Mustafa Akyol, ugledni turski novinar, kolumnista Hurriyeta, New York Timesa i Al-Monitora, autor knjige "Islam bez ekstrema" (Islam Without Extreemes: A Muslim Case for Liberalism, W.W. Norton, 2011.) dao je intervju Preporodu kojeg možete pročitati u narednom broju od 15. augusta 2016. godine. Akyol je govorio o pokušaju vojnog udara u Turskoj, o zapadnim medijima i odnosu muslimanskih zemalja prema ovom događaju, o Erdoganu i njegovoj vlasti, o Gulenu i njegovom pokretu u Turskoj, ali i BiH\nPreporod: Vratićemo se zapadnim medijima i njihovom praćenju udara. Sada Vas želim upitati o vašoj ideji koju ste zadnje vrijeme spominjali o tzv. neliberalnoj, odnosno "neslobodnoj" demokratiji kako ste je nazvali, a koja je sve više zadobijala plodno tlo u Turskoj. Kako će ovaj udar utjecati na razvoj demokratije i njen put u Turskoj?\nAkyol: Ja zbilja jesam kritikovao vlasti u Turskoj za, citiram, "neslobodnu demokratiju", gdje imate izabranu vlast koja jeste legitimna, ali ta vlast ne poštuje druge aspekte liberalne demokratije kao što su sloboda govora, sloboda medija, vladavina zakona itd. Ti problemi su postojali i, dakako, postoje naznake da bi se oni mogli povećati nakon udara. Postoji veliki žar u zemlji, velika ljutnja protiv udara, a tu je i rizik da se ova ljutnja može pretvoriti u još veće suzbijanje opozicije. Međutim, vidim, također, i pozitivno raspoloženje u tome da se predsjednik Erdogan otvara ka opozicionim strankama, sastaje sa opozicionim liderima po prvi put nakon mnogo godina i sada govore o širem nacionalnom konsenzusu, čak i o koaliciji za ponovnu izgradnju zemlje. Ako to bude put kojeg će vlasti slijediti, onda ovaj udar može biti blagoslov. Predsjednik Erdogan se susreo sa Kemalom Kılıcdarogluom, liderom Republikanske narodne partije - CHP, stranke Ataturka po prvi put nakon mnogo godina. Erdogan je odustao od kritika, povukao je sudske slučajeve koje je pokrenuo protiv opozicionih vođa "zbog uvreda" predsjednika. Premijer Binali Yildirim je kazao da će po pitanju novog Ustava sada raditi svi zajedno. Jer, u večer vojnog udara, ispostavilo se da je postojala velika prijetnja za vlast u smislu pokušaja udara, ali, opozicija se ovome nije pridružila. CHP, MHP, zatim kurdska stranka HDP - sve one su u parlamentu stale protiv vojnog udara. Umjereni sekularni mediji CNN Turk, Hurriyet, novine za koje ja pišem – koji su ranije bili optuživani od strane Erdogana da su neprijatelji vlasti, neprijatelji demokratije itd. – ipak, pokazali su se da su ustvari sa Erdoganom kada je došlo do pitanja vojnog udara. To je također taj obećavajući aspekt nakon pokušaja udara, a naravno, ovisit će o tome kojim putem će vlasti krenuti. Ali, u najmanjem, želim da kažem da imamo i nekih pozitivnih znakova u smislu izgradnje jedne šire nacionalne koalicije u Turskoj za demokratiju koju trebamo.\nPreporod: Postoje li strahovi da sličan pokušaj može biti ponovljen i je li to uopće moguće? Šta će ovo značiti za unutrašnje odnose i podjele koje su već prisutne u turskom društvu?\nAkyol: Ne postoji mnogo zabrinutosti da se još jedan pokušaj udara može desiti. Zato što su ljudi koji su planirali ovaj udar pokušali najbolje što su mogli i on je propao. Znate, ako planirate vojni udar onda angažirate sve što imate i unatoč tome nisu uspjeli. Vlasti, također, kažu da ne brinu o mogućnosti drugog udara, ali, vlada je kazala da se mogu desiti teroristički napadi od strane ljudi koji su se pridružili udaru i koji su još tamo negdje. Atentat na Erdogana je briga koja traje od početka kraja udara. Dakle, ljudi koji su pokušali zbaciti Erdogana, ako su još uvijek na slobodi mogli bi izvesti neke gotovo suicidne napade. Ja ne mislim da je čak i to vjerovatno, ali to je jedna stvar koju vlasti govore. Po mom mišljenju spriječili smo glavnu opasnost, a sada je pitanje kako ćemo restruktuirati državu nakon jednog tako ozbiljnog događaja. Kako ćemo restruktuirati vojsku, pa čak i druge institucije, sudstvo, policiju… Policija se uglavnom dokazala da je na demokratskoj strani. Policijske snage su stale uz vlast i to je jedan važan činilac zašto je udar propao. Ali, sada, mislim da ćemo doći do teme Gulenovog pokreta i njegove uloge u ovome, dakle ovo je stvorilo jedno novo doba u turskoj historiji, ali i izazov. Uredu, istjeraćemo ljude koji su bili umiješani u udar iz države, ali kako ćemo restruktuirati državu da se takvi pokušaji više nikada ne mogu ponovo desiti, da se više nikada niko ne može tajno organizirati unutar države na takav način!? To pitanje je sada ono s kojim se turski političari i iz vlasti i iz opozicije moraju suočiti.\nCijeli intervju u Preporodu od 15. augusta 2016. godine, kojeg možete naći na svim prodanim mjestima štampe\n« Fikret-ef. Bajrić: Džematlije i poste i rade Dugonjić: Halal je postao globalni brend »


Teška ekonomska kriza: Republika Srpska propada! - Seite 5\nTeška ekonomska kriza: Republika Srpska propada!\nErstellt von Emir, 03.04.2010, 19:20 Uhr · 43 Antworten · 3.375 Aufrufe\n04.04.2010, 22:25 #41\nDas werden die meisten aber was dadurch passiert betrifft 49% von BIH und die folgen daraus sind gar nicht gut!\n14.04.2010, 17:30 #42\nDer Förderation gehts angeblich noch schlechter..\n14.04.2010, 20:45 #43\nBeiden gehts genauso beschissen, nur eine Seite kam immer mit "Wirtschaftswundern" blablabla\n16.04.2010, 21:54 #44\nemir, hiermit beantworte ich deine frage, vor ca 3 wochen.\nRS i RWE spremni za gradnju he na Drini: RWEe pripremio ulaganja od milijardu eura u energitku RS Petak, 16 April 2010 Premijer Republike Srpske Milorad Dodik i ministar energetike i rudarstva RS Slobodan Puhalac boravili su u radnoj posjeti Njemačkoj. Opet se govorilo o hidrocentrali na Drini - njemački RWE je spreman za investiciju.\nNjemački privrednici zainteresovani su za saradnju sa vlastima Republike Srpske u oblasti šumarstva i poljoprivrede, međutim i dalje im je najprivlačniji energetski sektor. Zvaničnici Republike Srpske već više od godinu dana vode pregovore sa njemačkim energetskim gigantom RWE, jednom od najvećih evropskih kompanija za proizvodnju i distribuciju energenata i električne energije. Predstavnici RWE-a i na jučerašnjem radnom doručku u Berlinu potvrdili su svoju zainteresovanost za izgradnju novih hidroenergetskih objekata u Republici Srpskoj, prije svega hidrocentrale na Drini, kaže savjetnik predsednika Vlade RS, Gordan Milošević, piše DW.\n„Ovo je bila i svojevrsna politička poruka od strane predsjednika naše vlade i ministra Bruderlea da se i sa političkog aspekta daje podrška daljoj saradnji i mislim da će taj projekat ići ka realizaciji."\nPrema ranijim najavama, RWE je spreman da uloži više od milijardu evra u izgradnju i revitalizaciju hidro i termoelektrana, izgradnju prenosne mreže i prodaju električne energije u Republici Srpskoj. Milošević prognozira da bi tokom narednih mjeseci trebalo da se definitivno dogovori model saradnje i potpiše ugovor sa njemačkom kompanijom.\nBanke problem u krizi\nTokom sastanka u Berlinu, delegacija Republike Srpske razmijenila je svoja iskustva sa njemačkim ministrom ekonomije Rajnerom Bruderleom o efektima, nuspojavama, ali i odgovorima na ekonomsku krizu.\nNajveći problem, bez obzira na razlike u veličini ekonomije, predstavljaju banke zbog stroge poslovne politike u oblasti plasmana, komentariše savjetnik vlade Gordan Milošević. „To je kamen oko vrata privredi i novim ulaganjima. Isti je problem i u Republici Srpskoj. Pozitivno je što će sa obe strane Vlade pokušati da stimulišu i banke i privrednike da hrabrije uđu u ulaganja, jer bez novog ulaganja nema ni oporavka, a ni izlaska iz krize."\nJednodnevni radni sastanak u Berlinu za zvaničnike Republike Srpske i njemačkog ministra ekonomije inicirao je krug njemačkih privrednika.\n« Ich glaube es nicht!!! | Bosnien-Herzegowina: Zigaretten werden teurer (mit Info) »\nLetzter Beitrag: 03.04.2010, 19:20\nEkonomska kriza poga?a “Deltu”\nLetzter Beitrag: 11.04.2009, 02:00


