Vučić: Pišem program nove Vlade - ebart\nVučić: Pišem program nove Vlade\n26. Mart 2014. godine\nTrenutno pišem program rada buduće Vlade Srbije i to je prioritet, rekao je za Danas Aleksandar Vučić, lider Srpske napredne stranke (SNS) i budući premijer odgovarajući na pitanje kada bi trebalo očekivati početak razgovora o novoj vladajućoj koaliciji. To je, prema pisanju Danasa, i Vučićevo objašnjenje zbog čega još nisu počele zvanične konsultacije o for...\nProgram na kojem lider SNS radi predstavljaće okosnicu delovanja postizborne vlasti u Srbiji i biće ponuđen eventualnim koalicionim partnerima kao osnova za početak razgovora, a sadržaće mere za reforme u svim segmentima društva, operativni plan i obavezne prve korake.\n"Bitno je da se oformi najbolji politički tim za budućnost Srbije, za šta nije dovoljna jedna stranka, ni pet, već treba da se uzmu najbolji ljudi u Srbiji", rekao je Vučić i dodao da je njegova ideja da Srbija ima najbolju moguću vladu, a ne samo uspeh jedne stranke.\nKako je ranije objašnjeno iz SNS-a, program reformi odnosiće se na sve ključne oblasti, poput obrazovanja, zdravstva i, naravno, ekonomije, gde su osnovni ciljevi smanjenje nezaposlenosti, dovođenje investitora i bolji standard građana.\nPre početka pregovora s potencijalnim koalicionim partnerima, o planu i programu rada buduće vlade izjasniće se članovi Predsedništva (najverovatnije za dva dana) i Glavnog odbora Srpske napredne stranke (za vikend), a tokom naredne nedelje krenuće razgovori o eventualnoj saradnji s drugim strankama.


Crippled Corner: ZACK SNYDER'S JUSTICE LEAGUE\nZACK SNYDER’S JUSTICE LEAGUE je maltene četvoročasovna rekonstrukcija onoga što je on namenio publici u kasnu jesen 2017. godine ali nije uspeo da završi zbog nesagledive potodične tragedije i odluke studija Warner da dovede Jossa Whedona da upriliči nešto za bioskope.\nKada se pogleda Snyder Cut potpuno je jasno da nikada film ne bi u ovom trajanju išao u bioskope, uostalom i Snyderov cut bioskopske verzije je bio nešto kraći, ali je isto tako jasno da je Warner bio očajan onim što je video u ovom filmu. To je jedna troma celinqa kojoj treba dva i po sata da uopšte počne i javlja se duga ekspozicija sa čitavim nizom problema, da bi se onda u završnih sat i kusur desila bitka između Justice League i Steppenwolfa odnosno njegovih parademona.\nProblem ovako dugog okupljanja Justice League je u tome što je ogroman deo scena dat u flešbekovima, ali su sami flešbekovi strukturirani kao dramske scene iako je nama njihov ishod poznat i jasan, što znači da mi gledamo neku borbu a znamo šta je kraj, i tako nekoliko puta. Onda i kad imamo dramske scene, to su bitke u kojima nam je ishod dobro pzonat ne bi li nekako počeo film. I to gledamo dobrih dva i po sata.\nOsnovna razlika u odnosu na dvočasovnu verziju jeste u tome što ovde ima dobrih scena, kojih kod Whedona uglavnom nema. Ima šta da se vidi, ali to su prizori i pojedinačne scene, ništa što bi oprabvdalo mukotrpna četiri sata gledanja svega toga.\nU tom pogledu, SNYDER CUT jeste rekonstrukcija Snyderove vizije ali zapravo i nije jer on nikada ne bi zapravo pustio film od 232 minuta u bioskope. I samim tim ovo je neki perverzni director’s cut koji u sebi nosi dozu digniteta jer barem dosledno i bez pokušaja da se “izvadi” za greške ide tamo kuda je pošao a to je propast.\nI čini se iz ove vizure da samo taj perverzni civilizacijski trenutak u kom se nalazimo, u kom su strip ektanizacije dosegle nivo A++ produkcija, mi mođemo da imamo film koji je iz istih razloga bio i razlog za očaj producenata i sada povod za ponos i diku.\nI ja bih bio očajan da mi je reditelj još bez završenih efekata pokazao ovo i pitao me šta mislim. Ali isto tako potpuno razumem producente koji su sada ponosni zbog toga što su uspeli da naprave rekonstrukciju Umetnikove vizije i poude nešto bez sumnje monumentalno gledaocima koji su raspoloženi da to gledaju.\nSamim tim reklo bi se da fanovi nisu odbacili JUSTICE LEAGUE zbog toga što je Warner uprskao film nego zato što se preko Whedona neuspešno “vadio”, kao ljutiita majka iz poznate pouke.\nFilm nema mnogo akcije, neke scene deluju bolje, recimo upad u banku u Londonu, to je dosta snađnije nego prvi put, a sve ostalo je raširenije, duže ali je jednolično, scene se mahom dešavaju noću u sličnim ambijentima, a za neke bih rekao da donose uvredljivo naivne konvencije na planu čiste geografije scene. Ovo nije pokušaj traženja sitnog realizma u nekakvoj strip-ekranizaciji, ovo je pokušaj afirmacije kakvog-takvog razuma koji je neophodan da bi takva celina funkcionisala. Recimo, scena borbe u tunelu na Stryker Islandu ima vanzemaljce koji preko pola sveta mogu da “osete” prisustvo nekog artefakta ali zato Batman, Wonder Woman, Flash i Cyborg ih slušaju iza leđa kao u dečjoj pozorišnoj predstavi.\nTakvih gluposti ima toliko da potpuno razbiju taj ceo grimdark momenat koji se gradi kroz ceo Snyderov prosede. Međutim, poznato je da sam ja bio fan njegovih Supermana, i meni se taj pristup dopao, i bez njega danas ne bismo recimo imali seriju THE BOYS iako se ona tome ismeva na snimanju filmova o Vought Seven. Dakle, sam pristup je u redu, ali u ovom filmu je došlo do jednog ozbiljnog lutanja.\nTo lutanje se može na masi nivoa objasniti. Može biti da su u prva dva Nolan i Affleck imali bitniju ulogu. Oba su dovela njihove scenariste i nastajali su u periodima njihovih jakih akcija u Warneru. Dočim JUSTICE LEAGUE prvo deluje kao istovremeni skup velikih heroja, i nešto šti je na kraju krajeva nekako snimano usput, sa manje pažnje nego njihovi pojedinačni filmovi. Uostalom čimjenica je da su prva WONDER WOMAN, i prvi AQUAMAN uprkos tonalnom shiftu ka nekoj lakšoj i komičnijoj vrsti pristupa, ipak bili dobri i studiozno rađeni filmovi. JUSTICE LEAGUE zaista deluje kao da je bilo dosta komplikovane skuputu sve glumce na jednom mestu jer su bili raštrkani na radnim zadacima što u spoju sa slabim scenarijem, sa ispraznom pričom i sa slabim negativcem daje rezultate.\nSteppenwolf uprkos malo redizajna i dalje nije negativac koji deluje kao problem za Justice League. Uostalom on je već na neki način i koncipiran kao Darkseidov uremljeni sluga. I te scene u kojima Steppenwold komunicira sa Darkseidom i njegovim izaslanicima su statični dijalozi dva CGI lika koji stoje i pričaju, bez neke tehničke ili glumačke bravure i to gledamo tri puta. To su neki faulovi zaista na nivou neukog studenta, i kako je Snyder završio sa takvim stvarima u filmu možemo diskutovati do u beskraj.\nKad je reč o specijalnim efektima, njih je u ovom filmu jako puno i reklo bi se da su privedeni tehničkim potrebama streaminmga, i to je legitimno. Ali isto tako sugerišu da je ovaj film umnogome i koncipiran kao nešto gde zvezde neće imati puno teškog snimanja na lokaciji. Otud je vrlo malo materijala za ovaj film dosnimavano i mahom se izrada ove verzije ticala post-produkcije.\nEto, dakle, videli smo i to. Drago mi je što ima zadovoljnih, ali SNYDER CUT nažalost nije ništa naročito osim jednog impozantnog poduhvata isteranog do kraja koji ostaje više kao kuriozitet za geekove, ali i za profesionalce da vide kako ponekad ima materijala kom nema spasa.


SPREMI SE RUSIJO, STIŽU 'PAMETNE' RAKETE! Tramp poslao prijeteću poruku, pa nakon odgovora Zaharove promijenio priču: 'Pametne rakete trebate ispaliti na teroriste, a ne na zakonitu Vladu' - GlobalCir\nSPREMI SE RUSIJO, STIŽU ‘PAMETNE’ RAKETE! Tramp poslao prijeteću poruku, pa nakon odgovora Zaharove promijenio priču: ‘Pametne rakete trebate ispaliti na teroriste, a ne na zakonitu Vladu’\nRusija treba da bude spremna da obara rakete ispaljene na Siriju, napisao je na Tviteru američki predsjednik Donald Tramp.\n„Rusija obećava da će oboriti sve rakete ispaljene na Siriju. Pripremi se, Rusijo, stižu rakete — lijepe, nove i pametne“, napisao je Tramp „Ne bi trebalo da budete partneri životinje koja gasom ubija sopstveni narod i uživa u tome“, napisao je Tramp.\nRaketama žele uništiti dokaze?\nPreokret u sat vremena\nTramp je, istovremeno, napisao na svom nalogu na Tviteru da je odnos SAD s Rusijom gori nego ikad, i kada se ima u vidu period Hladnog rata. „Nema razloga za to. Potrebni smo Rusiji kako bismo joj pomogli s njenom ekonomijom, nešto takvo bi bilo veoma lako uraditi, a treba nam da sve države zajedno rade. Zaustaviti trku u naoružanju?“, naveo je Tramp.\nPRAVOSNAŽNA PRESUDA: Vojislav Šešelj osuđen na deset godina zatvora


Biblioteka i dokumentacija - Beogradska bankarska akademija\nHome/Biblioteka i dokumentacija\nBiblioteka i dokumentacijanormasoft2021-03-21T21:02:16+00:00\nKnjižni fond Fakulteta predstavljaju biblioteka Instituta ekonomskih nauka, dokumentacioni centar UN, pod zajedničkim nazivom LUNIC (Biblioteka Instituta LIES i Informaciono-dokumentacioni centar UN UNIDC) i biblioteka Beogradske bankarske akademije. Biblioteke su stručnog tipa, i predstavljaju važan izvor informacija za istraživače, studente, naučne saradnike kao i profesore sa univerziteta i fakulteta. Knjižni fond sadrži stručnu literaturu iz oblasti makro i mikro ekonomije i može se reći da je to jedna od najvrednijih stručnih biblioteka iz oblasti ekonomije i srodnih disciplina.\nBiblioteka je od 2007. godine započela proces elektronske obrade knjiga (COBISS – elektronska uzajmna katalogizacija knjiga).\nstandardizovana i uzajamna obrada bibliotečke građe i ujednačeno vođenje kataloga,


dvoznak.com: Goppingen - Friesenheim (Njemačka 1. liga): Goste i dalje brinu ozljede bitnih igrača\nGoppingen: Oscilacije kao sastavni dio igre\nGoste i dalje brinu ozljede bitnih igrača\nGoppingen lani dobivao 32:25 i 32:28, a ovdje dočekuju Friesenheim nakon skalpa Magdeburga\nGoppingen je u dobroj formi, nanizali su tri pobjede, a kruna dobrih igara stigla je skalpom Magdeburga u posljednjem kolu\nDanas sa Friesenheimom ne bi smjeli imati većih problema, lani međusobne 32:25 i 32:28\n"U ovom trenutku mislimo samo na Friesenheim. Imali su nekoliko odličnih partija ove sezone, no ne smijemo tražiti isprike, moramo pobijediti pred našim navijačima" - jasno će Mayerhoffer.\nSpomenuo je Mayerhoffer kako je nekoliko igrača načeto ozljedama nakon Magdeburga, no nema riječi o mogućim izostancima izuzev Sörensena\nFriesenheim je u posljednje dvije gubio od Wetzlara -11 i Lowena -7, očekivano imao velikih napadačkih problema te zabijao tek 19 i 21\nProtiv Lowena nastupili sa samo 12 igrača u kadru, dobra vijest je povratak desnog beka Salgera, no izvan kadra su i dalje petorica (Remmlinger, Valiullin, Durak, Feld, Bührer)\nNa gostovanjima rijetko dolaze do bodova, ove sezone na omjeru 0 2 6, lani 1 1 15\n"Goppingen već godinama igra vrhunski kod kuće. Naravno da mi želimo pobijediti u svakoj utakmici koju igramo kako bi izborili ostanak u Bundesligi, no svjesni smo da će nam biti jako teško jer je Goppingen realno Top 10 momčad" - poručio je Matschke.\nRemmlinger, Valiullin, Durak, Feld, Bührer


