehnika koitalnog poravnanja), koje je zapravo varijacija čuvene misionarske poze. Ona je osmišljena tako da se maksimizira stimulacija klitorisa tokom odnosa, a podrazumeva da je muškarčevo telo uzdignutije kako bi njegov polni ud bio usmeren nadole. Na taj način on prilikom odnosa telom vrši trenje po klitorisu i povećava verovatnoću da će ubrzo doći do orgazma.\nRadi se o tome da se u klitorisu nalaze hiljade nervnih završetaka i velika je verovatnoća da će žena doživeti vrhunac na ovakav način.\nDoggy poza i analni seks\nBudući da poza "otpozadi" omogućava dublju penetraciju, a muškarac određuje brzinu i dubin i stimuliše osetljivi prednji deo vagine i G tačku, zadovoljstvo je veće, čak i pri plitkoj penetraciji.\nIsto tako, ako praktikujete analni seks, on nije loša ideja u ovom slučaju.\nVežbe koje jačaju karlično dno doprineće i vašem zdravstvenom stanju, bržem oporavku posle porođaja itd, ali mogu da budu korisne i u slučaju da imate partnera s manjim polnim organom. One će učiniti da još više uživate u seksualnim odnosima.\nMišiće koje stiskate dok urinirate stisnite jako i držite tako po tri sekunde, pa sve ponavljajte po 20 puta.\nNeko ne čeka ni veče, neko se suzdržava mesec dana: Kada je pravo vreme za PRVI SEKS u vezi?\nBez TREĆE nije moguće: 5 stvari koje će vam pomoći da doživite ORGAZAM u istom trenutku\nTAGOVI: Mali penisPenisVeličina penisaMali polni organSeksSavetiPoze za mali penisSeks pozePoložajtehnika koitalnog poravnanjaSaveti za bolji seks


Na BLSE 13.03.2019. realizovo 46 transakcija - Akta.ba\n13.03.2019. 14:09 / Izvor: Akta.ba\nNa današnjem trgovanju ostvaren je promet od 1.929.609,39 KM, kroz 46 transakcija.\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 1,93% i iznosi 716,68 poena.\nOd akcija na standardnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren sa akcijama ZTC Banja Vrućica a.d. Teslić, trgovalo se u iznosu od 1.813.560,84 KM, po prosječnoj cijeni od 1,08 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 19,87%.\nUkupan promet sa obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 28.134,06 KM. Od obveznica najviše se trgovalo sa obveznicama Republika Srpska - stara devizna štednja 8 u vrijednosti od 19.358,94 KM. Nije bilo promjene prosječne cijene.\nNajveći promet na tržištu fondova ostvaren je sa DUIF Kristal Invest a.d. - OMIF Future Fund, trgovalo se u iznosu od 2.777,48 KM, po prosječnoj cijeni od 10,40 KM, što predstavlja rast cijene za 0,10%.\nUdjeli/akcije 4 fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega je najveći rast imao DUIF Management Solutions - OAIF Profit Plus (20,00%), i danas se ovim fondom trgovalo po prosječnoj cijeni od 2,04 KM.\nUdjeli/akcije 3 fonda su ostvarile pad prosječne cijene, a gubitnik dana među fondovima je DUIF Polara Invest a.d. - OAIF Adriatic Balansed(-6,25%), i danas se ovim fondom trgovalo po prosječnoj cijeni od 3,00 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom tržištu najveći promet je ostvaren sa UniCredit Bank a.d. Banja Luka akcijama, trgovalo se u iznosu od 12.609,00 KM, po prosječnoj cijeni od 1.401,00 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 0,07%.\nOd akcija na slobodnom tržištu rast cijena akcija zabilježile su akcije 2 emitenta, a najveći rast imale su akcije preduzeća Bosnamontaža a.d. Prijedor (6,67%), i sa ovim akcijama danas se trgovalo po cijeni od 3,20 KM, u vrijednosti 8.262,40 KM.\nNa SASE 17.07.2019. realizovana 21 transakcija\nNa Banjalučkoj berzi 24.6.2019. - 28.6.2019. promet kroz 223 transakcije\nNa BLSE 28.6.2019 promet od 1,6 miliona KM\nNa BLSE 27.6.2019. promet od 972.519,20 KM


Prva bh. jahta kreće put Hamburga - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nPrva bh. jahta kreće put Hamburga\nPosted on 21. Maja 2019. Author Devleta Osmanagic\nPrva potpuno u Bosni i Hercegovini proizvedena jahta dužine 12 metara kreće prema njemačkom gradu Hamburgu, gdje će biti predstavljena na ovogodišnjem Međunarodnom sajmu nautike.\nBrod je dobio tri vanjske palube, prednje sunčalište što je u posljednje vrijeme jedna od važnih stvari na brodovima. Ovaj brod donosi luksuz visoke klase u nižu klasu i time se postavljaju novi standardi sigurnosti i luksuza.\nRiječ je o dijelu jahte, dok će ostatak biti namotiran na putu.\nOznačeno: BiH, hamburg, jahta\nKomšić i Džaferović domaćini prijema povodom Dana državnosti BiH\nPosted on 11. Novembra 2018. Author Minea BB\nDomaćini svečanog prijema povodom Dana državnosti BiH 25. novembra bit će dva člana Predsjedništva BiH Željko Komšić i Šefik Džaferović. Džaferović je u telefonskoj izjavi za Patriju potvrdio da će zajedno sa Željkom Komšićem biti domaćin prijema. Željko Komšić je istakao da zajedno sa Džaferovićem i u saradnji sa kabinetom Bakira Izetbegovića pripremaju prijem povodom 25. […]\nBiH kredibilan partner u održavanju međunarodnog mira i sigurnosti\nPosted on 29. Novembra 2018. Author Minea BB\nU Sarajevu je večeras održana akademija povodom 1. decembra – Dana Oružanih snaga (OS) BiH i 13. godišnjice formiranja OSBiH. Ministrica odbrane BiH Marina Pendeš čestitala je pripadnicima OSBiH Dan OSBiH te podsjetila na izuzetno zahtjevne ali uspješne reforme odbrane u BiH. Pendeš je, u vezi s temeljnih zakonskih zadaća Ministarstva odbrane i OSBiH u […]\nRajko Vasić: Rezervna policija je zamjena za Vojsku Republike Srpske\nČlan Glavnog odbora SNSD-a i nekadašnji generalni sekretar ove stranke i blizak saradnik Milorada Dodika, bh. javnosti poznat po kontinuiranim izljevima nacionalizma, na svom blogu je otkrio namjene rezervnog sastava policije RS-a. On je prvi političar iz manjeg bh. eniteta koji je otkrio stvarni razlog osnivanja rezervne policije i da su Lukačeva objašnjenja o potrebi […]\nVanredni sastanak vlasti Kantona Sarajevo u luksuznom resortu u Tarčinu: Pokušava se sačuvati većina\nPoznat identitet uhapšenog inspektora FUP-a


Nove cene – Wings Software\nPosle više od deset godina odlučili smo da promenimo cene naših usluga. Nove cene će se primenjivati od 1. jula 2019. godine. Najvažnije novine su:\n– Sat našeg angažovanja će koštati 30 evra, a sa odobrenim popustom 22 evra. Izmene programa i hitne intervencije će se naplaćivati 40 evra (30 evra sa popustom) po satu. Popust dobijaju svi korisnici koji redovno izmiruju svoje obaveze.\n– Korišćenje WingsNeta (transfer i e-fakture) naplaćuje se po broju poslatih dokumenata. Ukoliko je poslato do 1.000 dokumenata mesečno, plaća se samo fiksna podrška kao i do sada. Svakih narednih 1.000 dokumenata se plaća 4e. Na primer, ako je korisnik poslao 4.000 dokumenata, platiće 10e podršku i 3×4=12e korišćenje WingsNeta.\n– Korišćenje web portala i servisa će se takođe naplaćivati po broju upita. Do 100.000 upita ulazi u fiksnu podršku, a svakih 100.000 preko toga se naplaćuje 4e. Na primer, ako korisnik u toku meseca napravi 900.000 upita, platiće 10e podršku i 8×4=32e korišćenje web servisa.\n– Cene cloud usluga će biti povećane za 1 evro. Na primer, dosadašnja cena za hosting za 3 korisnika je bila 20e, a sada će biti 21e.\n– Cene fiksne podrške i programskih modula se neće menjati.\nEvo nekoliko primera primene novog cenovnika:\nAng     Cena   Napomena\n3T         0   Do 3 telefonske konsultacije se ne naplaćuju\n6T        10   Do 6 tel.konsultacija ulaze u fiksnu podršku\n18T       32   6T + 12T = 6T + 1W = 10e + 22e\n1I        10   Fiksna podrška se plaća uvek kada ima bilo kakvog anažovanje\n1P        32   10e fiksna podrška + 22e\n3P        76   10e fiksna podrška + 3x22e\n2S        70   10e fiksna podrška + 2x30e