Snaga i radost - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nGünter Grass, Im Krebsgang, Steidl, 2002.\nGras u romanu Hodom raka otvara dugo prećutkivanu temu, priču o najvećoj pomorskoj katastrofi, potapanju broda Vilhelm Gustlof. U mirnim vremenima bio je to brod za izlete organizacije Narodnog radničkog fronta „Snaga iz radosti“, a u Drugom svetskom ratu pretvoren je u bolnicu, potom u kasarnu. Konačno, 30. januara 1945. je, preopterećen ranjenicima, mornaričkim pomoćnicama i hiljadama izbeglica ,krenuo iz luke Gotenhafen da bi ga iste noći potopio komandant ruske podmornice Aleksandar Marinesko. Bilo je više od 6.000 poginulih. U godinama nemačkog suočavanja sa sopstvenim zločinima „niko nije hteo o tome ni da čuje, ni ovde na zapadu, a tek na istoku ne. Gustlof i njegova prokleta priča bili su desetinama godina tabu, za čitavu Nemačku tako reći.”\nVIRTUELNA NOĆ DUGIH NOŽEVA\nAli to je tek frtalj fabule, onaj koji najčešće stoji kao prikaz na koricama. Puna bi istina bila da Gras dugo prećutkivanom pričom o Gustlofu otvara roman Hodom raka. Jer autora ne intrigira samo potapanje jednog broda po imenu Vilhelm Gustlof, već i ubistvo jednog funkcionera NSDAP, onog po kome je brod nazvan, a naročito recepcija ova dva događaja u savremenoj Nemačkoj. Narator Paul Pokrifke, novinar čiji je zadatak da napiše tekst o nesreći u Baltičkom moru, i sâm je „dete sa Gustlofa“, rođen koji minut nakon što se njegova majka spasila sa napadnutog broda. Istraživanje počinje od atentata u Davosu, kada je student David Frankfurter nacionalsocijalističkog funkcionera ubistvom inaugurisao u „mučenika“. Najobimniju građu nalazi na naci(onali) stičkim sajtovima, pisanu goticom. („Bio sam zbunjen. Hteo sam da znam kako je ta provincijska veličina – i to tek od četiri pucnja u Davosu – bila u stanju da u novije vreme privuče surfere.”) A tamo se daleko odmaklo od lamenta nad stradanjem civila. Težište je najpre pomereno na veličanje organizacije koja je pokrenula izgradnju „besklasnog” izletničkog broda. („Ali, ko još danas, sem mog vebmastera koji vežba na mreži, zna za Roberta Leja? A pri tom je on bio taj koji je odmah po dolasku na vlast ukinuo sve sindikate, ispraznio njihove kase, njihove zgrade zaposeo komandama za iseljenje, a njihove članove – milione na broju – prisilno organizovao u Nemački radnički front. Njemu, okruglom licu sa loknom na čelu, palo je na pamet da svim državnim službenicima, zatim svim nastavnicima i učenicima, konačno i radnicima svih preduzeća naredi da pozdravljaju podizanjem ruke i sa ‘Hajl Hitler’. Njemu je sinula i ideja da organizuje odmor radnika i službenika, da im pod motom ‘Snaga iz radosti’ omogući jeftina putovanja u bavarske Alpe i na Ercgebirge, odmor na Baltičkom moru, i najzad kratka i duža putovanja po moru.”) Zatim je u pomoć pozvano proviđenje da objasni simboličko značenje datuma: 30. januara 1895. rođen je funkcioner Gustlof, istog dana 1933. Hitler je došao na vlast, a 1945. potopljen je brod sa izbeglicama. Dovoljno da se oformi mitološki krug. A onda je, nakon polemike u bezbednim eonima interneta, virtuelna noć dugih noževa dovela do ubistva mladića koji je „uvredio” lik i delo „mučenika” Gustlofa pljunuvši kameni postulat uklonjenog spomenika. Ubica je bio sedamnaestogodišnji Konrad Pokrifke, sin našeg naratora, miran momak.\nSINDROM SREBRNE VILJUŠKE\nOvo je roman o paklenom ishodu pogrešne interpretacije dugo izbegavane teme koja se, kako narator zaključuje, nije smela prepustiti desnima. Jednostavno, zločin nad nama nije osvetljen da bi se izazvalo saosećanje ili zadovoljila pravda, već da bi se umanjio naš zločin nad njima. Propust bez dna. Gras zna da fitilj može biti upaljen i pola veka nakon priznanja krivice, njegov junak prikuplja materijal za svoj rad korakom raka, od uzroka do posledice dolazi najdužim mogućim putem, činjenicu po činjenicu.\nAli moguće je i drugačije pismo, ono kojim se ovih dana u Srbiji sastavljaju deklaracije, upravo zdesna. Promrmljana osuda nekog zločina nad drugima, za njom precizna osuda zločina nad nama svuda i uvek. Za svaku pohvalu, jer je pre dvadesetak godina i srednjovekovni srebrni srpski escajg bio adekvatan dokaz civilizacijske etničke nadmoći, pa je stoga i zločin nad njima, necivilizovanima, bio opravdan. Kada je postalo evidentno da projekat ne funkcioniše na način nacionalno dostojanstven, naprotiv, ipak je ostala ona stara patološka požuda za pozicijom nevine žrtve, koja, ako već ne može da bude neprikosnovena, barem ne sme preterano da zaostaje za ostalima. Nepravilan tretman sindroma srebrne viljuške nije ispravljen, već je boljka zapostavljena usled savremenih izazova. A nepoverenje u srećan ishod je sasvim opravdano nakon dugogodišnjeg negiranja da je sumanuta logika niza kašika, viljuška, nož, žica bila ne samo moguća, već i realizovana.\nRoman sam upoznala posredstvom nekoliko izdanja; na srpskom, hrvatskom i na, do đavola, nemačkom, jeziku koji, najblaže rečeno, nedovoljno (pre)poznajem. Ta ekskurzija u tekst nije inicirana nikakvim plemenitim eruditivnim nagonom, već zahtevom za elementarnim razumevanjem rukopisa. Jednostavno, prevod koji nam je Narodna knjiga ponudila 2002. godine retko odstupa od bukvalnog i može se do kraja pročitati samo sa ogromnim poverenjem u Gintera Grasa. Među silnim pogreškama nastalim usled nepoznavanja jezika, nalazi se jedna, vrlo verovatno i nenamerna, u kojoj se prepoznaje paradigma naše nevolje s čitanjem lažnog teksta istorije. Naime, na veselom prevodilačkom zadatku dogodila se transgresija kojom se prevod oslobodio originala, ali u pravcu suprotnom od emancipatorskog. Vier Jahre älter als Marinesko und vierzehn Jahre jünger als Gustloff, wurde David Frankfurter 1909 in der westslawonischen Stadt Daruvar als Sohn eines Rabbiners geboren. „Četiri godine mlađi od Marineska i četrnaest godina mlađi od Gustlofa, kao sin rabina rođen je David Franfurter 1909. u srpskom gradu Daruvaru.“ Prevođenje originalnog toponima zapadnoslavonski u etnički imenitelj srpski grad Daruvar, iako od minimalnog značaja za tekst, ima specifičnu težinu u društvenoj i istorijskoj stvarnosti. I gerilski učinak. Slična se subverzija, za koju takođe želim da verujem da predstavlja propust, može naći i u zagrebačkom prevodu. I dalje čitajući o nesretnom Daruvarcu Franfurteru, saznajemo da je, zbog svog srpskog porekla, uzdignut na pijedestal kao „jugoslovenski Viljem Tel“, seiner serbischen Herkunft wegen, als „jugoslavischen Wilhelm Tell“ aufs podest stellte. Međutim, u izdanju VBZ-a je serbischen Herkunft jednostavno: poreklo.\n(„Onda se pojavilo nešto još gore. Na posebnoj adresi predstavio se na nemačkom i engleskom jeziku sajt koji je kao www.družina-konrad-pokrifke.de podržavao nekoga sa uzornim držanjem i mišljenjem, koga je zbog toga omraženi sistem zatvorio: ’Mi verujemo u tebe, mi te čekamo, mi te sledimo...’ i tako dalje, i tako dalje.\nTo nikad ne prestaje. Nikada neće prestati.“)