Sve vesti za tag: Voće / Republika\nTAG - Voće\n- četvrtak, 4. 10. 2018. u 00:47 1\nMučila je nadutost, imala je problem sa viškom kilograma, iako je trenirala i dosta se kretala, a onda je samo jedna promena u ishrani...\n- sreda, 3. 10. 2018. u 13:00 0\nIako navodno ima 20 zainteresovanih kupaca za požešku fabriku za preradu voća Budimka, ni posle tri godine od kada je najavljena...\n- ponedeljak, 24. 9. 2018. u 05:14 0\nSve popularniji kašasti sokovi nisu samo dobro osveženje, već i zdrava užina, a nekima zamenjuju i ceo obrok.\nKOKAIN U ZAMRZNUTIM KOCKAMA OD POMORANDŽE, MARIHUANA U KRASTAVCIMA: Ovako narko dileri pokušavaju da nadmudre policiju\n- subota, 22. 9. 2018. u 21:51 0\nSvake godine trgovci drogom zgrnu milijarde dolara prodajom narkotika širom sveta, a koliko god se vlasti trudile da suzbiju to tržište,...\nPao sa platforme za branje voća i ostao mrtav na mestu!\n- subota, 22. 9. 2018. u 19:41 0\nZoran Jevtić star 59 godina stradao je u voćnjaku u ataru sela Malovin kod Šida.\nPOSTIGNUT DOGOVOR! Rusi uvoze srpsko voće i povrće, a EVO šta je još na spisku!\n- sreda, 19. 9. 2018. u 08:50 0\nVodeći ruski trgovinski lanci Magnit, Diksi i Lenta dogovorili su na Međunarodnom sajmu prehrane u Moskvi (WorldFood Moscow) uvoz hrane iz...\nIGRAJTE SE UKUSIMA: Napravite piletinu u soku od pomorandže!\n- subota, 8. 9. 2018. u 05:14 0\nPiletina je uvek pravi izbor, ali ovog vikenda probajte nešto drugačije. Napravite jelo koje donosi u vaš dom potpuno nove mirise, a ukus...\n- četvrtak, 6. 9. 2018. u 23:25 0\nU selu Runjanima, kod Loznice, na više mesta, višnje su opet procvetale!\nDonosimo vam recept za ukusan, sladak i zdrav doručak, koji će vas osvežiti i ulepšaće početak...\nJogurt, kačkavalj, sir i slične prehrambene supstance potpomažu kočenju moždanih aktivnosti, a...\n- utorak, 4. 9. 2018. u 02:11 0\nOvih 8 namirnica pomoći će vam u varenju hrane!\nDŽEM KOJI SE PRIPREMA EKSPRESNO! Peče se, a ne kuva i ne treba vam šećer!\n- ponedeljak, 3. 9. 2018. u 05:14 0\n(VIDEO) PINA KOLADA SA KOKAINOM?! Ne, to nije novi koktel, nego najnovija fora dilera!\n- utorak, 28. 8. 2018. u 08:36 0\nSvakodnevno saznajemo neverovatne načine na koje dileri uspevaju da prošvercuju drogu, dobro su poznati i slučajevi kada osobe gutaju...\n- ponedeljak, 27. 8. 2018. u 05:14 0\nStiže jesen, ja se ne oženih... a, ne, ne, nije to tekst za početak ove priče. Ali svakako nam stiže jesen, septembar je na pragu -...\nMIRISNI I MEKI MAFINI: Probajte da napravite ovaj kolač, ali sa aronijom!\n- nedelja, 26. 8. 2018. u 05:14 0\nTako mekani i tako divni da im prosto nećete moći odoleti, mirisni mafini sa aronijom. Prelepog izgleda i ne mnogo zahtevni za pripremu....\nNa ovo obavezno obratite pažnju kada pripremate hranu na otvorenom\n- subota, 25. 8. 2018. u 05:14 0\nRučak na otvorenom, u dvorištu ili piknik, mnogima su omiljene aktivnosti u letnjim danima, ali nemojte da zaboravite da što su...\nOD IGLE DO LOKOMOTIVE: Nećete verovati šta sve Srbija uvozi, A ČEKINJE OD DIVLJE SVINJE ČAK NISU NI NAJLUĐA STVAR NA SPISKU\n- četvrtak, 23. 8. 2018. u 00:06 0\nUmesto da sama proizvodi, Srbija uvozi sve, od igle do lokomotive, pa čak i poljoprivredne proizvode poput malina, krompira i šljiva, po...\nČačani na ovom POVRĆU zarađuju pola miliona evra\n- sreda, 22. 8. 2018. u 14:20 0\nSto četrdeset domaćinstava, najviše iz čačanskog i knićkog kraja, ugovorila su proizvodnju kornišona za poznatog nemačkog kupca,...\nMinistarstvo poljoprivrede dostaviće, u naredna dva dana, ruskoj fitosanitarnoj inspekciji...\nNažalost, namirnice koje su nam najukusnije i iz tog razloga ne možemo i ne želimo da ih se...


02.05.2018. - 10:17h Autor: Zadovoljna.hr\nOsobe rođene u maju su ambiciozne i vredne. Ulažu svu svoju energiju, volju i trud u ostvarivanje vlastitih ciljeva zbog čega su vrlo uspešni u svojim karijerama. Ipak, nekad znaju da preteraju i zaborave da posao nije sve od čega se život sastoji. 2. Emotivni su\nEmotivne osobe imaju svoje pozitivne i negativne strane. S jedne strane osetljivi su i empatični, a s druge strane imaju "kratki fitilj“ i lako ih je razljutiti. Zato je važno da nauče da kontrolišu svoje emocije. 3. Puni su energije\nLjudi rođeni u maju su puni energije i vode vrlo užurbane živote. U pogonu su od jutra do mraka, nikad ne staju i baš zato sa sposobni da ostvare sve svoje ciljeve. 4. Ljubitelji su putovanja\nOsobe rođene u petom mesecu imaju veliku strast prema putovanjima. Oni žele da upoznaju nove kulture i različite ljude, stvore sećanja koja će ih pratiti ceo život. Otkrivanje novih mesta i kultura otvara im i nove poslovne mogućnosti. 5. Svojeglavi su\nVole da troše novac na ekstravagantan način, ali ne samo na sebe, već i na ljude koje vole. Ne veruju u poklanjanje sitnica. S druge strane znaju da štede, ne ulaze u minuse i ne troše novac koji nemaju na računu. 7. Realni su, ali ponekad i sanjari\nOni ostvaraju svoje snove, ali ciljevi su im vrlo realistični. Znaju s kakvim veštinama raspolažu i skladno tome prilagođavaju svoje snove. 8. Uvek završe ono što započnu\nZa razliku od mnogih ljudi, osobe rođene u mesecu maju imaju jaku snagu volje, kao i sposobnost da se motivišu za izvršavanje bilo kakvih aktivnosti. Upravo zato poznati su kao osobe koje uvek završavaju ono što započnu. 9. Harizmatični su\nLjudi rođeni u petom mesecu su uvek u centru pažnju. Da bi privukli pažnju drugih ne moraju preterano da se trude. Harizmatični su, a zbog njihovog karaktera svi žele da budu njihovi prijatelji. 10. Obožavaju umetnost\nRođeni u majuMajEmotivnostHarizmaBikoviHoroskop


Naučnici: Leto i visoke temperature neće usporiti koronu\nNaučnici sa Prinstona: Toplo vreme neće usporiti koronu\nSvet Autor:Ana Vušović Marković20. maj. 202011:40 > 11:44\n"Letnje temperature na severnoj polulopti verovatno neće znatnije uticati na pandemiju koronavirusa", tvrde naučnici sa Prinstona.\nNekoliko statističkih studija sprovedenih poslednjih meseci pokazalo je povezanost klime i koronavirusa – što je vlažnije i toplije, manja je verovatnoća da će se širiti. Međutim, reč je o preliminarnim podacima o vezi između klime i covida-19, koja je još uvek velikim delom nepoznata. Studija sa Prinstona, objavljena u časopisu „Science“, ne isključuje tu korelaciju, ali zaključuje da je uticaj klime na širenje virusa „skroman“, prenosi Index.hr.\n„Naša otkrića pokazuju da će se bez delotvornih mera kontrole virus širiti i kada nastupi toplije i vlažnije vreme. Ono neće značajnije obuzdati pandemiju“, kaže se u studiji. „Predviđamo da vlažnije i toplije klime u prvoj fazi neće usporiti virus“, rekla je Rejčel Bejker sa Prinstona.\nVirus će se širiti jer nema imuniteta\nIako klimatski uticaji, posebno vlažnost, imaju ulogu u širenju drugih koronavirusa i gripa, autori kažu da je u ovom slučaju važniji izostanak raširenog imuniteta na covid-19.\n„Primećujemo određen uticaj klime na raširenost i ‘tajming’ pandemije, ali uopšteno govoreći, virus će nastaviti da se širi jer među stanovništvom nema dovoljno imuniteta“, objasnila je Bejkerova.\nOna podseća pritom na zemlje poput Brazila, Ekvadora ili Australije u kojima toplije vreme nije imalo nekog većeg uticaja na pandemiju.\n„Ne čini se da klima reguliše širenje virusa“, naglasila je „Bez mera kontrole ili vakcine, virus će nastaviti da se kreće među velikim delovima svetske populacije i tek će kasnije postati sezonska bolest, nakon što mu se smanje ‘zalihe’ neizloženih domaćina“, kažu autori.\nZa potrebe studije oni su sproveli nekoliko simulacija o tome na koji bi način virus mogao da reaguje u različitim klimatskim uslovima. U svim zemljama klima je postala bitan faktor tek nakon što su veliki delovi populacije stekli imunitet.\n„Što se u populaciji izgradi više imuniteta, to će uticaj klime na virus rasti. Tek će tada velika pandemija postati sezonska infekcija“, rekla je Bejker.\nHoće li leto zaustaviti koronavirus?\nNaučnik Gordan Lauc na Fejsbuku je pre nekoliko dana podelio vest o istraživanju američkog univerziteta Harvard, koje je potvrdilo da bi koronavirus mogao biti sezonalan.\n„Analiza širenja virusa na 3.739 lokacija po svetu potvrdila je pretpostavku o značajnoj sezonalnosti SARS-CoV-2 virusa. Vreme nije naravno jedini faktor tako da se ne treba baš potpuno opustiti i vratiti na staro, ali ova vest budi nadu da opuštanje mera koje se sada događa neće dovesti do novog talasa pandemije. To verovatno isto znači da bismo što pre trebali da otvorimo škole i omogućimo deci da imaju normalan kraj školske godine. Za one koji po medijima viču da su stroge mere bile pogrešne, ovo je loša vest, jer potvrđuje da bismo bez odlučnih mera u martu imali vrlo eksponencijalni rast zaraženih i mnogo mrtvih i bolesnih u Hrvatskoj. Ovo je loša vest i za one koji se zalažu za zadržavanje ili ponovno uvođenje strogih mera, jer pokazuje da su u ovo doba godine dovoljne i vrlo blage mere opreza“, napisao je Lauc.\nŠto je otkrila studija sa Harvarda?\nVeliko istraživanje koje su sproveli Harvard, MIT i druge institucije proučavalo je kako vremenski uslovi, tačnije porast temperature i vlažnosti, utiče na širenje koronavirusa, prenosi Vašington Post.\nProučavali su 3.739 lokacija širom sveta i zaključili da prosečne temperature iznad 25 stepeni Celizijusa znatno smanjuju rizik od infekcije. Svaki dodatni porast temperature od 0,6 stupnja iznad tog nivoa povezan je sa smanjenjem od 3,1 odsto u reproduktivnom broju virusa, nazvanom R0. To je prosečan broj novih infekcija koje generiše svaka zaražena osoba. Kada R0 padne ispod 1, epidemija počinje da nestaje.\nMeđutim, kako napominju naučnici, kao i svako slično istraživanje dosad, i ovo je potvrdilo da leto neće u potpunosti zaustaviti pandemiju. Naučnici napominju kako će se koronavirus verovatno ponašati kao SARS i MERS, odnosno da će slabiti tokom toplijeg vremena, ali i da to znači da će nakon leta rasti broj infekcija na jesen.\nDejvid Hejman, profesor sa londonske škole za higijenu i tropsku medicinu, upozorava da ovakve studije treba uzeti sa velikim oprezom.\n„To su istraživanja u laboratoriji, nisu stvarne situacije. Iz dana u dan svedočimo o prenosu covida-19 u većini delova sveta, čak i u tropskim područjima“, rekao je Hejman.\nŠto se tiče istraživanja uticaja vlažnosti vazduha na širenje virusa, studije su pokazale da se virusi poput koronavirusa i virusa gripa brže šire po suvom vazduhu, dok veća vlažnost vazduha dovodi do toga da kapljice virusa brže padaju na tlo i kraće se zadržavaju u vazduhu.\nCapak: Drugi talas je izvestan\nŠef HZJZ-a Krunoslav Capak rekao je kako je drugi talas epidemije izvestan.\n„Samo su dva scenarija ako virus ne nestane ili se promeni – ili kolektivni imunitet ili vakcinacija. Vakcine neće biti unutar godinu dana. Preko leta će doći do pauze. Ako virus bude sezonski, kao grip, vrlo je verovatno da se na jesen vraća taj drugi talas. Ako nastavimo sa ovakvom dinamikom, onda će ostati dovoljan broj osetljivih osoba da se bolest opet pokrene“, rekao je Capak u nedavnom intervjuu za Al Džaziru.


[ Pregleda: 15334 | Odgovora: 14 ] > FB > Twit\nMinelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 29.07.2007. u 22:30 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 07:16 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 07:51 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 08:18 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 08:37 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 10:30 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 10:41 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 10:43 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 12:23 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 12:49 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 30.07.2007. u 13:50 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 16.08.2007. u 21:03 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 17.08.2007. u 18:09 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 18.08.2007. u 10:57 - pre 174 meseci\nRe: Minelab metal detektor, dali je dozvoljeno koristiti ??? 10.09.2007. u 20:53 - pre 173 meseci\nRegistrovani: 3 ( bojanum, Nebojsa Milanovic, bordzija )


The Lord of the Rings Journeys in Middle Earth Dwellers in Darkness Expansion | Drustvena i edukativna igra\nThe Lord of the Rings Journeys in Middle Earth Dwellers in Darkness Expansion\nDruštvena igra The Lord of the Rings Journeys in Middle Earth Dwellers in Darkness Expansion kutija\nThe Lord of the Rings Journeys in Middle Earth Dwellers in Darkness Expansion kutija ekspanzije\nDruštvena igra The Lord of the Rings Journeys in Middle Earth Dwellers in Darkness Expansion sadržaj\nThe Lord of the Rings Journeys in Middle Earth Dwellers in Darkness Expansion sadržaj ekspanzije\nThe Lord of the Rings Journeys in Middle Earth Dwellers in Darkness Expansion je pakovanje koje sadrži 3 veoma detaljne, neofarbane figure koje predstavljaju zlikovce istaknute u Shadowed Paths kampanji i Haunting of Dale kampanji za društvenu igru The Lord of the Rings Journeys in Middle Earth. Pored toga sadrži i 6 novih predmeta i 3 nove uzbudljive titule.\nZahteva osnovnu društvenu igru The Lord of the Rings Journeys in Middle Earth i Shadowed Paths ekspanziju kako biste igrali.