Naslovna » Bio Bašta » Organska Bašta » Zemljište i organska poljoprivreda\nDa bi zemljište dobilo sertifikat za proizvodnju organske hrane, potrebno je da najmanje tri godine ne bude tretirano hemikalijama, već da se priprema upotrebom stajskog, odnosno biološkog i tečnog đubriva. Klimatski faktori opredeljuju tip poljoprivredne proizvodnje i zajedno sa zemljištem čine specifičnost biotopa. Zemljište svojim fizičkim, hemijskim i mikrobiološkim svojstvima stvara uslove za rast i razviće biljaka odnosno za proizvodnju hrane.\nPlodnost se održava sistemom proizvodnje – plodoredom i u skladu sa tim je đubrenje, a na bazi plodnosti zemljišta (organska đubriva ali i druga dozvoljena), zatim obrada zemljišta i druge mere. U organskoj biljnoj proizvodnji u zavisnosti od stanja zemljišne parcele i potrebnih hemijskih analiza, (uključujući i kontrolu načina korišćenja zemljišta u prethodne tri godine i proizvodni program za prelazni period), određuje se prelazni period (konverzija) u trajanju od 2 do 3 godine. Samo parcele, koje nisu korišćene u poslednje dve godine, mogu se, ako ispunjavaju ostale uslove, odmah koristiti za organsku poljoprivredu.\nU organskoj proizvodnji od prelaznog perioda neophodno je uspostavljanje „eko-koridora“, traka širine 1-2 m sa mešanim jednogodišnjim i višegodišnjim aromatičnim i drugim korisnim biljkama ili samoniklim vrstama. Ovi eko-koridori se seju (sade) na svakih 50-100 m širine parcele jer to je domet delovanja predatora. Najbolje je da je ovaj eko-koridor stalno cvetajući (privlači insekte) širine 1-2 m (sve prilagoditi postojećoj mehanizaciji) u pravcu duže strane polja odnosno podignut tako da omogućuje nesmetani rad u polju. Za ovaj pojas koriste se mešavine jednogodišnjih vrsta (miroćija, neven, bulka, kadifica, dragoljub, facelija, heljda, kamilica i dr.) sa dvogodišnjim i višegodišnjim vrstama (cvetajući i samonikli lukovi, maslačak, anis, komorac, korijander, hajdučka trava, odoljen, deteline i dr.). Eko-koridori obezbeđuju stanište za korisne insekte, ptice, a često su to i biljne vrste koje privlače prouzrokovače štetočina i bolesti a, što je najvažnije, povećavaju biodiverzitet i doprinose uravnoteženju odnosa u sredini.\nĐubrenje u organskoj proizvodnji mora se vršiti u skladu sa plodnošću zemljišta i vrstom organske proizvodnje, u kojoj je dozvoljena upotreba đubriva organskog porekla i prirodnih mineralnih ćubriva, radi održavanja i poboljšanja plodnosti zemljišta. U zakonskoj regulativi dat je pregled ćubriva koja se mogu koristiti u organskoj proizvodnji (npr. stajnjak, kompost, supstrat od pečuraka i sve uz odobrenje saveznog inspektora, odnosno iz sertifikovane proizvodnje, a sirovi fosfat i mineralni kalijum, uz prethodnu analizu ili uz odobrenje inspektora itd.). Istovremeno, dati su i maksimalno dozvoljeni sadržaji teških metala i drugih zagađivača u kompostu i đubrivima za organsku poljoprivredu.\nPo pravilu, đubriva bi trebalo da potiču iz sopstvenog gazdinstva. Zato je osnova organske proizvodnje u uravnoteženom odnosu biljne i stočarske proizvodnje. Samo tako je moguće raspolagati sa dovoljno sertifikovanog đubriva za proizvodnju i dovoljno hrane za ishranu stoke. U suprotnom, upotrebu nekog organskog đubriva odobrava inspektor. (Izvor: zdravasrbija.com)\nTeme organska hrana poljoprivreda porizvodnja zemljište


Ako ste i vi majka u ramazanu, međutim, vi znate da to nije najgore od svega. Najgore od svega je da se osjećate neadekvatno kao muslimanka, jer svi oko vas većinu ovog mjeseca više uče Kur’an, idu na teravije, rade dodatni ibadet, i tokom noći čine zikr i dove. Osjećate kao da nešto propuštate, s obzirom da vaši ciljevi za ovaj ramazan ostaju gotovo netaknuti, piše Akos.


Četiri osobe ubijene u bombaškom napadu na Tajlandu - Klix.ba\nČetiri osobe ubijene u bombaškom napadu na Tajlandu\n13.11.2015. u 10:15\nNajmanje četiri osobe izgubile su život usljed posljedica bombaškog napada na jugu Tajlanda. Napad se dogodio u provinciji Pattani gdje se proteklih godina vode borbe između vlasti i pobunjeničkih grupa.\nPočinioci ovog djela postavili su eksplozivnu ispod klupe na javnom mjestu u gradu Khok Pho, prenosi Reuters.\nPretpostavlja se da je krivac za napad jedna od poubnjeničkih grupa koje operiraju u ovom dijelu zemlje. Naime, provincije Yala, Pattani i Narathiwat, koje se nalaze na granici s Malezijom, do 1902. druge godine nalazile su se u sastavu nekadašnjeg Malajskog muslimanskog sultanata, prije nego što ih je Tajland anektirao.\nRazne pobunjeničke grupe od tada vode žestoke borbe protiv budističkih vlasti, s ciljem autonomije njihovih provincija.\nOd 2004. godine u ovim provincija poginulo je najmanje 6.500 ljudi.\nTajlanđani proslavljaju budističku novu godinu uz vodene puške i slonove


Ruske javne ličnosti apeluju: Spasite Sibir! (video) - Sputnjik Srbija\n20:54 30.07.2019 (osveženo 21:54 30.07.2019) Preuzmite kraći link\nPovršina šumskih požara u sibirskim regionima premašila je 1,6 miliona hektara, a poznate ličnosti Rusije pozvale su na društvenim mrežama na borbu protiv požara u Sibiru i na Dalekom istoku.\nPoziv da se zaštite Sibir i Daleki istok uputili su, između ostalih, i reper Vasilij Vakulenko, poznatiji kao Basta, i gumci Stansilav Bondarenko i Ljubov Tolkalina.\napel, požari, Sibir


Nijedna opsada grada nije bila toliko duga i brutalna kao ova, a neki od najtežih momenata su bili strašno loši higijenski uslovi u kojima su živeli ljudi, neprekidna bombardovanja i veoma hladne i okrutne zime.\nOpsadu su uspeli da prežive samo najjači. I dok su neki kroz ove teške godine preživeli pomoću dobrih dela, velikodušnošću i heroizmom drugima pomažući da prežive, drugi su to uspeli zahvaljujući pohlepi, ubistvima i kanibalizmu.\nPrizori ulica Lenjigrada za vreme opsade\nNemci su se bombardovanjem na prvom mestu vraški potrudili da stanovnici Lenjingrada budu u zastrašujućim uslovima za život što je prouzrokovalo da ogroman broj ljudi umre od gladi, a oni koji su preživeli bili su hodajuće senke.\nJedan od bizarnijih podataka jeste taj da su dečacima i devojčicama počele da rastu brade, pa si ih prozvali "mali matori ljudi".\nU Rusiji su poznata dva oblika kanibalizma i oba su bila zastupljena za vreme opsade Lenjingrada: trupojedstvo i ljudojedstvo.\nPrvi vid podrazemeva kada jedete meso već mrtvog čoveka, dok je drugi još ekstremniji i odnosi se na konzumiranje mesa čoveka kojeg ste lično ubili.\nLjudi su masovno umirali od gladi\nProstitucija koja je podjednako važila za oba pola bila još jedan od načina da preživite opsadu Lenjingrada. Devojke su svoja tela prodavale za hranu.\nJedina grupa ljudi koja nikad nije gladovala za vreme opsade Lenjingrada jesu članovi lokalnog saveta koji su čak uživali u kavijaru, pečenim guskama i šunki dok su ljudi oko njih umirali od gladi, piše Dejli mejl.


Izvor: Danas, 14.Okt.2019, 17:46\nPolitički analitičar Beljulj Bećaj rekao je da Srpska lista nije garant opstanka Srba na Kosovu već opstanka Aleksandra Vučića. Članak Bećaj: Srpska lista nije garant opstanka Srba na Kosovu već opstanka Vučića na vlasti se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas.\nPolitički analitičar Beljulj Bećaj rekao je da Srpska lista nije garant opstanka Srba na Kosovu već opstanka Aleksandra Vučića."Ja sam nekoliko puta, u nekoliko navrata rekao da se ne može zbog 15 odsto teritorije ili 10 odsto teritorije žrtvovati oko 50 ili 60 hiljada Srba koji žive južno...