Počela druga faza zajedničkog programa Vijeća Evrope i EU ‘Horizontal Facility’ – Dnevni list\nPočela druga faza zajedničkog programa Vijeća Evrope i EU ‘Horizontal Facility’\n9 listopada, 2019 9 listopada, 2019 Dnevni list\nViše od 200 učesnika okupilo se danas na regionalnoj konferenciji u Skoplju kojom je ozvaničen početak druge faze zajedničkog programa Evropske unije i Vijeća Evrope “Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku II”, vrijedne 41 milion eura.\nEU i Vijeće Evrope na ovaj način nastavljaju podršku reformama iz oblasti ljudskih prava, demokratije i vladavine prava u regionu zapadnog Balkana i Turske. Druga faza ovog programa trajat će do 2022. godine i obuhvatit će šire teme, uključujući po prvi put temu slobode izražavanja i slobode medija.\nKonferenciju je otvorio ministar vanjskih poslova Sjeverne Makedonije Nikola Dimitrov, koji je ukazao na značaj ovog programa jer zemljama zapadnog Balkana i Turkoj pruža konkretnu podršku reformskim procesima u ključnim oblastima koji su nužni za napredovanje prema EU i usvajanje evropskih standarda.\nOn smatra važnim ojačanu regionalnu dimenziju ovo programa što je, ističe, dodatna prilika za razmjenu iskustava i regionalnu ekspertizu.\n-Važno je da se ovaj program nadoveže na uspješnu provedbu prve faze i da poboljša kvalitet građana zemalja regiona – poručio je šef diplomatije Sjeverne Makedonije.\nDirektorica Generalnog programskog direktorata Vijeća Evrope Verena Taylor naglašava da je EU i Vijeću Evrope stalo do regiona zapadnog Balkana zbog čega su u okviru ovog programa udruženi najbolji instrumenti kako bi se podržale reforme i usvajanje evropskih standarda.\nPojašnjava da je nastavak programa nadogradnja na rezultate prve faze koja je provedena od 2016. do 2019. godine.\n-Regionalna saradnja je ojačana u drugoj fazi, što će program i rezultate činiti vidljivijim – naglasila je.\nPodršku provedbi druge faze programa “Horizontal Facility” dao je i šef Odsjeka Evropske komisije za regionalnu saradnja i programe na zapadni Balkan Colin Wolfe, kazavši da je za svaku državu korisnicu urađena nadogradnja planova i aktivnosti.\nPotcrtao je da je svaka od ovih oblasti kojima se bavi druga faza ključna za sve aspekte života građana te je stoga stavljen fokus na mobilizaciju eksperata i izgradnju kapaciteta, kao i povećan broj akcija koje treba provesti.\nProgram će biti fokusiran na četiri teme – provođenje pravde, suzbijanje korupcije, privrednog i organizovanog kriminala, sprečavanje diskriminacije i zaštitu prava osjetljivih grupa, kao i slobodu medija.\nU prvoj fazi kroz Horizontal Facility su zabilježeni značajni rezultati – poboljšan je zatvorski sistem i prava osuđenika, izgrađena su tolerantnija školska okruženja i ojačani antikoruptivni zakoni i mjere. Ovaj program je također podržao efikasnost pravosudnih sistema korisnica i omogućio više jednakih mogućnosti za pripadnike i pripadnice osjetljivih grupa.\nU naredne tri godine, program će se baviti ostalim izazovima u spomenute četiri oblasti, kroz fleksibilan mehanizam koji omogućava institucijama korisnicima da postupaju u skladu sa preporukama savjetodavnih i nadzornih tijela Vijeća Evrope.\nNaročito važna će biti razmjena iskustava i uspješnih praksi za prevazilaženje izazova zajedničkih za sve aktere na zapadnom Balkanu i za Tursku.\nHorizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku (Horizontal Facility II) 2019-2022 je zajednička inicijativa Evropske unije i Vijeća Evrope, pokrenuta radi saradnje s regionom zapadnog Balkana i Turskom. Ovaj program podržava prilagođene reformske procese o kojima su postignuti dogovori s institucijama, u skladu sa relevantnim preporukama tijela Vijeća Evrope nadležnih za nadzor i savjetovanje iz oblasti ljudskih prava, vladavine prava i demokratije.\n← Previous Balkansko prvenstvo u planinarskoj orijentaciji na Igmanu i Bjelašnici\nHoće li vlasti RS-a izmijeniti trasu koji prolazi kroz sela hrvatskih povratnika? Next →


BRATSKA POMOĆ REPUBLICI SRPSKOJ: Vlada Srbije donira preko potrebna sredstva! | Najnovije vesti - Srbija danas\n27.12.2020. • 18:49 Tanjug\nBRATSKA POMOĆ REPUBLICI SRPSKOJ: Vlada Srbije donira preko potrebna sredstva!\nOna je, s donatorske večeri "S ljubavlju hrabrim srcima" u koju se uključila video-linkom, rekla da ni pandemija korona virusa ne može stati između Srbije i Republike Srpske i da je ovim gestom to potvrđeno.\n"Republika Srpska će biti čuvana i sačuvana" Vulin: Vučić je predsednik svih Srba\nPremijerka Brnabić: Kada je jača Srbija, tada je jača i Republika Srpska\n- Po treći put sam deo ove manifestacije i žao mi je što zbog pandemije virusa korona nisam ponovo u Banjaluci. Želja je da pomognemo onima kojima je pomoć najviše potrebna. Sigurna sam da ćemo 2021. godinu ponovo dočekati zajedno - istakla je Brnabićeva.\nAna Brnabić Srbija Republika Srpska pomoć


Opština Bor najavila smanjenje komunalnih taksi za privrednike | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nOpština Bor najavila smanjenje komunalnih taksi za privrednike\n4. aprila 2011. Dragan\tOstavite komentar\nPredsednik opštine Bor Nebojša Videnović najavio je značajno smanjenje komunalnih taksi posle upozorenja pojedinih lokanih preduzetnika da će napustiti taj grad i prebaciti firme u obližnji Boljevac, gde su „firmarine“ znatno niže, javlja TANJUG.\n– Sadašnje opštinske takse su neprimereno visoke, zbog čega ambijent nije pogodan za privređivanje. Već na narednoj sednici Opštinskog veća predložićemo da se preduzetnicima otpišu kamate i smanji visina sadašnjih firmarina. Želimo da što više naših građana u Boru dođe do posla i zarađuje dovoljno za svoju porodicu, istakao je predsednik Videnović.\nVidenović je najavio smenu odgovornih u lokalnoj samoupravi koji su načinili ozbiljne propuste u izradi Pravilnika o visini komunalnih taksi.\nPrethodni članakPOČEO UPIS ĐAKA PRVAKASledeći članakHET TRIK TRIČKOVIĆA


Autor Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO. Osim brojnih promena u načinu izveštavanja, poslovanju i funkcionisanju medija, digitalno doba donelo je i prve "onlajn etičke dileme".\nDa li bi novinar trebalo da bude prijatelj sa svojim izvorima na Fejsbuku, da li bi trebalo da prenosi njihove tvitove, da li je opravdano "lajkovati" stranicu kompanije o kojoj se izveštava, i da li takav vid podrške kompromituje novinarsku objektivnost? Ovo su samo neka od pitanja na koja pokušavaju da odgovore redakcije širom sveta.\nI dok neke medijske kuće kao što su Asošiejted pres i Volstrit žurnal imaju pismena uputstva kojima se reguliše ponašanje novinara na društvenim mrežama, u Rojtersovom priručniku se navodi da se svet brzo menja i da će novinari morati da primene zdrav razum u mnogim slučajevima. Koliko god "lajkovanje" nečije stranice na Fejsbuku već na prvi pogled delovalo nespoivo sa objektivnošću novinara, često je to jedini način da se prate sve objave na datoj stranici, ali i da se lociraju potencijalni izvori. Ceo tekst možete pročitati ovde.TweetShare\tČita se...\tStudentska prаksa u Nаrodnoj skupštini\nObrazovan Savet za bezbednost proizvoda\nKako do direktnih investicija?