Izmasakrirali dječaka (11) na groblju u Zenici! Ma... Četrnaest mjeseci nakon ubistva, avgusta 1973. Višnja Pavlović i Dragomir Bajčeta strijeljani su negdje kod Sarajeva. Bila je to jedna od posljednjih smrtnih kazni izvršenih u BiH. Sahranjeni su u neobilježenim grobovima, u skladu sa tadašnjim zakonima da s...\nMuža isjekla motornom pilom, pa skuhala dijelove t... 'Ušao sam u dnevnu sobu. Srđan je ležao mrtav u lokvi, bez noge. Krvi je bilo svuda, po zidovima, a na šporetu lonac u kojem su se kuhali odsječeni dijelovi tijela, vjerovatno da bi ih lakše odvojila od kostiju', govori Damir i dodaje da je Tereza imala nam...\nUbistvo sarajevskih policajaca: Aleksandar Macan ž... Sporazum se odnosi na produženo krivično djelo teška krađa, a dobio bi status svjedoka, kaže Tomić\nZavršena obdukcija starice\nDetalji monstruoznog zločina u Hercegovini: Sin pr... Za ubistvo se za sada sumnjiči njen sin J.V. (53) koji je lišen slobode i koji će danas biti doveden u Okružno javno tužilaštvo u Trebinju radi saslušanja, ali se izvještaj sa saslušanja očekuje najvjerovatnije tek sutra\nBrutalni zločin u Nevesinju: Sin osumnjičen da je ... Prema nezvaničnim saznanjima, nesrećna žena ubijena tupim predmetom\nNakon ubistva u Prijedoru\nZašto se Dodik petlja u istragu i zašto MUP RS nij... Kao direktni izvršilac osumnjičen je Banjalučanin Aleksandar Miljatović, dok je kao organizator ovog djela osumnjičen Dalibor Railić kojem je Sud BiH odredio pritvor\nbio na uslovnom otpustu\nCure detalji sa saslušanja: Uhapšeni Mijatović pri... Osumnjičeni za ubistvo prijedorskog policajca Radenka Bašića bio je na uslovnom otpustu\nSaslušano više osoba zbog ubistva načelnika Bašića... Svako jutro je išao pješke na posao jer je njegov stan udaljen od policije desetak minuta pješke. Radenko Bašić je skoro 30 godina bio u policiji. Inspektor je bio godinama, zatim u Odjeljenju za opći kriminalitet, a posljednje dvije godine načelnik Sektora...\nVIDEO/ Detalji zločina koji je šokirao građane BiH\nSve zbog ovaca u tuđoj njivi: Iz pištolja ubijen S... On je policajcima predao vatreno oružje, odnosno pištolj iz kojeg je, po svemu sudeći, ubio komšiju


Jedan začin izbeleće vaše zube do savršenstva (VIDEO)\n► Jedan začin izbeleće vaše zube do savršenstva (VIDEO)\nSve što vam treba za prirodno izbeljivanje zuba su začin kurkuma i kokosovo ulje. Blogerka Fara Dukai otkriva kako.\nAko se plašite da će vam od žute kurkume ostati fleke po zubima, opustite se.\nPripremite malo kurkume i kašičicu kokosovog ulja koje treba da bude čvrsto.


Pitanja u vezi djece s teškoćama u razvoju i odraslih s invaliditetom | UNICEF Hrvatska\nCOVID -19:Pitanja u vezi djece s teškoćama u razvoju i odraslih s invaliditetom\nPoznato je da zdravstveni problemi imaju nerazmjerno velik utjecaj na osobe koje su u socijalno nepovoljnom položaju i koje su marginalizirane. U kontekstu pandemije virusa COVID-19, rizik od izlaganja bolesti, komplikacija i smrtnog ishoda može biti veći za osobe s invaliditetom, budući da:\nOsobe s invaliditetom su nerazmjerno zastupljene među starijom populacijom, za koju se zna da je izložena većem riziku u pandemiji virusa COVID-19. Procjenjuje se da preko 46% svjetske populacije starije od 60 godina ima neki oblik invaliditeta\nDjeca s teškoćama u razvoju i odrasli s invaliditetom mogu već patiti od nekih bolesti koje povećavaju rizik od ozbiljnih komplikacija izazvanih virusom COVID-19\nOsobe s invaliditetom su nerazmjerno zastupljene među onima koji žive u siromaštvu. Utvrđeno je da će virus COVID-19 vjerojatno teže pogoditi one koji pripadaju grupama nižeg socio-ekonomskog statusa\n Procjena Odjela UN-a za ekonomska i socijalna pitanja. Napominjemo da procjene mogu varirati ovisno o kontekstu zemlje: https://www.un.org/development/desa/disabilities/disability-and-ageing.html\n Vidjeti, npr., https://www.weforum.org/agenda/2020/03/coronavirus-pandemic-inequality-among-workers/\n(PDF, 302,00 KB)


Niški Portal | Automobilom uleteo u dvorište\nutorak 02-03-2021 03:23\nNišlija M.G. (45) sleteo je putničkim automobilom sa kolovoza ulice Kosovke devojke, nastavio vožnju preko trotoara, srušio ogradu i uleteo u dvorište porodične kuće. Saobraćajna nezgoda dogodila se sinoć oko 22,30 i pričinjena je velika materijalna šteta i na vozilu i na ogradi pored ulice. Ipak, vozač je imao sreće i osim posekotina nije zasobio teže telesne povrede. Uvišaj na mestu događaja izvršila je saobraćajkna policija niške PU.\nUzrok nezgode je po svemu sudeći neprilagođena brzina kretanja putničkog automobila ovom gradskom saobraćajnicom.


TUKAO MLADIĆA PIŠTOLJEM: Uhapšen osumnjičeni za prebijanje na pumpi | Novosti.rs\nPolicija u Lebanu ga je ubrzo pronašla i uhapsila.\nOn se tereti za krivična dela nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija i laka telesna povreda.\nOdređeno mu je zadržavanje do 48 sati i on je uz krivičnu prijavu priveden nadležnom tužilaštvu u Leskovcu, saopštila je Policijska uprava u tom gradu.\nhapšenje Lebane prebijanje mladića pištolj benzinska pumpa


Simović: Domaćini razumjeli podršku Vlade iskazanu kroz Agrobudžet\nnedjelja, 18 februar 2018 12:04\nPotpredsjednik Vlade i ministar poljoprivrede Milutin Simović ocijenio je danas, gostujući na Radiju Crne Gore, u emisiji „Nedjeljom o selu i poljoprivredi“, da je izuzetno veliko interesovanje poljoprivrednika na prezentacijama Agrobudžeta, koje se ovih dana održavaju u crnogorskim opštinama, potvrda povjerenja, partnerstva i pozitivan odgovor na poruku koja dolazi iz Vlade kroz usvojeni Agrobudžet za ovu godinu.\nPrepune sale na prezentacijama Agrobudžeta koje su ovih dana održane u Nikšiću, Kolašinu i Mojkovcu, kao i na radionicama Zimske škole za poljoprivrednike održanim na Žabljaku i u Pljevljima, prema riječima Simovića, ohrabruju i pokazuju da poljoprivrednici žele čuti živu riječ stručnih službi, više nego administrativnu komunikaciju, i da su veoma zainteresovani za sve mogućnosti podrške, a koje su brojne.\nOn je dodao da će široka komunikacija sa poljoprivrednicima koja je pokrenuta nakon usvajanja Agrobudžeta, kako bi se potencijalni korisnici upoznali sa svim i brojnim mogućnostima koje su obezbijeđene, biti nastavljena i u drugim opštinama,\n„Agrobudžet nosi poruku podrške domaćinima, poruku da zajednički možemo i treba da više uradimo, da povećamo postojeći dohodak i da otvorimo što više novih radnih mjesta, kazao je potpredsjednik Simović.\nNa konstataciju urednika emisije da do sada nije bilo ozbiljnijih primjedbi na mjere Agrobudžeta, niti od strane stručne javnosti, niti od opozicionih partija, Simović je kazao da su i struka i nauka bili aktivni u fazi dizajniranja Agrobudžeta i da pokazuju puni angažman u njegovoj implementaciji, te da su „vrlo rijetki oni koji to posmatraju sa umišljenih akademskih visina“\n„Opozicione partije se ne oglašavaju ovim povodom, a i kada to učine to je iz kratkoročnih politikantskih razloga. Briga o sektoru poljoprivrede zahtijeva ovakav i u narednim godinama još veći budžet, podrazumijeva odlazak na teren i neprekidnu komunikaciju sa proizvođačima i od stručnih službi i od donosioca odluka. To je jedini put da se razumiju stvarni problemi i da se nalaze mogući i realni odgovori. To upravo očekuju i traže naši domaćini. S druge strane opozicija takav naš odnos zna da kritikuje“, kazao je Simović.\nPotpredsjednik Vlade je istakao da je Agrobudžet usmjeren u sve regione, i južni, a posebno sjeverni, jer na sjeveru su upravo najveće razvojne šanse u sektoru poljoprivrede.\n„Sjever je naša razvojna šansa i naša obaveza“, poručio je Simović.\nPokretanje proizvodnje u Bjelasici Radi politički gubitnici pokušavaju da proglase zatvaranjem\nUpitan da prokomentariše optužbe opozicionih partija koje kritikuju odnos Vlade prema sjeveru, posebno kada je riječ o nekadašnjim fabrikama kao što je Bjelasica Rada, a što su u nedavnom saopštenju Demokrate uzele kao primjer neispunjenih obećanja Vlade prema sjeveru, Simović je kazao da to nije „ništa novo kada su pojedine opozicione partije u pitanju“.\n„Kao što smo bili u prilici da čujemo ovih dana da su svoje poraze proglašavali pobjedama, tako i aktivnosti pokretanja proizvodnje u fabrici „Bjelasica Rada“ pokušavaju da proglase zatvaranjem. Samo još neko treba da povjeruje u to. Srećom, građani su mudri i ne vjeruju im i zbog toga će i dalje biti gubitnici na političkoj sceni, a Vlada će veoma brzo privesti ono što sam i rekao prilikom posjete Bijelom Polju i fabrici – da ćemo pokrenuti proizvodnju, da ćemo obezbijediti nova radna mjesta, da ćemo valorizovati potencijale za proizvodnju i supstituciju uvoza od preko 6 miliona € godišnje i stvoriti pretpostavke za izvoz. Upravo ove konkretne napore pojedine opozicione partije nazivaju zatvaranjem fabrike, a sa takvim neistinama u svojoj kampanji „od vrata, do vrata“, nije ni čudo što su im najčešće zatvorena vrata, samo o tome ne pričaju“, poručio je Simović.\nIPARD velika šansa i veliki zadatak\nSimović je slušaocima emisije “Nedjeljom o selu i poljoprivredi”, detaljno pojasnio koncept ovogodišnjeg Agrobudžeta i mjere podrške svim sektorima, posebno potencirajući novine, kao što je omogućavanje većeg obuhvata korisnika podrške.\nU susret objavljivanju prvog javnog poziva za korišćenje pretpristupnih sredstava EU, kroz IPARD Program, Simović je kazao da će to biti istovrmeno i velika šansa i veliki zadatak.\n“Veliki IPARD je šansa za veliki iskorak u poljoprivredi i u primarnom i u prerađivačkom sektoru. Ovo je veliki zadatak za korisnike, ali i za brojne institucije i na državnom i na lokalnom nivou“, kazao je Simović ističući da je Vlada ovih dana, osim Ministarstvo poljoprivrede, zadužila i drugih pet ministarstava da prioritet u radu daju predmetima vezanim za dokumentaciju na osnovu koje se ostvaruje pravo na podršku iz IPARD- a.\nIstovremeno, kako je kazao, Vlada je preporučila i lokalnim samoupravama da pokažu odnos efikasnosti i brige prema korisnicima sa njihovog područja.\nViše iz ove kategorije « Izdavanje stanova "na divlje": Država ćuti, hotelijeri kukaju, a vlasnici pune džepove Simović: Povezanost poljoprivrede, turizma i trgovine je interes sva tri sektora »


Vlada ne menja politiku prema Kosovu | Politika | DW | 22.09.2012\nVlada ne menja politiku prema Kosovu\nVlada Srbije rešena je da nastavi primenu sporazuma postignutih u Briselu, pa i najspornijeg o integrisanom upravljanju administrativnim prelazima, izjavio je Dejan Pavićević. Koštunica hoće sporazum pred Ustavni sud.\nNa konferenciji za novinare u Beogradu, direktor Kancelarije za stručne i operativne poslove u pregovaračkom procesu Dejan Pavićević je rekao da je moguće da se i delovi tog sporazuma koji, kako je ocenio, "nisu ni malo povoljni" za Srbiju, učine prihvatljivijim.\n"Treba biti realan da se neke velike i značajne promene ne mogu načiniti, ali se poboljšanja mogu postići", kazao je Pavićević i dodao da ti delovi mogu biti promenjeni kroz rad implementacionih grupa Beograda, Brisela i Prištine, kako bi postali "možda malo" povoljniji za Srbiju.\nNajnepovoljniji delovi sporazuma\nUpitan da konkretizuje najnepovoljnije delove Sporazuma, Pavićević je rekao da tu spada "sve ono što može ugroziti stanovništvo na Kosovu i sve što neko može tumačiti kao implicitno priznanje nezavisnosti".\n"Otvoreno govoreći, najveći problem može biti i prisustvo kosovskih carinika na svim administrativnim prelazima. Ono što je dvosmisleno i provlači se i kroz taj sporazum i kroz Sporazum o slobodi kretanja, jeste izvršna uloga Euleksa na Jarinju i Brnjaku", kazao je Pavićević.\nTomislav Nikolić u Briselu (14.06.2012)\nOn je istakao da je važno da se zna da Vlada Srbije nije promenila politiku prema Kosovu i dodao da je državna platforma o rešavanju problema Kosova "poprilično uobličena" i da se na njoj ozbiljno radi.\n"Vlada i kabinet predsednika i sve ostale institucije uključene u proces rade kako bi se sa ozbiljnom platformom pristupilo nastavku pregovora. Greške više ne smeju da se dozvole", kazao je Pavićević.\nPrema njegovim rečima, "mnoge stvari će biti jasnije posle (predstojećeg) razgovora predsednika Srbije Tomislava Nikolića i visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton". "Cilj Srbije je da se dijalog premesti na viši, politički nivo" dodao je Pavićević.\nKoštunica hoće dijalog pred ustavni sud.\nPredsednik Demokratske stranke Srbije Vojislav Koštunica izjavio je danas da će ta stranka podneti inicijativu Ustavnom sudu da stavi van snage uredbe koje su nastale na osnovu sporazuma koji su u Briselu potpisani između Beograda i Prištine.\nVojislav Koštunica (17.02.2008.)\n"Istovremeno, DSS će od Ustavnog suda tražiti da obustavi sprovođenje svih akata i radnji koji proističu iz ovih sporazuma dok traje postupak ocene ustavnosti, da ne bi nastale dugoročne štetne posledice", naveo je Koštunica u pisanoj izjavi dostavljenoj agenciji Beta.\nPredsednik DSS je izrazio uverenje da su sporazumi koji su u Briselu postignuti između predstavnika Beograda i Prištine protivustavni, da krše pravni poredak Srbije i da su suprotni srpskim nacionalnim i državnim interesima.\n"Najbolji način za državu da se reši ovih štetnih sporazuma jeste da Ustavni sud zbog neustavnosti sve ove odredbe stavi van snage", zaključio je Koštunica.\nAutor: Agencije, Beta\nKljučne reči dijalog, brisel, srbija\nTrajni link http://p.dw.com/p/16Cjt