DA LI STE ČULI ZA BISKU! Predrag Albić pobeđivao Kićanovića, drugar mu bio Željko Obradović, a SMAK JE PO NJEMU SNIMIO 20 PESAMA!\nKURIR U GRADOVIMA SRBIJE! legenda iz čačka\nDejan Djosic\t 17.05.2021. 08:58h\nIme Čačanina nezaobilazno je u istoriji košarke ovog grada jer je bio nepobediv u igri „dva na dva“, ali je značajan i u istoriji rok muzike, zbog prijateljstva sa Radomirom Mihajlovićem i Slobodanom Stojanovićem\nSvojevremeno je u jednom intervjuu na SOS kanalu Dragan Kićanović, koji je u košarci osvojio sve titule koje je moguće osvojiti, onako usput, kazao da ga je u mladosti u rodnom Čačku u basketu redovno pobeđivao Predrag Albić Biska.\n- On je bio čudo!\nSa Biskom je u ekipi u igri „dva na dva“ redovno bio Slaviša Azanajac, a Kićanović je menjao saigrače, pokušavajući da nađe nekog s kim će doći do pobede. Ta su nadmetanja na razmeđi šezdesetih i sedamdesetih bila atrakcija u gradu na Zapadnoj Moravi... Danas, Biska ima pedeset i kusur godina više, i možda je i za toliko kilograma teži, ali u istoriji čačanske košarke njegovo je ime nezaobilazno. Ne zbog Kićanovića, nego što je godinama bio vođa navijača KK Borac, u ono vreme ozbiljnog kluba, iz kojeg je u svet u kojem je požnjeo uspeh krenuo i Željko Obradović Žoc... opet zahvaljujući Biski. Ali o tome kasnije.\nBiska je rođen u Čačku 1950. Otac mu je od 1941. bio u partizanima, ali nije, poput većine prvoboraca, hteo da iz toga izvlači materijalnu korist. Umro je mlad, ostavivši Bisku i njegovu majku da se snalaze u životu. Biskina majka doživela je lepu starost, umrla je pre godinu i po dana, ali teško je bilo podizati sina i nije baš potpuno uspevala da se nosi sa njegovom radoznalom i nemirnom prirodom.\nSedmi i osmi razred škole završio je vanredno na Radničkom univerzitetu - ovoj instituciji najbliži je opis: „državni megatrend za sve uzraste“ - a tu je stekao i nerazdvojnog druga Radomira Mihajlovića, takođe rođenog Čačanina, koji će kasnije dobiti nadimak Točak i proslaviti se kao gitarista i osnivač grupe Smak.\nNije mnogo razgovorljiv kad ga pitam koju je školu završio, od čega je živeo...\n- Radio sam... - smeška se, i neće ni o tome.\nNa obe strane zakona\nAli ima još živih onih koji su bili i na jednoj i na drugoj strani zakona, koji pamte to vreme u kojem su momci iz Jugoslavije bili čuveni u Evropi po veštini, lukavstvu i drskosti da, bez nasilja, dođu do para. „Biska, taj ti je...“, tako počinju priče koje liče na bajke. U jednoj od njih, Biska i Vlada Pandur su sa staze u Monci, na kojoj je upravo pobedio Emerson Fitipaldi, izašli bogatiji za sto hiljada franaka. Ali nastala je jurnjava kroz Evropu, a gonile su ih manje uspešne kolege, s namerom da im te pare otmu. Na kraju, kaže priča, Biska je doneo u Čačak tek nekoliko hiljada...\nBiska se samo smeška dok proveravam da li je ovo tačno. Ne kaže ni da jeste ni da nije... pa se vraćamo u razgovoru prijateljstvu sa Točkom, koje traje do današnjih dana.\nO međusobnoj odanosti ova dva čoveka dovoljno govori činjenica da su na prvom singlu Smaka (1974) numere „Biska 13“ i „Biska 16“, a na prvom albumu (1975) „Biska 2“ i „Biska 20“!\nTočak je, naime, u Biskinu čast, za njegov 22. rođendan, iskomponovao ciklus od 22 pesme i instrumentala (od „Biska 2“ do „Biska 23“), a neke od njih su postale hitovi i klasici.\nI tekst „Biske 2“ posvećen je Albiću: „Kriv si ti što spavaš sam, čekaš da se vrati / sloboda i miran san, sunčan dan / ćelija nije udobna / nisi sam i nije dan / ovaj bluz pevam ti ja, da znaš“.\nVojska u Mostaru\nU enciklopedijama Ju-roka piše da je Smak „jugoslovenska i srpska rok grupa koju je osnovao gitarista Radomir Mihajlović Točak sa bubnjarom Slobodanom Stojanovićem Kepom i basistom Zoranom Milanovićem u Kragujevcu 1971. godine“. Neopravdano se, tako, zaobilazi Biskina uloga u ovome. A evo šta je Kepa, koji je sa Albićem 1970/71. služio vojsku u Mostaru, jednom ispričao:\n- I jednoga dana Biska mi kaže da moram da sviram sa Točkom, iako sam ja želeo da sviram sa Acom Gušterom, jer nisam mogao da verujem da postoji bolji gitarista kod nas od njega. Upravo je Biska, iako nije bio muzičar, imao neverovatan osećaj za prave muzičke vrednosti. Jednostavno je osetio da je baš Radomir Mihajlović Točak budući veliki gitarista.\nPo izlasku iz JNA, Točak i Kepa su se upoznali i ubrzo počeli sa zajedničkim radom. Ostalo je istorija, čiji su delići zabeleženi na brojnim zajedničkim fotografijama: i crnokosi i mladi, gladni boljeg života i sedi, sa senkom na licu koju ostavlja saznanje da se neke želje nikad neće ostvariti.\nMlad je i lep, na slikama pored Biske, i Čačanin Bora Ðorđević, drugi njegov prijatelj, a među uspomenama mog sagovornika su i fotografije Atomskog skloništa iz vremena kad im je pevač bio Serđo Blažić, preminuo 1987. Biska im je bio domaćin kad su svirali u Čačku...\nNedaleko od centra grada Biska je pre nekoliko meseci u prizemlju jedne višespratnice uredio kafić. Nekoliko stolova i šank iza izloga ukrašenog velikom fotografijom Željka Obradovića u skoku ispod koša. Pre nekoliko meseci nije bilo medija u Srbiji koji nije objavio da se u Čačku prodaje brendirano pivo, nazvano „žoc“, i to samo u ovom kafiću.\nKad je Biska igrao basket sa Kićanovićem, u Čačku je postojalo 5 (i slovima: pet!) koševa. Ali možda ima nešto u vazduhu koji sa planina stiže dolinom Zapadne Morave, pa je ovaj grad iznedrio vrhunske košarkaše. Najstariji, i možda najbolji, bio je Radmilo Mišović, najtrofejniji Kićanović, a najpoznatiji u svetu svakako je Željko Obradović.\n- Željko nije bio najtalentovaniji, bila su možda dva-tri vršnjaka bolja od njega, ali mi smo Željka prihvatili i njega forsirali, bio nam je najdraži i najsimpatičniji - seća se Biska, koji je deset godina stariji od Žoca.\nJugoslovenska košarkaška liga bila je u to vreme ozbiljno takmičenje, a hale su bile pune od Triglava do Vardara. Biska je predvodio navijače čačanskog Borca - održavao gvozdenu disciplinu među njima i određivao ko će poći da navija u gostima. A navijalo se fanatično, i gospodski, što ne znači da nije bilo bezobrazluka. Na put se išlo sa po dva-tri autobusa, a klub je imao pristalice po celoj Jugoslaviji.\n- Za mene su Čačak i Zadar najjači što se tiče publike u bivšoj Jugoslaviji. Ovo što je sad, Zvezda i Partizan i njihove frakcije, to se pojavilo posle, ali smo mi bili najjači na utakmicama po Beogradu i Zagrebu i svuda. Čačak je bio najjači! Jedan od naših najvernijih navijača bio je pilot iz Zagreba Zvonko. On je na svaku utakmicu u Čačak dolazio vozom do Beograda, a onda autobusom!\nŽeljko je do svoje 24. godine igrao u Čačku, a onda se otisnuo u svet - od Partizana do zvezda.\nBiska je ponosan na svog mlađeg druga i štićenika:\n- Jedini je u svetu osvajao zlatne medalje na šampionatima sveta i kao igrač i kao trener. Ali nikad nije zaboravio Čačak i svoje prijatelje u ovom gradu - kaže Biska.\nAli ni Čačak ne zaboravlja Žoca.\n- Napravio sam mu strašan doček u Domu kulture posle evropske titule Panatinaikosa, da li mu je bila šesta ili sedma... Bilo je krcato, ja sam lično organizovao doček. Plakao je.\nDok se priseća ovog, Biskinim licem se razliva osmeh...\nŠta bi uradio\nl Evo ovde, za ovim stolom, sedeo je Željko kad je, dopisujući se preko telefona, odbio konsultantski posao od milion evra! „Željko“, kažem ja, „daj meni!“ - smeje se Biska.\nJedan iz društva pitao ga je tada šta bi uradio sa milion evra.\n- Po sto hiljada dao bih prijateljima - odgovorio je - a trista hiljada deci u Čačku da imaju da jedu. Da me se sete nekad!\nPredrag AlbicKurir u gradovima SrbijePredrag Albić BiskaBiskaČačakRadomir Mihajlović TočakSmakGrupa Smak