Darko Kocevski Darinos – Đelem, đelem i Tuke kamerav (I barval pudela) – (20. 06.) – FINALE – četrdeseta emisija | ZVEZDE GRANDA - Cela emisija - FINALE - Grand Online\nNa scenu je nakon Ognena Zdravkovskog izašao Darko Kocevski Darinos, čiji je mentor Đorđe David. Darinos se predstavio romskim himnama, a prva pesma koju je otpevao je “Đelem, đelem”, dok je druga numera bila “Tuke kamerav (I barval pudela)” Šabana Bajramovića. Darko je vrlo emotivno doneo obe pesme, a kao nagradu je dobio veliki aplauz od publike.\nTagovi: Darko Kocevski Darinos, Finale, Finale Zvezda granda, Zvezde Granda 2018, Zvezde Granda 2019, Zvezde granda finale


Igor Jovićević novi trener Dinamo Zagreba | Sport | Fudbal\n5. jul, 12:29\nCrnogorca "smenio" Crnogorac: Dinamo Zagreb ima novog trenera 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.04.2020. / 13:46\nIzvor mondo.ba 22.04.2020. / 13:46\nIgor Jovićević imenovan za novog trenera zagrebačkog kluba.\nSin Dinamove legende sa Žabljaka Čeda Jovićevića, koji je pre 10 dana u 68. godini preminuo u Zagrebu, nasledio je Nenada Bjelicu na kormilu kluba sa "Maksimira".\nNovi trener "moderih" je rođeni Zagrepčanin je Igor Jovićević.\nZašto takav talenat nije uspeo? Mogao sam malo manje da budem IDIOT\nFormula 1 bez publike, ali biće novca "od navijača"\n"Emocije su pomiješane. Roditelji mi znače jako puno, gubitak tate ostavio je velikog traga, moram se s time suočiti, sećanje na njega nikad neće izblediti. Ponosan sam na njega, na sve što je učinio u karijeri i na sve što je dao Dinamu u tih 10 godina. On je moj heroj, moj idol, uvek mi je bio parametar kako se treba ponašati i koji su putevi uspeha", naveo je četrdesetšestogodišnji Jovićević.\nImenovanje za prvog trenera najuspešnijeg hrvatskog tima u novijoj istoriji za njega predstavlja "ostvarenje dečačkih snova".\n"Ovo je ostvarenje mojih dječačkih snova, stvarno je nemerljiva radost koju osećam, ali isto tako i velika odgovornost koju sa sobom nosi dužnost prvog trenera. U mladim danima bio sam jedan od navijača sa severne tribine. Pre svega sam Dinamov navijač. Dakle, pre nego što sam trener, ja sam navijač. Volim Dinamo od malena, ceo život sam tu, tata me u ove prostorije doveo dok sam imao četiri godine. I želeo sam da budem trener Dinama, nije mi bilo važno kad. Samo da budem", rekao je Jovićević mlađi za klupski sajt.\nJovićević je rođen u Zagrebu, a svojevremeno je bio najbolji kadet u Evropi. Sa 17 godina, u leto 1991. godine, potpisao je ugovor s Real Madridom, ali je teška povreda ukrštenih ligamenata sprečila njegov napredak.\nNastupao je još u Japanu, Brazilu, Francuskoj, Ukrajini i Kini, gde je završio karijeru sa 32 godine.\nZanimljivo da i Jovićevićev prethodnik, Nenad Bjelica, ima crnogorske korene. Njegov otac je Nikšićanin.\n22.04.2020. / 16:44\n22.04.2020. / 17:29\n@Драгче Pre neki dan pisali Srbin otisao sa kupe dinama. Imaju krizu identiteta.


Intervju sa prof. dr Boškom Vojnovićem predsednikom Nadzornog odbora Bolnice: RASIPAJU, A GOVORE O ŠTEDNJI – Palanačke novine\nIntervju sa prof. dr Boškom Vojnovićem predsednikom Nadzornog odbora Bolnice: RASIPAJU, A GOVORE O ŠTEDNJI\nby Palanačke · 26 decembra, 2014\n27 decembra, 2014 u 13:25\nPa ovoga treba stvarno u aps! A nisam znao da je i Malagu zajurio.\nVidiš šta sve može da napravi partijska knjižica; juče Kurtina danas Murtina.\nNext story 69. sednica Opštinskog veća (TV prilog)\nPrevious story 69. sednica Opštinskog veća


Mall of Emirates – GO Dubai\nOtvoren 2005 godine ovaj mega centar namenjen je šopingu, odmoru i zabavi, i kao takav je obavezno mesto za posetiu u Dubaiju.\nMall of the emirates nije običan tržni centar.Otvoren 2005 godine ovaj mega centar namenjen je šopingu, odmoru i zabavi, i kao takav je obavezno mesto za posetiu u Dubaiju.\nOsim prvobitnih 466 maloprodajnih objekata gde se nižu svetski brendovi, nakon reznih proširenja danas ih ima 630.\n630 maloprodajnih objekata\n"Magic Planet" centar za porodični odmor i zabavu\nPreko 100 resotrana i kafića\nTu je i nezaoblizni raj za najmlađe, “Magična planeta” (“Magic Planet”), centar za porodični odmor i zabavu, sa vožnjama i igrama po kojima može da se meri sa najboljim tematskim parkovima u svetu.\nTu je i multipleks bioskop sa24 ekrana, sa ergonomski dizajniranim foteljama za udobno praćenje projekcija.\nTržni centar ima i hotel (“Kempinski Hotel Mall”) u okviru svojih sadržaja, kao i preko 100 resotrana i kafića.\nU okviru centra se nalaze i Teatar Dubaija i centar umetnosti (Dubai Community Theatre & Art Center) koji je otvoren novembra 2006. Odine od strane princeze Haia Bint Husein. Tu su osim teatra razne umetničke radionice, muzička škola, biblioteka, razna studija i likovna galerija.\nOvaj tržni centar godišnje poseti 30 miliona ljudi.\n2010 godine tržni centar je značajno proširen novim maloprodajnim objektima i još većim brojem parking mesta.\nPosebna atrakcija tržnog centra Mall of the Emirates je svakako SKI DUBAI, ogromno zatvoreno skijalište.


Pedrollo potapajuce pumpe za lako prljavu vodu elvissabac.com\nPedrollo potapajuće pumpe za lako prljavu vodu\nElvis Šabac > Pedrollo potapajuće pumpe za lako prljavu vodu\nPedrollo potapajuce pumpe za lako prljavu vodu\nPedrollo potapajuce pumpe za lako prljavu vodu se dele u više različitih familija uređaja.\nTOP MULTI modeli primenu nalaze pored čišćenja, pražnjenja rezervoara i u manjim zalivnim sistemima kao i u manjim domaćinstvima gde je dubina bunara manja od 10m. TOP-MULTI pumpa je pogodna za upotrebu sa prljavom vodom koja nije hemijski agresivna prema materijalima od kojih se pumpa izrađuje. Kao rezultat rešenja je potpuno hlađenje motora i osovina sa dvostrukim zaptivačem, ove pumpe su jednostavne za upotrebu i pouzdane.\nD nalaze primenu u uslovima biste vode, najviše za pražnjenje bazena, podruma i nekih drugih prostorija u kojima se može naći.\nTOP je pogodna za upotrebu za čistu i lako prljavu vodu koja ne sadrži abrazivne čestice. Kao rezultat rešenja koja su usvojena u proizvodnji pumpe, kao što je potpuno hlađenje motora vodom koja se pumpa. Pogodni su za primenu kao što su odvodnjavanje malih poplavljenih područja (prostorije, podrume, garaže) u fontanama za dugotrajan rad, u industriji.\nSerija TOP-GM je IZUZETNO pogodna za ispumpavanje vode do nivoa od 10 milimetra iznad poplavljene površine.\nRX modeli nalaze istu primenu kao i TOP modeli stim što od kvalitetnijeg materijala proizvedene i mogućnost izbacivanja nešto većih čestica.\nTOP MULTI II i III\n• Protok do 120l/min (7,2m³/h)\n• Visina vodenog stuba do 42m\nPogledajte detaljnije uređaje\n• Protok do 360l/min (21,6m³/h)\n• Visina vodenog stuba do 15 m\n• Protok do 300l/min (18 m³/h)\n•Visina vodenog stuba do 20 m\nPogledajte katalog uređaja\n• Protok do 160l/min (9,6m³/h)\n• Visina vodenog stuba do 9 m\n• Protok do 300l/min (18,0m³/h)\n• Visina vodenog stuba do 26 m\n• Protok do 70 l/min (4,2 m³/h)\n• Visina vodenog stuba do 27 m\n• Protok do 400l/min (24,0m³/h)\n• Visina vodeog stuba do 11 m\n• Visina vodeog stuba do 12,5 m\n• Protok do 300l/min (39,0m³/h)