Hotelijeri i ugostitelji primenjuju mere epidemiologa | KOPAONIK\nHotelijeri i ugostitelji primenjuju mere epidemiologa\nBy BS 26 decembra, 2020 22:06\nZimska sezona je počela, ali i goste i domaćine muče mnoge nedoumice i iskušenja kojima se mora odoleti da bi zdravi na odmor otišli i još se zdraviji vratili. Hotelijeri i ugostitelji primenjuju i strože mere od onih koje preporučuju epidemiolozi jer od narednih meseci zavisi hoće li očuvati posao.\nSlike gužve u redu za žičaru od 4. decembra, prvog dana rada ski-centra Kopaonik, kružile su društvenim mrežama. U Skijalištima Srbije priznaju da ih je navala skijaša iznenadila i pored toga što je tog dana skijanje bilo besplatno. Kažu da su problem rešili sutradan, povećanjem broja redara.\n„Oni su ovlašćeni i dužni da kontrolišu skijaše, da li nose zaštitne maske, da li imaju rukavice, da li poštuju propisano rastojanje od najmanje metar i po i ukoliko dođe do toga da neki skijaš odbije da ispoštuje proceduru i ova pravila, on može njega da izdvoji iz reda, da ga udalji i da mu u krajnjem slučaju oduzme ski-pas“, kaže Ana Jovanović iz Skijališta Srbije.\nOve zime, žičare će primati dvostruko manji broj skijaša od predviđenog, pa će tako na primer na šestosednoj žičari moći da budu najviše tri skijaša.\nHotelijeri su svesni da im od zdravlja gostiju ove zime, zavisi posao i radna mesta.\n„Od samog ulaska u hotel gostima su na raspolaganju sva moguća zaštitna oprema a redovno se radi isterilizacija kompletnog hotelskog prostora. Posebnu pažnju posvećujemo načinu na koji se služi hrana i piće u ovim izmenjenim okolnostima i tu su apsolutno na snazi najviše moguće higijenske mere“, kaže Svetlana Kostić iz „MK rizorta“, Kopaonik.


06. 10. 2018. ⋆ P-portal\nP-portal » listopad 2018 » 06. 10. 2018.\nU godini kada se obeležava 200. godišnjica od izlaska prvog izdanja Srpskog rječnika (1818) Vuka Stefanovića Karadžića i 150. godišnjica od kada je Vukov pravopis\nOlivera Radović / P-portal.net\t06. 10. 2018.\nŽivimo u vremenu u kome je interes mladih za zanatska zanimanja iz godine u godinu sve manji, što je dovelo i do povećanja cena tih\nDragana Zečević / P-portal.net\t06. 10. 2018.


Procureli novi Samsung Galaxy S9 detalji | PC Press\nProcureli novi detalji o Samsung Galaxy S9\n20. februar 2018. 9. mart 2018. Aleksandar Mirković\nKako se bliži dan predstavljanja novog Samsung Galaxy S9 modela, tako sve više stižu nezvanične informacije o specifikacijama i izgledu novog telefona.\nPo starom dobrom običaju, curenje informacija o novom modelu telefona eksponencijalno se povećava kako se približavamo zvaničnom predstavljanju. Ovo predstavlja jedan vid promocije proizvoda kako bi se pričalo o njemu pred izlazak, jer svi želimo da saznamo više ukoliko je to “nezvanično”. Samsung Galaxy S9 nije izuzetak pa tako u poslednje vreme informacije “cure na sve strane”. Ovog puta informacije su stizale iz više izvora.\nNove Samsung Galaxy S9 fotografije i specifikacije\nOno što do sada znamo je da će modeli S9 i S9+ imati nekoliko opcija što se tiče boje, biće tu i 3D emodžija (slično kao iPhone X), a jasno je i da će fokus promocije biti na kamerama i kvalitetnu fotografija i videa. Najnovije informacije, koje je otkrio nemački Winfuture, donele su nove zvanične rendere telefona. Telefon je prikazan u više boja, kao što možete da vidite ispod.\nFotke potvrđuju da će telefon imati stereo zvučnike, a pretpostavlja se da će postojati i dve zadnje kamere od 12 MP na većem S9+ modelu. Sa prednje strane će se nalaziti kamera od 8 MP. Dizajn telefona nije preterano promenjen u odnosu na S8, a najveća promena je postavljanje senzora za otisak prsta na poleđinu, ispod kamere. To nisu sva curenja koja su se desila u poslednja 24 sata. Prazniku otrivanja nezvaničnih informacija pridružio se novinar Evan Blass poznat po curenjima. On je otkrio novu boju telefona, titanium sivu:\nTrenutno se praktično zna sve o novom Samsung Galaxy S9 modelu. Novi flegšip će imati superiorni hardver, a koristiće se i nova legura od koje će biti napravljeni novi telefoni. Ako vam sve to nije dovoljno, tu je i video koji prikazuje Samsung Galaxy S9, kako biste u potpunosti znali šta vas očekuje. Zvanično predstavljanje se očekuje 25. februara na Mobile World Congress-u u Barseloni.\nTagovi: AKG, curenje informacija, Galaxy, mobilni telefoin, MWC, S9, Samsung Galaxy S9, slike, specifikacije\n← Facebook se bori protiv Rusije – razglednicama\nOpportunity rover – 5.000 dana na Marsu →


U Ankari oslobođeno 1.200 vojnika - 23.07.2016, Sputnik Srbija\nU okviru istrage po predmetu pokušaja vojnog puča u Turskoj, Tužilaštvo je donelo odluku da pusti iz pritvora 1.200 vojnika. 23.07.2016, Sputnik Srbija\n11:36 23.07.2016 (Osveženo: 11:40 23.07.2016)\n© REUTERS / Murad SezerTurska vojska postavila straže na trgu Taksim u Istanbulu\nU okviru istrage po predmetu pokušaja vojnog puča u Turskoj, Tužilaštvo je donelo odluku da pusti iz pritvora 1.200 vojnika.\nTokom istrage o pokušaju prevrata, vlasti su privele više od 10.000 ljudi, a desetine hiljada predstavnika raznih sfera života u Turskoj dobilo je otkaz. Međutim, danas je, po završetku istrage, doneta odluka da se pusti 1.200 vojnika uhapšenih zbog sumnje da su bili umešani u vojni puč, piše „Jeni šafak“.


Dogradonačelnik Jurišić primio delegaciju njemačkog pokrajinskog parlamenta Hessen-a\nZamjenik gradonačelnice Sarajeva Josip Jurišić, te vijećnici u Gradskom vijeću Emin Švrakić, Idriz Hodžić i Ana Havel primili su višečlanu delegaciju njemačkog pokrajinskog parlamenta Hessen-a. Dogradonačelnik Jurišić goste iz jedne od najjačih pokrajina centralne Njemačke upoznao je sa administrativno-pravnim položajem Sarajeva kao glavnim gradom BiH, načinom na koji funkcionira Grad Sarajevo, te nadležnostima i njegovom teritorijalnom organizacijom.\n18. Aprila 2007. in Novosti\nGradonačelnica Borovac na Konferenciji o reformi javne uprave u Beogradu\nNa poziv gradonačelnika Beograda i predsjednika Asocijacije multietničkih gradova Jugoistočne Evrope – PHILIA gradonačelnica Sarajeva Semiha Borovac danas učestvuje u radu međunarodne konferencije pod nazivom "Reforme uprave i saradnja glavnih gradova Jugoistočne Evrope".


Doktor Bjeković: Mi ne priznajemo autoritet i kredibilitet doktora Јovana Okuke i njegove naredbe nećemo izvršavati - Zvornicki.ba\nDoktor Bjeković: Mi ne priznajemo autoritet i kredibilitet doktora Јovana Okuke i njegove naredbe nećemo izvršavati\nLjekari Opšte bolnice Zvornik i danas su ispred zdravstvene ustanove održali polučasovni informativni skup u znak podrške smijenjenom direktoru ove bolnice Miloradu Drljeviću.\nDoktor Goran Bjeković ortopedski hirurg u Opštoj bolnici je rekao da će nastaviti svakodnevno održavati informativne skupove u trajanju od 15-30 minuta ispred ili u bolnici s ciljem informisanja zadravstvenih radnika i javnosti o dešavanjima u bolnici Zvornik o čemu je obavijestio i novog direktora Јovana Okuku od koga su stigle određene naredbe .\n“Mi ne priznajemo autoritet i kredibilitet doktora Јovana Okuke i njegove naredbe nećemo izvršavati”, rekao je Bjeković i dodao da će nastaviti sa održavanjem protesta do daljneg dok se ne ispune njihovi zahtjevi i još jednom pozvao predsjednika Republike Srpske, kao jedinog mjerodavnog, da riješi ovaj problem u Opštoj bolnici\nHirurg Zoran Komljenović izrazio je zabrinutost kako će bolnica funkcionisati u narednim danima jer su svi načelnici i pomoćnici službi i šefovi odsjeka podnijeli ostavke.\nBolnica je hijerarhijska ustanova u kojoj postoji odgovornost od višeg ka nižem, mi sada ne znamo ni ko odgovara na tim odjeljenjima, ko vodi vizitu, ko sastavlja dnevne obaveze, mi radimo po svojoj savjesti da niko od pacijenata ne trpi, ali ovo je uvođenje u jednu anarhiju i ja ne znam ko može da podržava jedan ovakav haos, istakao je Komljenović\nKomljenović je rekao da Okuka sprovodi represivne mjere i ponovio da su dobili obavještenje o zabrani okupljanja u vrijeme trajanja radnog vremena i da će protiv onih koji se okupljanju biti pokrenute disciplinske mjere, kao i da im je određeno kada mogu da prave pauze.\nZa deset godina od kako je Drljević direktor nije bilo toliko represivnih mjera koliko je VD direktor Okuka sprovao u ovih nekoliko dana, stalno su neke prijetnje, šalje nam policiju i stvara napetost, ističe Komljenović\nNa pitanje da li će neki doktori odustati od ovih informativnih skupova jer novi direktor Okuka razgovara pojedinačno sa svima koji su podnijeli ostavke kako bi bili imenovani rukovodioci službi, Komljenović je rekao da je sve moguće, ali da on govori u svoje ime i da će nastaviti sa informativnim razgovorima ispred bolnice.\nKomisija ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske izvršila je 23. oktobra primopredaju dužnosti između novoimenovanog vršioca dužnosti direktora Okuke i bivšeg direktora Drljevića, koji nije prisustvovao radu ove komisije.\nVlada Republike Srpske razriješila je Milorada Drljevića sa funkcije direktora Opšte bolnice Zvornik, 12. oktobra, a za vršioca dužnosti imenovala Јovana Okuku, koji je juče preuzeo dužnost.\nTagged bjekovic, bolnica, doktor komljenovic, doktor Okuka, Doktori, Zdravlje\nPrevZasjedao gradski štab za vanredne situacije\nNextZa 13 dana više od 1500 vozača zaradilo kazne na području PU Zvornik