Agencija @ Sandžak press 1 mesto · 27.10.2021 12:24\nProf. dr Rejhan R. Kurtović, predsednik SO Sjenica, u intervjuu za Pink rekao je da Sjenicu očekuju velike investicije, a da je jedna od najvećih, u čiju se realizaciju krenulo, izgradnja potpuno nove osnovne škole koja će biti najsavremenija ne samo u Srbiji i regionu, već i šire. Ceo projekat izgradnje koštaće 10 miliona evra. ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press 2 mesto · 27.10.2021 15:55\nPoslanici Skupštine Srbije razmatraju Prijedlog zakona o zaštitniku građana i izmjene i dopune Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. Akademik Zukorlić ističe da je transparentnost ključni faktor koji sprečava zloupotrebe. Komentirajući Prijedlog zakona o zaštitniku građana akademik Zukorlić osim, kako kaže, mehanizmičkog aspekta ima i ljudski odnosi koji se izgrađuje vremenom pogotovo u ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press 3 mesto · 27.10.2021 10:36\nTrener Novog Pazara Dragan Radojičić rekao je, uoči utakmice protiv drugoligaša Budućnosti u Kupu Srbije, da će od igrača tražiti maksimalno ozbiljan pristup. Novi Pazar i Budućnost igraju u sredu od 14 časova na Gradskom stadionu, na čijim tribinama će biti publike prvi put od 8. avgusta i meča s Partizanom. “Zbog velike potrošnje i ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 27.10.2021 10:45\nJavno preduzeće “Putevi Srbije” poništilo je tender za izbor kompanije koja će rekonstruisati magistralni put Novi Pazar – Raška jer su obe pristigle ponude bile za preko dva puta veće od procenjene vrednosti radova, saznaje radio Sto plus. Za taj posao prijavile su se turska kompanija “Tašjapi” čija je ponuda iznosila 2.648.867.135,71 dinara bez poreza ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 27.10.2021 10:19\nTokom prethodnog dana u Opštoj bolnici u Novom Pazaru preminuo je jedan pacijent iz ovog grada od posledica izazvanih korona virusom, saopštio je danas lokalni Štab za vanredne situacije. Hospitalizovano je deset osoba od kojih je sedam iz Raške, dve iz Tutina i jedna iz Novog Pazara, dok je na kućno lečenje otpušteno sedam pacijenata. ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 27.10.2021 15:08\nPresudom višeg suda u Beogradu, potvrđenom i na Apelacionom sudu, Radio televizija Novi Pazar i glavni urednik Denis Mavrić, zbog uvreda izrečenih na račun Salahudina Fetića putem tih medija, te povrede časti i ugleda, osuđeni su i kažnjeni su sa 50.000,00 dinara te 52.000,00 dinara advokatskih troškova, koje su isplatili u ukupnom iznosu od 102.000,00 ... Pročitaj više\nmedina @ Sandžak press · 27.10.2021 13:37\nAm 22. Oktober, dem Jahrestag der Entführung in Sjeverin, gaben vier Nichtregierungsorganisationen in Serbien bekannt, dass sie verlangen, dass serbische Institutionen die Opfer dieses Verbrechens anerkennen, die Überreste finden und die Familien der Opfer entschädigen. Die Jugendinitiative für Menschenrechte erinnert daran, dass seit der Entführung und Ermordung von 17 bosnischen Bürgern Serbiens aus Sjeverin, einer ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 27.10.2021 12:19\nPredsjednik Stranke pravde i pomirenja akademik Muamer Zukorlić ocijenio je da se mjera između zaštite životne sredine i eksploatacije rudnih bogatstava Srbije može ostvariti otvaranjem prostora za konkurenciju, kao i domaćom zaštitom kroz relevantne naučne institucije. Zukorlić je u emisiji „Reč na reč“ na RTS, u kojoj se debatovalo o eksploataciji litijuma i uglja u ... Pročitaj više\nPcarmy @ Sandžak press · 27.10.2021 00:01\nSırbistan merkezli dört Sivil Toplum Kuruluşu, Sjeverin (Syeverin) kaçırmasının yıldönümününde (Ekim’in 22’si) Sırbistan devlet kurumlarından bu hadiseyi tanımalarını ve şehitlerin ailelerine tazminat ödemelerini talepte bulunmuşlardır. Gençlerin insan hakları inisiyatifi, Sırbistan ile Bosna-Hersek sınırında bulunan “Sjeverin” (Syeverin) kasabasından 17 Boşnak uyruklu Sırp vatandaşının öldürülmesinden tam 29 yıl geçtiğini hatırlatmaktadır. “İntikamcılar isimli, Milan Lukiç’in sözde komutan olduğu ... Pročitaj više\nPcarmy @ Sandžak press · 26.10.2021 23:53\nتحدث المفتي الأكاديمي د. معمر زوكورليتش في البرنامج الصباحي التلفيزيوني “صباح الخير يا صربيا” عن الوضع في منطقة غرب البلقان وكذلك عن موقف البوشناق في الجبل الأسود هل تم تهميش البوشناق في الجبل الأسود؟ كانت لدينا توقعات أعلى بكثير من هذه الحكومة، خاصة وأن حزب العدالة والمصالحة في الجبل الأسود حزب شقيق للحزب الذي أقوده ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 26.10.2021 20:31\nMinistar prosvjete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić sa pomoćnicom zaduženom za unapređivanje ljudskih i manjinskih prava u obrazovanju prof. dr. Elmom Elfić Zukorlić i saradnicima: državnim sekretarkima Mirjanom Dukić Mijatović i Ivicom Radović, te pomoćnikom ministra Milutinom Đurovićem boravio je danas u posjeti obrazovnim institucijama u Novom Pazaru. Delegacija ministarstva prosvjete je najprije prisustvovala ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 26.10.2021 19:49\nNovopazarski hirurg Izet Tutić koji je nedavno osuđen na 20 meseci zatvora ocenio je danas da je preteško kažnjen zato što je od pacijenta primio minoran, od srca dat poklon. On je na protestnom skupu „Pravda za doktora Tutića”, na koji je i sam pozivao preko društvenih mreža, rekao da je „neko odlučio da ga ... Pročitaj više\nPcarmy @ Sandžak press · 26.10.2021 13:18\nNovi Pazar je prije nekoliko dana i zvanično istupio iz Superlige Srbije u rukometu. Skandiranje dijela navijača Ratku Mladiću i istaknut transparent „Zemljom ovom tvoje ime večno će se oriti, protiv poturica uvek ćemo se boriti“ na utakmici protiv Crvene zvezde u Beogradu bili su povod za napuštanje takmičenja. Čelnicima Superlige i čelnicima Rukometnog saveza ... Pročitaj više\nPcarmy @ Sandžak press · 26.10.2021 11:48\nJavno preduzeće “Putevi Srbije” poverilo je posao izgradnje nastavka obilaznice oko Novog Pazara kompaniji “Novi Pazar put”, iako je ta firma na tenderu dostavila ponudu znatno veću od procijenjene vrijednosti javne nabavke, saznaje radio Sto plus. Ta kompanija je za izgradnju dionice obilaznice, od Vareva ka Paralovu, u dužini od 2,3 kilometra jedina dostavila ponudu ... Pročitaj više\nbosniak @ Sandžak press · 26.10.2021 11:41\nPredsjednik SDA Bakir Izetbegović potvrdio je da namjerava razgovarati sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u narednom periodu. “Nismo još uvijek precizno dogovorili sastanak. Postoje otpori da se ode na taj sastanak, ali ja ću na taj sastanak otići. Ja ću otići na svaki sastanak koji može spriječiti jedan loši scenario i mogu utjecati da se ... Pročitaj više\nPcarmy @ Sandžak press · 26.10.2021 11:39\nNovopazarska policija je rasvijetlila krađe novca koja se nedavno dogodila u dvije pravoslavne crkve u okolini ovog grada, saopšteno je danas. U policiji navode da je za krađe osumnjičen pedesetpetogodišnji muškarac, koji je 15. i 17. oktobra ukrao novac iz drvenih kutija koji su mještani ostavljali kao dobrovoljni prilog. Protiv osumnjičenog je, po nalogu Osnovnog ... Pročitaj više\nPcarmy @ Sandžak press · 26.10.2021 11:30\nTokom poslednja 24 sata u novopazarskoj Opštoj bolnici preminula su dva pacijenta iz Raške od posledica izazvanih korona virusom, saopštio je danas lokalni Štab za vanredne situacije. Hospitalizovano je 14 osoba, od kojih je devet iz Novog Pazara, tri iz Raške i dve iz Tutina, dok je isto toliko pacijenata otpušteno na kućno lečenje. U ... Pročitaj više\nbosniak @ Sandžak press · 25.10.2021 20:43\nPrije ulaska kazali su da to nije razgovor s visokim predstavnikom Christianom Schmidtom, već s drugim predstavnicima OHR-a, jer Schmidt trenutno nije u BiH. Tokom današnjih demonstracija građani su poručili da od Schmidta očekuju konkretne poteze i odgovore, a ne diplomatske.Sejda Ćatić, jedna od organizatorica, u obraćanju okupljenima je kazala da se u jednom demokratskom ... Pročitaj više\nbosniak @ Sandžak press · 25.10.2021 20:40\nKapiten reprezentacije Bosne i Hercegovine Edin Džeko nastavio je pružati fenomenalne partije u dresu Intera, a i večeras se u derbiju protiv Juventusa upisao u strijelce. Igrala se 17. minuta kada je Calhanoglu uputio žestok udarac. Lopta se odbila od prečku, a na nju je naletio Džeko koji bez problema posprema loptu u mrežu za ... Pročitaj više\nbosniak @ Sandžak press · 25.10.2021 20:37\nNovoimenovani v. d. glavnog tužioca Tužilaštva BiH Milanko Kajganić imenovao je Dianu Kajmaković za novu šeficu Posebnog odjela za organizirani kriminal i korupciju, a Ozrenku Nešković na voditeljicu Posebnog odjela za ratne zločine, potvrđeno je za Klix.ba. Naime, Kajganić je u petak razriješio dužnosti Ozrenku Nešković s pozicije šefice Posebnog odjela za organizirani kriminal i ... Pročitaj više\nbosniak @ Sandžak press · 25.10.2021 20:35\nIz Samostalnog sindikata državnih službenika i zaposlenika u institucijama Bosne i Hercegovine najavljen je novi protest radnika zbog neispunjenih obaveza prema njima, male plate, ali i zbog politika u državi. Protest je najavljen za sutra, 26. oktobar ispred ugrade Parlamentarne skupštine BiH, u periodu od 10 do 12 sati. Navedena su četiri razloga za održavanje ... Pročitaj više\nbosniak @ Sandžak press · 25.10.2021 20:33\nKatar će otvoriti svoja vrata namjenskoj industriji Bosne i Hercegovine i spreman je investirati u razvoj novih proizvodnih kapaciteta. “Već su potpisani prvi milionski ugovori. Uvjerena sam da je to tek početak uspješne i trajne saradnje dvije države i u ovoj oblasti”, izjavila je za nas portal Bisera Turković, zamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ... Pročitaj više\nbosniak @ Sandžak press · 25.10.2021 20:29\nPrema objavi Tužilaštva Brčko Distrikta, porodica Salihović je tragično nastradala jučer od posljedica gušenja ugljen-monoksidom. U velikoj tragediji u Brčkom, kada je izgorjela porodična kuća, živote su izgubili Fahrija Salihović, rođena Mustafić, stara 56 godina, njen suprug Omer Salihović, star 58, njihove kćerke Mirela (32) i Rašida (16), dječak Šaćir (14) i djevojčica Fahrija (14). Dženaza ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 25.10.2021 18:28\nU Dubovu kod Tutina, danas oko 15.30 na lokalnom putu dogodila se nesreća u kojoj je poginuo radnik (47). Do nesreće je došlo prilikom popravke gusenice na bageru. Naime, došlo je do prevrtanja bage koji je pao na radnika. Nesrećni čovek, preminuo je od zadobijenih povreda na licu mesta. Uviđaj je u toku. (Kurir.rs) Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 25.10.2021 14:25\nU noći između petka i subote, 22. i 23. oktobra 2021. godine, nepoznati počinioci su na ulaznim vratima prostorija “Žena u crnom“, koje se nalaze u Jug Bogdanovoj ulici, crnim sprejom ispisali “Kurve u crnom“, “Ratko Mladić“ i pet znakova koji šalju poruku “Samo sloga Srbina spasava“. “Ovo nije ni prvi, a sigurno neće biti ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 25.10.2021 14:15\n“Kad nam na odeljenje dovedu obolele od koronavirusa, na njima vidimo strah, prvo od hospitalizacije, a onda i od respiratora. Neki budu paralisani, a naš posao je da, osim što pomažemo medicinski, budemo i ljudi, da kažemo lepu reč, umirimo ih, ohrabrimo, jer njihovo psihološko stanje je teško” u razgovoru za Nova.rs priča Aida Pučić, ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 25.10.2021 14:10\nNauka zauzima veoma važnu poziciju na Internacionalnom univerzitetu u Novom Pazaru. Pored toga što je visokoobrazovna ustanova I već 20 godina obrazuje mlade istovremeno je I naučno-istraživačka institucija s akreditacijom naučno istraživačke organizacije. Također, sve što se radi na doktorskim studijama mora imati naučni karakter. – Neko istraživanje koje je na zavidnom nivou I koje mora ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 25.10.2021 14:01\nNovopazarska policija uhapsila je M. K. (25) iz Novog Pazara, zbog sumnje da je izvršio krivična dela ugrožavanje sigurnosti i nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija. Prema saznanjima, on se u nedelju posvađao sa komšijom u selu Ljuljac oko korišćenja puta, posle čega je, pod dejstvom alkohola, ocu rekao da će ... Pročitaj više