Evo gde možete preuzeti karte za majstoricu! - alo.rs\nDELIJE, PONOVO ZA DŽABE NA DERBI Evo gde možete preuzeti karte za majstoricu!\nAUTOR: Zvanični sajt/A.B. DATUM I VREME: 03.04.2019. 13:01\nPonovo bez gostujućih navijača\nHala , Foto: Aleksandar Dimitrijević/Marko Me\nKK Crvena zvezda mts dočekuje ekipu Partizan NIS u subotu u „majstorici" polufinalne serije plej ofa ABA lige jtd.\nPRITISAK SA SVIH STRANA Politička stranka zahteva od Miloševića ostavku na klupi Partizana!\nNEKO JE MORAO DA STANE U NJEGOVU ODBRANU! Svi kritikuju Mesija a kad se vrati uvek postoji problem\nISPALIO ZIDANA! Neće da se vrati u Madrid, lepše mu u Londonu\nTreći meč igra se u subotu od 18 časova u dvorani „Aleksandar Nikolić" u utakmici u kojoj je KK Crvena zvezda domaćin.\nKlub ovom prilikom saopštava da će ulaz na TRIBINE dvorane "Aleksandar Nikolić” za treću utakmicu polufinalne serije protiv ekipe Partizana, biti slobodan na tribine dvorane, uz besplatne ulaznice koje će biti distribuirane u prostorijama sportskog društva Crvena zvezda u ulici Ljutice Bogdana 1a, u četvrtak od 10-16 časova.\nKK Crvena zvezda podseća još jednom da je u skladu sa izmenama Zakona o sprečavanju nasilja na sportskim borilištima, osoba koja preuzima besplatne karte ili ih kupuje, u ubavezi da da na uvid svoj JMBG i ličnu kartu na uvid.\nKK Crvena zvezda obaveštava javnost da u skladu sa propozicijama takmičenja (Prava i Obaveze klubova učesnika plej ofa ABA lige - Član 41.3) ali i ogromnog interesovanja navijača Crvene zvezde za ovaj meč, radi lakše organizacije „majstorice" nikome od navijača KK Partizan NIS koji budu došli organizovano, ili samoinicijativno u dvoranu - neće biti dozvoljen ulazak u halu, jer će cela hala biti obojena u crveno-belo.\nKapije dvorane biće otvorene dva sata pre početka utakmice, a KK Crvena zvezda apeluje na sve koji budu dolazili u dvoranu, da se ka njoj upute znatno ranije, zbog detaljnih kontrola koje će biti sprovedene na svim ulazima i izuzetnog interesovanja koje vlada među navijačima i simpatizerima Crvene zvezde za ovaj meč.\nSvi vlasnici sezonskih ulaznica KK Crvena zvezda kao i do sada ulaziće na svoja mesta koja su obezbedili još tokom leta 2018.godine kupovinom svoje sezonske karte, ali će i za ta mesta biti vršena pojačana kontrola i vrlo detaljan pretres, a isti princip važiće i za vlasnike dnevnih ulaznica za sve sektore!\nKošarkaški derbi Partizan - Crvena zvezda, Cirbes, Lendejl, Foto: Alo! M.Metlaš\nKK Crvena zvezda poziva sve koji budu došli u dvoranu u subotu da naprave atmosferu svojstvenu samo onima kojima je crveno-bela boja u srcu i kao šesti igrač pomognu košarkašima da dođu do pobede i plasmana u finale!\nKK Crvena zvezda - stajalo je u saopštenju kluba sa Malog Kalemegdana.\nNeće da se vrati u Madrid, lepše mu u Londonu\nPolitička stranka zahteva od Miloševića ostavku na klupi Partizana!\nSrceparajuća priča o devojci koja ima cerebralnu paralizu i srpskim "Delfinima" (FOTO)\nCena prava sitnica - 70 miliona! (FOTO)\nDvadesetdvogodišnji MMA borac preminuo nakon nokauta (VIDEO)\nRoma za trenera postavlja legendarnog fudbalera


Novosti – Page 7 – Parking servis Kragujevac\nZavršeni su radovi na sanaciji udarnih rupa\nU cilju povećanja kvaliteta usluge a u okviru redovnog održavanja parkirališta, završeni su radovi na sanaciji udarnih rupa na opštem parkiralištu u ulici Kneza Miloša na potezu od br.25 do br.31.Investitor radova je JKP ”Parking servis Kragujevac” a izvođač radova JKP ” Čistoća “.\nDan primirja u Prvom svetskom ratu obeležava se kao državni praznik pa je subota,11.11.2017.godine neradni dan za sve zaposlene JKP ”Parking servis Kragujevac” izuzev “ Pauk” službe koja će organizovati rad u dogovoru sa saobraćajnom policijom i komunalnom inspekcijom.\nObaveštavamo korisnike opštih parkirališta da će se u petak, 10.11.2017.godine izvoditi radovi na sanaciji udarnih rupa na parkiralištu u ul. Kneza Miloša, na potezu od br.25 do br.31. Molimo korisnike parkirališta da izmeste svoja vozila sa pomenute lokacije kako bi radovi na sanaciji bili završeni u što kraćem roku.\nUMESTO 1090 PLATITE 495 DINARA\nJKP ”Parking servis Kragujevac” je od 1.septembra 2017.godine snizilo cenu ”Posebne dnevne karte” sa 1 090,00 na 990,00 dinara, pri čemu je ova karta dobila nov naziv ”Opšta dnevna karta”. Korisnicima Opštih parkirališta je omogućeno da u roku od 8 dana od dana izdavanja ”Opšte dnevne karte”, iskoriste popust od 50% i istu plate u […]\nZabrana parkiranja povodom održavanja “Petog kragujevačkog polumaratona”\nObaveštavamo korisnike opštih parkirališta da se u nedelju, 01.10.2017.godine zbog održavanja manifestacije “Peti kragujevački polumaraton“, pod pokroviteljstvom Skupštine grada, a prema Rešenju o privremenom režimu saobraćaja u periodu od 07:00 do 13:30 časova uvodi zabrana parkiranja vozila na sledeći način: u delu ulice Kralja Petra I (od “Krsta“ do Višnjićeve ulice), u delu ulice Save […]


Vesti 2014/15 - rallymagazin.rs\nEKO Serbia novi sponzor Milovana Mikice Vesnica\nOd sezone 2015. ime Milovana Mikice Vesnića biće usko vezano za novog sponzora, jednu od najuspešnijih naftnih kompanija koja posluje na ovim prostorima, EKO Serbia A.D. Srpski automobilista danas je potvrdio da će EKO kao deo grčkog energetskog giganta Hellenic petroleuma u budućnosti biti nosilac trkačkog programa našeg šampiona, pre svega na internacionalnoj sceni, a u prvoj godini saradnje cilj je osvajanje i povratak u Srbiju titule šampiona centralne Evrope na kružnim stazama u najbrojnijoj klasi do 2000ccm.\n„EKO je kompanija koja odlično poznaje materiju autosporta i dugo godina je bila prisutna i aktivna na našim stazama prvenstveno kroz veoma uspešan trkački tim ali i sponzorisanje samih takmičenja u Srbiji tako da mi je drago što od sada imam takve ljude „od materije“ uz sebe.“ – poručio je Vesnić koji je nekada na stazi vodio „ljute“ okršaje sa predstavnicima EKO Racinga, pre svih sa Andrejom Kulundžićem, a kojih se ljubitelji automobilizma u Srbiji sa setom sećaju – „Saradnju ćemo najverovatnije ozvaničiti na predstojećem Sajmu automobila u Beogradu i verujem da je to samo prvi korak ka zajedničkim pobedama i titulama. Prioritet nam je još jedna evropska titula ali planiramo da nakon dve godine ponovo nastupimo i na odabranim domaćim takmičenjima što me pre svega raduje zbog srpskih ljubitelja auto-sporta.“\nMilovan Mikica Vesnić u sezoni 2015. planira povratak u šampionat centralne Evrope na kružnim stazama gde je već trijumfovao 2013-te godine. Tim je dugo razmišljao o automobilu sa kojim će nastupiti i odluka je pala na Vauxall (Opel) Vectru STW koja je do pre nekoliko dana bila u vlasništvu legende Paje Komnenovića a sada je već u garaži u Užicu gde započinje njena priprema za predstojrću takmičarsku sezonu - „Pravila CEZ-a su veoma jednostavna i u klasi smo ograničeni samo težinom i kubikažom motora. Super Touring automobil je definitivno jedan od najkonkurentnijih u klasi tako da smo bukvalno „ugrabili“ poslednji pravi STW u Srbiji i jedan od retkih koji nije završio u Engleskoj. BMW 320 S2000 WTCC takođe ostaje kod nas u timu i voziće ga Rudi Pešović tako da ćemo Srbiju predstavljati sa dva veoma atraktivna i brza automobila. Na štandu kompanije EKO na beogradskom sajmu automobila koji počinje 20. marta biće izložen jedan od automobila tima u novim takmičarskim bojama tako da ovom prilikom pozivam sve ljubitelje sportskog automobilizma i automobila uopšte da nas posete, daju nam podršku i istovremeno se upoznaju sa kvalitetnim proizvodima EKO petrola.“ – izjavio je Mikica Vesnić.\nSezona za Vesnića i Pešovića počinje poslednjeg vikenda aprila meseca na čuvenom Hungaroringu u Mađarskoj a pre toga tim će imati seriju testova što u Srbiji što u inostranstvu kako bi se što kvalitetnije pripremio za nove okršaje sa evropskom elitom.\nPR ASK Sport auto Vesnić\nDakar Reli 2014\nDakar Reli 2015\nReli U Okruženju\nReli U Srbiji