MNOGOSTRUKA LICA KANONA: КАНОН ili KANONI mnoštvo pitanja sa odgovorima\nHome > Izdanja > MNOGOSTRUKA LICA KANONA: КАНОН ili KANONI mnoštvo pitanja sa odgovorima\nPitanja o kanonu\nPitanje o kanonu je političko pitanje. To pitanje je političko, zato što kanon nije samo jednostavni skup estetičkih, estetskih, umetničkih, književnih, kulturalnih, etičkih ili društvenih normi (navika, pravila, vrednosti, kriterijuma, voljnih odluka, bezinteresnih sudova). To pitanje je o materijalnim društvenim praksama kojima jedno društvo izvodi identifikaciju i interpelaciju individualno ili kolektivno situiranog subjekta kroz prividnu samorazumljivost umetnosti, književnosti ili kulture u konkretnim istorijskim i geografskim uslovima i okolnostima. Pitanje o kanonu nije neutralno pitanje aksiološki orijentisane estetike, već kulturalne teorije koja se pita o ideološkim aparatusima i njihovim brojnim i višeznačnim efektima u konkretnim društvenim istorijskim i geografskim praksama.\nAko se uspostavi suptilna analogija između rada kanona i ideologije , tada se može reći da kanon prilagođava individue umetnički ili književno posredovanim kulturalnim potencijalnostima subjektivizacije pribavljajući im imaginarne modele primarno ili sekundarno potrebne za identifikaciju društvenog života, tj. organizaciju svakodnevice, uživanje u seksualnim identifikacijama, regulaciju slobodnog vremena, provociranje ili usmeravanje fantazije, postavljanje tela u simbolički prostor - izvođenje individualnih ili kolektivnih fantazama. Kanon prilagođava individue hipotezama subjekta, a to znači da izvođenjem kanona u ponašanju individuuma, individuum postaje subjekt specifične kulture. To i jeste paradoks kanona: jer on je istovremeno nešto konstitutivno za subjekta unutar umetnosti ili književnosti, što se dešava samo kroz akciju individuuma koji postaje subjekt i kanon je nešto izvan subjekta što čini da mu se artefakti kulture (umetnička dela, književna dela, političke teze, etički stavovi) pojavljuju kao po-sebi razumljivi i, još važnije, prihvatljivi. Pri tome, kada je kanon na delu izgleda kao da kanona nema. Kanon kao i ideologija ne radi na transparentan ili pokazan način, već kanon je skriven iza mnogobrojnih potencijalnih efekata umetnosti ili književnosti kao po-sebi razumljiva prisutnost sveta (kamenje, magarci, mesec, vitezovi). Umetničko ili književno delo se u radu kanona pojavljuju kao po-sebi razumljivo događanje značenja i smisla koje vodi ka uživanju u smislu koje izgleda kao da je izvan bilo kakvog društvenog determinizma. Zato, ono što isključuje očiglednost društvenog iz kanona nije nikakav predljudski haos ili neodređeni bezdan prirode ili područje slobodne transcendencije, već određena društvena označiteljska praksa – stvarna osnova onoga što Freud naziva nesvesnim a Marx klasnim, a Foucault imenuje kao moć. Isključivanje transparentnosti društvenog iz rada kanona, kao i iz rada ideologije, jeste uslov za postojanje društvenog kao polja kroz koje se situiraju identiteti, moći i intersubjektivni odnosi:\nTako označiteljska praksa (npr. 'umetničko delo') odražava društveni sadržaj, donosi istinu o društvu upravo time što nije njen puki odraz, nego taj društveni sadržaj odražava u svom sopstvenom mediju, koji je i sam medij onoga što društvo potiskuje. Istina o društvu, naime nije istina samog društva, već istina onoga što društvo mora da ubije da bi opstalo.\nDrugim rečima, označiteljska praksa sveta umetnosti ili sveta književnosti odražava kanon, donosi istinu o društvu, upravo time što nije puki odraz društva, nego taj društveni sadržaj odražava u svom sopstvenom mediju, koji je i sam medij onoga što društvo potiskuje. Istina o društvu, naime nije istina samog društva, već istina onoga što društvo mora da ubije da bi opstalo. Zato kanon izgleda kao nešto što je autonomno od društva, a to znači kao prirodna pojava. Ne treba zaboraviti da se, na primer, zamisao autonomije umetnosti kao suštinske instance odigrava upravo od Kanta do Baudelairea, u vremenu kada evropska civilizacija postaje moderna hegemona i kolonijalna svetska sila. Kantove zamisli bezinteresnog suđenja i Baudelaireove zamisli umetnosti radi umetnosti kao temeljni koncepti modernog kanona bili su nemogući bez konstituisanja buržoaskog i kapitalističkog kolonijalnog sveta u okviru koga je društveno skrivalo (potiskivalo, cenzurisalo) sebe u ekskluzivnim i prividno autonomnim praksama umetnosti, tj. književnosti. Zato, umetnost i književnost, prividno, isključuju društvenost i pokazuju sebe kao nešto drugo od sebe same, tj. umetnost i književnost i kada prikazuju društveno kao da su nad-društveni ili izvan-društveni u ostvarivanju sebe kao kanonskog primera koji zastupa sebe kao ne-kanonsko delo: direktno ili prirodno dostupno, uhvatljivo, razumljivo. Mehanizmi rada ideologije i umetničkog i književnog kanona su slični po tome što čine ne-transparentnim odnos prema društvenoj, odnosno umetničkoj ili književnoj praksi.\nMala i male književnosti\nMale centralnoevropske, balkanske i, u političkom smislu, istočnoevropske književnosti nisu male po delima, koja mogu biti marginalna, manjinska, većinska, internacionalna, transnacionalna, nacionalna, individualna ili univerzalno umetnička. Mala književnost se ne određuje po formalističkim, estetičkim, poetičkim ili, čak, egzistencijalnim kriterijumima umetničko-književnog značaja i vrednosti, već po lokalnin kulturalnim infrastrukturama i njihovim političko identifikacionim ili kulturalno identifikacionim kriterijumima koji su efekat uticajnosti društvene prakse konkretnog društva. Drugim rečima, mala književnost je ona koja mora biti prevedena na veliki jezik da bi bila deo trans-nacionalnog čitanja. Mala književnost je ona koja mora da bude deteritorijalizovana prevodom na veliki jezik i, zato, svojim gubljenjem lokalne topologije (lokalne funkcije identifikacije kulture) dovedena do kao-univerzalnog na zapadno-evropski način velikih hegemonih kultura deteritorijalizovanog smisla čitanja, pa i razumevanja. S druge strane, mala književnost prelaskom sa polaznog jezika na veliki jezik zadržava sećanje na mali jezik kao egzotični trag bliskog ili dalekog drugog.\nAli, mala književnost je i ona književnost, ako sledimo Deleuzea i Guattaria, koja nastaje delovanjem jedne manjine u okviru velikog jezika druge kulture. Ovako shvaćena mala književnost je obeležena jakim koeficijentom deteritorijalizacije – na primer:\nNemogućnost da se piše drugačije do na nemačkom, zato što praški Jevreji imaju osećanje nesvodive različitosti u odnosu na prvobitnu češku teritorijalnost. A nemogućnost da se piše na nemačkom posledica je deteritorijalizacije samog nemačkog stanovništva, tlačiteljske manjine koja govori jednim jezikom odsečenim od masa, nalik na 'papirnati' ili veštački jezik, a pogotovu Jevreja, koji, u isti mah, čine deo te manjine i iz nje su isključeni, kao 'Cigani koji su ukrali nemačko dete iz kolevke'. Ukratko, praški nemački je deteritorijalizovani jezik, pogodan za čudnovate manjinske upotrebe (up. u jednom drugačijem, današnjem kontekstu, ono što su crnci u stanju da učine sa američkim jezikom).\nMale kulture karakteriše i to da je sve u njima političko, a to znači u Deleuzeovom i Guattarievom smislu da se zbog skučenosti njenog prostora svaka situacija trenutno vezuje za politiku. Zatim, da sve poprima kolektivnu vrednost:\nDakle, tri osobine male književnosti su deteritorijalizacija jezika, uključivanje pojedinca u neposredno-političku sferu i kolektivno sastavljanje iskaza. To znači da se pridev 'mala' ovde više ne odnosi na neku pojedinačnu književnost, već na revolucionarne uslove svake književnosti koja nastaje unutar takozvane velike (ili etablirane) književnosti.\nSvaka manjinska književnost po Deleuzeu i Guattariju ima tu moć iskliznuća unutar tela velike književnosti.\nZnači, prvi koncept male književnosti je konzervativni koncept književnosti kulture i društva koje nema hegemonu moć, a drugi koncept (delezovsko i gatarijevski) je koncept književnosti koja nastaje kao manjinska književnost na velikom jeziku. Konzervativni koncept govori o tome da je jedna književnost (rasna, etnička, klasna, rodna /gender) stabilno teritorijalizovana i da je ta stabilna teritorijalizacija čini malom (belom, srpskom /bosanskom, hrvatskom, mađarskom, estonskom, finskom, danskom, portugalskom/, građanskom, heteroseksualnom). Njeni prevodi je deteritorijalizuju, dok je brisani (ili odlagani) tragovi teritorijalizacija čine egzotičnom za hegemone ili velike književnosti. Koncept manjinske književnosti se pokazuje kao deteritorijalizovana književnost koja svoj neukorenjeni koncept rase, etnosa, klase ili roda čini otvorenim i nestabilnim, mada često očajnički žudeći za teritorijalizacijom i ponudom odslikavajućih nemogućih teritorijalizacija hegemone kulture. Njene interpretacije na velikim jezicima u kojima kao manjina nastaju, ili prevodi na hegemone jezike čine je ne-egzotičnom zbirkom tragova. Ona postaje dokazom za naprsline unutar velikog vladajućeg jezika. Te naprsline pokreću i pokazuju lokalna znanja i moći koje veliki jezik skriva – tj. ne čini transparentnim.\nAli, ova podela na veliku književnost i male književnosti je priča iz epohe modernizma. Danas, u epohi globalizma i razlikujućih multikulturalizama i/ili transkulturalizama stvari stoje znatno složenije i u empirijskom identifikovanju aktuelnosti i u istorijskom interpretiranju prošlosti. Pojam male književnosti se više ne odnosi samo na etničke i državne književnosti malih naroda, kultura ili država, već i na složene materijalne književne prakse različitih identifikacionih grupa u okviru malih etničkih i velikih nad-etničkih književnosti. Jer, dok je u modernom dobu književnost interpretirana kao stvar naroda, dok je u epohi ubrzanih modernizama književnost postajala stvar hipoteza individualnih i autentičnih de-centriranja naspram središta velikih ili malih književnosti, dok je za postmodernu bilo bitno razlikovanje pluralnog mnoštva čvorova recepcije koji vode ka dovršecima književnog dela, u epohi globalizma dolazi do usredsređenja pažnje na mnogostrukost malih književnosti (potenciranja lokalnih moći) koje se istovremeno teritorijalizuju u odnosu na hegemonije ili univerzalnosti velikih književnosti, a deteritorijalizuju u odnosu na teritorijalizovane jezike kojima se služe. Zato se sa pravom danas može govoriti o trans-mikro-kulturalnim materijalnim književnim praksama koje nastaju na različitim jezicima koji se fragmentiraju u odnosu na teritorijalizacije malih i teritorijalizacije-deteritorijalizacije velikih hegemonih jezika.\nTaktike i primeri: konkretizacija\nPazite, nakon dvovekovnog pokušaja da se lokalni južno-slovenski jezici iz svojih teritorijalnih identiteta deteritorijalizuju stvaranjem srpskohrvatskog ili hrvatskosrpskog jezika, da bi se dobio univerzalni južnoslovenski jezik sličan velikim jezicima antičkog (grčki, latinski) sveta ili modernog sveta (francuski, italijanski, nemački, engleski, španski), kasnih 80-ih godina dolazi do raspada srpskohrvatskog ili hrvatskosrpskog na male jezike: srpski, hrvatski, bosanski, crnogorski, kao i na retke primere deteritorijalizovane upotrebe, namerne ili ne-namerne, srpskohrvatskog ili hrvatskosrpskog – čime se sada ovi jezici približavaju statusu malih jezika kao što su slovenački, makedonski, rusinski, romski – sa svim lokalnim teritorijalizacijama dijalekata ili žargona. Pored ove etničke linije na ovim sličnim ali kulturalno – danas – različitim i legitimnim teritorijalizovanim jezicima, dolazi do pojave manjinskih jezika generacijskih, klasnih ili rodnih grupa. Jer, na primer, danas u okviru srpskog i bosanskog jezika, ne postoji samo diferencijacija teritorijalizovane srpske i bosanske kulture, već i pojava manjinskih jezika, na primer, rokerskih grupa ili rodnih grupa (lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca ili heteroseksualnih jezika). Ako se od jezika vratimo književnosti, tada se mora postaviti pitanje kako na primer homoseksualni ili rokerski diskurs u okviru nacionalne književnosti žudi za teritorijalizacijom sebe, jer je deteritorijalizovan i na koji način on dovodi do toga da se jedna etnička književnost ne vidi kao homogena teritorija nacionalnog identiteta. Ako je reč, na primer, o ženskoj književnosti, nije u pitanju to koliki procenat spisateljica će biti uključen u izbor nacionalne visoke književnosti, već na koji način se deteritorijalizovana ženska književnost – kao mala književnost – na nacionalnom jeziku pokazuje kao druga koja traži svoju stvarnu ili fikcionalnu teritorijalizaciju i time pokazuje homogenu teritoriju etničke književnosti kao heterogeno polje uporednih ili konkurentskih svetova. Pri tome, mala književnost, na primer, lezbijska književnost unutar srpske književnosti jeste politička jer se mora homogenizovati unutar hegemonog polja dominantne etničke književnosti i time pokazuje da dominatna etnička književnost, na primer, srpska, nije univerzalno kanonizovana kao što sebe želi da realizuje na samorazumljiv način po uzoru na idealizacije velike hegemone i univerzalne (francusku, nemačku, englesku) književnosti. Važno je napomenuti da ovo nije situacija samo unutar južnoslovenskih kultura i društava, da sličnom logikom možemo posmatrati i velike, ali hibridne, kulture: američku kulturu koja danas ne postoji kroz jedan jezik (književni engleski) ili izvedeni književni američki, već kroz mnogostrukost engleskih jezika koji imaju lokalne deteritorijalizovane teritorijalizacije u okviru englesko-engleskog jezika (engleski američki, engleski kineski, engleski afroamerikanaca, engleski gay, engleski istočnoevropski, itd).\nKanon i srpska književnost\nSrpska književnost i njen jezik (srpski jezik) se strukturira između tri traumatične tačke: prvo, Vukovog revolucionarnog stvaranja srpskog književnog jezika i odbacivanja do tada važećeg književnog jezika sa celokupnom etničkom i internacionalnom tradicijom koju je taj jezik nosio; drugo, stvaranja srpskohrvatskog i hrvatskosrpskog jezika, kada je postojala politička težnja da se stvori jugoslovenski jezik pod hegemonim uticajem srpskog jezika; i treće, raspad druge Jugoslavije i stvaranje lokalnih konkurentskih jezika do tada dominantnom i hegemonom srpskom jeziku koji prestaje da bude dominantni južnoslovenski jezik. To su oni 'prošiveni bodovi' koji stvaraju osećaj nelagodnosti i dramatične kulturalne ugroženosti kao paradigmatskog ontologiziranja bivanja u aktuelnosti.\nAli šta bi bio kanon srpske književnosti? Kanon srpske književnosti ima izvesna sigurna i nesigurna mesta – ako ta mesta pobrojimo, on izgleda ovako:\n1.\tpostoji jedan kanon i on ima sasvim izvesnu istoriju, kojom se izvodi homogena srpska književna tradicija kasnog XIX, XX i ranog XXI veka;\n2.\ttaj jedan kanon je tradicijski evropski ustrojen, a to znači na estetičkim idealima univerzalne književne vrednosti, na primer, po uzorima devetnaestovekovne kulture, na sličan način kao što i dominantna srpska politika sebe vidi u problemima i formama političkih strategija i taktika devetnaestovekovne evropske civilizacije;\n3.\tuniverzalni evropski kanon se vidi ili doživljava kao stanje srpske književnosti koje lokalnu teritorijalizaciju dovodi do nad ili trans-teritorijalnih vrednosti, pri čemu, kako srpska kultura nije hegemona evropska kultura, on ostaje i pojavljuje se kao fikcionalni konstrukt;\n4.\tuniverzalni evropski kanon u srpskoj verziji, ne bez cinizma rečeno, esej vidi kao izraz mudrosti ili samog duha koji spoznaje sebe u svetu, prozu vidi kao razrađeni modernizovani i postmodernizovani realistički roman stilizovanih i univerzalizovanih mimezisa lokalnih priča, a poeziju kao lirsku praksu koja je u intuitivno/emotivnom naboju odvajanja od prisutne, ali marginalne, nacionalističke epike i očuvanja lirske tradicije srpske moderne sa prelaza XIX u XX vek;\n5.\tu rodnom smislu univerzalni evropski kanon u srpskoj verziji sebe predočava kao muški kanon (stvaralac je belac, Srbin, muškarac-vitez) koji nije još doveden do modernističkog razumevanja paradigme muškog kao heteroseksualnog, već se muško vidi kao patrijarhalno ili stvaralačko nad-rodno;\n6.\tu klasnom smislu univerzalni evropski kanon u srpskoj verziji sebe predočava kao nadklasni, a to znači da čini netransparentnom svoju političku orijentisanost i funkcionalnost u ime nekakvog opšteg srpskog pitanja koje nije predočeno samo kao etničko, već i kao metafizičko;\n7.\tpri tome, kanon je netransparentan – po sebi se razume da je on transkontekstualan i estetski situiran gotovo analogno situiranju prirodnih pojava, tj. neupitan je, a neupitnost se sprovodi kroz kanonizovanje neproblematskih identifikacionih remek dela i blago ili grubo cenzurisanje ne-kanonskih dela.\nOve karakterizacije kanona se realizuju kroz institucionalni sistem (programi izdavačkih kuća, časopisi, antologije, prateća kritička i teorijska literatura, dominantni diskurs srpske književnosti). Institucionalne realizacije kanona se ne dovode u pitanje i smatraju se ne-bitnim za samo izvođenje, sprovođenje ili dešavanje kanona, jer zapravo dominantno javno književno mnjenje smatra da kanona i nema. To što kanona nema jeste upravo mesto njegovog najjačeg dejstva.\nAli, ako se prizna da kanona ima i ako se koncept, paradigma i institucije kanona pokažu, tada se pokreće bitno pitanje da li je kanon srpske književnosti jedan, da li se radi o jednom dominantnom ili više paralelnih kanona, da li je kanon neodređena atmosfera ili kulturalna politika ili nekakva zavera, odnosno, izraz interesa centara moći? Da li je kanon izraz ili konstrukcija vrednosti, značenja, identifikacija oko čije dominacije se vode književno teorijske i, svakako, političke borbe? Zašto se jedna linija samorazumljivosti re-interpretira i re-semantizuje sa svakom novom književnom generacijom ili pojavom ili jakim autorom da bi se ta samorazumljivost podržala i kao tradicija očuvala? Odnosno, evo nekoliko pitanja koja problematizuju status srpskog književnog kanona:\n-\tna koji način dominantni književni kanon moderne-modernizma isključuje avangardne nekanonske prakse – drugim rečima, zašto se velikim i bitnim književnicima radikalnog modernizma ne smatraju avangardni pisci Ljubomir Micić, Dragan Aleksić ili Branko V. Poljanski, već modernisti koji su bili samo u trenutnom dodiru sa avangardom kao što su Miloš Crnjanski, Rastko Petrović i, čak, postavangardista Momčilo Nastasijević?\n-\tzašto se, na primer, modernistički pesnik Rastko Petrović isključivo interpretira kroz prizmu univerzalnih estetskih vrednosti modernističke poezije, a ne kroz pitanja dramatičnog izvođenja otvorenog homoerotskog identiteta, drugim rečima, kako se univerzalni estetski kanon književnosti dekonstruiše i pokazuje u mnogostrukosti interpretacija kada se sa bezinteresnih estetskih vrednosti suđenja pređe na pitanja konstruisanja i izvođenja rodnog identiteta kroz književni tekst?\n-\tkako bi izgledala istorija kritičkog-književnog rodnog pisma kada bi se produkcije Skerlića ili Lazarevića čitale kroz prizmu rodnih teorija, odnosno, kada bi se kroz prizmu rodnih cenzura čitali spisi Anice Savić Rebac ili Isidore Sekulić?\n-\tkoje su društvene označiteljske prakse bitne za konstituisanje srpskog poznomoderni-stičkog istorijskog i političkog romana (Dobrica Ćosić, Antonije Isaković, Dragoslav Mihajlović) koji skriva realne uslove svog političkog nastanka i eksplicira političko kao univerzalnu estetsku predodžbu opšteljudskog?\n-\tna koji način je formirana srpsko-hrvatska ili hrvatsko-srpska postmoderna proza – ili, sasvim precizno, na koji način je izvedena recepcija postmoderne proze, poezije i teorije artikulisane u zagrebačkom časopisu Quorum u srpskoj kulturi?\n-\tkakva je razlika između recepcije autonomno književne postmodernosti u stilu Quorum-a i izvođenju hibridne postmodernosti u praksi časopisa Delo u periodu uredničkih upliva Hamdije Demirovića i Slobodana Blagojevića?\n-\tna koji način se odigravala recepcija američke poezije i proze od 70-ih do 90-ih godina XX veka i na koji je način recepcija američke književnosti zamenila dominantnu recepciju francuske književnosti u srpskoj kulturi?\n-\tzašto je celokupna ruska eksperimentalna književna istorija od simbolista i kubofuturista pa sve do sots-arta i ruskog dekonstruktivizma i konceptualno-jezičkog stvaranja zanemarena i neprepoznata u ime fetišizacije tamne ruske religiozne misli i književnosti?\n-\tšta znači transcendentalistička kanonizacija velikih proznih majstora u saglasnosti sa zamislima univerzalnog evropskog književnog diskursa: Andrić, Crnjanski, Kiš, Pekić ili Popa, Pavlović, Lalić – i nekanonizacija antikanonskih pisaca: Bora Ćosić, David Albahari, Judita Šalgo, Slobodan Tišma, Vladimir Kopicl, Vojislav Despotov, Dragan Velikić... itd...?\n-\tkoji su poetički i ideološki kriterijumi izvođenja i konstruisanja 'lika' velikog majstora?\n-\tna koji način se može objasniti neuspeh Crnjanskog, Kiša ili Pekića da dovedu u pitanje fenomenologiju zakasnelog visokomodernističkog romana? kako se može objasniti nerazumevanje savremene antimetafizičke književnosti druge polovine XX veka na osnovu metafizičkog horizonta smisla koji su njihova dela projektovala i postavila?\n-\tna koji način bi izgledali kanoni (tradicije i istorije) srpske književnosti kada bi se izvodili u odnosu na ne-kanonske autore?\n-\tkoji je odnos visokog književnog estetizma, nacionalrealizma i postmodernizma u epohi raspada druge Jugoslavije? ili zašto i kako se može govoriti o ulozi književnika i književnosti u jednom od najkrvavijih evropskih građanskih ratova koji se desio na prostorima Druge Jugoslavije u 90-im godinama?\n-\tkoji je to ideološko metafizički zahvat izveden u srpskoj politici, ali i književnosti, da se aktuelna epoha gleda kroz prizmu zakasnelog špenglerijanizma ili katastrofičnosti karakteristične za vajmarsku republiku, tj. zašto je XX vek, jedan od najuzbudljivijih vekova, u poetičkom i književno inovacijskom smislu u srpskoj književnoj eliti doživljen i prikazan kao vek propasti, degeneracije, etc...?\n-\tna koji način se uspostavljaju relativni i nestabilni odnosi između visoke i popularne književnosti u svetu u kome dolazi do okreta od književnog stvaranja na književnu proizvodnju?\n-\tkoji su to mehanizmi koji transfigurišu fenomenalizam i funkcionalizam modernističke i postmodernističke književnosti u epohi novih digitalnih medija?\n-\tzašto je, na primer, beogradska književna scena bila nadređena novosadskoj sceni i novosadska književna scena primana kao srpska književna scena samo kroz kanonsku verifikaciju hegemonog kulturnog centra?\n-\tkako izgleda srpska književna scena ili scene u 90-im godinama kada više ne postoji jedan kanon u samom društvenom životu, mada se kroz teoretizaciju i kritičko tumačenje i dalje stvara utisak o homogenoj samorazumljivosti? drugim rečima, kako izgleda književna scena bez jednog centra? kako se scene formiraju (konstruišu) kada postoje različiti konstrukti koji se pokazuju kao transparentni korisnički kanoni, a ne univerzalni integrativni mehanizmi? ili šta znači danas kada se jedno književno delo ne može prosuđivati samo po kriterijumima visoke kulture, već po paralelnim ali neusaglasivim kriterijumima popularnosti, estetizma, roda, klase, generacijske pripadnosti, etničkih kanona, političkih konfrontacija, globalizma, antiglobalizma, neoliberalizma, transkulturalnosti, itd...?\nOva pitanja su, svakako, i odgovori koji kazuju da se svet suštinski promenio i da danas, zato, istorizacija nije više moguća na osnovu jednog teritorijalnog principa ili njegove deteritorijalizacije, već na osnovu kritičkog i kritičnog provociranja mogućih konstrukata koje jedno hibridno društvo prihvata za slike svoje realnosti koja je strukturirana na način nestabilnih i otvorenih promena fikcija. Aktuelni problem proizvodnje i interpretacije svake umetnosti, pa time i književnosti, jeste pitanje hibridnosti i mnogostrukosti u složenim procesima gotovo istovremene vremensko/prostorne , a to znači medijske, teritorijalizacije i deteritorijalizacije kulturalnih identiteta.\nSource URL: https://sveske.ba/bs/content/mnogostruka-lica-kanona-kanon-ili-kanoni-mnostvo-pitanja-sa-odgovorima