Hrana od koje se dobro osećate - Portal zdrave ishrane\nMusli na sasvim drugačiji način\nMagnezijum neophodan uz vitamin D\nZa vezu između raspoloženja, zdravlja i hrane znalo se još od drevnih vremena. Ajurvedska medicina se vekovima ozbiljno bavi tom temom, ali i novija istraživanja sve češće razmatraju opravdanost takvog stava. Pored svih teorija, ukoliko verujemo da će nas određena hrana činiti srećnijim - onda verovatno i hoće, čak i ukoliko namirnica ne sadrži „magični” sastojak.\nDobra hrana, u dobrom društvu, nesumnjivo podiže raspoloženje. Posebno su interesantne veze uticaja hrane na hemijske reakcije mozga, kao što je lučenje neurotransmitera. Njihova uloga je da prenose informacije koje odašilje mozak, i da pri tome utiču na raspoloženje, mišljenje, osećanja i ponašanje.\nSerotonin, dopamin i norepinerfin su neurotransmiteri - koji su, kako se veruje, najosetljiviji na uticaje iz kuhinje. Serotonin je odgovoran za osećanje optimizma, opuštenosti i zadovoljstva. Dopamin i norepinefrin deluju na stanje budnosti i mentalnu oštrinu, a odgovorni su i za pojačane aktivnosti.\nKompleksni ugljeni hidrati su neophodni za proizvodnju serotonina. To je i razlog zbog kojeg nedostatak ugljenih hidrata u ishrani uzrokuje anksioznost, nervozu i umor. Ali, beli hleb i prženi krompirići nisu pravo rešenje. Ključni odgovor daju integralne žitarice, jer se kompleksni ugljeni hidrati razgrađuju tokom dužeg vremenskog perioda i tako omogućavaju stalnu cirkulaciju serotonina telom.\nVitamin D, koji se često naziva „sunčev vitamin”, jer se sintetizuje u telu za vreme izlaganja sunčevoj svetlosti, znatno utiče na poboljšanje raspoloženja.\n(napomena: o važnosti nadoknađivanja vitamina D u zimskim danima vidi ovde)\nMononezasićene masti iz hladno ceđenih biljnih ulja, poput maslinovog, kao i jezgrasto voće - izuzetno su korisni za dobro raspoloženje i zdravo srce. Ishrana sa premalo masnoća nepovoljno utiče na moždane funkcije i tako pojačava osećaj anksioznosti, frustracije i besa. Sa druge strane, namirnice sa velikim procentom zasićenih masti umrtvljuju, dok hidrogenizovana biljna ulja blokiraju krvne sudove u mozgu. Istovremeno blokiraju i signale neurotransmitera do mozga, što negativno utiče na raspoloženje.\nFolna kiselina, koja se nalazi u zelenom lisnatom povrću, održava ili pospešuje kognitivne (saznajne) sposobnosti. Inače, osobe koje pate od deficita folne kiseline, nisu sklone optimizmu. Zato ćete se bolje osećati, staloženije razmišljati i biti smireniji ukoliko konzumirate zeleno lisnato povrće, koje sadrži i smirujući magnezijum. Da biste zadržali dobro raspoloženje, dovoljna dnevna količina je oko 200 grama brokolija - na primer (ili sočiva, ako biste radije da jedete mahunarke).\nHrskavi bademi bez aditiva\nPotrebno je: sveži, neoljušteni bademi i morska so.\nPriprema: Ugrejte rernu na 200 stepeni, a na pleh stavite papir za pečenje. Bademe, isprane u hladnoj vodi i oceđene, natrljajte morskom solju. Rasporedite ih u jednom sloju na pleh i pecite\n10-15 minuta, dok ne počne da se oseća prijatan miris. Servirajte ih ohlađene, dobro raspoloženom društvu.\nPotrebno je: dve šolje bundeve, pola šolje cvetova karfiola, pola šolje brokolija, glavica crnog luka, peršun, zobene pahuljice, kašičica susamovog ulja, so, litar vode.\nPriprema: Luk naseckan na kockice prodinstajte na ulju nekoliko minuta. Dodajte vodu i bundevu isečenu na kockice i prokuvajte dok ne omekša. Ispasirajte čorbu, pa dodajte cvetiće karfiola i brokolija, posolite. Kuvajte poklopljeno oko 15 minuta. Dodajte zobene pahuljice, prokuvajte još oko pet minuta, pospite seckanim peršunom i poslužite.\nOdlomak. Tekst u celini možete pročitati u najnovijem broju 28 časopisa U zdravom telu.\nKratki uvod u makrobiotiku (1)... Ako ste imali prilike da probate neko jelo pripremljeno po principima makrobiotike, u restoranu ili kod prijatelja, sigurno ste primetili da je veoma lako i da ne opterećuje stomak, tako da se posle j...\nCeler... Celer je odlična namirnica za one koji nastoje da reše problem hipertenzije ishranom, jer, dokazano, sadrži aktivne materije koje opuštaju mišiće arterija i na taj način snižavaju krvni pritisak. ...\nVrtlarenje za bolje raspoloženje... Kada ste neraspoloženi, zasučite rukave i bavite se vrtlarenjem (po mogućnosti, organskim). Dokazano je da u zemlji postoji bakterija Mycobacterium vaccae koja deluje antidepresivno kada uđe u organiz...\nKasni obroci više goje... Ista količina hrane drugačije utiče na gojenje zavisno od vremena kada se pojede, pokazalo je istraživanje Nortvestern univerziteta iz Čikaga, objavljeno u časopisu Obesity. Istraživači su zapravo nas...\nSalata od azuki i mungo pasulja... Sastojci: 100g azuki pasulja, 100 g mungo pasulja, 100 g šarenog sitnog pasulja, 1 gl belog luka ili veza mladog 1gl crnog ili veza mladog luka, sezonsko povrće (šargarepa, celer, peršun) 1 veza sveže...\nKako jesti voće Pregleda: 112325\nIshrana bez ugljenih hidrata: jelovnik Pregleda: 95992\nNajbolje kombinacije voća i povrća Pregleda: 66476\nKoliko je crni čaj koristan Pregleda: 62319\nŠta organizam čini kiselim, a šta baznim Pregleda: 62112\nMusli za doručak – pun pogodak Pregleda: 60632\nPet najzdravijih vrsta sira Pregleda: 44046\nTreba li piti vodu uz obrok Pregleda: 42876\nJapanska jabuka, prirodni lek Pregleda: 38744\nSpanać, lako svarljiv i zdrav Pregleda: 38462\nĐumbir organski Pregleda: 174\nTrifala Pregleda: 193\nMyo inositol Pregleda: 1698\nKokosova voda Pregleda: 2187\nBrezina voda Pregleda: 4863\nFero B12 Pregleda: 3067\nAnјonski pamučni ulošci Pregleda: 3150\nLukuma, organska Pregleda: 2479\nBaobab, prah, organski Pregleda: 3384\nOrgansko sirovo hladno presovano ulje lana Pregleda: 3496\nNutricionisti kažu da je optimalna količina masti koju dnevno treba uneti u organizam – 1 gram na kilogram telesne težine. Lako je odmeriti koliko je to, na primer, kašika neke...\nSajt poslednji put ažuriran: 23.07.2019 @ 14:55.\nKratki uvod u makrobiotiku (1)


10 najboljih hotela u blizini: Palazzo Mondadori - TripAdvisor\nHoteli u blizini: Lotto Station\nHoteli u blizini: Portello Station\nHoteli u blizini: Amendola Station\nHoteli u blizini: Gerusalemme Station\nHoteli u blizini: Cenisio Station\nNajbolji hoteli u blizini: Palazzo Mondadori, Segrate\nVia Arnoldo Mondadori 1, 20090 Segrate, Italija\nČitajte komentare o: Palazzo Mondadori\n907 hotela je u krugu od 50 km od: Palazzo Mondadori\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Palazzo Mondadori\nVia Mecenate 121, 20138 Milano, Italija\n4,1 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\n1,3 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\n0,4 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nVia Nuova Rivoltana, 98, 20090 Pioltello, Italija\n1,0 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\n1,5 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nVia Mecenate 89, 20138 Milano, Italija\n4,4 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nVia Bruno Buozzi 2, 20068 Peschiera Borromeo, Italija\n2,6 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nCena koju ste pronašli je za 15% niža od prosečne cene ovog hotela od 136 US$ za noćenje.\nVia Filippo Turati 2, 20068 Peschiera Borromeo, Italija\n3,5 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nVia A. Grandi, 12, 20068 Peschiera Borromeo, Italija\n3,6 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\n4,8 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\n3,8 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\n4,5 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nVia Venticinque Aprile 61, 20068 Peschiera Borromeo, Italija\n4,2 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\n10 Piazza Leonardo da Vinci | Città Studi - Politecnico, 20133 Milano, Italija\n5,5 km od: Palazzo Mondadori\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.507 hotela u Segrate


Nemojte brinuti ako vaši prijatelji govore da vode ljubav češće nego što vi to činite. Niste na testiranju, a osim toga – uvek postoje i trenuci kada jednom od partnera jednostavno nije do seksa – zbog umora, zabrinutosti ili bilo kog drugog razloga. Reč preterivanje u seksu ne postoji! Priroda se sama pobrinula za to.\nKada se dođe do granice, žena postaje prenadražena, a muškarac ne može da doživi ejakulaciju. Moralistkinje babe tračare, one koje su vekovima ponavljale da je preterana seksualna aktivnost iscrpljujuća – nisu nas nikada toliko upozoravale na opasnost od preteranog jela i gojaznosti, na primer. Istina je da je seks fizička relaksacija koja najmanje zamara u odnosu na količinu utrošene energije. Ako se zaista ponekad iscrpite do krajnjih granica, to je iscrpljenost koja se najbrže leči.\nDovoljno je nekoliko sati odmora. Suprotno drugačijim verovanjima – više seksa čini seks sve boljim i boljim, a čestim seksom prevazilazi se problem s prebrzim doživljavanjem orgazma, posebno kod muškaraca. Ono što kod iscrpljujućih seksualnih aktivnosti u najvećoj meri plaši većinu muškaraca jeste reč na koju se pali crvena lampica – impotencija. Tu postoji nekoliko veoma važnih činjenica na koje treba skrenuti pažnju. Svi muškarci su ponekad impotentni, obično pri prvom ili brzopletom vođenju ljubavi sa ženom koju veoma žele ili koju žele da impresioniraju. Rizik je proporcionalan uzbuđenju.\nImpotencija se može dogoditi i muškarcu sa stalnom partnerkom sa kojom ima dobre seksualne odnose, i to bez ikakvog nagoveštaja, a često zbog uzroka kojeg ni sam nije svestan. Jedino što je važno u takvim prilikama jeste to da to što se dogodilo ne optereti. Konvencionalna muška fantazija o tome da muškarac treba da bude spreman da vodi ljubav u bilo koje vreme i na bilo kojem mestu je neurotična i nepraktična.