PROF. DR KOVAČEVIĆ: U planirano dužničko ropstvo gurnuli su nas „EU vizionari“! | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Ekonomija | U dužničko ropstvo su nas gurnuli „EU vizionari"\nCrveni krst saobraćaj Napredak KK Centar za kulturu i umetnost SNS Miodrag Tasić budžet fudbal Niš Radio Aleksinac NATO Nenad Stanković Dušan Ostojić DS Aleksandar Vučić Aleksinac.Net košarka Beograd opština izbori Dveri škole pozorište predsednik opštine Žitkovac festival Aleksinački Rudnik intervju Komunalne usluge JP Ivan Dimić\nPROF. DR KOVAČEVIĆ: U planirano dužničko ropstvo gurnuli su nas „EU vizionari“!\n29.10.2014. Večernje novosti\nČlan Ekonomske akademije nauka o višegodišnjem zaduživanju zemlje, posledicama prepuštanja bankarstva stranim kompanijama.\nDva najveća problema Srbije su ogromna nezaposlenost i dugovi, kao i vrlo visok stepen zaduženosti same zemlje. O vrlo visokoj nezaposlenosti se dosta zna, ali to nije slučaj sa teškim problemom visoke zaduženosti, kaže za “Novosti” prof. dr Mlađen Kovačević, član Ekonomske akademije nauka, koji objašnjava kako smo kao zemlja uhvaćeni u zamku stranih kreditora.\n- Mnogo je faktora koji su doprineli upadanju Srbije u dužničko ropstvo, a ima osnova i za tvrdnju da je inostranstvo, pre svega SAD i međunarodne finansijske institucije, činilo mnogo šta da bismo dospeli u taj položaj. Verovali su da će naša zemlja samo u tom slučaju biti “koopertivna”, odnosno poslušna. Već 1978. čuveni Zbignjev Bježinski je na jednoj međunarodnoj konferenciji sugerisao bankama iz razvijenih zemalja da SFRJ pruže što više povoljnih kredita kako bi postala visokozadužena zemlja i tako izgubila visok ugled u pokretu nerazvijenih koji je u to vreme zagorčavao život razvijenima, posebno SAD.\n* Treba li razmišljati o prodaji “Telekoma” ili “Aerodroma”, kao poslednjih resursa?\n- Vlada Srbije se već u načelu opredelila za prodaju “Telekoma”.\nS obzirom na izjavu zvaničnika da će do početka sledeće godine biti zaključen sporazum sa MMF, i s obzirom na navedeno stanje sa stepenom spoljne zaduženosti, Srbija će biti prinuđena da proda i “Energoprojekt”, i Bor, i Komercijalnu banku, i “Aerodrom”, i “Dunav osiguranje”, i vrednije banke, i sve veći deo obradivog zemljišta. Kupci će, po pravilu, biti stranci.\nU tom slučaju postaćemo jedna od novih kolonija, a to bi bilo neoprostiv greh sadašnje generacije prema budućim.\n- Uz liberalizaciju zaduživanja tadašnjih republika i preduzeća u inostranstvu, u periodu 1978-1983. godine došlo je do enormnog rasta spoljnog duga i upadanje zemlje u dužničku krizu. Nakon znatnog smanjenja spoljnog duga, krajem 80-ih i početkom 90-ih, i SFRJ i Srbija su bile nisko zadužene.\nPosle uvođenja sankcija UN, jednostranog prekida platnog prometa od strane razvijenih zemalja i međunarodnih finansijskih institucija, i sistematskog knjiženja redovnih i zateznih kamata SRJ po osnovi njenih tadašnjih spoljnih dugova, Srbija se krajem prošlog i početkom ovog veka našla u maloj grupi zemalja sa ekstremno visokim stepenom spoljne zaduženosti. Ona je 1990. imala spoljni dug od samo 6,4 milijarde evra i on je bio manji od izvoza, a čak četiri puta manji od BDP.\n- Nakon drastičnog pada BDP-a i izvoza, kao i izraženog rasta spoljnog duga po osnovu redovnih i zateznih kamata, zemlja je u 2000. imala spoljni dug od čak 10,8 milijardi evra. Iako su dva najveća poverioca, Pariski i Londonski klub, otpisali knjiženje kamate u periodu 1992-2000, od 2001. spoljni dug raste i Srbija se već 2008. našla u dužničkom ropstvu. Glavnica je krajem te godine dostigla 21,1 milijardi evra i bila je za 2,25 puta veća nego 2002. Tome su najviše doprineli političari, posebno samozvani “vizionari ekonomskih reformi”, ali je neosporna i velika odgovornost stranih faktora.\n- Spoljni dug je krajem avgusta prešao 26 milijardi evra, ali to se odnosi samo na glavnicu. Ako pretpostavimo da ukupan spoljni dug u jednakim godišnjim iznosima stranim kreditorima isplatimo u narednih sedam godina, a da je prosečna kamatna stopa 4 odsto, ukupna suma kamata koje u tom periodu dospevaju za naplatu iznosi 3,9 milijardi evra. Ili, ako pretpostavimo da se u narednih 13 godina isplaćuje samo po dve milijarde evra uz istu prosečnu kamatnu stopu, ukupna suma kamata koju u tom slučaju moramo isplatiti iznosi čak 7,28 milijardi evra. Dakle, ako se ostvari prva varijanta, suma koju Srbija mora isplatiti u narednih sedam godina je gotovo 30 milijardi evra. Ako se raznim reprogramiranjem period otplate produži na 13 godina, moramo isplatiti više od 33 milijarde evra.\n- Javni dug je krajem septembra prešao 22,56 milijardi evra. U toj sumi je, pored dominantnog dela koji čini spoljni dug, čak 78 odsto, i 4,85 milijardi evra unutrašnji dug, ali opet samo njegova glavnica. Ako predstavimo da prosečna kamatna stopa za taj dug 5 odsto i da se on mora isplatiti u periodu od naredne tri godine, suma kamata koje moraju biti isplaćene je nešto veća od 480 miliona evra. Dug države po osnovu stare devizne štednje koji se mora isplatiti u naredne dve godine iznosi oko 1,3 milijarde evra. Kada sve to saberemo, proizilazi da Srbija samo po tim osnovama duguje preko 36 milijardi evra. Država duguje i ogroman iznos po osnovu Zakona o restituciji. Srbija je garant i za svaki devizni štedni ulog do 50.000 evra i ona će biti dužna da tu sumu izmiri, istina u dinarima, ako neka posebna banka bankrotira.\n* Kada smo uzimali kredite po najvećim kamatama?\nOd pre pet godina Srbija se sve više zadužuje po osnovu, kako se zvanično, potpuno suludo, kaže “uspešne prodaje državnih hartija od vrednosti”.\nTu su kamate vrlo visoke, a najviša je bila za zaduživanje pri kraju mandata Cvetkovićeve vlade, kada je za dug od milijardu dolara prihvaćena godišnja kamata od čak 7,5 odsto. Ovih dana Srbija se zadužuje po osnovu emitovanja državnih hartija od vrednosti nominovanih u evrima, sa rokom dospeća od tri godine, sa kamatnom stopom od 4,8 odsto.\nKoliko je to visoka kamatna stopa jasnije je ako se zna da je Irska u isto vreme emitovala državne hartije od vrednosti, sa rokom otplate za deset godina, uz godišnju kamatnu stopu od samo 1,63 odsto.\n- Od kraja 2008. pa zaključno sa krajem 2013. spoljni dug Srbije je povećan za 4,7 milijardi evra i dostigao je 25,8 milijardi evra. S druge strane, BDP nije imao rast, pa su odnos spoljnog duga i iznos otplata po osnovu njegovog servisiranja osetno povećani. Po podacima MMF, Srbija je u 2013. imala iznos spoljnog duga prema statistički naduvanom BDP čak 87,4 odsto, a iznos otplata po osnovu njegovog servisiranja je dostigao 14 odsto BDP. Sve veći deo izvoza obavljaju kompanije u potpunom ili većinskom učešću stranih matičnih kompanija. One imaju skromnu spoljnu zaduženost, pa se zbog toga ne može očekivati da mogu ostvarenim izvozom u većoj meri pomoći pri servisiranju sve većih obaveza po osnovu spoljnog duga.\n- Inostrani faktori, naročito međunarodne finansijske institucije i SAD, su u velikoj meri doprinele usvajanju koncepta reformi sa vrlo ozbiljnom konstrukcionom greškom. Pogrešan je bio i izbor “vizionara” ekonomskih reformi. To je moralo dovesti do velike spoljne zaduženosti, bolesne privrede, ogromne nezaposlenosti i niza drugih deformacija i negativnih privrednih pokazatelja.\nVisoko kotirani američki političar, glavni pregovarač sa Slobodanom Miloševićem, Stroub Talbot napisao je da bombardovanje SRJ, odnosno Srbije, nije bilo posledica onoga što se dešavalo na KiM, već zato što nikako nisu uspeli da ga ubede da prihvati liberalni model reformi koji su prihvatile sve susedne zemlje!\n* Naročito ste kivni na, kako kažete “vizoionare reformi”. Šta im sve stavljate na dušu?\n- Posle 5. oktobra 2000. i tokom 2001, manevarski prostor za prihvatanje nekog originalnog koncepta reformi, poput Slovenije, bio je pre teorijske nego praktične prirode. Pogotovu kada se zna da su samozvani “vizionari reformi” bili, od inostranih faktora još ranije pripremani za najvažnije funkcije. Većina je iskazala kompleks inferiornosti u odnosu na strane “eksperte”, ali su i pored toga i oni proglašeni “ekspertima”. U suštini su bili, kako reče prof. Cvjetičanin, “segedinske kursadžije”.\nDuboko sam ubeđen da je Srbija, poput Poljske, kasnije, pogotovu kada je doneta odluka da se MMF prevremeno vrate dugovi, mogla i morala kreirati i dosledno realizovati optimalnu viziju društvenog i privrednog sistema koja bi bila praćena nizom dugoročnih strategija. Među njima bi bila posebno važna strategija upravljanja spoljnim dugom. Nažalost, do toga nije došlo i zbog toga se nalazimo u vrlo teškoj krizi.\n- Enormnom rastu spoljnog duga preduzeća i banaka u Srbiji veliki doprinos su dale strane banke, odnosno njihove filijale u Srbiji. To je bila posledica želje da time ostvare visoke profite, koje od pojave svetske ekonomske krize u sve većoj meri transferišu u zemlje gde im se nalaze matične banke, mada su prihvatile tzv. Bečku inicijativu kojom se apelovalo da nastave tretiranje privrednih subjekata Srbije kao i pre pojave te krize. Zato je, najblaže rečeno, vrlo problematična odluka da se ugase četiri velike banke Srbije i da se najveći deo bankarstva prepusti stranim bankama. Glavni kreator uspešnih reformi u Sloveniji prof. dr Jože Menciger je isticao da je ponosan što je domaće bankarstvo u toj zemlji ostalo dominantno, dok se u isto vreme prof. dr Miroljub Labus isticao da je ponosan što u Srbiji dominantno učešće imaju poznate strane banke.\n- Ako isključimo finansijske dugove države po osnovu restitucije i ako prihvatimo da imamo sedam miliona stanovnika, i ako još prihvatimo navedenu računicu od 36 milijardi evra duga, proizilazi da svaki stanovnik Srbije u proseku duguje više od 5.143 evra. Ako se ima u vidu da je broj zaposlenih koji stvaraju dohodak mali, da je odliv obrazovane radne snage u inostranstvo i dalje veliki, sve navedeno o visokom stepenu spoljne zaduženosti dobija dramatične razmere i postavlja se pitanje morala sadašnje generacije, ako se taj dug prenese na buduće generacije koje će ostati da žive u Srbiji.\n- Zbog ogromnog odnosa godišnjih anuiteta koje treba isplatiti po osnovu servisiranja spoljnog duga, vrlo skromnog izvoza koje ostvaruju firme u potpunom ili većinskom vlasništvu Srbije, visokog deficita tekućeg računa platnog bilansa, nužnosti razvoja infrastrukture, ekološke zaštite i niza drugih razloga, Srbija se mora dodatno zaduživati i njen će se spoljni dug dalje povećavati. Međutim, bitno je naglasiti da to mora biti u skladu sa nužnom budućom optimalnom strategijom upravljanja spoljnim dugom. Pri novom zaduživanju bitno je da ta sredstva ne budu potrošena preko budžeta, već da budu uložena u kapacitete čije će funkcionisanje obezbediti profitnu stopu i ukupan profit, izraženijem u valutama u kojima je kredit ugovoren, koji će pokriti ugovoreni iznos kredita i kamata koji će ih pratiti.\n# nezaposlenost Večernje novosti