G&G M4/16 see-thru mount | Hristo Airsoft Trgovina\nPočetnaDijelovi i dodaciVanjski dijeloviDodatne šineG&G M4/16 see-thru mount\nG&G M4/16 see-thru mount\nG&G M4/16 see-thru mount je nosač optičkog ciljnika za ručku svih M4/16 modela (ukoliko dolaze s ručkom, naravno). Picatinny šina omogućuje montažu optičkih ciljnika i ostalih dodataka, a zbog “see-thru” izvedbe i dalje moguće koristiti serijske mehaničke ciljnike.\nSKU: DOD0196 Kategorije: Dijelovi i dodaci, Vanjski dijelovi, Dodatne šine Oznaka: G&G\nRetro Arms CNC Keymod šina – 40mm (AL 7075)\nFMA 45deg LOWPRO mount + Picatinny BK


Uzmite ono što vam pripada, PokerNews $25,000 Showdown na Poker770 | PokerNews\nUzmite ono što vam pripada, PokerNews $25,000 Showdown na Poker770\n07. Oktobar 2011. JazzWarmUpMan\nNapravi download Poker770 da bi zaigrao ekskluzivni PokerNews $25,000 Showdown!\nNema poker igrača na svetu koji ne bi pretvorio manje od $10 u deo zagarantovanog nagradnog fonda od 25,000 dolara, a zahvaljujući PokerNews-u i Poker770 to je upravo ono što je u ponudi u PokerNews $25,000 Showdown-u.\nOvaj event je $7.70+$0.77 rebuy turnir. Polje će biti ograničeno na 3,000 igrača sa ograničenim rebuy-em na 10 po igraču do prve pauze, kada će igračima biti dozvoljen jedan add-on. Imajući u vidu ova pravila, postoji veoma dobra šansa da će na turniru biti overlay.\nU julu, PokerNews, u saradnji sa Poker770, je ugostio PokerNews GIANT, koji je bio $2 rebuy turnir sa $30,000 zagarantovanih. Bilo je 6,000 rebuy-a od 1.868 igrača, što znači da je bio overlay od skoro $15,000! Ovo je napravilo PokerNews GIANT jedan od najboljih i najvrednijih turnira što smo ikada održali. PokerNews $25K Showdown bi mogao da dostigne još veću vrednost opet na Poker770 28. oktobra u 2100 CET.\nKvalifikujte se odmah\nSigurni smo da ste do sada već instalirali Poker770 i registrovali za PokerNews $25K Showdown, ali ako još uvek niste sigurni, trebalo bi da razmotrite da bi ste mogli dobiti mesto na turniru za manje od jednog dolara - čak i besplatno!\nDnevni u 16:00h CET - 10 mesta zagarantovanih; Minimum od 10 igrača za start.\nFreeroll za australijske igrače\n$0.77+$.07, Dnevni u 21:00h CET - 1 mesto zagarantovano, Dodatno Mesto na svakih 10 igrača\nČinjenica da će skoro sigurno biti sočan overlay na PokerNews $25K Showdown-u bi trebao da bude dovoljan razlog za igru, ali sa dnevnim freeroll satelitima i svakodnevnim jeftinim kvalifikacijama zaista nema opravdanja da ne budete kraj svojih računara 28. oktobra u 2100 CET, igrajući za svoj deo od $25,000 zagarantovanog nagradnog fonda.\nIako je ovaj turnir otvoren za svakog, bez obzira na to gde su se prijavili na Poker770, postoji dodatni podsticaj da se prijavite na Poker770 preko PokerNews-a, jer ne samo da ćete imati pravo na neizbežne ekskluzivne promocije u budućnosti, takođe imate pravo na 200% do € 1,400 prvi - depozit bonus kada koristite bonus kod “PNBALKAN.”\nPokerStars unapredio svoj 'Daily Bigs' raspored turnira\nAGCC se obratio Full Tilt Poker igračima 4