DOGODILO SE NA DANAŠNJI DAN 15. AVGUSTA - KORONA online\nDOGODILO SE NA DANAŠNJI DAN 15. AVGUSTA\n1057. godine – Ubijen je škotski kralj Magbet, koji je 17 godina ranije osvojio presto ubivši tadašnjeg škotskog kralja Dankana. Magbetova vladavina inspirisala je Šekspira da napiše jednu od svojih najpoznatijih drama.\n1534. godine – Španski monah Ignasio de Lojola osnovao je u Parizu rimokatolički jezuitski red, kojeg je papa Pavle III priznao šest godina kasnije.\n1688. godine – Rođen je pruski kralj Fridrih Vilhelm, koji je tokom vladavine (1713-40) centralizovao administraciju i formirao jaku i disciplinovanu vojsku, pa se smatra utemeljivačem pruskog militarizma.\n1769. godine – U Ajačiju, na Korzici, rođen je francuski vojskovođa i car Napoleon Bonaparta, čiji su ratni uspesi omogućili političku i ekonomsku prevlast Francuske nad većim delom Evrope. Nakon poraza kod Vaterloa 1815. godine prognan je na ostrvo Sveta Jelena u Atlantskom okeanu gde je umro 1821. godine.\n1771. godine – Rođen je škotski pisac Volter Skot, autor istorijskih romana “Rob Roj”, “Ajvanho”, “Veverli”. Skupljao je i narodne pesme i pisao epove iz istorije Škotske. Izdao je u engleskom prevodu i srpsku narodnu pesmu “Hasanaginica”.\n1834. godine – Britanski parlament usvojio je zakon o kolonizaciji Južne Australije.\n1843. godine – U Kopenhagenu je otvoren čuveni Tivoli park.\n1888. godine – Rođen je engleski pukovnik Tomas Edvard Lorens, arheolog, istraživač, pisac i ratnik. Postao je poznat kao “Lorens od Arabije”, kada je u Prvom svetskom ratu (1917-18) poveo Arape u rat protiv Turske.\n1914. godine – Prolaskom broda “Ankon” otvoren je Panamski kanal, prokop dug 81,6 kilometara, koji u najužem delu srednje Amerike spaja Atlantski i Tihi okean. Kanal je zvanično otvoren tek u julu 1920. godine.\n1916. godine – U bici na Somi u Prvom svetskom ratu prvi put je upotrebljen britanski tenk poznat kao “Veliki Bili”.\n1918. godine – SAD su prekinule diplomatske odnose sa Rusijom, nakon uspostavljanja boljševičke vlasti.\n1944. godine – Iskrcavanjem savezničkih trupa u južnoj Francuskoj u Drugom svetskom ratu počela je operacija “Dragon”, čime je otvoren drugi front nakon iskrcavanja saveznika u Normandiji u junu.\n1945. godine – Koreja je oslobođena od japanske kolonijalne vlasti nakon kapitulacije Japana u Drugom svetskom ratu. Poluostrvo je zatim podeljeno na komunistički sever i kapitalistički jug.\n1947. godine – Stupio je na snagu akt o nezavisnosti Britanske Indije kojim su, posle 180 godina kolonijalne vladavine Velike Britanije, formirane Indijska Unija i Pakistan.\n1948. godine – Južna Koreja je postala nezavisna država pod nazivom Republika Koreja, a za predsednika je izabran Singman Ri.\n1950. godine – U zemljotresu u severoistočnoj indijskoj državi Asam poginulo je više od hiljadu ljudi.\n1960. godine – Proglašena je nezavisnost afričke države Kongo-Brazavil, koji je od 1886. godine bio francuska kolonija pod nazivom Srednji Kongo.\n1962. godine – Probijen je drumski tunel ispod Mon Blana, kojim je francuski grad Šamoni povezan sa italijanskom dolinom Aoste.\n1965. godine – Koncert Bitlsa u Njujorku okupio je 55.600 ljudi, čime je postavljen svetski rekord u broju posetilaca i zaradi na pop koncertu.\n1971. godine – Bahrein je stekao nezavisnost nakon 150 godina britanske kolonijalne vlasti.\n1975. godine – U vojnom puču je ubijen predsednik Bangladeša šeik Mudžibur Rahman, prvi premijer nakon sticanja nezavisnosti u januaru 1972. godine.\n1990. godine – Predsednik Mihail Sergejevič Gorbačov vratio je sovjetsko državljanstvo Aleksandru Solženjicinu, dobitniku Nobelove nagrade za književnost, koji je 1974. godine pod pritiskom vlasti prinuđen da emigrira na Zapad.\n1994. godine – U Sudanu je uhapšen i izručen Francuskoj jedan od najpoznatijih svetskih terorista Iljič Ramires Sančes, poznat kao “Karlos Šakal” (Carlos).\n1995. godine – Japan je, 50 godina nakon završetka Drugog svetskog rata, prvi put jasno izrazio žaljenje zbog ratnih akcija u regionu.\n1996. godine – Nakon četiri godine ponovo je otvoren sarajevski aerodrom za komercijalne letove. Na aerodrom su tokom rata u Bosni (1992-95) sletali samo službeni avioni i avioni sa humanitarnom pomoći.\n1998. godine – U jednom od najtežih terorističkih napada u Severnoj Irskoj tokom gotovo 30 godina nasilja, u eksploziji automobila-bombe u mestu Omag, poginulo je 29 ljudi.\n2000. godine – Američki predsednik Bil Klinton svečano je predao rukovodeću funkciju u Demokratskoj partiji potpredsedniku Alu Goru.\n2001. godine – Makedonski parlament odobrio je dolazak 3.500 vojnika NATO u cilju razoružanja albanskih ekstremista.\n2002. godine – Policija u Zimbabveu počela je da hapsi bele farmere koji su se oglušili o vladino naređenje da napuste svoju zemlju kako bi ona bila dodeljena crncima bezemljašima.\n2005. godine – Posle 38 godina izraelske okupacije zvanično je počela evakuacija jevrejskih naselja u pojasu Gaze, što će omogućiti formiranje palestinske države.\n2005. godine – U Helsinkiju je potpisan mirovni ugovor između Indonezije i pripadnika pobunjenika pokreta Aceh, čime je završen najduži konflikt, koji je trajao više od 30 godina i u kome je preko 12.000 ljudi izgubilo živote.\n2013. godine – Umro je poljski dramski pisac, satiričar i crtač Slavomir Mrožek, čije se drame izvode u pozorištima širom sveta (“Tango”, “Ljubav na Krimu”, “Emigranti” i “Udovice”). Njegove groteske i apsurdi iz drama ušli u svakodnevni govor Poljaka frazom “kao od Mrožeka”.\nDOGODILO SE NA DANAŠNJI DAN 16. AVGUSTA\nJOZEF LE BEL O RADU


380,00 € 2.855,03 kn\nDONJA STUBICA - U samom centru grada Donje Stubice, za najam nudimo stan od 54,21 u novogradnji.\nPREDSOBLJE 2,66 m2, DNEVNI BORAVAK 19,29 m2, KUPAONICU 4,48 m2, KUHINJU/BLAGOVAONU 13,13 m2, SPAVACU SOBU 11,29 m2, LOĐU 4,48 m2 (*0,75 = 3,36 m2)\nUKUPNA KVADRATURA = 54,21m2\nPolog osiguranja u iznosu jedne najamnine.\nNajamnina: 380 Eura (u kunskoj protuvrijednosti) + režije + pričuva


eKapija | "Auto Čačak" kupio klanicu - Upravljanje povereno "Kotlenik prometu"\nIzvor: Ozonpress | Ponedeljak, 18.01.2016.| 15:55\n"Auto Čačak" kupio klanicu - Upravljanje povereno "Kotlenik prometu"\nPreduzeće za proizvodnju i preradu mesa "Kotlenik promet" u Lađevcu novi je gazda gradske klanice u Čačku, koja je od početka ove decenije u stečaju i ne radi. Klanicu je u petak (16. januar 2016. godine), na javnom nadmetanju, kupilo privredno društvo "Auto Čačak" i na osnovu poslovnog sporazuma ustupilo na korišćenje "Kotleniku".\nOvaj pogon je 2004, od radnika, za 196.000 EUR preuzeo Panto Vučurović iz Bijele kod Herceg Novog, a posle pada u stečaj prodavana je čak sedam puta. Osmi pokušaj, bio je srećan. Procenjena vrednost klanice bila je 86 miliona dinara. Početna na nadmetanju bila je 17,22 miliona dinara, uz dvoje učesnika. Jedan je bio konzorcijum fizičkih lica – Tatjana Jevđović-Ružić iz Mrčajevaca i Đorđe Vujović iz Italije – a pobedio je drugi. Direktor "Auto Čačka", Milun Todorović, ponudio je 17,6 miliona dinara i tu je takmičenju bio kraj.\n– "Auto Čačak" nema nameru da se bavi ovom delatnošću. Imamo drugu zamisao. Da oživimo jedan pogon koji je stariji od veka, da u prvih nekoliko meseci zaposlimo 30, a do kraja godine, ako posao bude išao dobrim tokom, još toliko sugrađana, na proizvodnji i preradi mesa, izradi polutrajnih kobasica koje su ovde spravljane još pre 50 godina. Ali, sve to, i klanicu i posao, poverićemo "Kotleniku", uz odgovarajući sporazum o saradnji – rekao je Milun Todorović za "Politiku".\nOn je naveo da "Kotlenik", kao porodično privredno društvo, uključuje četiri pokolenja i dodaje da će to preduzeće iz sela na sredokraći Čačka i Kraljeva kompletan pogon za preradu preseliti u grad u upravo dobijenu klanicu. Todorović ističe da je osnovni cilj "Auto Čačka" u ovom poduhvatu bio da se obezbedi zaposlenje za što više Čačana.\n"Kotlenik" trenutno ima 2.000 junadi u tovu i farmu zatvorenog tipa od 1.000 krmača, a zapošljava 200 radnika. Drže 22 prodavnice u Srbiji sa godišnjim obrtom oko dve milijarde dinara. Namera poslovodstva je da se počne izvoz na tržište Rusije.\nKotlenik promet Lađevac\ngradska klanica Čačak\nTatjana Jevđović Ružić


Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti". | 11. strana | Forum Krstarice\nDatum pokretanja 03.04.2020\n04.04.2020 u 18.10 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nВесић и Шапић су на локалу, у Београду, и то са дебелим разлозима.. Најобимнија мрзитељска кампања се води против Вучића и његове најближе околине.\nDa, bas me stvarno zbog Vucica dve suze guse.\n04.04.2020 u 18.15 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nGangula nije ni blizu tako omrazen kao Vesic ali ni blizu , ono ipak je bio i sportista i reprezentativac, itd , naravno ima onih koji su razocarani njegovim politickim delovanjem ( nisam ni ja bas postovalac njegove politike niti sam ikad glasao za njega, ali bi svakako pre glasao i za Gangulu nego za Vesica ili Malog ) ali on cak uziva i izvesnu popularnost (za razliku od Vesica koji maltene ne sme na ulicu da izadje) i evo na vlasti je ovde na Novom Beogradu (opstini sa oko 300,000 stanovnika) i to cak je pobedio na lokalnim izborima bez neke narocite kampanje , prisustva po medijima, itd.\n04.04.2020 u 18.18 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nNajobimnija mrziteljska kampanja se sprovodi zapravo protiv svih koji su protiv Vucica i oni koji najvise seju mrznju i dele gradjane su upravo naprednjaci preko tih svojih propagandnih glasila kao sto su Pink, Happy, Studio B, TV Prva, Informer, Kurir, Alo, Srpski Telegraf, itd.\n04.04.2020 u 18.53 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nPa, naprednjaci izuzetno uspešno žanju ono što sami seju.\n04.04.2020 u 19.25 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nDa se propise ko ce da se voli, ko ce da se mrzi, i kako?\n04.04.2020 u 19.27 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nРади шта хоћеш, ја се не играм дебилних игрица.\n04.04.2020 u 19.34 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nMrziti nekoga nije delo.\nPretiti nekome preko twittera nije delo.\nTu praksu hapsenja ljudi je uveo Tadic. Lepo bi bilo da i on sad bude uhapsen iz istih razloga, ali svi dobro znamo da se to dogoditi nece.\nSve dok jednog dana SVI ne budu pohapseni i procesuirani.\n04.04.2020 u 19.39 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nИма пар логичких грешака, или неистина у твом упису..у ствари, све заједно нема никаквог смисла.\n04.04.2020 u 19.40 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nPa naravno, za pravnike iz Bosne je ovo cudo nevidjeno...\n04.04.2020 u 19.41 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nOpet pokazujes da si prostacina i lazov..\nTacno je da je bilo saha, ali ne u Silerovoj vec u Surcinu dok je bio presednik opstine Zemun, ciji je sastavni deo tada bio Surcin, a bilo je javno, pred dosta ljudi i u 100 DEM i to sa Cumetom. Dakle, SLAGAO SI!\nU Silerovu je isla DOSmanlijska ekipa, a najaktivniji je bio Ceda PRASAK, koji je kasnije ekipu iz Silerove posecivao u CZ-u, tako da si i to SLAGAO.\n"Zenicku pricu", pustili su u promet DOSmanlije, a Vasiljevic je jedan izuzetno prljav lik ciji si ti fan. Mizerije se cesto lepe na takve tipove...\nGlisho ,debeli Hrvat je isprodavao drustvenu imovinu i Chumetu i Spasojevicu. Svi objekti pa i Silerova su legalizovani u vreme vladavine Radikala. Na zalost i Chume I Shiptar su bili drzavni kriminalci. Radili su za drzavu pa su mislili da mogu i da ubijaju . Ovaj Chume je snabvao vojsku naftom a za uzvrat je dobio veliko zemljiste u Surcinu ranije u vlasnistvu vojske ,vojne farme kao i lokale u centru . Posrednik je bio Seselj ,medjutim kada je Sijan nalupao samare Marku Milosevicu vise nije dosao .Ubili su Sijana .\nВиди, да и нисмо под колонијалном управом сви они би одавно били у букагијама. И ти исто за свој рад на овом форуму.\n04.04.2020 u 21.17 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nN isam pratio temu.može li ukratko?Šta je sada srrao debeli Hrvat iz udbe?\n04.04.2020 u 21.25 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\n04.04.2020 u 22.25 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\na ti bi da tebi drzavom upravlja, ko,\nnapisite lepo vase zelje, pa predajte predsedniku,\nvi se u sve razumete, ko li vas filuje, hebo mu ja mater\nParlament i Vlada, kako i pise u Ustavu. Sta, nije ti poznato?\nPredsednik SIGURNO ne upravlja i ne treba da upravlja drzavom.\n04.04.2020 u 23.08 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nkao i uvek...protiv srpskog naroda\n05.04.2020 u 00.43 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nKoliko taj čovek mrzi Srbe,to je neverovatno...\n05.04.2020 u 00.48 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nuvek je bio na zadatku proiv Srba...ali vidiš da se dobro zapatio šešeljizam kod nas...hrvati ubiju nekog srpskog povratnika, demooliraju kuće srbima...a onda šešelj napravi neko sranje, kaoo protivtežu hrvatskim zločincima...odmah se pokrije to\n05.04.2020 u 04.01 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nne lupaj. opozicija i narodne polovice, pa vi mrzite narod zar ne!\nzar nemas nesto pametnije? ili je sve davno potroseno iz ds arsenala\nVucic je regrutovan kao MI6 agent u Brajtonu sa zadatkom da unisti Srbiju.\ntreba ga odmah uhapsiti za veleizdaju zemlje i naroda, korumpiranog Seselja staviti na stub srama zbog saradnje sa njime\na SNS botovima ukinuti sendvice i poslati ih na prevaspitanje u Zabelu.\n05.04.2020 u 04.11 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nti si mnogo tup\nnismo hteli rat ni 1914 ni 1941 ni 1991 ni 1999, niti smo stupuli nogom na tudje tlo.\nuvek su nemci i krvave im sluge cro zapocinjali\nudba vam smeta i danas, jadnima. cro vam se prazni, na vise nacina, ubijate se medjusobno u nedostatku srba\nSaucesce SNS botovima od Twittera\n05.04.2020 u 06.06 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nŠta je tebi ovde problematično,"Srbine"?\nTačno u reč citiraj i ne izvlači iz konteksta.\nNisam njegov fan međutim SVE što je rekao je čista istina.\nEvo sada sam odgledao ceo intervju.\n05.04.2020 u 06.11 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nI da ti ukažem po ko zna koji put na muslimanluk.Mi Srbi negujemo demokratiju znaš na tome se zasniva naša kultura za razliku od nakaradne sekte pustinjskog lažljivca.Kad stavljaš anketu onda staviš i opciju da se ne slažeš sa projektovanim mišljenjem postavljača ankete.\n05.04.2020 u 06.12 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nNiko nema pravo da preti i likvidira nikoga. Kada obicnom coveku pretis mozes u stanicu na ispitivanje, a kamoli predsedniku\nkoji je javna licnost...\n05.04.2020 u 06.24 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nJedi li pogledao video?\nPošto vidim da ti to tako drčno kažeš.Dakle jesi li pogledao video!?\n05.04.2020 u 06.26 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nUzmi lepo batice pogledaj video pa dođi da daš mišljenje.\n05.04.2020 u 06.49 - Dr Vojislav Šešelj "treba ih sve pohapsiti".\nLjudi dali ste vi normalni.Napravio je od ove zemlje septičku jamu.


U Vranju je na trgu kod spomenika Čika Miti 3. septembra 2020. godine organizovan mini sajam zapošljavanja, kojim se završava projekat „Povećanje zapošljivosti mladih Roma i Romkinja kroz model poslovnih simulacija i unapređenje poslovnih veština”.\nZbog epidemiološke situacije, štandove je izložilo nekoliko firmi, a posetioci su bili u prilici da se upoznaju sa uslovima zapošljavanja i vrstom ponuđenih poslova.\n„Izuzetno sam zadovoljan realizacijom ovog projekta, koji će omogućiti pripadnicima romske nacionalne manjine aktivnije učešće u lokalnoj zajednici. U okviru projekta, 120 mladih Roma u Vranju i Vranjskoj Banji završilo je obuke za različita zanimanja, čime su osposobljeni za obavljanje različitih poslova, a samim tim i povećana je mogućnost njihovog zapošljavanja”, rekao je gradski većnik Dejan Ivanović.\nVrednost projekta je 62.000 evra, od čega je 52.000 donacija, a učešće grada Vranja 10.000 evra.\nProjekat je finansirala Evropska unija u okviru grant šeme programa „Podrška EU inkluziji Roma – Osnaživanje lokalnih zajednica za inkluziju Roma“, koji realizuje Stalna konferencija gradova i opština.


POZORIŠTE Žalosne slike naše savremenosti - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Култура/POZORIŠTE Žalosne slike naše savremenosti\nPOZORIŠTE Žalosne slike naše savremenosti\nРашко Јовановић 28/10/2010\tКултура Оставите коментар\n„Rođeni u Yu” (JDP), dokumentarna predstava postrediteljskog pozorišta, mjuzikl „Glorija“ (Pozorište na Terazijama) i „Malaksija”(Zvezdara teatar), prvo izvođenje neveselog, ali i smešnog komada o našoj tragičnoj stvarnosti – tri su premijere koje su sa osrednjim scenskim i stvaralačkim domašajem na početku ove sezone zakoračile u naš teatarski život\nPredstava „Rođeni u Yu“, koju je premijerno izvelo Jugoslovensko dramsko pozorište, najvećim delom načinjena je od životnih ispovesti devetoro glumaca o onome što su doživljavali u negdašnjoj Jugoslaviji, ali i o tome šta ih je dočekalo kada je ta država prestala da postoji. Trojica glumaca dobila su i zadatke interpretiranja tuđih ispovesti, kao i dokumenata, koje je zajedno sa rediteljem priredio petočlani dramaturški tim. Drugačije rečeno, izvođači su na pozornici ostvarivali simbiozu vlastitih emocija i dokumenata, tako da je mogućno govoriti kako ova predstava na neki način označava pokušaj postrediteljskog pozorišta.\nDRAMSKA REVIJA O PROŠLOSTI\nKolektivan prikaz pojedinačnih sećanja izveden je kao neka vrsta dramske revije, koju je režirao sarajevski reditelj Dino Mustafić. Predstava počinje tako što svaki od glumaca, pri prvom izlasku, saopštava gledaocima svoj jedinstveni matični broj, da bi, potom, svi zajedno, držeći u rukama iskošenu crvenu stolicu tako da se stiče utisak kako je neko netom iskliznuo sa njenoga crvenog sedišta, otpevali himnu „Hej, Sloveni!“ Odmah pošto su počeli da pevaju himnu negdašnje zajedničke države, bezmalo svi prisutni su ustali i pevali zajedno sa glumcima. Dok smo sve to posmatrali setili smo se kako i pored nastojanja i više konkursa (jednom prilikom, koliko se sećamo, izabran je čak i tekst), nije se moglo doći do dogovora oko izbora himne. Kao da je i u toj nemogućnosti da se odabere himna bilo neke zloslutne simbolike!\nRođeni u YU, Jugoslovensko dramsko pozorište\nPotom su počeli da se nižu, uglavnom, monološki i dijaloški prizori, koje su manjom ili većom sugestivnošću, katkad uzbuđeni, ali sa odličnom koncentracijom kazivali glumci: Marko Baćović, Slobodan Beštić, Predrag Ejdus, Mirjana Karanović, Anita Mančić, Branka Petrić, Anđelika Simić, Milena Vasič i Radovan Vujović. Oni su saopštavali lične istorije u vidu sećanja na dane detinjstva i doživljaje mladosti provedene u negdašnjoj Jugi. Pričali su o ekskurzijama i putovanjima na more, o prvim ljubavima i poznanstvima i prijateljevanju sa vršnjacima iz drugih krajeva Jugoslavije. Taman kada smo pomislili da sve to počinje bivati monotono i da se može pretvoriti u dosadu, prekinute su ispovesti glumaca i nastavilo se sa interpretacijama drugih ličnosti. Na primer, ispričana je priča o slovenačkom reditelju i dramatičaru Dušanu Jovanoviću na osnovu njegovog teksta „Šta sam sada?“ iz kojega se vide sve pojedinosti o njegovom mešovitom poreklu. Ili pak scena „Pusti to!“ (autor teksta je Goran Stefanovski) u kojoj se dvojica sagovornika, uz piće, sećaju različitih pojedinosti iz života u Jugi.\nU predstavi koja se mirne duše može označiti i kao scenski lament nad Jugoslavijom pored idiličnih ima i oporih mesta, bilo je gorkih sećanja i ironičnih saopštavanja o mnogim pojedinostima vremena jednoumlja, koje su bile žalosne i smešne u isti mah!\nScenografija Dragutina Broza (da ne bude zabune – slikar, rođen u Strizivojnoj-Vrpolje, višegodišnji saradnik reditelja Mustafića) u vidu jednoga tunela efektno je naglašavala sudbinsku omeđenost svih aktera priče, dok su kostimografkinje Maja Mirković i Biljana Tegeltija svojim rešenjima omogućile sećanja na iščezlo vreme negdašnje Jugoslavije. Muzika Vladimira Pejkovića takođe je doprinela da se gledaoci prisete minulih dana, ali i da pri tom ne zaborave na dramatične tokove sa tragičnim posledicama. Ne treba zanemariti ni preciznu klavirsku pratnju Stanislave Jeftić.\nPredstava „Rođeni u Yu“, koja, sva je prilika, nagoveštava postrediteljsko pozorište i u našoj sredini, na beogradskoj premijeri naišla je na lep prijem kod publike. Nismo sigurni da bi takvu recepciju imala ako bi se, kojim slučajem, počela prikazivati u negdašnjim zapadnim jugoslovenskim republikama.\nGlorija, Pozorište na terazijama\n„MIRAKL “ NIJE KLASIČNO ČUDO\nHrvatski književnik Ranko Marinković svoju dramu „Glorija“ žanrovski je označio kao mirakl. Dakle, reč je o srednjovekovnoj crkvenoj drami koja prikazuje neko čudo, obično iz života svetaca i Bogorodice. Naravno, Marinkovićevo delo nije klasičan mirakl, već komad sa antidogmatskom tendencijom. Drama se zasniva na zamisli mladog sveštenika don Jere, koji u posleratnim godinama revolucionarnih promena pokušava da obnovi poljuljan i pokoleban verski entuzijazam u jednom dalmatinskom gradiću. U tom cilju on će postojeći kip Bogorodice u jednoj crkvi zameniti živom ličnosti, namenivši tu ulogu časnoj sestri Magdaleni, koja je pre no što se zaredila bila cirkuska artistkinja Glorija. Naravno, pokušaj će završiti bez uspeha, jer se pokazuje da je ljudsku prirodu, bogatstvo njenih osećanja i težnju za slobodom misli, nemogućno podrediti religijskoj ili ideološkoj dogmi. Na kraju komada, pošto je shvatila da je izmanipulisana u crkvi, iako zaljubljena u mladog don Jera, sestra Magdalena vraća se u cirkus, čiji je vlasnik njen otac, te prilikom prvoga nastupa doživljava nesreću. Kako se vidi, ne može se reći da je siže Marinkovićevog mirakla naročito pogodan za mjuzikl. Adaptaciju teksta obavio je Jovan Ćirilov, ne uspevši da sačuva idejni integritet Marinkovićevog mirakla, čiji je tekst ovom predstavom sigurno zaplovio u plićake površnosti.\nIva Milošević je režirala „Gloriju“, sa očiglednom težnjom da ostvari jedan privlačan zabavnu spektakl. U tome je tek delimično uspela, jer kad u predstavi izađu na videlo bilo kakve moralne dileme, idejne protivrečnosti ili sukobi i dođe do pokušaja njihovih razrešenja, ti prizori pretvaraju se u nategnute i zamorne scene čiji kraj jedva čekaju da vide znatiželjni gledaoci, zainteresovani pre svega za ishod odnosa Glorije i don Jera.\nGorčin Stojanović dao je jednostavno i veoma funkcionalno scenografsko rešenje, koje je omogućilo brze promene eksterijera u unutrašnjost crkve. Kostimografska rešenja Borisa Čakširana imala su obeležje autentičnosti u svim pojedinostima, kako kada su u pitanju crkvene odežde, tako i kada se radi o cirkuskim ili pak građanskim kostimima urbane sredine na Jadranu.\nOd glumaca naročito se istakao Rade Marjanović kao Rikardo Kozlović – Floki Fleš, Glorijin otac, koji je umeo savršeno izraženim glumačkim izrazom da otkrije kako u biću jednog cirkuskoga vođe, po prirodi stvari prvenstveno zainteresovanog za uspeh artističke trupe, tinja neugasiv duh, opsednut brojnim radoznalostima i težnjom za pravičnim razrešenjem bitnih egzistencijalnih dilema. Bila je to glumačka kreacija pravog majstora u zenitu stvaralačkih moći. Ivana Knežević kao Glorija imala je potrebnu dostojanstvenost u stavu, ali ne i dovoljno izrazitosti u iskazivanju nedoumica, koje je obuzimaju u relacijama prema don Jeru. Pevački siguran, Ivan Bosiljčić kao don Jere umeo je da ovaploti napregnutu suzdržanost i skrivene unutrašnje naboje. Baletski ansambl Pozorišta na Terazijama, nastupio je u koreografiji Danice Arapović i pokazao zavidnu uigranost. Muzika Kornelija Kovača diskretno je asocirala na dalmatinski melos. Milan Nedeljković, koji je orkestrirao partituru, muzički je veoma precizno vodio predstavu.\nMalaksija, Zvezdara teatar