TELEKOM SRBIJA - POSLOVNICA UŽICE\nTELEKOM SRBIJA - POSLOVNICA UŽICE\nTELEKOM SRBIJA - POSLOVNICA UŽICE Užice\nTelefon: 31 514 576\nUlična adresa: Jug Bogdanova 1\nAlternativno ime: TELEKOM SRBIJA - POSLOVNICA UŽICE\nJelenko Kurćubić, 03.11.2018\nJuče sam obnovio box paket, ali sada ne mogu da se logujem i koristim Emails. Da li to ima veze?\nGoran Mitrovic, 19.10.2017\nGoran Mitrovic, 18.10.2017\nPoštovani, Preko mog poseda u selu Seča Reka, zaseok Bišići, opština Kosjerić, prolaze vodovi vaše fiksne mreže. Pre 7-8 godina, bandere su pale i samo deo je obnovljen (pre dve godine, bez uklanjanja starih palih bandera) i kabal se nalazi na zemlji i smeta obradi poseda. Obraćao sam se službi u Kosjeriću, ali su uputili na Vas. Molim Vas da ovu mrežu osposobite sa dovolnim brojem bandera ili ću biti primoran da zahtevam da mrežu uklonite sa mog poseda jer nisam njen korisnik. S poštovanjem, Goran Mitrović Alekse Bačvanskog 7 Beograd\nCedo Dumbelovic, 05.07.2017\nMolim Vas recite mi kad je izmiren dug za telefon 03388225\nCedo Dumbelovic, 04.07.2017\nRacun za telefon 03388225 izmiren je 2016 god. Nesto nije u redu\nPre vise od godinu dana i vise raskinuo sam ugovor za telefo bro 03388225 i zmirio sve dazbine. Molim Vas ako mozete da mi kazete kada je iskljucen telefon i kada su izmirene dazbine za ovaj broj. Pozdrav\nPavlovic Zoran, 06.06.2017\nZelim da Vas pitam zasto i posle skoro dva meseca ne resavate problem brzine protoka interneta kod mene.Godinu dana placam protok 50mbs,od pre dva meseca je smanjen na 20mbs i manje trenutno je 14 mbs.Ukoliko ne mozete da ispravite ,meni preostaje samo da raskinem ugovor,jer ga vi ne postujete.Hvala.\nMilan Milojkovic, 19.10.2016\nPostovani.Zivim u Kraljevu posedujem apartman na Zlatiboru.Interesuje me procedura uvodjenja IPTV samo za TV kanale.Cena paketa i sta je potrebno za pocetak sprovodjenja procedure.Da li je potreban dolazak u Uzice ili moze sve da se odradi na Zlatiboru na licu mesta ukoliko se moze dogovoriti termin izlaska ekipe na teren.Hvala unapred.\nDragica Vesovic, 01.09.2016\nZelim da se raspitam sta je sa zahtevom za seobu tel. prikljucka u Hercegovackoj ulici sa broja 63 na broj 45, podnetim u julu mesecu, u avgustu stigao i racun a telefon jos uvek nije prikljucen. U poslovnici kazu (3 puta sam isla i cekala po pola sata, sat) za par dana. Evo i septembra. Racun ce ponovo da stigne.\_\_\nBATAKOVIC GORAN, 30.08.2016\nMOLIMO VAS DA NAM POMOGNETE KAKO I KOME DA SE OBRATIMO ZA KVAR NA LINIJI FIKSNE TELEFONIJE ,NAIME TEL.BR 033 64 465 DANIMA NERADI A NIKO NIJE NADLEZAN DA PRIHVATI PRIJAVU ISTOG.NAPOMINJEM DA CELO NASELJE CVIJETNJAK IMA ISTI PROBLEM MESANJE VEZA ,KOMSIJE SE CUJU VEC DUZI VREMENSKI PERIOD A NASI NADLEZNI NEREAGUJU PO NASIM PRIJAVAMA.HVALA UNAPRED\nvojin jankovic, 20.07.2016\nNa koji broj telefona mogu da vas pozovem?Na 514 576.525 530.522 210 . 511 303 se niko ne javlja. Vojin Jankovic 031 3714 877. 064 21 456 18 .\nBoskovic Biljana, 23.02.2016\nPostovana gospodo, ne zivim u Uzicu i jedini kontakt sa mojom majkom kada nisam u poseti naravno, je fiksni broj telefona u Uzicu. Nazalost veze sa Uzicem poslednjih desetak dana su katastrofalne, a od juce 21 februara 2016 godine ne postoji nikakva sansa da se uspostavi telefonska veza. Budite ljubazni pa mi odgovorite postoji li neki objektivan problem za ovo stanje. Nije samo njen broj telefona sa tim problemima, ali sa drugim ljudima imam alternativu. Pozdrav B. Boskovic


Članice VS UN-a podeljene u vezi s pitanjem rešavanja krize u MIjanmaru | TRT Srpski\nČlanice VS UN-a pode...\nČlanice VS UN-a podeljene u vezi s pitanjem rešavanja krize u MIjanmaru\nKina i Rusija podržale su Vladu Mijanmara, dok su Sjedinjene Američke Države, Velika Britanija i Francuska zatražile prestanak etničkog čišćenja tamošnje muslimanske manjine Rohingya\n29.09.2017 ~ 04.11.2020\nPrvi otvoreni sastanak Veća sigurnosti o Mijanmaru u poslednjih osam godina otkrio je duboke podele ovog tela Ujedinjenih nacija.\nKina i Rusija podržale su Vladu Mijanmara, dok su Sjedinjene Američke Države, Velika Britanija i Francuska zatražile prestanak etničkog čišćenja tamošnje muslimanske manjine Rohingya.\nAmerička ambasadorka Nikki Haley u četvrtak je kazala da Veće sigurnosti mora razmotriti akciju protiv “snaga bezbednosti koje su umešane u zlostavljanje i podsticanje mržnje prema svojim sugrađanima“. Ona je pozvala sve zemlje da obustave snabdevanje oružjem mijanmarske vojske.\nMeđutim, izgledi da će Veće sigurnosti imati snažan odgovor na mijanmarsku krizu propali su pošto su Kina i Rusija podržale pristup tamošnje vlade za suzbijanje krize.\nVassily Nebenzia, ruski ambasador u UN-u, upozorio je da “preterani pritisak“ na Vladu Mijanmara “može samo pogoršati situaciju u toj zemlji i regionu“.\nTagovi: #Mijanmar , #VS UN , #Rusija , #Kina , #Francuska , #Velika Britanija , #SAD


Mektić najavio nova hapšenja u akciji “Lavina” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nMektić najavio nova hapšenja u akciji “Lavina”\nNastavak akcije Lavina koji će uskoro uslijediti dovešće do hapšenja odgovornih za propast Bobar banke, najavljuje ministar bezbjednosti Bosne i Hercegovine. Dragan Mektić kaže da će istraga, pokazati kako su svi ali ne i država, iz Bobar banke uspjeli na vrijeme da izvuku depozite.\nPropali su kaže, samo milioni javnih preduzeća i poreskih obveznika.\n“I meni je vrlo vrlo čudno i daje mi to ozbiljne i osnovane indicije i sumnje da su svi uspjeli i imali neku vrstu informacije a država jedino, ne mogu da kažem da nije znala, više mi se čini da nije htjela”, izjavio je Mektić.\nMektić kaže da akcija nije bila obični medijski spektakl i istraga nije u interesu onima koji svemu daju političku konotaciju.\nNećemo tolerisati politički uticaj na pravosuđe,uzvraća predsjednik Republike. Milorad Dodik tvrdi da istraga nije posao za ministra.\n“Određene nezakonitosti su se tamo dešavale i to svakako treba procesuirati. Ali mislimo da ni jedan ministar, gdje god on radio, ne bi trebalo time da se bavi. Time se trebaju baviti nadležne institucije a kada se ministar bavi to onda ima političku konotaciju. A što se tiče ataka na agenciju za bankarstvo mi to smatramo dijelom procesa koji ide za tim da se ona uruši kako bi se premjestila na nivo BiH”, rekao je Milorad Dodik, predsjednik RS.\nPredsjednik Republike podsjeća da se istragama u Bobar banci već bavio MUP Sprske koji je otome predao i izvještaj okružnom tužilaštvu u Bijeljini. Tvrdi da je na inicijativu SDS-a, Tužilaštvo BiH izuzelo ove predmete. U MUP-u Srpske kažu da IRB i Agencija za bankarstvo nemaju ništa sa kriminalom Bobar banci. Ministar Lukač tvrdi da je odgovornost na rukovodstvu banke.\n“Očito je da, pošto su dostavljeni izvještaji prema određenim licima, da je postojalo mnogo propusta u vođenju te banke i malverzacija koje će na kraju dobiti svoj sudski epilog”, rekao je Dragan Lukač, ministar unutrašnjih poslova RS.\nPriziva i ministar bezbjednosti sudski epilog, ali bi išao korak dalje. Potpuna pravda bila bi zadovoljena u svakoj priči u kojoj se utvrdi kriminal, ako bi se oduzela protivpravno stečena imovina i vratila i državi i narodu. Zbog toga je SDS danas ponovo pokrenuo priču o ispitivanju porijekla imovine. Predlažu da zajednička komisija oba doma bh. parlamenta sastavi prijedlog zakona i uputi ga u parlamentarnu proceduru.\n“Kroz sam rad te zajedničke komisije svi politički subjekti koji su rekli, i u predizbornoj kampanji ili to već godinama govore, da su za odlučnu borbu protiv kriminala da se zajedno izborimo da do toga zaista dođe”, rekao je Ognjen Tadić, potpredsjednik SDS-a.\nU SDS-u kažu da bi se ovaj zakon odnosio samo na imovinu izabranih zvaničnika na nivou BiH te da se ne radi o prenosu nadležnosti.Nemaju vladajući u Srpskoj ništa protiv oduzimanja nelegalno stečene imovine, ali samo onda kada se, kako kažu,,po pravu i pravdi dokaže i kazni kriminal.\nBanjaluka: Stigle laste, a stigle i rode sa 7 mališana


Vučić - Makedonija\nVučić Zaevu: Spremni smo da pružimo pomoć\nIstovremeno on je makedonskom premijeru poručio da je Srbija spremna da pruži svaku pomoć. „Građani Srbije su u bolu zajedno sa ljudima u Tetovu. Spremni smo da pružimo svaku bratsku pomoć, jer u ovoj tragediji građani Makedonije nisu sami“, naglasio je predsednik Vučić u telefonskom razgovoru sa premijerom Zaevom i povređenima poželeo brz i uspešan oporavakVučić je na nalogu „predsednikrs“ na Tviteru naveo da ga je izuzetno pogodila vest o požaru u bolnici u Tetovu. Najmanje 14 osoba stradalo je u požaru, koji je sinoć zahvatio improvizovanu, privremenu kovid-bolnicu u centru makedonskog grada Tetova, saopštili su ranije makedonski zvaničnici, prenosi Tanjug.\npolitika, severna makedonija, region – politika, nesreće i prirodne katastrofe, društvo, region\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa makedonskim premijerom Zoranom Zaevim i, povodom požara u bolnici u Tetovu, izrazio saučešće u ime svih građana Srbije porodicama nastradalih i građanima Severne Makedonije, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika republike.\nIstovremeno on je makedonskom premijeru poručio da je Srbija spremna da pruži svaku pomoć.\n„Građani Srbije su u bolu zajedno sa ljudima u Tetovu. Spremni smo da pružimo svaku bratsku pomoć, jer u ovoj tragediji građani Makedonije nisu sami“, naglasio je predsednik Vučić u telefonskom razgovoru sa premijerom Zaevom i povređenima poželeo brz i uspešan oporavak\nVučić je na nalogu „predsednikrs“ na Tviteru naveo da ga je izuzetno pogodila vest o požaru u bolnici u Tetovu.\n„Delimo ogroman bol sa narodom Severne Makedonije, spremni da pružimo svaku bratsku pomoć. U svoje i u ime građana Srbije, izražavam saučešće porodicama nastradalih i građanima Severne Makedonije, povređenima brz oporavak“, poručio je Vučić.\nNajmanje 14 osoba stradalo je u požaru, koji je sinoć zahvatio improvizovanu, privremenu kovid-bolnicu u centru makedonskog grada Tetova, saopštili su ranije makedonski zvaničnici, prenosi Tanjug.


Zvizdić čestitao Dan nezavisnosti BiH - mojusk.ba\nZvizdić čestitao Dan nezavisnosti BiH\n29 Februara, 2020 29 Februara, 2020 Moj USK\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH poželio da “još odlučnije idemo naprijed”\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Zvizdić čestitao je 1. mart, Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine.\n– Svim građanima naše zemlje upućujem iskrene čestitke povodom 1. marta, Dana nezavisnosti Bosne i Hercegovine, sa željom da još odlučnije idemo naprijed na našem euroatlantskom putu i da vrijednim i zajedničkim radom doprinesemo napretku naše jedine domovine Bosne i Hercegovine – navodi se u čestitki predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.\nHaos na granici: Migranti kamenuju policiju, bačeni suzavci\nIzetbegović: Prvi mart je simbol naših najvećih vrijednosti