U čast velikog jubileja: Sveti knez Aleksandar Nevski na platnima majstora ruskog slikarstva - 01.06.2021, Sputnik Srbija\nU čast velikog jubileja: Sveti knez Aleksandar Nevski na platnima majstora ruskog slikarstva\nDela ruskih slikara Ilje Rjepina, Vasilija Surikova i Viktora Vasnecova koja se bave istorijskom tematikom biće prikazana na izložbi posvećenoj 800. godišnjici... 01.06.2021, Sputnik Srbija\nNa izložbi su, kako je saopšteno iz muzeja, predstavljena dela najvećih majstora ruske umetnosti iz nekoliko epoha: od rodonačelnika istorijskog žanra u slikarstvu, prvih polaznika Imperatorske akademije umetnosti, do njegovih korifeja, koji su bili članovi prestižnog Društva putujućih umetničkih izložbi.Publika će biti u prilici da pogleda više od stotinu slika iz 37 ruskih muzeja i tri privatne kolekcije, a među eksponatima će biti platna Ilje Rjepina, Vasilija Surikova, Viktora Vasnecova, Vasilija Perova, Konstantina Makovskog, Aleksandra Litovčenka, Klaudija Lebedeva, Sergeja Ivanova Vasilija Vereščagina i mnogih drugih autora.Centralno mesto na izložbi pripada slikama i istorijskim artefaktima posvećenim Aleksandru Nevskom.U organizovanju izložbe učestvuju Patrijaršijski savet za kulturu, Državna Tretjakovska galerija, fondacija „Moja istorija“ i Državni muzejsko-izložbeni centar „Rosizo“.Knez koji je odbranio rusku zemlju od zapadnih osvajačaRuski vojskovođa, kog je Ruska pravoslavna crkva proglasila svetim, veliki knez kijevski i vladimirski Aleksandar Jaroslavič, rodio se, prema istraživanju istoričara Vladimira Kučkina, u gradu Pereslavlju 13. maja 1221. godine. Postoji i druga naučna verzija, prema kojoj se Nevski rodio u maju 1220. godine.Aleksandar Nevski zaslužan je za uspešan otpor Šveđanima 1240. godine. Posle bitke na ušću reke Ižore u Nevu knez je prozvan Nevskim, a bitka u kojoj je pobedio Nevska bitka.Knez je porazio i krstaše iz Tevtonskog odreda u znamenitoj bici na Čudskom jezeru 1242. godine, a nedugo potom i Litvance. Svojim ratnim pobedama uspeo je da zaustavi najezdu zapadnih suseda na rusku teritoriju, kao i da sklopi sporazum sa mongolskom Zlatnom hordom, koju je tada predvodio Batu kan.Nevski je umro 14. novembra 1263. godine, a nedugo pre toga zamonašio se i dobio duhovno ime Aleksije. Sahranjen je u Manastiru rođenja presvete Bogorodice u Vladimiru, a njegove mošti su, po naredbi Petra Velikog, 1724. godine prenete u Santk Peterburg, u Lavru Svetog Aleksandra Nevskog.Ruska pravoslavna crkva je kneza kanonizovala zbog hrišćanskih vrlina i odbrane pravoslavne vere, a vremenom su nastajale priče o čudima vezanim za njegov lik.Glavni događaj u okviru obeležavanja jubileja biće održan 12. septembra, na godišnjicu prenošenja moštiju Aleksandra Nevskog iz Vladimira u Sankt Peterburg. Tada će patrijarh moskovski i cele Rusije Kiril služiti prazničnu liturgiju u Lavri Svetog Aleksandra Nevskog.\nkultura, aleksandar nevski, sankt peterburg, tretjakovska galerija\nDela ruskih slikara Ilje Rjepina, Vasilija Surikova i Viktora Vasnecova koja se bave istorijskom tematikom biće prikazana na izložbi posvećenoj 800. godišnjici rođenja svetog ruskog kneza Aleksandra Nevskog, koja će od 13. juna do 8. avgusta biti postavljena u Novoj Tretjakovki u Moskvi.\nNa izložbi su, kako je saopšteno iz muzeja, predstavljena dela najvećih majstora ruske umetnosti iz nekoliko epoha: od rodonačelnika istorijskog žanra u slikarstvu, prvih polaznika Imperatorske akademije umetnosti, do njegovih korifeja, koji su bili članovi prestižnog Društva putujućih umetničkih izložbi.\nPublika će biti u prilici da pogleda više od stotinu slika iz 37 ruskih muzeja i tri privatne kolekcije, a među eksponatima će biti platna Ilje Rjepina, Vasilija Surikova, Viktora Vasnecova, Vasilija Perova, Konstantina Makovskog, Aleksandra Litovčenka, Klaudija Lebedeva, Sergeja Ivanova Vasilija Vereščagina i mnogih drugih autora.\nCentralno mesto na izložbi pripada slikama i istorijskim artefaktima posvećenim Aleksandru Nevskom.\n7 Decembar 2020, 12:45\nU organizovanju izložbe učestvuju Patrijaršijski savet za kulturu, Državna Tretjakovska galerija, fondacija „Moja istorija“ i Državni muzejsko-izložbeni centar „Rosizo“.\nKnez koji je odbranio rusku zemlju od zapadnih osvajača\nRuski vojskovođa, kog je Ruska pravoslavna crkva proglasila svetim, veliki knez kijevski i vladimirski Aleksandar Jaroslavič, rodio se, prema istraživanju istoričara Vladimira Kučkina, u gradu Pereslavlju 13. maja 1221. godine. Postoji i druga naučna verzija, prema kojoj se Nevski rodio u maju 1220. godine.\nAleksandar Nevski zaslužan je za uspešan otpor Šveđanima 1240. godine. Posle bitke na ušću reke Ižore u Nevu knez je prozvan Nevskim, a bitka u kojoj je pobedio Nevska bitka.\nKnez je porazio i krstaše iz Tevtonskog odreda u znamenitoj bici na Čudskom jezeru 1242. godine, a nedugo potom i Litvance. Svojim ratnim pobedama uspeo je da zaustavi najezdu zapadnih suseda na rusku teritoriju, kao i da sklopi sporazum sa mongolskom Zlatnom hordom, koju je tada predvodio Batu kan.\nNevski je umro 14. novembra 1263. godine, a nedugo pre toga zamonašio se i dobio duhovno ime Aleksije. Sahranjen je u Manastiru rođenja presvete Bogorodice u Vladimiru, a njegove mošti su, po naredbi Petra Velikog, 1724. godine prenete u Santk Peterburg, u Lavru Svetog Aleksandra Nevskog.\nRuska pravoslavna crkva je kneza kanonizovala zbog hrišćanskih vrlina i odbrane pravoslavne vere, a vremenom su nastajale priče o čudima vezanim za njegov lik.\nGlavni događaj u okviru obeležavanja jubileja biće održan 12. septembra, na godišnjicu prenošenja moštiju Aleksandra Nevskog iz Vladimira u Sankt Peterburg. Tada će patrijarh moskovski i cele Rusije Kiril služiti prazničnu liturgiju u Lavri Svetog Aleksandra Nevskog.\n© Sputnik / Vsevolod Tarasevič / Uđi u foto-galerijuManastir Svetog Aleksandra Nevskog u Sankt Peterburgu\nManastir Svetog Aleksandra Nevskog u Sankt Peterburgu


Саопштење КК Црвена звезда и Марко Гудурић - Moja Crvena Zvezda\nод Zvanični Sajt Fudbalskog Kluba авг 2, 2017 8 2253\nKK Crvena zvezdaМарко Гудурићсаопштење\nКвартет стигао у ВК, очекује се још неколико појачања\nавг 2, 2017 18:26\nTako je bre!! Ajde bre Gudurice!! Ajde!!! Op,Op,Op,Op…Tako je!!!Ha,ha,ha…Tako je bre! Kakav Legendo 🙂\nавг 2, 2017 17:47\nDobio bata nogu u dupe iz KKCZ, pa sad preko onog lešinara iz „Informera“ izmišljaju koje kakve gluposti!\nавг 2, 2017 17:19\nNista cudno…Evo kakvim prljavim kompleksaskim forama se bavi doticni iz mocarta http://www.mozzartsport.com/vesti/ukic-4-2-u-gostima/174248 Njihovim kompleksima leka nema…Treba SD Crvena Zvezda jedan dobar ministar propagande,Partizan ga vec ima i sve je bolesniji i sve vise mrzi.\nавг 2, 2017 16:09\nMa шта се нервирате?\nЗар не видите да Моцартспорт,Блиц,Информер свакодневно пласирају лажи и блате наш клуб.Вређају Терзу и Човића,омаловажавају наше играче,а оне из комшијског табора назаслужено уздижу.\nA kada je ta nazovi novina objavila neku tačnu vest o bilo kojoj sferi života,osim o repertoaru bioskopa u Beogradu?!Cena od 20 dinara dovoljno govori.\nReply to darko šućurović\nавг 2, 2017 18:07\ndobro kad je za tebe kurir novina\nавг 2, 2017 20:20\nKrvavi sada si me nokautirao! Cenio sam tvoje misljenje…branio te nogama i rukama kada su pljuvali tebe i tvoje misljenje…mislio pravi covek u pravo vreme.. Kad ono…na lazne vesti o Zvezdi Informera i Mozzartsporta…ti iz cista mira pomenjes Kurir… Kakve veze sa trac klevetama o KK Crvene Zvezda od strane najodvratnije novine u istoriji covecanstva..Informera….ima list Kurir???? A da…pa Kurir je meta svih botova velikog AV….Brate Krvavi…pa zar i ti sendvicar… Ne..ne ovo mora da je greska…Krvavi je samo kupio dva stana u kuli Beograd na Vodi…i sada srecan ceka 2032.godinu da se useli… Ali sendvici su sendvici… Sa prsutom… Опширније »\nавг 3, 2017 16:58


Najčešća imena djece u RS-u Sofija i Stefan | MAMINE DILEME | Nema grešaka, samo iskustvo\nNajčešća imena djece u RS-u Sofija i Stefan\nSub, 11. Maj. 2019.\nSofija je najčešće žensko ime koje je u prošloj godini upisano u matične knjige rođenih u Republici Srpskoj (RS), a muško Stefan.\nNa drugom mjestu su Lazar, odnosno Milica, a zatim Luka i Marija, podaci su entitetskog Zavoda za statistiku.\nStefan je bilo najčešći izbor roditelja u protekle četiri godine i "zamijenilo" je ranije najomiljenije ime Luka. Kod djevojčica je preovladavalo ime Marija, kao i Ana.U tom bh. entitetu u prošloj godini je rođeno 9.568 djece, od toga 5.001 dječak i 4.567 djevojčica.\nPovećana je starosna granica žena prilikom rađanja djece, a lani je bila 27,6 godina. Višegodišnji podaci ukazuju da žene odlažu rađanje djece i da se starosna granica prilikom rađanja mališana povećava. Od ukupnog broja živorođene djece, oko 80,9 posto se rodi u starosti majke od 20 do 34 godine.


B E R L I N (II deo) - Majusovi Putopisi\nPosted on December 10, 2016 November 24, 2017 by majusnikolicmajus\nIzgled crkve pre bombardovanja\nNedaleko od ovog mesta, nalazi se poznati dvorac Šarlotenburg za koji nisam imala vremena, ali spominjem ukoliko vi budete planirali da svratite. Napolju je odjednom velika gužva. Pola ulice je zatvoreno zbog radova, na svakom većem trgu postavljaju novogodišnje markete. Nakon samo mesec dana od moje posete, ovde će se desiti teroristički napad. Prolazim pored čuvene stanice Zoo. Tražim jednu ulicu, ali grešim u slovu i odlazim na neku drugu stranu. U zapadnom sam Berlinu, nižu se bele zgrade koje podsećaju na pojedine delove Pariza. Stižem do Zapadnog pozorišta i shvatam da kružim već neko vreme. U sledećem trenutku nalazim se u najvećoj šoping ulici Kurfurstendamm, poznatoj kao Kudam. Pa Jovana bi ubila za ovaj kraj…\nKuća u kojoj je živeo Dejvid Bouvi\nNeus Ufer – mesto gde su izlazili Dejvid Bouvi i Igi Pop\nBundestag – parlament, nalazi se desno od Brandenburške kapije i poseta je besplatna, ali je potrebno prethodno rezervisati termin online. Svi dnevni termini su bili već zauzeti tih dana, osim nekoliko u najranijim jutarnjim satima, pa smo bez mnogo izbora, rezervisale taj petak u 20:45h. Cela procedura mi je delovala prestrogo. Prvo sam dobila nekoliko imejlova sa ovom i onom potvrdom i uputstvima šta se ne sme i šta se mora, a između ostalog, rezervacija se mora odštampati. Ulazak u parlament nije moguć bez pasoša, a procedura i kontrola je identična aerodromskoj.\nPošto je i mene zbunjivalo šta je Rajhstag, a šta Bundestag, mogli bismo to pitanje odmah da razjasnimo: Rajhstag je zgrada u kojoj se nalazi Bundestag – Nemačka skupština. Rajhstag kao institucija potiče od Svetog rimskog carstva i traje sve do velikog požara 1933. godine koji su nacisti postavili i od tada počinje da deluje kao nacistička Nemačka, do završetka rata. Zgrada je nakon toga veoma oštećena, Staljin je u njoj video simbol Berlina, pa su Rusi dali svoj doprinos pri uništenju. Poznata je fotografija na kojoj ruski vojnik razapinje sovjetsku zastavu sa krova zgrade (dok ga drugi, sa po jednim ručnim satom na obe ruke, pridržava). Rajhstag je renoviran 1999. godine, kada je postavljena staklena kupola, delo engleskog arhitekte Normana Fostera, kao primer energetske efikasnosti i skladištenja. Pri ulasku u kupolu, dobijate besplatni audio vodič koji se po automatizmu uključuje kada kročite unutar kupole i dok se krećete u krug, slušate glas koji vam govori šta se u tom trenutku nalazi ispred vas. Ali kao što sam spomenula više puta, bio je mrak i dodatna magla nam je onemogućila pogled na Berlin. Takođe, koncipirana je tako da građani dok šetaju kupolom, mogu videti poslanike, a njima, poslanicima, prisustvo građana predstavlja stalan podsetnik na to da su oni tu zbog naroda i da je narod taj koji odlučuje, a ne oni.\nVeče završavamo na Potsdamer trgu, na tek otvorenom novogodišnjem marketu. Sa svih strana dopire miris kobasica, a najveća gužva je kod tezgi sa kuvanim vinom, jer je jezivo hladno napolju. Potsdamer trgom dominiraju neboderi i moderne staklene zgrade, a samo po koje parče zida nas podseća na to da smo ipak u Berlinu.\nPosted in Berlin, Evropa, Nemačka, PutovanjaTagged Berlin, blog, Evropa, Majus, Nemačka, putovanja, travel\n6 thoughts on “B E R L I N (II deo)”\nSvjetski putnik December 10, 2016 Reply\nPrije svega da se izvinim što tek sad stižem da se uključim u komentarisanje. Ne stižem da se bavim ni vlastitim blogom u posljednje vrijeme. 🙂 Pročitao oba nastavka, čekam treći. Berlin je još jedna destinacija gdje nam se poklapaju želje i ukusi. Mjerkam ga već duže vremena, ali koliko se sjećam karta preko Air Serbia-e nije jeftina, ali sreća od skoro je uveden Wizz Air za Berlin iz Tuzle, što je najbolja stvar koja se meni lično mogla desiti, pošto mi je to najbliži aerodrom. Sad čekam samo još da riješim neka pitanja oko zaposlenja, i pravac Berlin. Nadam se da ću u 2017. moći da realizujem ovo putovanje, ali kao što si i ti rekla, ostavio bih to za proljeće ili ljeto. Posebno bih volio da obiđem muzej u kome se čuva čuvena bista kraljice Nefertiti. Planiraš li da pišeš novogodišnji rezime? Ja sam svoj započeo, ali evo ne stižem da ga dovršim već danima.\nmajusnikolicmajus Post author December 10, 2016 Reply\nSve ti je oprošteno, svi jedva čekamo tvoje pisanije iz USA i SF-a 🙂 Berlin svakako sledeće godine, stavi na spisak želja. Nisam sigurna za rezime, ako stignem, volela bih, ali i ja sam u frci ovih dana s vremenom. Uvek možeš da napraviš kombinaciju do Temišvara ili Niša ako sa Tuzlom bude problema 😉 Veliki pozdrav, čitamo se!\nKnjiga inspiracija December 15, 2016 Reply\nZa neke detalje nisam ni ja znala, a mislila sam da znam poprilično puno toga o Berlinu. Hvala ti na divnom tekstu! <3 <3 Jedva čekam istočni dio 🙂\nmajusnikolicmajus Post author December 15, 2016 Reply\nHvala @Knjiga inspiracija! Gotov je i treći deo, puštam ga da malo odmori ovih dana 🙂\nmaya August 22, 2017 Reply\nMotivisana super pričama iz Berlina, upravo rezervisala avio kartu. Jedino mi je malo nezgodno sto cu vjerovatno biti solo putnik u tako velikom centru zbivanja. Neki savjet eventualno, nesto.. ? 🙂\nmajusnikolicmajus Post author August 22, 2017 Reply\nJao super! Ma sve će biti ok. Ja sam uvek bila sa društvom ali snaći ćeš se. Ja sam sada na nekom proputovanju i sinoć provela par sati u Berlinu, neplanirano 🙂 Biće ti ok vreme i dug dan, tako da ćeš sve stići 🙂


RE: Predlozi i ideje za Limundo.com - LekoizZegrove - 07.06.2015\nlistao sam do 16-te strane i nisam nasao, da je neko potegao ovo pitanje, pa rekoh da ja kao jedan od najbolji limundo clanova postavim pitanje.\nPosto sam ovde vise prodavac nego kupac, desavalo mi mnogo puta, ali stvarno mnogo puta, da posaljem izlicitirane stvari nekom kurirskom sluzbom i da kupac ne preuzme posiljku, pa onda ja platim povracaj.\nNe znam kao, ali nekad mi naplate postarinu za jedan pravac, a nekad mi naplate i za tamo i za amo.\nRazni su razlozi ne-preuzimanja, od toga da se kupac ne javlja na telefon, da nema para, jer nije "legla" plata, da je otisao na odmor, da je.... Kad se meni vrati posiljka meni je potpuno svejedno zbog cega je.\nza 15 meseci ovde prodao sam oko 1500 predmeta, sto se vidi iz mojih ocena i sigurno je 60% toga prodato ljudima iz unutrasnjosti i poslato im je AKS-om ili BEX-om.\nNisam vodio evidenciju, ali mislim da se na svaki 10 posiljki jedna vrati i ja za to platim postarinu.\nAko je 60% od 1500=900, a vrati mi se svaka 10-ta, ispada da mi se za 15 meseci vratilo 90 paketa i da sam isto toliko puta ja platio postarinu.\nAko je prosecna cena vracene posiljke oko 33oDIN, kad to pomnozim sa 90 ispada da sam ja samo na povracaj paketa za 15 meseci platio 29.700DIN ili 1980DIN mesecno.\nKad se meni vrati paket ja jedino sto mogu je da negativno ocenim kupca, ali realno ja od toga nemam nista.\nKada ja negativno ocenim kupca, meni limundo automatski vrati proviziju koju inace uzima za sebe i to je to, a pare za vracenu posiljku!?\nAko sam ja na svakoj vracenoj posiljci ostecen za izvesnu sumu novca, da li je u redu da Limundo tim s tim nema nista, nego mi vrati proviziju od 4% i aj cao!\nsmatram da sam prodaju svoje robe nacinio po krovom ove kuce i smatram da ukoliko sam pod ovim krovom pretrpeo neku stetu, da bi bilo domacinski, da mi limundo nadoknadi, ako ne ceo iznos, a ono bar pola.\nZnam da sam prihvatio da prodajem ovde pod Limundo pravilima i da u pravilniku nigde ne pise da oni nadoknadjuju novac, ali ovde ne pricam o pravilima, nego o moralu.\nZnam da para nikad dosta, a i vidim koliko se limundo na razne nacine dovija da ga zagrabi sto vise, raznim reklamama, opcijama i tako dalje, ali zar ne smatrate da bi bilo posteno, da se uz dokaz o vracenoj posiljci, od Limunda dobije bar pola novca i ako nikako drugacije, a ono barem putem Limundo kredita, od kojeg ce opet oni imati korist.\nVerujem da nisam jedini prodavac kome se vracaju paketi, pa bi eto mogli da trazimo da nam na ovaj nacin izadju u susret.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - neponovljiva - 08.06.2015\n(03.06.2015 01:14)zzubic Piše: Ja bih na limundu promenio da uplata racuna mozeda se izvrsi i kreditnim karticama dinarski a i pay pal nalogom devizno od kuce jer u posti su obicno nepregledni redovi kada penzioneri primaju penzije ili zadnji dan roka za placanje racuna...........\nKako svi koristite računare predložila big e-banking kao odličnu opciju koja nas štiti od svih čekanja u redovima. Pored toga ko ima pametne telefone može da se upusti i u m-banking koji je još jednostavniji i zaista lako i jednostavno rešava probleme svih uplata.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - M96 - 09.06.2015\ndodajte grupni chat\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - Kejdovski - 11.06.2015\nMožda ne bi bilo loše da korisnici imaju mogućnost da u toku licitiranja/kupovine određenog prodavca/kupca imaju mogućnost "Dodaj u favorite" odnosno da imaju listu favoritnih limundovaca.\nI obratno jer kao što primetih da se većina žali - bilo bi dobro da postoji i privatna "crna lista".\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - BitterLemon - 11.06.2015\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - goran2485 - 11.06.2015\nPa dobro Gorki, covek je tek 4,5 godina clan. Kako da zna????\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - dealla - 11.06.2015\nI bre kakvi ste vas dvojica.\nČovek ozbiljno pita a vi...\n...ccc kuda ovaj svet ide.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - blistok - 11.06.2015\nNemojte tako. Ok, treba češće da se pogledaju pravila i novine ali ovo je na prvom mestu greška firme. Toliko o njihovoj priči o edukaciji.\nNa stranu to što većina članova ne pročita pravilnik ni kada se učlanjuje ali retko ko će ga pročitati naknadno. Sklopio si ugovor, video si šta u njemu piše i to je to. Sasvim je normalno da očekuješ da budeš obavešten o svakoj promeni koja utiče na tvoje poslovanje ili boravak ovde. I kad to kažem ne mislim na obavešten preko bloga ili promene teksta u pomoći ili preko Cafea već sa porukom upućenom direkt tebi. Koliko može da bude teško da se svima posle neke promene uputi privatna poruka u kojoj se barem stavi link ka obaveštenju o promeni ? Imaju automatske odgovore za gomilu stvari pa što ne bi i za to ? Ionako ih ništa ne košta.\nKada uđete u prodavnicu, kafić, ... ma bilo gde, cenovnik i i sva bitna obaveštenja moraju biti jasno istaknuta ili će inspekcija da kazni (interna ponekad i gore) kada sklopite ugovor sa bankom ako dolazi do promena moraju pismeno da vas obaveste na adresu, ne preko oglasa u ekspozituri, isto važi i za druge, toplanu, osiguravajuće društvo ...\nOvi fazoni sa - obavestili smo vas preko stranica koje verovatno ni ne čitate ne spada baš u primeren odnos prema klijentu. Pogotovo, naglasiću, zato što ih poruke ništa ne koštaju. Samo što još nema državne službe koja je direktno nadležna za svaki vid kotrole u ovoj sferi pa onda za sada prolazi svašta.\nOne poslednje nedelje kada sam ovde nešto postavljao sam, u teoriji, mogao da dobijem oko 100 negativnih jer me niko nije obavestio da nije više pravilo da se kupac javlja prvi. Još sam ja, sav bitan, nekolicini uputio kritike da je prošlo dva dana i da se nisu javili...\nE sad, to što članovi banu ovde i bez ikakvog čitanja šta je ovde napisano, ostave neki komentar ... pa, svi mi mislimo da istorija počinje od nas Ako ništa drugo čovek se potrudio da ostavi svoj komentar u odgovarajućoj temi.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - Sergioking - 16.06.2015\nTrebalo bi uvesti mogucnost za postavljanje aukcija,cak i ako je negativans bilans sa kreditom.\nBzv je da ja sad iscimam nekog od admina,da mi da minus,dok,ga sacekam sa odg,smorim se,a i neprijatno je.\n6 godina,punim kredit,svaki dan,ili svaki drugi,i onda zaboravim,uhvati me vikend,ne radi nbs i sl,a htedoh da postavim nesto,kad ono nema.\nKapiram da je postavljanje aukcija,dok je clan recimo 100 ili 200 rsd u minusu skroz ok.\nJednom mi se to desilo 2 puta za dve nedelje,i ja rekao,ajde zamolicu LT da mi pusti do ponedeljka,1. put bez problema,a drugi put i neznam ko mi odgovori,da ce mi dati,jos jednom ,ali nesto u fazonu kao,nije dozvoljeno zloupotrebljavati Limundo na taj nacin,a ja vec bio pustio nalog za uplatu al nesto kasnije poslepodne u petak i nije proslo.Osecao sam se kao klinac.Mislim da je vama sve isto,jel vam kinta na racunu u petak,subotu ili u ponedeljak,ako je sigurna.\nOnda sam se zarekao da necu nikad vise da molim ni za sta.Bilo bi super to odrediti nekim pravilom.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - blistok - 16.06.2015\nIskreno, teško da bih ovo dozvolio. Dešavalo se i meni da vikendom uđem u crveno ali to je već moja krivica i pogrešna procena. Bez obzira na duhovite cifre naloga koji se spominju realno ima barem 20000 prodavaca koji stalno ili ponekad ovde prodaju. Ako im se dozvoli i samo 100 dinara minusa tu je lako moguće da se brzo dođe do ozbiljne cifre. Da ne govorim o onima koji i uđu sa namerom da ne plate proviziju i činjenice da je lako otvoriti nov nalog.\nRazumem zašto imate taj stav, isuviše godina ste ovde i ne biste to ugrozili ni za veći novac a kamoli za cifru sa kojom ne možeš ništa bitno uraditi (na stranu što se ne sme prljati obraz za novac) ali realnost je da vlasnik firme mora misliti o svakom dinaru i o svakom, pa i najgorem, članu tako da je teško onda povući crtu i naći stalno pravilo koje će pomiriti te dve suprostavljene stvari.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - BitterLemon - 16.06.2015\nКада би на наш динар мислили као на њихов где би нам био крај.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - Olja.Olja - 17.06.2015\n(16.06.2015 18:44)Sergioking Piše: Trebalo bi uvesti mogucnost za postavljanje aukcija,cak i ako je negativans bilans sa kreditom.\nClan sa preko 4000 jedinstvenih pozitivnih mislim da zasluzuje veci dozvoljen minus. Time dobija i prodavac i sajt.\nZna se ko je na Limundu na duze staze a ko kratkoricno.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - alexvuk - 17.06.2015\nZa taj dozvoljeni minus, ja se sećam da sam nekada, jako davno, mogao da okrenem telefon - ajde molim te, digni mi dozvoljen minus na 200din. Oni to urade, ja naravno platim kasnije i to je bilo super. Kasnije je to ukinuto, pa sam onda godinama predlagao,zahtevao,molio da se ponovo uvede,makar nama pojedincima.\nSada je već toliko dugo prošlo, navikao sam da toga nema (mada sam ovde skoro pročitao da ipak ima neki oblik toga,par puta godišnje), da i kada bi opet to moglo,ne bih ni koristio tu opciju. Jednostavno sam se pomirio sa sudbinom,shvatio da to više ne postoji, prihvatio stvari kakve jesu...ukalkulišem sve mnogo unapred,i ne mislim... a za svaki slučaj, uvek imam nekog u šteku da mu zviznem negativnu, ako zafali malo kredita.\nRE: Predlozi i ideje za Limundo.com - dealla - 17.06.2015\nInače slažem se da bi trebalo par puta godišnje da se dozvoli prodavcima da odu u minus...\n...ali...to već ima\nA šta ću, taj štekić mi je koristan na više nivoa...em mogu da se refundiram kad je gusto, em držim kakvu takvu nadu da će mi jednog dana ipak možda biti uplaćeno