Postavio KucniLekar\t Poslednje ažuriranje Nov 1, 2017 0\nOno što se čini pod spoljašnjim pritiskom jeste obično povinovanje i, bez obzira što, površno gledano, može ličiti na disciplinovano ponašanje, ne treba ga s njim izjednačavati, niti videti u njemu svrhu vaspitanja.\nSamodisciplina, pre svega, podrazumeva slobodu izbora. Ako je dete uvek u situaciji da drugi biraju i odlučuju umesto njega, ono neće izgraditi ovu dragocenu osobinu bez koje će jednog dana kada se oslobodi tutorstva biti žrtva svakog iskušenja kome neće moći da se odupre.\nDisciplinovanje je postepen proces u kome se detetu pomaže da svoje impulsivno, često besciljno i nekontrolisano ponašanje preobrati u svesno, odmereno ponašanje, vođeno razumom koliko i emocijama, koje ima određenu svrhu i pod njegovom je voljnom kontrolom. Ovakvo ponašanje detetu je potrebno da bi učestvovalo u životu i radu socijalne grupe u koju se uključuje, podrazumevajući sposobonost za selekciju ili suđenje u pogledu pogodnih odgovora, pogodan inhibitorni i regulativni mehanizam za vladanje impulsima koji bi mogli da ometaju način prilagođavanja pojedinca, kao i dozvoljeno zadovoljavanje svojih težnji za zadovoljstvom i nalaženje kanala za efikasnu i celishodnu aktivnost.\nNajvažnije svojstvo ove značajne karakterne osobine jeste usmerenost ka cilju , s kojim su povezana i druga svojstva karakteristična za voljnu aktivnost:\nInicijativnost (spremnost da se, polazeći od sopstvene odluke, preduzmu potrebne radnje)\nOdlučnost (sposobnost smišljenog donošenja odluka i njhovog sprovođenja u život)\nIstrajnost (postojana težnja da se postepeno ostvari cilj, ne smanjujući napore za prevazilaženje teškoća)\nSamokontrola (sposobnost odbacivanja misli i osećanja koji ometaju obavljanje planiranih radnji)\nSmelost (savladavanje straha i kolebanja i prihvatanje proračunatog rizika od neuspeha)\nSamostalnost (oslanjanje na sopstvene snage, odnosno izbegavanje da se traži pomoć drugih ako to nije neophodno).\nPored pomenutih svojstava ličnosti, čija je volja razvijena, javljaju se i takve osobine kao što su samodisciplina, vrednoća, efikasnost i sl.\nRazvijena volja, samodisciplina spremnost da se preuzme odgovornost za svoje postupke i sposobnost snalaženja u spletovima društvenih odnosa jesu neke od najdragocenijih osobina stabilne, zrele i konstruktivne ličnosti. Te se osobine stiču kroz kroz čitavo detinjstvo i adolescenciju i njima se postavlja temelj u različitim uzrastima.\nKada se javlja samokontrola\nDecu ranog uzrasta karakteriše emocionalnost, impulsivnost, težnja da učine šta žele u istom trenutku kada im je to palo na pamet, bez mnogo razmišljanja i posledicama. Zbog ovih svojih osobina ona ne mogu da odlažu neposredno zadovoljavanje svojih želja koje nisu uvek zasnovane na dubljim potrebama već situaciono tj. zavise od draži koja privuče dete u trenutnoj situaciji i traju dok ona ne iščezne ili bude potisnuta drugom draži, privlačnijom i upečatljivom.\nPredškolska deca, pa čak i deca mlađeg školskog uzrasta često pokazuju nedovoljnu samokontrolu. U početku se voljna samokontrola ogleda u spremnosti deteta da se ponaša u skladu sa nekim određenim zahtevom koji je postavio roditelj ili vaspitač. Kada je zahtev zapamćen, to ponašanje biva trajno usvojeno i obavlja se i u odsustvu odrasle osobe, kao da je u pitanju sopstvena odluka. Na to se nadovezuju situacije u kojima deca planiraju i odlučuju, a zatim i ostvaruju ono što su odlučila.\nZnačaj isplaniranog režima dana\nRazvoju unutrašnje kontrole kod dece naročito doprinosi dobro planiran i dosledno ostvarivan režim življenja, koji je dovoljno elastičan da se može prilagoditi dečjim potrebama i mogućnostima. On obezbeđuje prirodan i ravnomeran tok i smenjivanje aktivnosti i odmora, njihovo pravilno doziranje i usklađenost s ritmom življenja koji odgovara deci. Dobar raspored življenja stvara uslove da dete bude radosno i zadovoljno jer će njegova rana emotivna iskustva doprineti razvijanju pozitivnog identiteta o sebi.\nDosledno primenjivan režim dana i navikavanje na disciplinska pravila stvaraju kod deteta uverenje da se stvarnost oko njega upravlja prema nekom univerzalnijem redu, koji je izvestan i opravdan. Nalazeći se u poznatoj sredini i navikavši se na ustaljeni red, ono se oseća sigurnije jer može da s izvesnošću predvidi zbivanja i zahteve odraslih, kao i da planira svoje aktivnosti ako da ne odudaraju od predviđenog ritma. Kada su poznata i usvojena opšta pravila režima življenja i ponašanja, deca lakše i samostalnije razrešavaju međusobne konflikte, uspešnije sarađuju i vode računa o njihovom poštovanju.\nRazvijena samokontrola i samodisciplina kod dece uslov su razvoja njihove volje. Samokontrola o kojoj je reč predstavlja i osnovu za razvoj sposobnosti koncentracije kod deteta, a vrlo je značajna i za razvoj njegove samostalnosti. Dete prestaje da bude puki izvršilac onoga što je odrasli kazao ili pokazao, preuzima inicijativu, a aktivnost koju obavlja, čak i kada je prihvaćena na zahtev odraslog, doživljava kao svoju sopstvenu, kao neku vrstu saradnje sa odraslim za koju ima i lične motive. To znači da je dete u stanju da sasluša odraslog, ali ne zbog slepe poslušnosti. Razliku između ova dva stava moguće je uočiti na osnovu pitanja deteta koja se javljaju u prvom slučaju, a u kojima se traže dopunska objašnjenja i obrazloženja, ili se čak raspituje o mogućnostima divergentnih rešenja, dok to u drugom slučaju izostaje. Pitanja svedoče o tome da su se kod deteta pojavili sopstveni motivi da uradi ono što je predložio odrasli.\nMotivišite zato dete da radi u dogovoru sa vama i ulože uvek maksimum svojih snaga i sposobnosti.\nKonkretne savete i primere za razvoj samokontrole pogledajte u tekstu 15 strategija za razvijanje samokontrole kod dece.\nManoreksija – poremećaj od kojeg pati sve više dečaka\nIzvor: Emil Kamenov, „Predškolska pedagogija“, knjiga prva, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd