D. N. - S. J.\nREDITELJI ANTIPODI, DEJAN MIJAČ - LJUBIŠA RISTIĆ\nU vreme vladavine takozvanog rediteljskog teatra, 70-ih i 80-ih godina minulog stoleća, dvojica reditelja nametnula su se svojim poetikama i ostavila dubok i značajan trag u pozorišnoj umetnosti zemlje koju danas zovemo: eks-Jugoslavija. Njihove poetike imaju malo dodirnih tačaka i mnogo elemenata koji doprinose razlikama. Dejan Mijač i Ljubiša Ristić su - antipodi. Ili...\nOdgovor se nalazi iza pet istovetnih pitanja koja smo uputili obojici.\nU kojoj meri i u kojim aspektima je umetnički, intelektualni i politički bekgraund druge polovine dvadesetog veka odredio vašu rediteljsku poetiku?\nDejan Mijač: Kad pogledam ovako sa bezbedne životne distance na svoje učešće i ponašanje u proteklim danima, mogu da zaključim da sam se bavio umetnošću pozorišta uglavnom zbog toga što sam tako obezbeđivao pouzdano mesto sa koga se životni metež dobro vidi. Nije azil, nego dobra pozicija - po onoj Njegoševoj: "Ko na brdu ak' imalo stoji, više vidi no onaj pod brdom." Mislim da sam najviše zahvaljujući tome što sam se bavio pozorištem, imao privilegiju da ne budem upleten u nešto što su politički programi koji su nužno bili deo mog života, koji su, na kraju krajeva, prilično razorili moj život. A umetnost, pa i pozorišna, uvek je bila mudrija od intelektualnog aspekta onoga što je istorija u toku, jer umetnost sagledava i imenuje suštinu problema. Bio sam uvek zainteresovan da saznam šta se događa u svim umetnostima, naročito na teorijskom planu sam to pokušavao da pratim pre svega kao znatiželjan čovek, a onda i da ono što je bilo za mene prihvatljivo, primenjujem ponegde u svojoj umetničkoj praksi. U adolescentskom dobu preboleo sam sa dugotrajnim posledicama egzistencijalizam. U prvoj fazi je to bio Sartr, zatim su me spopale moralne dileme Kamija, završio sam kao rekonvalescent kod dr. Jaspersa. Naročiti utisak u mladosti ostavilo je na mene učenje Huserla, kao i upoznavanje sa idejama mnogih fenomenologa, naročito Ingardena. Čini mi se da mi je posebno podsticajno za bavljenje režijom bilo saznanje o percepciji, koje sam našao kod geštaltista. U oblasti glume priklonio sam se školi koju je začeo Stanislavski, a nastavili Mejerholjd, Vahtangov, Mihail Čehov, Strazberg i ostali, najzad na prvom mestu Grotovski. Iz vremena studija upamtio sam mnoge delove razgovora sa mladim i neafirmisanim ljudima, psihologom Žižom Vasićem i slikarem Leonidom Šejkom.\nLjubiša Ristić: Mi smo ono što su naše oči videle, naravno. Ipak, nije tako jednostavno.\nUmetnički bekgraund druge polovine dvadesetog veka, dakle, nije u velikoj meri i značajnijim aspektima odredio moju "rediteljsku poetiku".\nJedno pojedinačno delo koje je najviše uticalo na moju podsvest sigurno je film Boja nara Sergeja Paradžanova. To sam naknadno utvrdio analizirajući mnoge svoje predstave godinama unazad.\nTu bi, verovatno, bio dobar kraj odgovora na vaše pitanje. Ipak, zbog mnogih proizvoljnosti i često smešnih nesporazuma u pokušajima da se pronađe fioka u koju bi se smestio moj rad poslednjih 30-40 godina, možda, treba dodati sledeće: u pozorište sam ušao kao reditelj 1971. godine sa jasnom svešću da je pozorište šezdesetih umrlo, te da shodno tome dve najvažnije njegove odlike nemaju budućnost - avangardna potraga za Novim i politički angažman kao prioritet pozorišnog delovanja.\nOva epifanija u mojem slučaju ima tačno mesto i vreme: u pozorištu Grotovskog u Vroclavu u dve nedelje maja 1967, na probama i predstavama. Studirao sam kod Klajna, Afrića i Borjane Prodanović, asistirao Minji Dediću i Stevi Žigonu, visio na Bojanovim probama i probama Bore Draškovića, glumio u Akademskom pozorištu i uređivao "Student" i "Vidike". U te četiri godine shvatio sam da me izbor: ili jedno ili drugo, ne zadovoljava. Da mi je bliži izbor: i jedno i drugo. Umesto jedinstvenosti novog i neviđenog, ukazala se iznenada fantastična ukupnost svega starog i poznatog. Umesto nove umetnosti - istorija umetnosti. Ortega i Gaset: Svaka autentična ljudska delatnost iscrpljuje se isključivo u sopstvenoj prošlosti..." Barok. Četiri godine kasnije, sutradan posle premijere Bube u uhu, zakazali su mi sastanak Raša Popov i Petar Đurić. Prihvatio sam njihov predlog da osnujemo pokret Novi barok. Rekli su: Tunis, Alžir i Maroko - eto to je Nov baroko... Zvučalo je kao šala, ali nije bila šala. Ja sam sledećih godina, takođe kao u šali, govorio da je eklektika jedina estetika, da je kraj veka, da je politika tema a ne cilj pozorišta itd. Od Bube u uhu, preko predstave po genijalnom komadu Dušana Jovanovića Igrajte tumor u glavi i zagađenje vazduha, do Toske u Zagrebu i Celju, zaključno sa Misom u a-molu, formulacija poetike Novog baroka bila je ironična i zbiljska preokupacija mojeg pozorišta. Uglavnom niko ništa nije razumeo: uporno su me smatrali avangardistom, a moje pozorište denuncirali vlastima kao političko. Onda je u naše krajeve stigla vest da je izmišljena postmoderna i da se svi imaju upisati, kao i da je politička kriza, te da svi estetični imaju pod odmah postati politični! Bile su već uveliko osamdesete i mogao sam da odahnem i pobegnem u Suboticu, melanholičnu prestonicu secesije i svakojakog baroka.\nŠta za vas predstavlja (dramski) tekst u procesu stvaranja predstave: pretekst, kontekst ili podtekst?\nDejan Mijač: Verovatno neću moći sasvim da zadovoljim namere ankete, jer ne mogu da odgovorim precizno na ovo pitanje. Najbolji odgovor bi bio - kako kad. Recimo, ako prevod nije naročito legao uz ono što mi hoćemo da istražujemo u predstavi, onda ga preinačavamo. Načelno, tekst je jedna dobro sročena inicijativa da se krene u avanturu predstave. Od slučaja do slučaja - može da se desi da tekst zaslužuje da ga proučavamo kao neku veliku mapu ideja ili je on samo impuls koji treba da vibrira unutar predstave kao manje više prepoznatljiv lajtmotiv. Verujem u presudnost izbora teksta - taj izbor treba da se igrom afirmiše. Predstavu pravim tragajući za onim što me je u tekstu fasciniralo, želim da tu fascinaciju podelim sa gledalištem. Pri tome težim da predstavu pojmovno što više suzim, za mene bi idealno bilo da ona postane samo jedna reč, ako ne može, onda makar dobro formulisana izreka poput one "Sezame, otvori se", da kao i ova ima u sebi snagu otvaranja koja profunkcioniše na čaroban način i koja raskrili pred nama neslućena vrata tajne. Eksplikacije, znanje i domišljatost tome prethode. Ne volim da predstavom držim predavanje. Da sam to hteo bavio bih se profesurom, pisanjem knjiga ili držanjem govora. To me ne zanima. U predstavi me interesuje susret sa tajnom i da li ljudi koji gledaju predstavu osećaju da se tu radi o nečemu neizrecivom, "umu neponjatno, duhu nepostižno" - što bi rekao Sterija.\nLjubiša Ristić: Odgovor na ovo pitanje zahtevao bi veću meru samoironije od one za koju sam trenutno sposoban. Zato, zasad, samo kako sledi:\nNa osnovu kojih kriterijuma određujete tip, funkciju i vrednost scenskog prostora?\nDejan Mijač: Ja sam pretežno radio u prostoru scene kutije ili "italijanske scene", znači u prostoru koji ima strogu liniju razdvajanja između gledališta i glumišta. I u okviru te datosti sam smišljao igru koja se igra na već poznat način. Nisam osećao naročitu potrebu da publiku odvedem na posebna mesta, verujući da je u svakoj civilizaciji konvencija preduslov za ritual. Uostalom, predstava je neka vrsta kolektivnog maštanja i ono ne mora obavezno da počne čuđenjem u kojem se gledalac zatekne. Oneobičavanje može da bude introspektivni proces u kome unapred usvojena ritualna mantra ima poseban značaj. Na primer: mene je još kao dete uzbuđivalo kada pružim ulaznicu, na vratima pozorišta, a neka spodoba je pocepa i posle toga mi dozvoli da pristupim. Tu je za mene počinjala magija zvana pozorište. To ne smem da zaboravim. U uslovima podvojenosti gledališta i glumišta, prostor u kome će se igrati predstava treba pre svega da ima atribute sportskog igrališta: publika mora da zna koja će se igra igrati, iz čega sledi da se mora prisetiti pravila igre i da ume da akceptira posebnost majstorstva igrača / glumca. A to joj na prvi pogled sugerira forma i estetika scenskog prostora.\nLjubiša Ristić: Nisam nikada pravio razliku i davao prednost zatvorenim ili otvorenim prostorima za scenu, sceni kutiji, ili amfiteatru, ili trgu, ili ulici, ili poljani, ili tavanu, ili podrumu ili bilo kojem drugom mestu gde može doći publika i pred nju mogu doći glumci. Kriterijume formira ono čime se raspolaže: nekad je to problematično i razmaženo biranje među mnogim mogućnostima, a nekad nepogrešivo tačni diktat iznudice.\nŠta je glumac u vašim predstavama: medijum, funkcija ili saradnik?\nDejan Mijač: Mogu da zamislim predstavu bez reditelja. Bez glumca - ne biva. U mojim predstavama pokušavam da što bolje obavim funkciju saradnika. Medijum je predstava. A o mestu i zaslugama u predstavi sud daje zahvalni ili nezahvalni gledalac.\nLjubiša Ristić: Glumac je umetnik koji se bavi drugačijom umetnošću od moje. Njegov metod je indukcija, od pojedinačnog ka opštem i posebnom, znači kreativan. Umetnost reditelja je samo retko kreativna, kada se usudi izvan metoda dedukcije. Dedukcija, kretanje od opšteg, preko posebnog, do pojedinačnog; postavljanje opšteg okvira celine koji će biti kontrolisano ispunjen pojedinačnim i posebnim delovima, osnovni je metod reditelja otkad, od nedavno, postoji u pozorištu. Dedukcija ni u logici, ni u nauci, pa ni u umetnosti ne važi za kreativan metod. Reditelj ga po pravilu koristi jer je, od Majningenovaca do danas, već dvesta i više godina, osnovni zadatak reditelja postavljanje konvencije koja važi za svaku pojedinu predstavu i posredovanje između glumaca i publike u razumevanju i prihvatanju te posebne konvencije. Ako nema posebne konvencije koju treba nametnuti glumcima i publici, nema ni reditelja. Ako publika i glumci već poznaju konvenciju, kao u antičkom, elizabetanskom ili kabuki teatru, onda nema potrebe za rediteljem, najviše što je potrebno je učitelj i to samo za neuke. Reditelj je ili demijurg ili ga nema. Nameće konvenciju koja proizilazi iz nekog pogleda na svet. Ako nema pogleda na svet, nema ni posebne konvencije koja bi bila specifično odabrana za konkretnu predstavu. To važi za pozorište u kojem glumci i publika očekuju od reditelja konvenciju, koja se često pogrešno naziva koncepcija. Konceptualni pristup proizvodi konvenciju, ali je ne zamenjuje jer su samo dva obeležja nezamenjiva u pozorištu: publika i zbog nje uputstvo za upotrebu predstave ili konvencija. Pojava reditelja nije ukinula pozorište poznate konvencije koja se uredno upražnjava bez konceptualizacije i redefinisanja konvencije od strane reditelja za svaku pojedinu predstavu (ne izvođenje, već pozorišno delo sa utvrđenim optimalnim režimom koji se reprodukuje neizvestan broj puta na približno isti način). Pozorište poznate konvencije i dalje preovlađuje i reditelji u njemu nisu reditelji već učitelji koji poučavaju glumce i publiku poznatoj konvenciji, ako je potrebno.\nU mojem pozorištu reditelj ne podučava. Zato sa glumcem uvek raspravlja samo zašto nešto treba ili ne treba uraditi, a nikada kako nešto treba uraditi na sceni. Reditelj ne uči glumca kako da glumi ili kako da ne glumi. Reditelj režira predstavu. Glumac glumi ulogu ili živi na sceni ulogu. Obojica ne treba da brinu o tome kako režiraju ili kako glume ili kako ne glume. Ono o čemu moraju neprestano da brinu jeste kakav život žive, ko su i šta bi hteli od života: od toga zavisi šta i kako će režirati i glumiti, ni jedan ni drugi nemaju ništa važno da donesu na scenu sem sopstvenog života. Publika su ljudi koji ne dolaze u pozorište da bi gledali predstavu ili glumce, već od stare Grčke do danas dolaze u pozorište da bi bili sa drugim ljudima i zajedno sa njima obnovili osećaj postojanja zajednice i smislenost sveta. Zato reditelj i glumac sarađuju u neobičnoj situaciji u kojoj reditelj preuzima ulogu demijurga - stvaraoca sveta i predlaže konvenciju koja daje svetu smisao, a glumac izlazi pred publiku go jer je bez maske i on sam u većoj meri no što je podnošljivo.\nMože li pozorište da menja svet, ili stvar stoji obrnuto?\nDejan Mijač: Da sam želeo da menjam svet, bavio bih se politikom, pronalazaštvom ili nečim što vidljivo menja naš život. Najzad, šta ako ga ne menja? To još uvek ne znači da "stvar stoji obrnuto". Ja se osećam kao onaj koji privremeno i na određenom mestu drži ram onog Šekspirovog ogledala. Slika u ogledalu se menja, a ogledalo stoji postojano.\nLjubiša Ristić: Promena sveta jeste zadatak koji su sebi zadavala pojedina pozorišta i izvesni pozorišni pokreti i ljudi. Promena sveta jeste politički koncept i on je nalazio mesto u pozorištu kada god je publiku sačinjavala grupa istomišljenika koja teži promeni sveta.\nKada je ta grupa značajno velika u društvu u celini, pozorište postaje mesto gde se afirmiše ideja promene sveta koja je time značajna i za društvo u celini. To je veoma retka situacija. Pozorišna publika je uvek zajednica u kojoj su istomišljenici koji dolaze u pozorište da potvrde pripadnost zajednici koja je definisana izvesnim poretkom u svetu i verom u smisao ljudskog postojanja, ovaj ili onaj svejedno. Koji god da je smisao, saopštiće ga bog na mašini, ili glasnik boga, ili mudri hor, ili u novije vreme glumac bez maske - znači čovek kojeg je poslao reditelj-demijurg da saopšti da postoji smisao i koji je smisao.\nPublika u galeriji gleda slike, u bioskopu film, na koncertu sluša muziku. U pozorištu može da radi sve to ili nešto od toga, ali pozorišna publika je jedina publika koja je zajednica i kada je sastavljena od istih ljudi koji su publika u galeriji, na koncertu ili u bioskopu, koji nisu zajednica jer u galeriju, na koncert ili u bioskop dolaze da gledaju ili slušaju umetničko delo, a ne pre svega da potvrde pripadnost zajednici. Zato se pozorište uvek bavi samo svetskim i osnovnim pitanjima, čak i onda kada banalnostima svakodnevnog života prikriva svoju pravu svrhu.


Garden Inn Baoan Nanlu Shenzhen, hotel Кина. Ograničeno trajanje ponude!\nProverite cene i raspoloživost za Garden Inn Baoan Nanlu: Datum dolaska :\nGarden Inn Baoan Nanlu - Opis\nkolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 3038 bao an nan lu, a pozicija mu je istok za grad Shenzhen. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hotela za grad Shenzhen je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Ukoliko želite da idete na aerodrom, Bao'an je udaljen 32 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 64 minuta kolima.\nGarden Inn Baoan Nanlu tip(ovi):\nStil hotela Baoan South Garden Inn je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 9 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici No.3038 BaoAn South Road, Lu\nNalazi se u ulici International Mayor Communication Center Shennan Road, pozicija mu je istok za grad Shenzhen, a od centra je udaljen samo 9 minuta kolima.U hotelu Jinhui Jasper Hotel Shenzhen pronać\nNalazi se u ulici Shenzhan Luohu No 1024 Honggui Road Qingqing New Village No.4, pozicija mu je istok za grad Shenzhen, a od centra je udaljen samo 9 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije četiri z\nStil hotela Bauhinia Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Poslovni centar, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Bauhinia Hotel ima 102 soba/e/u, čiji se široki sp\nHonggui Hotel ima 309 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Executive panoramic suite, a najniža cena je 4 901 dinar - Srbija . Na 9 minuta kolima udaljenosti od centra\nU hotelu Holiday Inn Express Shenzhen Luohu pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplata\nNalazi se u ulici No.2068 Bao An South Road, Luohu District, pozicija mu je istok za grad Shenzhen, a od centra je udaljen samo 9 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Shenzhen je Luksuzan, a kategor\nStil ovog hotela za grad Shenzhen je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Pozicija ovog hotela je istok za grad Shenzhen, a nalazi se u ulici No 1, Nor\nNalazi se u ulici Dongfang Plaza,No.23 Hongling Zhong Road,Luohu District, pozicija mu je istok za grad Shenzhen, a od centra je udaljen samo 8 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice j


Ragbi reprezentacija Srbije - Blic Sport\nRagbi reprezentacija Srbije u Beču prošla kao fudbalska\nRagbi reprezentacija Srbije izgubila je u Beču od nacionalne selekcije Austrije sa 27:25 (17:15).\nSrpska seniorska ragbi 13 reprezentacija putuje u petak u Španiju, gde će u subotu sa domaćom selekcijom odigrati pripremnu utakmicu za završni deo kvalifikacija za Svetsko prvenstvo.\nRagbi duel Srbije i Danske na Makišu za prolaz u viši rang lige\nRagbi reprezentacija Srbije u subotu od 14 sati dočekuje selekciju Danske u poslednjem, osmom kolu Kupa evropskih nacija.\nRusija pobedila Srbiju u finalu Evropskog prvenstva u ragbiju 9\nReprezentacija Rusije osvojila Evropski šampionat u ragbiju 9, turnirskoj verziji ragbija 13, koji je održan u Beogradu: Na stadionu Nastavnog centra Makiš, "zbornaja komanda" je u finalu savladala našu ancionalnu selekciju sa 26:12 i tako krunisala sjajan vikend pošto je dan ranije na istom mestu pobedom protiv Ukrajine osigurala plasman u završnu fazu kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2017. godine u ragbiju 13.\nMeč Ukrajina - Rusija igraće se u Beogradu\nUtakmica kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2017. godine u ragbiju 13 između Ukrajine i Rusije biće odigrana na neutralnom terenu - u Beogradu 4. jula, potvrdili su čelnici Evropske federacije ragbi lige (RLEF).\nRagbi 13, borba za prvenstvo Sveta: Srbija u subotu na Makišu dočekuje Rusiju\nRagbi 13 reprezentacija Srbije u subotu na stadionu Nastavnog centra Makiš u Beogradu dočekuje Rusiju u nastavku kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2017. godine u Australiji i Novom Zelandu.\nKruševljanin Aleksandar Mihajlović (35), koji deset godina živi u Irskoj, a igračku karijeru je započeo u Ragbi klubu Kruševac, novi je selektor seniorske ragbi reprezentacije Srbije, saopšteno je iz tog kluba.\nRagbisti Srbije dočekuju Italiju u okviru Euro šilda\nReprezentacija Srbije u ragbiju 13 dočekaće u subotu u Beogradu selekciju Italije u utakmici drugog kola Euro šild takmičenja.\nSrpski i ruski ragbisti u subotu u podne na "Makišu"\nKvalifikacije za Svetsko prvenstvo u ragbiju 13 dobiće epilog predstojeće subote u Beogradu: na stadionu Nastavnog centra „Makiš“ u Beogradu će se u okviru 3. kola u podne sastati Srbija i Rusija u borbi za treće mesto a dva sata kasnije Liban i Italija će odlučivati o poslednjem putniku na Svetsko prvenstvo 2013. godine u Engleskoj i Velsu.\nI ragbisti Srbije u akciji "Bitka za bebe"\nReprezentacija Srbije u ragbiju 13 protiv Italijana nastavlja kvalifikacije za Svetski šampionat, a 50 odsto prihoda od prodatih ulaznica biće uplaćeno za humanitarnu akciju "Bitka za bebe".\nRagbisti Srbije izgubili od Slovenije\nNa stadionu u Stanežičama u Ljubljani, odigrana je ragbi utakmica 2. kruga Fira evropskog prvenstva 2B divizije u kojoj je reprezentacija Slovenije savladala Srbiju rezultatom 33:3.\nRagbisti Litvanije oborili svetski rekord pobedom nad Srbijom\nRagbi reprezentacija Srbije izgubila je danas u Pančevu od Litvanije sa 5:77 u utakmici 8. kola Kupa Nacija, treće "A" divizije.


Polovni Feldbinder powder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressor poluprikolice oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Feldbinder > Feldbinder powder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressor\npowder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressor\nPolovni Feldbinder powder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressor poluprikolice\nFeldbinder Powder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressorProizvodjač: Feldbinder, Tip sekire: 3, Bruto težina: 38000, Kočnice: disc, Tip vešanja: Vazdušni-vazdušni, Spoljne dimenzije vozila: 10 00 x 2 50 x 3 75 , Opcije karoserije: Cilindrične kočnice\nHolandija, Hoogerheide, Nederland\nFeldbinder powder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressor specs\nOvde je kompletna lista polovnih Feldbinder powder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressor poluprikolice za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Feldbinder powder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressor poluprikolice koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Feldbinder powder tank alu 36 m3 / 1 comp + engine/compressor poluprikolice koje Vas interesuju.


Vojvodina dominirala – Kik boks savez Srbije\nKik boks savez Srbije > Vesti > 2013 > Vojvodina dominirala\n25. novembra 2013.\t2013, Vesti\nU Aleksincu su proteklog vikenda održana poslednja dva Prvenstva Srbije u 2013. godini. Na programu je bila disciplina ful kontakt, a šampionat je održan za seniore „A“ i „B“ klase.\nOba takmičarska dana novosadska Vojvodina je bila najuspešniji klub sa ukupno osvojenih šest zlatnih i po četiri srebrne i bronzane. Prvog dana takmičari Vojvodine su osvojili pet zlatnih, i po tri srebrne i tri bronzane medalje, dok su drugog dana osvojili jedno zlato i dva srebra..\nU „B“ klasi epitet najboljeg borca pripao je Milošu Keljanoviću (Vojvodina) u kategoriji do 71 kg, dok je u „A“ klasi najuspešniji njegov klupski drug Andi Đurđević (do 86 kg).\nVojvodina nije samo najuspešnija na ovom prvenstvo. Novosađani su uspeli da, prvi put u istoriji srpskog kik boksa, budu najuspešniji klub na šest državnih prvenstava u jednoj takmičarskoj sezoni.


Dijalogom za zajedničku budućnost - Institut za razvoj mladih KULT\nUMiD Kids: Mališani kroz igru uloga učili o izborima i posljedicama\nViše od 20 djevojčica i dječaka proveli su još jedan sjajan vikend učeći, družeći i zabavljajući se na obuci za najmlađe, UMiD Kids! Tokom vikenda mališani su kroz igru uloga obrađivali teme izbora i posljedica, kako bi bolje shvatili važnost preuzimanja odgovornosti za vlastite postupke.\nInstitut za razvoj mladih KULT izdvojio skoro 15.000 KM za inicijative mladih\nMladi u BiH često su etiketirani kao pasivni i nezainteresirani. Međutim, da je to daleko od istine pokazuje obuka „Uči, misli i djeluj!“ za omladinske liderice i lidere. Polaznice i polaznici 16. generacije ove obuke u narednom periodu u 11 gradova širom Bosne i Hercegovine provodit će svoje ideje u djelo i na taj način pomoći svojim zajednicama. Podršku u tome pružit će im Institut za razvoj mladih KULT i Ambasada Kraljevine Nizozemske u BiH, koji su izdvojili skoro 15.000 KM za ideje ovih mladih ljudi.\nAmel Tuka učio polaznike UMiD Kids o važnosti discipline u ostvarivanju vrhunskih rezultata\nKoliko je disciplina važna za ostvarivanje vrhunskih rezultata najbolje znaju oni koji su uspjeli osvariti takve rezultate. Takav je i Amel Tuka, najbolji bosanskohercegovački sportista i jedan od najboljih svjetskih atletičara. Amel je proveo popodne s mališanima, polaznicima obuke UMiD Kids i učio ih koliko je disciplina značajna u životu svakoga od nas.


NIS: Dijagnostifikovan kvar, sprečićemo dalje curenje vode u Goranskom parku - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nStigao odgovor na dopis portala MojBečej zbog geotermalne bušotine\nPoplava u Goranskom parku\nPortal MojBečej.rs poslao je dopis Naftnoj industriji Srbije zbog višemesečnog curenja vode u Goranskom parku u Bečeju, koja je dosegla i obližnje staze.\nNIS je preduzeo sve potrebne mere da u najkraćem mogućem roku reši problem na delu opreme geotermalne bušotine u Goranskom parku u Bečeju, navode u odgovoru na dopis portala MojBečej.\n-Stručna ekipa NIS-a je izašla na teren i kvar je dijagnostikovan. Nabavljeni su svi rezervni delovi i kompanija će krajem septembra i početkom oktobra obaviti popravku opreme čime će biti sprečeno dalje curenje vode. Period radova na podstanici je izabran u dogovoru sa korisnicima termalne vode u Bečeju, pre svega Sportskim centrom Bečej i Vilom Via, jer će u vreme radova biti prekida u isporuci tople vode, navode iz pres službe NIS-a.\nOznake: Bečejgeotermalna bušotinaMojBečejNišVoda


Gazde Liverpula odbile 3.440.000.000 evra da prodaju klub – Navijaci Srbija\nNikolić kroz suze: Tata, ovo je za tebe\nHome > Fudbal > Gazde Liverpula odbile 3.440.000.000 evra da prodaju klub\nBurna je bila prethodna nedelja na Enfild roudu. I ispred njega.\nUnutar kluba se prvo slavio ulazak u probrano društvo moćnih zvano evropska Superliga, a onda se brže-bolje iz nje izašlo, dok su ispred stadiona navijači protestovali.\nAli, to nije sve o čemu su razglabali vlasnici Liverpula tokom nedelje. Kako ekskluzivno objavljuje Miror, gazde Crvenih su pre nego što je eksplodirala priča o Superligi dobili ponudu sa Bliskog istoka visoku tri milijarde funti ili 3.440.000.000 evra da prodaju klub!\nNe navodi se o kome se radi, ko je tačno dao tu izdašnu ponudu, ali je ona odbijena, iako je Liverpul prošlu godinu imao minus od skoro 150.000.000 evra zbog korona virusa. I ostao je ove sezone bez trofeja.\nKako tvrdi list, početno odbijanje nije nateralo kupce da odustanu, već su spremni da ponovo razgovaraju sa Džonom Henrijem i Tomom Vernerom nakon što su se našli u nemilosti navijača zbog Superlige.\nFenvej sport grupa, koja je zvanično vlasnik Liverpula, kupila je klub za 340.000.000 evra 2010. godine, a vrednost kluba od tada je višestruko uvećana. Grupa je prodala tokom meseca 10 odsto akcija Crvenih RedBird Kapital grupi za više od 550.000.000 evra!\nTagged Liverpul Premijer liga\nŠto Morales sagradi, Levanteova odbrana razgradi (VIDEO)


Livadarenje 2015: Zlot, Lazareva pećina, Malinik i kojekude | Društvo putnika Srbije\nby Društvo putnika Srbije · Published 23/09/2015 · Updated 22/02/2018\nLazareva pećina, Lazrev kanjon, Malinik, Zlot\nDruštvo putnika Srbije vas poziva na Livadarenje 2015. u Zlot/Beljevinu 9-11. oktobra. Ovo je izuzetno lep kraj Srbije, bogat prirodnim i kulturnim znamenitostima, a ako nam uslovi dozvole nadamo se da ćemo videti dosta toga.\nKo ne zna šta je Livadarenje molimo da se uputi u ideju, a za one koji znaju evo izuzetno šturih podataka. Za sve ostalo tu je Gugl ili koji pretraživač volite.\nPlaninarski dom u Zlotu tj. Beljevini može da primi 40 (četrdeset) ljudi. Ovo nije malo, ali očekuje vas iznenađenje: raspoloživih kreveta ima 24 (dvadesetčetiri) dok će ostatak spavati na podu (napodu) doma. Dom ima 10 (deset) dušeka za spavanje koji služe za spavanje na podu (napodu), dok ostatak od 6 (šestoro) mora poneti podlošku zajedno sa vrećom i smestiti se gde mu bude zgodno. Ovo je mala razlika u odnosu na prošlogodišnje Livadarenje.\nPošto je ovakva situacija, a ozbiljan problem predstavlja i to što će se trend nastaviti jer planinarskih domova koji mogu da prime više ljudi u Srbiji ima sve manje, smatramo da bi bilo fer da prioritet u spavanju na krevetima imaju prvo deca, pa roditelji (po mogućstvu jedan), onda žene, bolesni, stari, iznemogli, zaposleni u privatnim preduzećima, preduzetnici, kljakavi, vrljavi i to je to.\nNa podu bi trebalo da spavaju svi kojima ništa ne fali, pogotovu oni koji treniraju i trče, te se slikaju za Instagram i svi drugi koji ne uspeju na vreme da se snađu. Naravno, ne očekujemo nikakvu prepirku oko ovoga i nadamo se da će se ljudi međusobno dogovoriti, a u slučaju spora odlučiće kvalifikovanom većinom komisija u veću sastavljenom od jednog medicinskog radnika, jednog pravnika i najstarijeg putnika koji se u tom trenutku zadesi u domu.\nSvi ostali koji budu želeli da dođu moraće da kampuju oko doma. Ima mesta za 5 šatora.\nDo sada je ovo bio lep i topao deo godine tzv. Miholjsko leto. Međutim, prirodu volimo jer ima svojih sto lica, dvesta ćudi i trista karaktera, što znači da možemo očekivati svakojako vreme, a u slučaju težih prilika, u smislu obilnih kiša, snega ili ukupno uzevši susnežice i ostalog što nam može stati na put uživanju u prirodi, Livadarenje ćemo odložiti do vaspostavljanja stabilnijeg vremena i njegovih prilika.\nKako do doma?\nDo Zlota i Beljevine gde je dom može se doći na razne načine: automobilom, autobusom, peške, motorciklom, vazduplohovom i slično, a stvarno ne želimo da se zamajavamo s nebitnim detaljima. Dom se otprilike nalazi negde kao što je obeleženo da donjoj mapi, pa izvolte misliti kako ćete doći do nj.\nIz razloga što ne organizujemo, već samo pozivamo na druženje, na vama je da usput obiđete znamenitosti koje su vam usput. Na Livadarenju bi bilo lepo da odemo do Malinika (velikog: 1158 mnv i malog: 1019 mnv). Pogled usput na Lazarev kanjon je nesvakidašnji.\nMalinik, fotografija: PD Pobeda\nLazareva pećina je poznata i kao Zlotska pećina i nalazi se nekoliko kilometara od doma i trebalo bi je videti po slobodnom nahođenju. U ovom periodu trebalo bi da je otvorena od 9 do 16 časova i ulaznica je 200 dinara koja se kupuje na ulazu u pećinu.\nLazarev kanjon je izuzetno poznat i dosta se zna o njemu, ali je takođe i veoma opasan. Tako, ko bude hteo da ga prođe sam će biti odgovoran za sebe, uostalom to važi za celo Livadarenje.\nLazareva pećina, fotografija: Uroš Nedeljković\nLivadarenje je besplatno, što se nas tiče, ali spavanje u domu u krevetu je 300 dinara za veče. Spavanje na podu je besplatno jer je takva politika doma, kao i kampovanje oko doma. Međutim, mišljenja smo da bi oni koji ne spavaju na krevetu mogli dati po 100-200 dinara po savesti od čega ćemo od jednog dela isplatiti troškove pripreme pasulja, a šta pretekne donirati planinarskom domu jer smatramo da ljudima koji se bave ovakvim delatnostima, iako to rade iz ljubavi, treba pomoći na svaki mogući način.\nŠta poneti na Livadarenje\n300 dinara za veče ko spava u krevetu, dakle 600 dinara za obe večeri\nKo želi da jede pasulj, neka ponese neko suvo meso, kobasicu, rebarce i šta već ide u pasulj. Ako je vegetarijanac ili nešto srodno tome, neka smisli šta će jer je ovo teror većine nad manjinom i tako treba i da ostane.\nHrana za onoliko dana koliko ostajete. Važi i za kafu, ako je pijete – ponesite je.\nObuća neka bude udobna i razgažena, po mogućstvu da ne propušta, jer nikad se ne zna. Ko se bavi aktivnostima na terenu zna sve o obući pa pitajte njega/nju/nja/njo.\nOdeća neka se planira spram zimogrožljivosti. Noći su hladne, a dani kako kad. Planina je to, te „leti ponesi, a zimi kako hoćeš”.\nSvaki planinarski dom ima posteljinu, nadamo se i ovaj, ali ako neko tera svoga kera i ništa ne prepušta slučaju, neka ponese čaršaf ili vreću, spavaćicu, pidžamu, kapicu – narodu je teško udovoljiti.\nFotoaparat da zabeležite neki lep trenutak ili krajolik, a pored toga, što vama može služiti za uspomenu, služiće i nama da je stavimo u zajednički album.\nHoverkraft pun jegulja.\nKo kampuje neka ponese šator, vreću, podlogu, dušek, ćebe i ostalo, jer višak vazda može da se skloni, al ako manjka toplih stvari biće teška priča. Doduše, ko je na Noćnom planinarenju na Staroj planini spavao u šatoru, zna da nam je u maju bilo -5c u toku noći, ali nadamo se da će sada biti bar +5c.\nPravila ponašanja na Livadarenju\nda ne puštate muziku ni na kojoj spravi, jer to možete i kod kuće (zašto biste išli u prirodu?)\nda se lepo ophodite jedni prema drugima, jer to je civilizacijska tekovina, a i nije loše\nda ne budete razmaženi preko razumne mere\nda čuvate prirodu i ne bacate smeće po okolini, a ako vidite da ga neko baca da ga izgrdite i naterate da ga pokupi\nda čuvate dom i njegov inventar kako bi još mnogo godina služio drugima ljudima dobre volje\nnikakva politička, crkvena i „da vam ja kažem kako treba da se živi” propaganda nije dozvoljena (za to postoje društvene mreže, ulica, izbori ili u krajnjem slučaju rat)\nnikakva politička, komercijalna, verska niti ideološka obeležja nisu dozvoljena\nnasuprot tome, obeležja planinarskih društava i srodnih putničkih društava jesu dozvoljena\nmolimo da uzmete u obzir da je humor izuzetno dozvoljen, a humor koji je politički korektan nije humor\nSvako sam sebi organizuje put do Zlota – kako zna i ume. Savetujemo da koristite naš Fejsbuk događaj da se dogovarate međusobno, jer vam mi nikako ne možemo izići u susret.\nAko vodite decu na Livadarenje\nOni koji vode decu na Livadarenje moraju znati da dom ne može obezbediti nikakve posebne uslove koji su, eventualno, deci potrebni. Takođe, moraju znati da je u večernjim časovima može biti bučno, zadimljeno ili hladno. Na Livadarenju će biti četrdesetak ljudi raznog uzrasta i od svih njih se ne može očekivati povećana pažnja. Štaviše, podržavamo želju roditelja da decu prilagođavaju uslovima koji važe za sve: buka, dim, ekonomska kriza i politička nestabilnost.\nPrijave i odricanje od odgovornosti\nPrijave su završene. Ako neko odustane ili nađemo još mesta u domu, formular za prijave biće ponovo postavljen. Ako želite da kampujete, molimo da nam se obratite putem kontakt forme na sajtu ili porukom na našoj Fejsbuk stranici.\nHvala na razumevanju, vidimo se u Zlotu i okolini.\nDragi putnici, svi koji se tako ...\nЛивадарење 2017. године ће се од...\nНоћно планинарење ће се ове годи...\nTags: BeljevinaLazarev kanjonLazareva pećinalivadarenjeMalinikZlot\nDragi putnici, Noćno planinarenje 2016 će se održati na Radan planini 17-19. juna. Popećemo se…


Rafael Nadal ove nedelje slavi još jedan rekord | Sport | Ostali sportovi\n3. December, 07:55\nNADAL POSTAVIO REKORD KOJI NIKAD NEĆE PASTI: Prestigao Konorsa, Novak i Rafa su miljama daleko! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nNADAL POSTAVIO REKORD KOJI NIKAD NEĆE PASTI: Prestigao Konorsa, Novak i Rafa su miljama daleko!\n09.11.2020. / 11:31\nRafael Nadal ove nedelje slavi još jedan rekord.\nNakon što je u Parizu zabeležio 1.000 pobedu u karijeri Rafael Nadal nastavlja da obara rekorde. Iako je daleko od prvog mesta na ATP listi.\nNovak Đoković je započeo 294. nedelj na prvom mestu ATP liste i približava se rekordu Rodžera Federera. Skoro je izvesno da će rekord po broju nedelja na vrhu ATP liste oboriti, ali rekord koji je nadal upravo oborio će sigurno stajati večno.\nŠpanac je upravo stigao do 790. uzastopne nedelje među top 10 igrača na svetu. To znači da je Nadal u Top 10 već više od 15 godina!\nSigurno je i da će Nadal stići do brojke od 800 nedelja u Top 10 pošto u narednih 10 nedelja ni matematički ne može da ispadne iz najboljih 10 na svetu.\nDo sada je sa 789 nedelja taj rekord držao Džimi Konors. Rodžer Federer je među Top 10 uzastopno bio 734 nedelje, a Novak Đoković “samo” 555 nedelja!


Šta kažu mame: Na koji naèin dolazak bebe na svet menja odnos sa partnerom?\nRoðenje deteta, samo po sebi, menja sve u životu jednog para. Sve se svodi na to da mama i tata više nisu sami, a kako je "kruna" njihove ljubavi uticala na njihov dalji odnos, otkrile su nam mame.\n17.11.2016. - 09:36\nPitali smo mame koje su najznaèajnije promene u odnosu s partnerom otkada imaju decu, aludirajuæi pritom na one pozitivne promene, a njihovi odgovori su razlièiti.\nPa tako, Vana smatra da su ona i njen suprug postali mnogo snažnije osobe, što je u neku ruku i ojaèalo njihov odnos.\n"Na poèetku braka, moj suprug se trudio da prema meni bude zaštitnièki nastrojen, nije dopuštao da išta radim, èak je, što je netipièno za muškarce, nudio svoju pomoæ u kuhinji. U trudnoæi je postalo još gore. Nisam smela da se pomerim, a da on ne skoèi uplašeno s pitanjem kako može da mi pomogne."\nVana kaže da je svesna koliko žena vapi za takvom vrstom odnosa, ali da je kod nje to izazvalo izvesnu dozu nesigurnosti i oseæaja beskorisnosti. Ipak, nakon dolaska njihovog prvog deteta na svet, to se promenilo, pa je on svoju preteranu brižljivost usmerio na njihovu æerku i od tog momenta odnos im se bitno popravio.\nS druge strane, Nina smatra kako je nju i supruga upravo dete nauèilo kako lakše i bolje da rešavaju sukobe, koji su tipièni za svaki brak.\n"Nismo se trudili da krijemo trzavice pred decom, baš naprotiv, kao da smo se stideli da kažemo ono što ne mislimo, pa smo u prepirkama pred detetom bili mnogo promišljeniji i upravo to je kljuè uspeha prema boljoj komunikaciji."\nDalija i njen deèko nauèili su da mnogo kvalitetnije koriste zajednièko vreme.\n"Pre nego smo dobili dete, slobodno vreme smo oèigledno "trošili" šakom i kapom. Umesto da uživamo jedno u drugom, veèeri smo najèešæe provodili svako na svom laptopu. Danas je situacija sasvim drugaèija. Kada uspavamo dete, poèinje naše vreme. Nijednom od nas više ne padne na pamet da zasedne ispred kompjutera."\n"On je uvek bio šaljivdžija i retko kada sam ga viðala ozbiljnog." Upravo iz tog razloga, kod nje se javila mala doza zabrinutosti kako æe se nositi s izazovima koje im život tek sprema. Ipak, dolazak bebe ju je demantovao i shvatila je da je pred njom odrastao i zreo èovek, koji bi za one koje voli uèinio apsolutno sve."\nOno što je zajednièko za ove èetiri mame je, to da su nakon dolaska bebe nauèile mnogo toga o svojim partnerima, a i o sebi samima. Beba menja sve.


Postoji li plan za pobedu Le Penove? - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Postoji li plan za pobedu Le Penove?\nPostoji li plan za pobedu Le Penove?\nPomisao na predsednicu Le Pen je izgleda toliko zastrašujuća i predstavlja takvu opasnost po budućnost Evrope da je to za mnoge i dalje mogućnost na koju se ne usuđuju da pomisle, a još manje da za nju prave planove\nMark Leonard24.04.2017. 15:00\nFoto: EPA/ SEBASTIEN NOGIER\nNakon neočekivanog izglasavanja Ujedinjenog Kraljevstva da napusti Evropsku uniju i neočekivanog trijumfa Donalda Trampa prošle godine na predsedničkim izborima…\n… možda biste mogli zamišljati da su evropski kabineti napravili detaljne preventivne planove za pobedu Marine le Pen iz ekstremno desničarskog Nacionalnog fronta na predsedničkim izborima u Francuskoj. E pa pogrešili ste.\nPomisao na predsednicu Le Pen je izgleda toliko zastrašujuća i predstavlja takvu opasnost po budućnost Evrope da je to za mnoge i dalje mogućnost na koju se ne usuđuju da pomisle, a još manje da za nju prave planove. Ali ta opasnost je upravo ono zbog čega Evropa mora ozbiljno da se pozabavi mogućnošću njene pobede, ma koliko za nju verovatnoća bila mala.\nNema sumnje da bi kao predsednica Francuske Le Penova mogla da nanese ozbiljnu štetu evropskom projektu. Ona se postavila kao protivteža nemačkoj kancelarki Angeli Merkel i obećala da će napustiti slobodnu Šengen zonu EU i evrozonu. Što se same EU tiče, ona obećava da će krenuti stopama Ujedinjenog Kraljevstva, te će ponovo pregovarati o uslovima članstva njene zemlje, a onda će raspisati referendum o postignutom sporazumu. Ako EU odbaci reforme koje zahteva Le Penova, ona će voditi kampanju za izlazak Francuske iz EU.\nAli bi između Bregzita i Fregzita postojale važne razlike. Dok mnogi britanski evroskeptici zamišljaju da globalna Britanija trguje sa svetom, Le Penova želi da uvede protekcionističku politiku. Umesto otvorenosti Le Penova, koja se sada predstavlja kao „golista“, želi da produbi odnose „velike sile“ s Rusijom i Sjedinjenim Državama, kao što se usredsređuje na odbranu „tradicionalnih“ hrišćanskih vrednosti i bori se protiv terora u kontekstu multipolarnog svetskog poretka.\nDa bi podržala ove ciljeve, Le Penova obećava da će povećati troškove odbrane Francuske na tri odsto BDP-a, istovremeno pojašnjavajući biračima da ništa od tih troškova neće podupreti misije stabilizacije u Africi. U tom smislu, pobeda Le Penove bi bila ekvivalent razlazu ne samo sa evropskom glavnom strujom, već i sa strateškom orijentacijom Francuske u proteklih nekoliko decenija.\nDoduše, u anketama javnog mnjenja se još favorizuje nezavisni kandidat iz redova centra Emanuel Makron u drugom krugu. Ali mnogi se boje da Makronove pristalice neće biti inspirisane kao Le Penove da izađu na glasanje.\nZapravo, u proteklih nekoliko meseci narodna podrška za Le Penovu je ostala prilično konzistentna, pri čemu je njeno vođstvo u anketama javnog mnjenja za prvi krug glasanja i dalje stabilno, iako je francuska politika skandalom i nepoverenjem ubačena u previranje. Ova savršena politička oluja dovela je do toga da se dvopartijski sistem Francuske rascepa na četvorostrani aranžman i gotovo je iz trke izbacila favorite, ostavljajući Le Penovu uglavnom bez povreda.\nRazlozi za uspon Le Penove imaju veze s njenom izgradnjom nove verzije Nacionalnog fronta koliko i sa spoljnom političkom sredinom. Ona je uspela da izbegne ekstremno desničarski geto velikom strategijom koju je uobličio njen saveznik Florijan Filipo, čiji je cilj da se Front približi ključnim grupacijama koje su ga prethodno izbegavale, naročito civilnim službenicima, ženama i katolicima.\nDok Filipo razrađuje taj plan, tvrdeći da Nacionalni front „nije ni levičarski ni desničarski“, takođe radi na postavljanju platforme za Vladu pod rukovodstvom Le Penove. Zarad tog cilja nastoji da izgradi novu političku elitu koja će raditi u Vladi Nacionalnog fronta i pomagati da se savlada otpor agendi partije iz „duboke države“ Francuske. I istražuje šta predsednik može a šta ne može da uradi bez dozvole Parlamenta, uključujući raspisivanje referenduma.\nU poređenju s Le Penovom i njenim timom, izgleda da su lideri Evrope bolno nepripremljeni. Naravno, uz toliko mnogo nepoznanica postoje ograničenja kada je reč o tome koje planove mogu da iznose javno; zapravo, određene izjave se u ovoj fazi mogu čak pokazati kao kontraproduktivne. Ali to ne znači da lideri EU treba prosto da upozoravaju da bi pobeda Le Penove značila kraj EU i da ostanu na tome.\nUmesto toga lideri EU treba da razmotre u kojoj meri će moći da se nose s predsedništvom Le Penove. Čak i ako pobedi, upinjaće se da dobije većinu u parlamentu, što znači da i te kako može da završi u, kako to Francuzi provokativno nazivaju, kohabitaciji (cohabition) s neprijateljskim parlamentom i premijerom. Da li bi ostali lideri EU mogli da formiraju neformalnu koaliciju s tim elementima francuske vlade?\nLideri Evrope moraju takođe da počnu da razmišljaju o tome kako treba da odreaguju na zahtev Le Penove da se ponovo pregovara o uslovima članstva Francuske u EU i u kojoj meri treba da pružaju otpor njenim naporima da Francusku odstrani od ostatka Evrope. Treba li Evropska komisija da razradi sopstvene planove za izlazak Francuske iz evrozone i Šengena?\nMožda će čak postojati argument za to da lideri Evrope omoguće Francuskoj da se povuče iz EU u slučaju da Le Penova pokuša da rasformira EU iznutra tako što će graditi savezništva s ljudima poput mađarskog premijera Viktora Orbana. To je sigurno mogućnost koju treba razmotriti.\nBlago rečeno, ovo su teško pitanja. Ali upravo u tome i jeste suština – izvesti ih na otvoreno samo pokazuje koliko bi pobeda Le Penove bila remetilački faktor. Zapravo, iz perspektive EU neprijateljski nastrojen predsednik Francuske, zemlje Žana Monea, bio bi mnogo destruktivniji od Bregzita.\nAko smo nešto naučili iz užasne godine kakva je bila 2016, onda je to da ankete javnog mnjenja mogu da budu pogrešne. Umesto da zažmuri i nada se da su ispitanici ovog puta u pravu, EU treba da se pripremi za čak najgori mogući scenario. Ti planovi možda nikada neće morati da budu realizovani, ali lideri Evrope treba sada da ih naprave, a ne da kasnije požele da su to učinili.\nAutor je direktor Evropskog saveta za međunarodne odnose\n2 reagovanja na “Postoji li plan za pobedu Le Penove?”\n24. aprila 2017. u 17.30\nOvakav patoloski strah i svesno obmanjivanje citalaca putem neistinitih informacija, javlja se samo kod osoba koje imaju sta da izgube. U finansijskom smislu. Taj strah je jasniji kada se zna da je to bogatstvo steceno vecim delom na nezakonit nacin.\nStrah od gubitka neposteno stecenog bogatstva i eventualne istrage, dovodi do ovakvih paranoicnih tekstova kojima se panicno traze saveznici i istomisljenici.\nI kao sto kaze stara izreka, treba samo pratiti trag novca. ovi panicari po medijima su ekvivalent srpskim sendvicarima iz autobusa.\nKonkurent Marin le Pen je proizvod napravljen u laboratorijama krupnog kapitala cija je jedina svrha da pobedi posvaku cenu i odrzi status kvo. Koji omogucava nastavak gomilanja bogatstva na kriminalno-drzavni nacin, uz sve vece osiromasenje srednjeg i nizeg sloja stanovnistva.\nInace, samo ovo ““pismo““ je odvratno, bez imalo ljudske casti.\n24. aprila 2017. u 21.32\nZašro pirate ovde, ovo je pitanje za Kremlj.\nLava i dalje izlazi iz vulkana koji je sinoć eruptirao na španskom ostrvu La Palma, ali nema bojazni da će biti povređenih jer je evakuisano oko 5.000 ljudi, saopštile su tamošnje vlasti.


Palačinka party – praznična zabava za sve generacije - Eurocrem\nO njima smo vam već pisali u jednom od naših prethodnih tekstova na blogu, jer palačinke se neverovatno dobro slažu sa našim Eurocremom i popularne su širom sveta. Ova dva razloga su dovoljna da poželite organizovati zabavu za svoje prijatelje i porodicu, koja će imati posebne deserte na meniju – upravo najukusnije i najvoljenije palačinke. Iako se najbolje slažu sa Eurocremom, palačinke mogu biti punjene i drugim sastojcima – širom sveta ih pripremaju na različite načine, pa tako možemo početi od ruskih sa pavlakom, lososom i kavijarom, nastaviti sa francuskim koje imaju ukus narandži, i završiti sa klasičnim bakinim palačinkama sa džemom od šipuraka.\nA kako se organizuje palačinka party? Naravno u skladu sa svim epidemiološkim merama, pa bi bilo dobro ili da zabava bude online, ako se okuplja veća grupa ljudi ili da bude samo za članove domaćinstva u kome živite. No, bez obzira na to što je okupljanje online, a o tome smo vam takođe pisali u jednom od tekstova, žurka sa prijateljima i porodicom može da vas poveže i bude zabavna jednako kao i da ste svi na jednom mestu.\nObavezno pošaljite pozivnice svima. Napravite ih u uz pomoć online alata pod nazivom Canva i neka budu što šarenije i neka obavezno sadrže fotografiju palačinki (koje god da volite francuske, američke ili japanske) i spisak namirnica koje će biti potrebne za pravljenje palačinki, ali i za njihovo mazanje i punjenje. Palačinka party pravimo po sistemu „sam svoj majstor“, pa u skladu sa tim svako u društvu ima svoj omiljeni namaz, koji će verovatno pripremiti za ovu posebnu priliku.\nMlađim generacijama postavite dodatni kreativni izazov i zamolite ih da naprave najlepšu fotografiju palačinki, na pozadini koju odaberu i uz dodatke (džem, krem, voće ili slane sastojke) koje će koristiti za mazanje. Za one najveštije koji znaju da okrenu palačinku u vazduhu, upravo to može biti odlična fotografija za pozivnicu. Okretanje palačinki uz Boomerang na Instagramu takođe može biti odličan način da se pozovu gosti na party ili kreativni TikTok video koji mlađe generacije obožavaju.\nU ovoj teškoj godini, gde je bilo svega nekoliko trenutaka za radost i sreću, nije bilo nimalo lako održati vedar duh. Upravo u tome su nam pomagali naši najbliži i uvek tu bili za nas, ma šta se desilo. Baš zbog toga su zaslužili da i mi uradimo nešto lepo za njih i unesemo malo bezbrižnosti i sreće, makar na par sati u sve naše živote. Zar palačinke i zabava nisu najbolji način da to uradimo? Nama se čini da jesu. Svi vole palačinke i niko ih ne odbija.\nOkupite se oko stola ili računara!\nGde postaviti računar je jako važno pitanje za online party. Treba voditi računa i o ovim malim, neko će reći manje važnim stvarima, ali mi se ne slažemo sa tim jer svakako svi želimo lep kadar dok smo na Zoom-u, Skype-u ili nekoj sličnoj aplikaciji i zato treba se potruditi oko izgleda kuhinje, pozadine i dekoracija. Donesite praznični duh u kuhinju i ukrasite je lampicama, granama četinara, neka se tu nađe i neki orašar i kadar će izgledati kao da ste u nekoj kulinarskoj emisiji.\nDruga važna stvar na koju treba da obratite pažnju su namirnice potrebne za pravljenje palačinki. Verovatno svi imamo ono osnovno u frižideru: brašno, jaja, mleko itd. ali se ponekad desi da zaboravimo baš nešto od tih namirnica, pa da ne bismo u poslednjem trenutku trčali do prodavnice – važno je da se pripremimo na vreme.\nPalačinke možete praviti i u live prenosu, a možete ih i pripremiti neposredno pre početka druženja. Ako se odlučite da svi zajedno pravite palačinke, onda makar napravite smesu pre početka online druženja i ostavite je u frižideru da malo odstoji. Zatim se potrudite da tokom live-a impresionirate vaše prijatelje veštinom okretanja palačinki u vazduhu ili brzinom mazanja i uvijanja palačinki u razne oblike.\nAko se ipak odlučite da palačinke ispečete pre početka zabave, onda tokom druženja nećete morati da brinete o okretanju palačinki i verovatno ćete se više fokusirati na namaze i uživanje u samom ukusu. Još jedan savet – kada ispečete palačinke, stavite preko njih tanjir i smestite ih u rernu, kako bi se na nižoj temperaturi održala njihova toplota.\nPošto svako sam bira sastojke koje će staviti u palačinke, možda pre same žurke možete napraviti listu potencijalnih namaza, kako biste eventualno probali neke nove kombinacije inspirisani primerom vaših prijatelja ili rodbine. Naša omiljena kombinacija je: Eurocrem, mleveni keks i banana na tankim francuskim palačinkama. O vašim omiljenim kombinacijama nam možete pisati na društvenim mrežama, gde ćete nas tagovati na fotografijama koje ste napravili tokom palačinka partija.\nNadeve stavite u male posude u obliku jelkica, da dodatno naglasite pretpraznični duh i obavezno pored njih iznesite i šarene mrvice za decu da njima ukrase palačinke. Sto neka bude postavljen u prazničnom duhu, uz mnogo šarenih tanjira, čaša i salveta (ako vas je više).\nAko party pravite sa kolegama i prijateljima, onda ne zaboravite da uz palačinke odlično ide šampanjac, proseko ili neko slično penušavo vino, dok u toj kombinaciji palačinkama morate dodati jagode, jer je to jedinstvena kombinacija, bez premca. Za decu pak možete pripremiti toplo mleko, belu kafu ili toplu čokoladu, jer se savršeno slažu sa palačinkama.\nOrganizujte takmičenje sa palačinkama\nOvo može biti odličan uvod u ludu, slatku palačinkastu zabavu. Takmičenje će pomoći da se probije led i zagrejaće atmosferu. Oko čega se sve možete takmičiti?\nDeci će svakako biti zabavno da ukrase svoje palačinke, bilo raznim komadima voća, bilo šarenim perlicama koje će zalepiti preko krema. Možete im dozvoliti i da mešaju različite ukuse, pa da probaju recimo slatko-kiselu kombinaciju ukusa, tako što će spojiti Eurocrem i višnje, ili da kombinuju određene slane sastojke sa orašastim plodovima – recimo slani kikiriki i Eurocrem su odlična kombinacija ukusa, jer slano još više istakne slatkoću krema. Pobednika bira žiri sastavljen od nekoliko starijih ukućana i pobedničku kombinaciju ukusa moraju da probaju sve zvanice na zabavi.\nU svetu su zabave sa palačinkama poznate i popularne još od 15. veka i potiču iz Engleske, gde su ih organizovali pred velike verske praznike. Vi svojim online gostima možete postaviti izazov u vidu takmičenja u brzom pravljenju, mazanju i jedenju palačinki, a pobednik će imati čast da vam do kraja večeri pušta svoju playlistu muzike i da vas uveseljava dok đuskate pored ekrana.\nNadamo se da vam se dopao naš predlog za palačinka party i da ćete ga rado organizovati sa svojim najbližima.\nŽelimo vam srećne novogodišnje i božićne praznike, uz iskrenu želju da ih provedete u sreći i veselju sa svojim porodicama.


Naslovnica NAJNOVIJE Politika Prijepolje: Zgrada opštine, stara dva vijeka, dobija novi izgled\nPredsjednik opštine Dragoljub Zindović i direktor preduzeća “Rovčanin inženjering” Salahudin Rovčanin potpisali su ugovor koji predviđa nastavak građevinskih radova na sanaciji zgrade lokalne samouprave.\n– Tokom prve faze projekta izvršena je dogradnja jednog sprata gde smo dobili nove prostorije, takođe, urađena je fasada na zgradi i promenjen krovni pokrivač. Sad je planirano uređenje prvog i drugog sprata, saniranje kompletnog stepeništa, izgradnja nadstrešnice i uređenje prostora ispred same zgrade. Nadam se da će ovaj vrlo zahtevan posao izvođač radova izvesti na kvalitetan način i u predviđenom roku, na obostrano zadovoljstvo – kazao je nakon potpisivanja ugovora predsednik opštine Dragoljub Zindović.\nDirektor preduzeća “Rovčanin inženjering” Salahudin Rovčanin kaže da će ugovoreni poslovi biti završeni u zakonskom roku te da će ova firma radove vršiti partnerski, zajedno za još tri i izvođača.\n– Odmah ćemo početi pripremne radove. Nadam se da će nam biti naklonjeni i vremenski uslovi, da bismo brzo završili spoljašnje radove. Paralelno sa tim radovima saniraće se i unutrašnji prostor. Siguran sam da ćemo u ugovorenom roku završiti sve što je u ugovoru predviđeno – ističe Rovčanin.\nParaf na ugovor stavili Zindović i Rovčanin\nINAČE, zgrada u kojoj je smeštena Opštinska uprava sagrađena je u 19. veku. Ovo je prva velika rekonstrukcija i sanacija kompletne zgrade, što je prilično delikatan posao s obzirom na činjenicu da nije bilo odgovarajuće projektne dokumentacije iz vremena kada je zgrada građena.


Posjeta zeničkih studenata 10. Sajmu zapošljavanja u Sarajevu - Politehnički fakultet\nStudenti odsjeka Softversko inženjerstvo Politehničkog fakulteta posjetili su deseti Sajam zapošljavanja za studente i diplomce tehničko-tehnoloških fakulteta i ekonomije “JobFAIR ‘18 – Iskoristi svoju šansu!”, koji se održava u kampusu Univerziteta u Sarajevu od 5. do 6. novembra 2018. godine.\nU saradnji s organizatorima Sajma, udruženjem studenata elektrotehnike Evrope EESTEC, obezbijeđen je autobuski prevoz studenata iz Zenice, Mostara i Tuzle. Na JobFAIR-u, studenti su mogli ostvariti direktan kontakt s predstavnicima kompanija, informisati se o tržištu rada, mogućnostima zapošljavanja, znanjima i vještinama koje od njih postavljaju budući poslodavci, te poboljšati svoje lične i profesionalne vještine kroz prateće sadržaje Sajma. U okviru Sajma održane su prezentacije vodećih IT firmi iz BiH, te radionice kao što su CV/LinkedIn, Open Space Technology (OST) i Career Speed Dating (CSD).\nUniverzitet u Zenici dobio je i zahvalnicu udruženja EESTEC za uspješno ostvarenu saradnju na organizovanju Sajma.


Ocjena kreditnog rejtinga kao unosan posao | Al Jazeera Balkans\nKielce na penale osvojio rukometnu Ligu prvaka Oštre reakcije iz RS-a na izjavu Izetbegovića o Banjoj Luci Ustašluci, nestašluci, šok i nevjerica Video: Deseci hiljada na biciklijadi u Moskvi Video: Uspješno lansiran ruski satelit F1: Lewisu Hamiltonu Velika nagrada Monaka Titov Mercedes i vršnjaci krstarili Hercegovinom Izetbegović: Nad nesrbima u Banjoj Luci su činjeni zločini Video: U Švicarskoj se otvara najduži tunel na svijetu Čelnik AfD-a: Boatenga niko neće za komšiju Stotine izbjeglica se utopilo u Mediteranu Poljska Putinu: Antiraketni štit nije prijetnja Ekonomska saradnja u fokusu procesa 'Brdo - Brijuni' Interpol: Potjernica za organizatorom ubistva Njemcova Iračani nastavljaju napade na Falluju Erol Mujanović\nTEME Ocjena kreditnog rejtinga kao unosan posao 13 decembar 2012 Izmijenjeno 06:50 CET\nFitch, S&P i Moody's su vodeće agencije za kreditni rejting, čije ocjene mnogo znače uprkos brojnim kritikama.\nAgencije za kreditni rejting ostaju nezaobilazni akteri na finansijskim tržištima [AFP/Getty]\nPiše: Erol MujanovićGodišnji prihodi koji se mjere u milijardama dolara, rezultati rada koji izazivaju sumnje i kritike, ali i ogroman uticaj na investitore širom svijeta, su ključne riječi kojima bi se mogle opisati agencije za ocjenjivanje kreditnog rejtinga.Nobelovac Paul Krugman ih je nazvao klovnovima jer nisu vidjele dolazak dužničke krize u Sjedinjenim Američkim Državama.Međutim, tokom godine smo mogli vidjeti seriju teških i za svijet veoma važnih ekonomskih odluka nakon što su ove agencije smanjile ocjene SAD-a, Francuske, Španije i brojnih drugih zemalja i time otežali pristup sredstvima i investicijama za spomenute države.Agencija za ocjenu kreditnog rizika je poslovni subjekat koji ima ulogu nezavisnog ocjenjivača, po sebi svojstvenoj metodologiji, koja je javna ili ne i koja daje mišljenje u obliku ocjene.U ovom slučaju, agencije za procjenu kreditnog rizika se bave procjenom kapaciteta Vlada, kompanija i drugih institucija, da vrate sredstva u cjelosti i na vrijeme.Danas postoji oko 130 agencija za finansijsku procjenu širom svijeta, ali najveći dio njih pokriva samo određenu geografsku zonu ili određeni sektor aktivnosti.Ocjene u sjeni krizeMnoge vlade dovode u pitanje negativne ocjene koje su im dodijeljene od strane agencija za kreditni rejting. Navedene agencije ocjenjuju vlade, regione, gradove i velike kompanije -drugim riječima sve aktere koji mogu i žele da koriste usluge finansijskog tržišta, prije svega da dobivaju kreditna sredstva po što povoljnijim uslovima.U kontekstu teške ekonomske i finansijske situacije koja i dalje vlada Evropom, najmanja promjena ocjene ima ogromne finansijske posljedice, pozitivne ili negativne, na vladu koja je predmet ocjenjivanja.Ocjena agencija odražava ocjenu njenih analitičara o kapacitetu kreditora za vraćanje duga u cijelosti i u predviđenom roku. Što je ocjena veća, utoliko je rizik manji i investitori su skloniji posuditi po povoljnijijim uslovima.Standard & Poor's je imao ukupni prihod od 1,7 milijarde dolara, Moody's je imao prihod od 2,3 milijarde dolara, a Fitch 700 miliona dolara. Davanje ocjene jednoj državi je posebno zahtjevan proces, jer nosi veliku odgovornost i može imati iznačajne posljedice. Naprimjer, smanjiti kreditni rejting jednoj od velikih ekonomija Evropske unije, znači za tu državu da godišnji račun za zaduživanje i servisiranje duga raste za nekoliko stotina miliona eura.Tako, naprimjer, Njemačka se danas može zadužiti po kamatnoj stopi od nula posto, dok je za Grčku kamatna stopa na finansijskom tržištu prešla 25 posto, zbog ogromnog i opravdanog rizika koji ide uz posudbu novca Grčkoj Vladi. Tri najveće agencije za ocjenjivanje kreditnog rejtinga su Standard &Poor's, Moody's i Fitch, koje zajedno drže 80 posto svjetskog tržišta. Sve su kreirane u periodu 1910 – 1925. što znači da imaju gotovo 100 godina postojanja i sjedište im je u SAD-u.Fitch ima 1.049 zaposlenih, dok Moody's i S &P imaju po 1.204 i 1.345 uposlenika. Sve tri agencije respektivno imaju 242, 226 i 535 zaposlenih u Evropskoj uniji. Ocjenjivanje država je posebno zahtjevan proces [Reuters]Ogromni prihodi ovih agencija ostvareni u 2011. godini pokazuju zašto se puno prašine diže oko njihovog poslovanja.Standard & Poor's je imao ukupni prihod od 1,7 milijarde dolara, Moody's je imao prihod od 2,3 milijarde dolara, a Fitch 700 miliona dolara. Drugim riječima, za agenciju Moody's, godišnji prihod po zaposlenom iznosi gotovo dva miliona dolara. Takođe sve tri kompanije su imale izuzetno visoku profitabilnost, na veliko zadovoljstvo njihovih dioničara. Većina prihoda za sve tri agencije je ostvarena u SAD-u.Zanimljivo je da su, do otprilike 1970 godine, ove agencije bile plaćene od investitora koji su željeli da se informišu o bonitetu i kapacitetu vlada i drugih aktera kojima su željeli ponuditi novac.Postepeno, kako su počele da se dešavaju važnije ekonomske krize i kako je rasla potreba za zaduženjem brojnih zemalja, tako se i odnos promijenio.Mali, dobro plaćeni timoviDanas su akteri koji žele posuditi novac ti koji plaćaju rad i ocjenjivanje agencija. Tu leži i jedan od razloga za optužbe da agencije često „progledaju kroz prste“ najvažnijim klijentima (vladama) i tako tolerišu određene propuste i ne smanje ocjenu kada bi to trebalo, što kasnije navodi investitore na pogrešan put.Način rada i ocjene koju daju agencije su veoma diskutabilni u posljednjih nekoliko godina.Konkretno, 2008. godine, ove agencije su dodijelile visoke ocjene i dobar rejting finansijskim proizvodima, čije posljedice nisu mogle realno ocijeniti i tako su doprinijele rastu.Među optužbama su se mogle čuti i konflikt interesa, greške u ocjenjivanju, amaterizam i slično.Za svakog aktera koji se želi zadužiti, mali tim od dva analitičara stavlja ocjenu i prati sve događaje koji mogu uticati na ekonomsku i finansijsku situaciju određene zemlje.Nekada su to i same kompanije koje se javljaju agencijama, u slučaju da smatraju da imaju neku posebno važnu informaciju, kao što je to bio slučaj sa generalnim direktorom velike osiguravajuće kuće u Francuskoj (Groupama assurances). U njegovom slučaju, pokušao je bezuspješno izbjeći degradaciju ocjene za navedenu kompaniju koja je ipak bila spuštena.U Evropi, nakon formiranja, ocjena dostavlja klijentu 12 sati za reagovanje, prije nego što ocjena bude javno objavljena, u skladu sa legislativom EU-a. Ono što brine sve one koji su predmet ocjenjivanja naravno nije sama ocjena, nego najčešće otežan i skuplji pristup novcu, odnosno zaduženju, koji proizilazi iz smanjenja ocjene.S obzirom da tri glavne agencije imaju ogroman tržišni udio i uticaj, veoma je malo bivših uposlenika koji smiju otvoreno da govore o eventualnim greškama i načinu poslovanja.Francuski Le Monde je prošle godine objavio zanimljive podatke koji se tiču upravo ljudske strane agencija za ocjenu kreditnog rejtinga.Analitičari su često poliglote, uglavnom po struci ekonomisti ili inžinjeri, sa dobrim primanjima, čiji je mjesečni bruto iznos u prosjeku 4.000 eura za mlađe analitičare i oko 8.000 eura za senior analitičare.Do prije desetak godina, timovi od dva analitičara imali su po pet ili šest dana za posjetu određenoj zemlji i sasvim dovoljno vremena da se sretnu sa svim relevantnim akterima i napišu kvalitetnu analizu i mišljenje.Nakon dužničke krize 2008. godine, od analitičara je traženo da manje razmišljaju, da još brže rade i da mehanički primjenjuju formule i metode računanja određenih pokazatelja.U nekoliko posljednjih godina, analitičari iz agencije Moody's borave jedan do dva dana u zemlji, gdje obave tri sastanka (Centralna banka, Ministarstvo finansija i Agencija/odjel za upravljanje dugom).Takođe, osim navedenih troškova puta i boravka, koji su se smanjili, agencije su u velikom broju slučajeva reducirale i prihode analitičara i učinile samu profesiju manje privlačnom, jer osim primanja i sama priroda posla se promijenila uvođenjem više kontrola i procedura.Osim toga, nakon dužničke krize 2008. godine, od analitičara je traženo da manje razmišljaju, da još brže rade i da mehanički primjenjuju formule i metode računanja određenih pokazatelja.Bilo je i više pritisaka na analitičare, od telefonskih poziva pa do drugih načina gdje se pokušalo uticati na njihov sud.Uglavnom je primjetan nedostatak osoblja u odnosu na obim posla i svaki analitičar pokriva nekoliko zemalja kao i drugih aktera. Interni pravilnik predviđa i rotacije nakon nekoliko godina, kako se analitičari ne bi zasitili, ili vezali za subjekt koji se ocjenjuje.Tako je, u slučaju Francuske, poznato da ispred agencije Standard & Poor's situaciju prate jedan analitičar iz Njemačke i jedan iz Slovenije. Ove dvije osobe mogu inicirati proces i dati ocjenu koja ima finansijske posljedice na cijelu francusku ekonomiju. Nejasni kriterijiŠto se tiče metodologije i vrste analize, agencija Moody's se posebno posvećuje analizi četiri faktora: čvrstoća ekonomije i otpornost na krizu; čvrstoća institucija i njihov kapacitet da kroje politike na pravi način i tako blagovremeno vrate dug; finansijska snaga Vlade, gledajući prvenstveno nivo zaduženosti i kapacitet za upravljanjem povećanom, odnosno novom zaduženošću; te rizik različitih dešavanja gdje spadaju mogućnosti da dođe do oređenih prirodnih nepogoda, kao i ratova.Nakon što tim od dva analitičara napravi svoju analizu i prijedlog ocjene, Komitet za ocjenjivanje, koji broji najmanje pet članova, se sastaje i glasa po principu 'jedan čovjek-jedan glas'.U praksi, ovim agencijama nedostaje toliko osoblja da bivši uposlenici svjedoče da se najčešće radi o više-manje istim osobama koje se nalaze u komitetu za ocjenjivanje, a kako bi se zaštitile od kritika, agencije izbjegavaju da otkriju njihova imena.Eksperti iz ove oblasti takođe navode da su i sami kriteriji ocjenjivanja veoma često nedovoljno jasni i da sve velike banke imaju više analitičara nego navedene agencije, te da bi mogle najmanje jednako dobro obavljati ovaj posao, a nerijetko i mnogo bolje.Uprkos greškama u radu, ograničenom ljudskom kapacitetu i prevelikoj usmjerenosti na profit u odnosu na kvalitet analize, navedene agencije ostaju nezaobilazan akter na finansijskim tržištima i njihova uloga je i dalje izrazito značajna.Izvor: Al Jazeera Tagovi: SAD EU Fitch Moody's Standard & Poor's Agencije Rejting Erol Mujanović Teme: Kreditni rejting\nS&P snizio kreditni rejting Mađarske Kreditni rejting Kipra snižen za dva stepena


pink.rs | Đurić: Jeremić lažima relativizuje opasnost iz Prištine\nPotpredsednik Glavnog odbora Srpske napredne stranke Marko Đurić izjavio je večeras da predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić pokušava da na "bedan način" relativizuje opasnost nastalu odlukom Prištine da sruši dijalog sa Beogradom i poručio mu da se stidi svojih laži.\nĐurić kaže da Jeremić "najnebuloznijim lažima" pokušava da prikrije svoje belosvetske marifetluke i mućke, kao i bogaćenje na račun građana Srbije, rugajući se i pravdajući svoje bogatstvo time što je član bordova investicionih fondova, saopšteno je iz SNS.\n- Jeremić, naime, tvrdi da Beograd i Priština u dosluhu i u tajnosti pripremaju nekakav sporazum i da dijalog nije mrtav, odnosno da su sav bes i pretnje albanskih separatista u našoj južnoj pokrajini tek šarada i predstava za javnost - rekao je Đurić.\nOn ističe da Jeremić na taj način u neposrednu opasnost pre svega dovodi Srbe na Kosovu i Metohiji, poručujući im da ih zapravo niko ne ugrožava i da su sasvim bezbedni, jer je ludilo Prištine odglumljeno.\n- Takva politička drskost i neodgovornost je bez presedana, ali ništa se drugo i ne može očekivati od čoveka koji je bez trunke savesti i Srbima na Kosovu i Metohiji i Srbiji u prošlosti naneo toliko štete i zla - ukazao je Đurić.\nOn kaže i da Jeremić na ovaj način svojim mentorima poručuje šta bi on radio ukoliko bi bio doveden na vlast mimo volje građana Srbije, jer samo tome i može da se nada.\n- On izgleda priželjkuje reprizu martovskog pogroma koji je 2004. godine spokojno posmatrao pušeći tompuse. Reprizu neće gledati, jer Srbija i predsednik Aleksandar Vučić to neće dozvoliti - poručio je Đurić.


Droga, Meksiko i Amerika: Kako izgleda najduži tunel za krijumčarenje : Južne vesti\n11:24, 30. 1. 2020.\nNe zna se koliko vremena je bilo potrebno da se tunel iskopa\nNema uhapšenih, a nije pronađena ni droga


Sinistaj: DPS ne da referendum - Lajme nga Ulqini\nSinistaj: DPS ne da referendum\nJanuary 30, 2013 | Ngjarjet - Events\nPredugo traje obećanje Demokratske partije socijalista (DPS) kada je u pitanju postizborni sporazum koji je ta partija potpisala sa koalicijom Forca za jedinstvo, ocijenio je predstavnik tog albanskog saveza Vaselj Siništaj.\nOn je naveo da su manjine potpisale zajednički sporazum sa DPS-om, ali je ostalo da se definiše i aneks sporazuma.\n– Ovo je trenutak da oni ispune ono što su obećali građanima. Ako ovog puta to ne urade, onda je pitanje kada će – kazao je Siništaj medijima.\nOn je podsjetio da albanske stranke neće podržati predsjedničkog kandidata DPS-a Filipa Vujanovića ukoliko do održavanja izbora, 7. aprila, ne bude određen datum referenduma za opštinu Tuzi.\n– Vjerujem da ćemo definisati datum odavanja referenduma u Tuzima. Ukoliko ne bude određen prije održavanja predsjedničkih izbora tačan datum referenduma, onda nema dogovora. Sam referendum ne znači automatsko dobijanje statusa opštine, već o tom pitanju treba da se izjasni prvo Vlada pa onda i Skupština – poručio je Siništaj.\nOn nije želio da komentariše izjavu političkog direktora DPS-a Tarzana Miloševića da će referendum u Tuzima biti raspisan ali da ne zna kad, navodeći da o tom pitanju treba da se izjasne premijer Milo Đukanović ili predsjednik države Filip Vujanović. Mi.N.


Arhitektura u Beton hali | AKADEMIJA ARHITEKTURE SRBIJE\nMiograd B. Protić, Arhitektura u Beton hali. Izložba arhitekata Akademije arhitekture Srbije, “Politika”, 4.4. 2007.\nImpresivna izložba trideset devetoro članova Akademije arhitekture Srbije, prošle godine prikazane u moskovskom Manježu i Firenci, a sada u Beogradu u Beton hali, značajna je iz dva razloga: kao organizacioni i kao stvaralački čin. Prvo, kao znak kolektivne volje najboljih i najumnijih naših arhitekata, da se u teškom današnjem našem i evropskom kontekstu udruže, kako bi u arhitekturi, majci plastičnih umetnosti, društvu i sebi postavljali prava pitanja i na njih davali prave odgovore.\nDrugo, kao vizuelno svedočanstvo o njihovom ostvarenom delu i stvaralačkoj snazi. Svojim arhitektonskim interpretacijama čovekove i društvene stvarnosti oni su, dakle, ostali ne samo na visokoj ravni praktične utilitarne svrhe, već i na visokoj ravni umetničkog ostvarenja. Oba ta čina vidimo na ovoj izložbi kao konstruktivnu dijalektičku celinu.\nIzloženi projekti slede Šopenhauerovu definiciju da «arhitektura nije kopija stvari, već sama stvar; niti lepa predstava, već lepa stvarnost», stvarnost kuća koje ulaze u urbanističku strukturu grada, da svojom geometrijom, formom i izgledom odrede i dopune njegovu racionalnu, ali i ostvare njegovu umetničku celinu sa kojom će svi živeti. Pa će kuća i grad kao širi životni prostor i dekor svojom duhovnom, emocionalnom dimenzijom biti i vrsta muzeja, sa kojima je čovek u stalnom dijalogu.\nDokazuje to i Beograd, predmet ove ozložbe. S jedne strane Stari grad, visinski položaj tvrđave, s druge novi grad, nizijski položaj, Panonija. Pogled na reke sa njegovih najviših kota kada silazimo, i nebo na asfaltu kada ka njima uzlazimo. Projekti njegovih bulevara, avenija i ulica, njegovih četvrti, naselja, palata, sve to hrabri nadom, da će blagodareći ovoj izložbi i njenim autorima, koji su uveli u teoriju, praksu, etiku i estetiku arhitekture – da je neka racionalna utopija moguća, uz zamah praktičnog stvaralačkog uma, saradnje nauke i umetnosti.\nUpitom gde ćemo živeti sutra, kakva će recimo biti podzemna, a kakva nadzemna arhitektura, da bi se za život oslobodila već umnogome gotovo oduzeta površina zemlje grada. I najvažnije: kako uspostaviti ravnotežu između tehničke civilizacije koja stalno napreduje i kulture koja se samo razvija? Kako ubrzati i povećati zamah i prosvećenost, uticati na temeljnu promenu društvenih ciljeva? Da bi čovek živeo u kući bez gladi i straha i u svetu bez ratova – praktični odgovor znamo: izgradnjom kuća i gradova umesto raketa. Arhitekturom koja već širom kontinenta gradi oruđa prosvećivanja, muzeje koje dnevno posećuje i po četrdeset hiljada ljudi. Početkom drukčije istorije.\n← Izložba AAS u Superspejsu Izborni most →


Direktor CIP-a: Stojimo iza svakog svog projekta\nTanjug 29. septembra 2019. 14:55\nBEOGRAD – Stručnjaci CIP-a stoje ispred svakog rešenja koji je Institut potpisao, bez obzira na to da li je reč o projektu ili njegovoj izmeni, izjavio je generalni direktor CIP-a Milutin Ignjatović povodom izjave potpredsednika Narodne stranke Nikole Jovanovića da odgovorni projektant nije hteo da potpiše izmene projekta na Trgu Republike.\n“CIP je jedna od najboljih projektnih kuća u državi i u regionu, tako da mogu da tvrdim da je svako rešenje koje CIP uradi tehnički potpuno ispravno. Nema govora o nekakvoj manjkavosti projekta“, rekao je Ignjatović za Tanjug.\nKako je naveo, u Saobraćajnom institutu CIP-u radi 550 stručnjaka.\nIgnjatović je potpuno odbacio navode Jovanovića da je potpisnik promena projekta tehnički direktor CIP-a, koji uopšte nema licencu za to.\n“U svakoj projektnoj kući, posebno u CIP-u, potpisnik projekta je uvek stručnjak koji ima validne licence, koji ima već urađene brojne projekte. Još jednom ističem da je svaki projekat koji CIP uradi potpuno validan i tehnički ispravan”, rekao je Ignjatović.\nOn je dodao da na svakom projektu u ovom Institutu ne radi samo jedan čovek veći stručni tim.


Pol Polanski (Foto Novosti)\nAmerički pisac, pesnik, istoričar i socijalni antropolog Pol Polanski je na Kosovu živeo i radio od 1999. pa do 2005. preko humanitarne organizacije iz Praga radeći istraživanje o Romima. Bio je svedok patnje srpskog naroda i manjina, a svedočenja o tome pretočio je u knjige.\nJednom prilikom posetio je, južni deo Kosovske Mitrovice, kada je veći deo Roma, koji je bio smešten u kampu u kojem je boravio i on sam, proteran iz tog grada na Ibru.\nTo što je tokom rata na Kosovu zastupao drugu stranu umalo da ga košta života.\n23.04.2021 U Starom Gracku izgorela kuća porodice Tepšić (464)


Prijavilo se samo 200 mladih za 500 poslova vojnika u OSBiH, plata 717 KM - Portal 072info\nNa konkurs za prijem 500 kandidata za posao u početnom činu vojnika u Oružanim snagama BiH, a koji je otvoren krajem prošlog mjeseca, do petka se prijavilo tek oko 200 zainteresovanih, saznaju “Nezavisne novine“.\nS obzirom na to da imamo poprilično visok stepen nezaposlenosti, nekada je ovo zanimanje bilo dosta primamljivo, a za dosadašnji, skroman odziv, u Ministarstvu odbrane BiH imaju objašnjenje.\n“Oglas ostaje otvoren do 24. aprila i iz dosadašnjeg iskustva najveći broj prijava je u drugom dijelu roka za prijavu”, rečeno je za “Nezavisne novine” iz Ministarstva odbrane BiH.\nMeđutim, donekle i nije iznenađujući ovakav zasad slab odziv, ako se u obzir uzme da je, prema podacima Saveza samostalnih sindikata BiH, posljednja sindikalna potrošačka korpa koštala 2.389 KM, te se taj podatak uporedi s platom koju je moguće zaraditi u uniformi.\n“Prosječna neto plata profesionalnog vojnog lica u činu vojnika, u početnom činu (prvi vojnički čin OR-1), u januaru je bila 717 KM, dok je prosječna bruto plata profesionalnog vojnog lica u činu vojnika, u početnom činu, u istom mjesecu bila 1.230 KM”, naveli su iz Ministarstva odbrane BiH.\nIpak, ko dobije posao u Oružanim snagama BiH, pored plate, može računati i na plaćeni topli obrok i regres.\n“Topli obrok iznosi osam KM za svaki dan proveden na poslu, a takođe imaju pravo i na naknadu prevoza. Naknada za prevoz zavisi od udaljenosti mjesta službe od mjesta prebivališta i utvrđuje se u skladu s Odlukom SM BiH o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prevoz na posao i prevoz s posla u institucijama BiH”, pojasnili su iz Ministarstva odbrane BiH u izjavi za “Nezavisne novine”.\nOsim toga, kako dodaju, profesionalna vojna lica – vojnici imaju pravo i na regres. Iz Ministarstva odbrane BiH, podsjetimo, ranije su objavili da je u pitanju javni oglas za prijem 500 djevojaka i mladića u profesionalnu vojnu službu u Oružane snage BiH.\n“To će ovoj populaciji osigurati stalan i siguran posao, profesionalnu karijeru i mogućnost napredovanja u Oružanim snagama BiH”, naveli su iz Ministarstva odbrane BiH.\nKako su dodali, na oglas se mogu prijaviti mladići i djevojke koji imaju završenu srednju školu III i IV stepena, da nisu mlađi od 18 niti stariji od 27 godina i da ispunjavaju uslove konkursa.\nTestiranja kandidata biće obavljena u centrima za regrutovanje u Sarajevu – kasarna “Rajlovac”, u Banjaluci – kasarna “Kozara”, Čapljini – kasarna “Božan Šimović” i Tuzli – vojna baza “Aerodrom Dubrave”.\n“Nakon završenih testiranja, Komisija za izbor će obaviti intervju s najuspješnijim kandidatima i poslije završenog intervjua izvršiti izbor i predložiti ministru odbrane BiH kandidate za upućivanje na osnovnu vojničku obuku”, naveli su iz Ministarstva odbrane BiH.\nPrethodni članakTajna švicarskog računa bh. carinika\nSljedeći članakGotov je!


SMBiH o uslovima za ulazak stranaca u BiH\nAleksandra Vuković, 26/05/2021\nSavjet ministara Bosne i Hercegovine danas bi trebalo da razmotri Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Odluke o propisivanju dodatnih uslova za ulazak stranaca u BiH, te prijedlog odluke o izmjeni i dopunama Odluke o vizama.\nNa predloženom dnevnom redu su i Prijedlog odluke o osnivanju interresorne radne grupe za praćenje implementacije dokumenta “Bezbjednosna politika BiH”, te Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o osnivanju Komisije za državnu imovinu, utvrđivanje i raspodjelu državne imovine, određivanje prava i obaveza BiH, entiteta i Brčko distrikta u upravljanju državnom imovinom.\nNa prijedlog Ministarstva bezbjednosti, ministri bi trebalo da razmotre i Nacrt osnova za pokretanje postupka za vođenje pregovora radi zaključivanja sporazuma o bezbjednosnoj saradnji između Savjeta ministara i Vlade Turske i Nacrt osnova za pokretanje postupka za vođenje pregovora radi zaključivanja sporazuma sa Vladom Pakistana o saradnji u borbi protiv međunarodnog kriminala, terorizma, nezakonite trgovine drogom i organizovanog kriminala.\nPredviđeno je i razmatranje Nacrta odluke o ratifikaciji Sporazuma o delegiranju odgovornosti za pružanje usluga u vazdušnom saobraćaju između Savjeta ministara i vlada Srbije i Crne Gore.\nMinistri bi trebali da se izjasne o Prijedlogu odluke o dodatku na platu na osnovu posebnih uslova radnog mjesta za zaposlene koji obavljaju poslove u Sudskoj policiji BiH, te prijedlogu odluke o izmjenama Odluke o imenovanju članova zajedničkih tijela i članova pregovaračkih timova za sprovođenje Sporazuma o pitanjima sukcesije.\nNa predloženom dnevnom redu su i Prijedlog odluke o provjeri kvalifikacija svih zaposlenih u institucijama BiH, kao i Informacija o stanju u oblasti migracija u BiH za februar ove godine.\nMinistri bi trebali da razmotre i Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije BiH za sprovođenje Aneksa sedam Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2019. godinu, te Izvještaj o sprovođenju Akcionog plana Strategije za reformu sektora pravde u BiH za 2020. godinu.\nPovoljni uslovi za vožnju na putevima u BiH\nKoliko je pravosudni sistem u BiH transparentan?\nPredstavnički dom PFBiH: Dnevni red pretrpio više izmjena u odnosu na najavljeni\nBožinović: Nije zabilježen islamski radikalizam u većem opsegu\nHNV BiH upozorava na obespravljenost hrvatskog naroda u RS-u\nHrvatska: Na radnom mjestu najčešće uznemiravane žene srednje dobi\nU Banjaluci otvorena izložba “Digitalno putovanje kroz Srpsku”\nUstavni sud RS: Zakonom o dopuni Krivičnog zakonika RS nije povrijeđen vitalni interes Bošnjaka


BIZARNE IZJAVE 'NASMEJANOG UBICE' Čaba Der nastavlja da šokira pred sudom: Ubistva sastavni deo njegovog života\nIzvor: SrbijaDanas.com, 25.Jan.2021, 22:49\nUšavši u sudnicu mađarskog suda, Čaba Der je najpre svima poželeo srećne novogodišnje praznike, a zatim započeo priču o teškom detinjstvu, rekavši da su ubistva još od najranijih dana sastavni deo njegovog života, te da je i njegov rođeni brat ubijen....\n21:54: Šta tačno znači kada kažu da je vakcina efikasna 72,51 odsto?\n21:53: Mesi vodio Barsu do pobede – madridski rivali su blizu\n21:52: Prof. dr Dragan Delić, imunolog: Koncept borbe protiv epidemije ...\n21:49: UŽIVO, VIDEO! Godinu dana od "nulte utakmice": Atalanta u Brgamu...\n21:48: Zakon o utvrđivanju porekla imovine: Mnoge stvari nedorečene i ...\n21:47: Dodik: Saradnja sa NATO prihvatljiva, ali članstvo - ne\n21:45: "STANKOVIĆ UPORAN, DOVEO DOSTA ITALIJANA..." Falko ispričao Ita...\n21:45: KARTONI DIKTIRAJU ZVEZDIN SASTAV: Stanković na mukama, da li je ...\n21:45: ANHELINJO O ODNOSU SA GVARDIOLOM: „Najgore je kad trener ne ver...\n21:45: Ginekolog objašnjava koliko je opasan analni seks\n21:45: "Evropska unija veoma zahtjevna prema BiH"\n21:44: Ema Koronel: (Ne)očekivan pad verne supruge El Čapa\n21:44: SRPSKI MINISTAR UMALO POGINUO! Automobilom mogao da završi u sig...\n21:44: Španovićeva produžila seriju pobeda i u Beogradu, Duplantis ob...\n21:43: SVEŠTENIK IZ KRAGUJEVCA MOLI SVE LJUDE ZA SPAS SINA (10): Malom ...\n21:43: Serbian FM says EP report calls for recognition of Kosovo\n21:42: Mali: "Novi uspeh Srbije na međunarodnom tržištu kapitala"\n21:41: ZVEZDA - TIM ZA MILAN: Gobeljić u novoj ulozi, dilema u vezi, tr...\n21:41: Aleksej Nikolić u Gravlinu\n21:41: DECA GULAGA DOŽIVOTNO KAŽNJENA Staljin je odavno mrtav, ali on...\n21:37: Španija, Nemiri zbog zatvaranja repera: “Sutra mogu da dođu p...\n21:37: BiH preti Fajzeru tužbom zbog vakcina\n21:37: Totenhem ubedljivo do osmine finala Liga Evrope\n21:35: Lični interesi iznad opšte dobrobiti\n21:34: Stanković: Nema predaje, spremni smo za borbu\n21:34: Zvezda filma o Jasenovcu: Biljana Čekić ustaje pre petlova i po...\n21:33: "Pobegao sam iz Beograda na vreme, pre nego što je Vođa počeo ...\n21:33: Počele posete u Gerontološkom centru u Pančevu\n21:33: (VIDEO) OTVORILA VRATA SKUPOCENOG STANA U ZEMUNU Spotove snima u ...\n21:32: Vršnjačko nasilje u Vukovaru na dan borbe protiv takvog nasilja\n21:32: Novo zaduživanje Srbije na međunarodnom tržištu od milijardu ...\n21:31: Venecuela proteruje ambasadorku EU, iz Brisela pozivaju da se odl...\n21:31: Momirović: Možemo da pričamo o načinu komunikacije, ali prior...\n21:31: Muž Verice Rakočević ispunio svog dugogodišnji san, šta na t...\n21:29: NEPOVOLJNA EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA Đaci u Osnovnoj školi “Sv...\n21:29: In memoriam Đorđe Balašević: Institucija za negovanje zdravog...\n21:29: "Federer osvaja Vimbldon? Apsolutno, zašto da ne?"\n21:28: POTVRĐENO: Najnovija studija otkrila zašto je britanski soj kor...\n21:28: Dodik: Saradnja sa NATO prihvatljiva, ali članstvo - ne\n21:28: Swiss u aprilu uvodi letove na liniji Cirih-Niš\n21:27: Oformljena Komisija za raspodelu budžetskih sredstava za finansi...\n21:26: Opozicija i razvojni put šnajdera Vučića\n21:25: Totenhem ubedljivo do osmine finala Liga Evrope\n21:25: UPALO ŠEST POLICAJACA! Franu preti KAZNA OD GODINU DANA ZATVORA:...\n21:25: Otac nastradalog dečaka: Prošlo je devedeset dana, a još nema ...\n21:24: Sombor intenzivno radi na unapređenju dualnog obrazovanja\n21:24: Serbian opposition official warns of new dubious Telekom deal\n21:24: PARTIZAN IPAK REŠIO DA SAČEKA: Suma se vraća u tim!\n21:23: SZO nezadovoljan misijom u Vuhanu\n21:22: Menš i Siti u Budimpešti, Real u Bergamu\n21:22: Beže od braka "kao đavo od krsta": Tri znaka koji se teško vez...\n21:21: N1 i Nova S „pod nadzorom“ REM-a, članica Saveta tu odluku s...\n21:21: Ministarstvo: Nepoznata osoba olabavila šrafove na točkovima sl...\n21:19: ONI SU TEMPIRANA BOMBA NA PUTU Voze pijani, sve češće i drogir...\n21:18: Brnabić: Srbija zahvaljujući reformama postala kredibilan partn...\n21:18: HTELI ILI NE, DOLAZE NAM KORONA PASOŠI: Međunarodna asocijacija...\n21:17: Muškarac izboden nožem u Kragujevcu\n21:16: Dr Aleksandar Zonjić – naš heroj u borbi protiv kovida\n21:15: Tri četvrtine zaposlenih bi nastavilo rad od kuće\n21:15: Amel Tuka oborio balkanski rekord


muška moda trend | Muški magazin – M@N!\nPočetna » Tagovi "muška moda trend"\nTag: muška moda trend\nIako je poenta mode bez daha pratiti trendove, menjati se i u uvek biti korak ispred ostalih (ili makar u stopu sa boljom manjinom trendi većine) nekako nam se čini da je upravo klasika ta koja je uvek u trendu. I upravo zbog toga se svakog proleća i odlučujemo povratku ka osnovama mode. Dolce & Gabbana to, svakako, jesu...\nPosted in Featured, Lifestyle, Moda i stil | Tagged Dolce & Gabbana, Dolce & Gabbana proleće 2011 muška moda, Dolce and Gabbana, muska moda, Muška moda - trendovi za 2011., Muška moda Dolce & Gabbana, muška moda proleće 2011, muška moda proleće 2011 trendovi, muška moda trend, muška moda za proleće\nDobre farmerke neizostavan su "komad" odeće u garderoberu svakog muškarca. Odličan su izbor za svaki dan, druženje sa prijateljima uz pivo i merkanje cica, a u vešto složenoj i stilizovanoj kombinaciji mogu proći i za večernji izlazak, pa čak i za crveni tepih. Ove godine, i dalje su u trendu izbledeli isprani modeli, ali je do promena došlo kada je reč o boji i kroju.\nPosted in Featured, Lifestyle, Moda i stil | Tagged moderne muške farmerke, Moderne muške farmerke 2010/2011, muska moda, muška moda trend, muške farmerke, uz šta nositi farmerke


Početna/DOŽIVETI STOTU/Da li naše telo uopšte može da razlikuje prirodno sadržane od dodatih šećera?\nSana Life 19. jula 2019.\tDOŽIVETI STOTU, HIPOKRAT, HRANA, ZANIMLJIVOSTI, ZDRAVLJE Ostavite komentar\nAko izuzmemo sveže voće i povrće i neke obične mlečne proizvode, većina proizvoda koji sadrže šećer imaju i prirodno sadržani i dodati šećer.\n„Vrlo retko ćete naići na nešto što nema ništa dodato da bi bilo malo slađe ili izbalansiralo ukus”, kaže dr Kolin Tuksberi, viši istraživač i menadžer programa barijatrije na Fakultetu za medicinu Pen i predsednik Akademije za nutricionizam i dijetetiku Pensilvanije.\n“Na primer, granola može da ima nešto prirodno sadržanog šećera iz suvog grožđa ili urmi, kao i nešto dodatog šećera da se zasladi ovas, kao što je med. Sok od paradajza ima prirodno sadržane šećere iz paradajza, a često i dodatni beli šećer kao protivtežu prirodnoj kiselosti paradajza. A prosečan jogurt od jagode će imati prirodno sadržane mlečne šećere iz samog običnog jogurta i voćne šećere u jagodama, pored nešto dodatih šećera (kao što je kukuruzni sirup). Zato će ova promena u deklarisanju biti od pomoći.”- kaže Larson, pa će ljudi moći brzo da uoče koliko dodatog ili prirodno sadržanog šećera ima u nečemu.\n“Na nivou molekula, postoje dve glavne vrste šećera, objašnjava FDA, a većina namrinica sadrži i jednu i drugu. Prva su monosaharidi, ili pojedinačni molekuli šećera, u koju spadaju fruktoza, galaktoza i glukoza. Oni dospevaju direktno u krvotok nakon što ih unesete. Druga su disaharidi, a to su ova dva pojedinačna molekula šećera koji su spojeni: sukroza, ili stoni šećer (glukoza + fruktoza); laktoza, ili mlečni šećer (glukoza + galaktoza); i maltoza, ili sladni šećer (glukoza + glukoza). Oni se brzo razlažu u jetri u pojedinačne molekule glukoze pre nego što dospeju u krvotok.” – tako da podižu nivo šećera u krvi samo malo sporije, kaže Tuksberi.\nSvi prirodno sadržani i dodati šećeri koje unosimo su jednostavno neka kombinacija ovih molekula. „Ono što zovemo prirodno sadržanim šećerima nije samo po sebi prirodnije od dodatih šećera”, kaže Tuksberi. „Glukoza koju prirodno sadrži grožđe će biti ista kao glukoza u stonom šećeru”, kaže Tuksberi.\nTo znači da bez obzira što na deklaracijama namirnica razlikujemo prirodno sadržane od dodatih šećera, naše telo ne pravi razliku između molekula fruktoze, glukoze, sukroze, ili bilo kog drugog molekula šećera koji unosimo. Mi ih u suštini varimo na isti način.\nŠta je sa prirodnim dodatim šećerima, pitate vi? Medom i sirupom od agave, na primer.\nIako „prirodni” može da zvuči suštinski dobro ili bolje, to u ovom slučaju u stvari ne znači ništa. Naravno, neki od sastojaka koje klasifikujemo kao „dodate šećere” su manje rafinisani od drugih i približno originalnom obliku, poput javorovog sirupa. Dodati šećeri mogu takođe da se ekstrahuju iz hrane sa prirodno sadržanim šećerima i koncentrovati, kao u slučaju nektara breskve ili kruške. Ali molekuli šećera u medu neće biti superiorni u odnosu na molekule šećera u istoj količini belog šećera.\nNamirnice koje se sastoje samo od prirodno sadržanih šećera, s druge strane, obično su pune drugih dobrih stvari, kao što su vlakna (u voću), proteini (u mlečnim proizvodima) i vitamini i minerali (i u voću i u mlečnim proizvodima).\nZaključak je da je lakše dobiti veću hranljivu vrednost i teže uneti preteranu količinu šećera iz namirnica samo ili uglavnom sa prirodno sadržanim šećerima. Međutim, razlog za to leži u hranljivoj vrednosti ostalih sastojaka te namirnice, a ne vrsti samog šećera. Zato šolja jogurta nije isto što i krofna. Ali, „šećer je šećer”.\nOznakefruktoza hrana organizam prirodni saveti šećer telo veštački vitamini zaslađivači zdravlje\nPrethodni Počele prijave za Nišville radionice\nSledeći Letnji kamp Crvenog Krsta po 25.put u Gadžinom Hanu


"Nikola Tesla" otpušta deo radnika | Kamatica\nPočetna > vest > "Nikola Tesla" otpušta deo radnika\n"Nikola Tesla" otpušta deo radnika\nTekst objavljen: 03.12.2020 12:40\nBeogradski aerodrom usvojio je model restrukturiranja kako bi dodatno smanjio troškove zbog velikog uticaja pandemije, koji se vrši kroz program dobrovoljnog odlaska zaposlenih uz otpremnine\nObim saobraćaja i broj putnika je takav da na aerodromu "Nikola Tesla" rade samo delovi Terminala 2, dok Terminal 1 nije u upotrebi, rečeno je Tanjugu na beogradskom aerodromu.\n"Restrukturiranje se vrši kroz program dobrovoljnog odlaska za zaposlene na neodređeno vreme koji su za to zainteresovani, koji je ponuđen nakon procesa konsultacije sa sindikatima", navode u kompaniji.\nKada je reč o zaposlenima na određeno vreme čiji ugovori ističu do kraja godine, angažman se produžava u slučajevima kada postoji jasna poslovna potreba u postojećim okolnostima značajnog smanjenja obima posla i avio-saobraćaja sa aerodroma.\nKompanija napominje da je zadržala sve zaposlene na određeno vreme tokom trajanja kovid 19 krize više od osam meseci, uprkos činjenici da su bili na plaćenom odsustvu.\nBeogradski aerodrom navodi, takođe, da je usvojio model restrukturiranja kako bi dodatno smanjio troškove usled drastičnog uticaja koji jepandemija imala na vazdušni saobraćaj u poslednjih osam meseci i duže.Na aerodromu kažu da će nakon restrukturiranja, organizacija kompanije biti bolje usklađena sa trenutnim poslovnim potrebama i obimom saobraćaja.\nBeogradski aerodrom podseća da je u 2019. godini imao oko 6,2 miliona putnika, dok u ovom trenutku opslužuje tek trećinu tog broja. Takav trend se takođe očekuje i u narednim mesecima.\nPojedini mediji su preneli da je na aerodromu najavljena nova sistematizacija i da koncesionar od 22. decembra može da smanjuje radnu snagu pošto ističe dvogodišnja obaveza predviđena ugovorom da u tom periodu ne sme da bude optuštanja.\nTakođe, preneli su da su radnicima ponuđene otpremnine između 800.000 i milion dinara za 1.326 stalno zaposlenih i da se već prijavilo njih 280, kao i da je preostalih 300 radnika angažovanih po ugovoru obavešteno da sa većinom neće biti produžena saradnja.\nNikola Tesla aerodrom nikola tesla otpuštanja avio saobraćaj ekonomska kriza pandemija


Ivković ne zna zašto Mačvan nije došao, Micov ne ide sa "orlovima" na pripreme! - Sportal\nIvković ne zna zašto Mačvan nije došao, Micov ne ide sa "orlovima" na pripreme!\nTanjug/M. Bećagović - Vest objavljena: 02:09 - 21.11.2015\nKošarkaška reprezentacija Srbije okupila se u beogradskom hotelu "Zira" pred početak priprema za prvenstvo Evrope u Sloveniji, a od igrača sa spiska selektora Dušana Ivkovića izostao je samo Milan Mačvan.\n"Nemam kontakte sa Mačvanom i ne znam zašto on nije došao. Svi pokušaji da saznamo o čemu se radi nisu uspeli, iz tog razloga pozvali smo dva nova igrača, Krstića i Kalinića. Nemam informaciju zašto se Mačvan nije pojavio na prozivci, očekivao sam da će doći", rekao je Ivković.\nOn je dodao da je optimista i da za njega slučaj Mačvan nije završena priča.\n"Verujem da je svakom igraču ponos i želja da igra za nacionalni tim. U jednom našem razgovoru u Istanbulu, on mi je napomenuo da nije zadovoljan onim što pruža u svom klubu, da bi želeo da radi na sebi i napreduje. Objasnio sam mu da je visok rejting stekao u reprezentaciji i da bi trebalo ozbiljno da razmisli i odluci. Moje mišljenje je da neigranje za reprezentaciju nije dobra ideja", objasnio je Ivković.\nSelektor državnog tima još pre početka priprema suočio se sa brojnim problemima, s obzirom da su sa prvobitnog spiska zbog povreda otpali Duško Savanović, Novica Veličković i Zoran Erceg.\n"Ne pamtim da smo imali toliko problema sa povredama, što znači da igrači imaju naporne sezone i veliki broj utakmica, kao u NBA ligi. Jako je bitno da napravimo kvalitetan individualni program svakog igrača i lekarski tim, kako bi pomogli onima kojima je potreban opravak“, dodao je Ivković.\nPored otkaza, glavobolju selektoru zadaje i Vladmir Micov koji je naglasio da je njegov dolazak na okupljanje isforsiran.\n- Tokom cele godine iz Srbije je u Moskvu dolazio fizioterapuet sa kojim sam radio, jer moje stanje uopšte nije dobro. To svi znaju. Razgovarao sam i sa selektorom Ivkovićem i sa potpredsednikom KSS Dejanom Bodirogom. I svima sam rekao kako se osećam i u kakvom sam fizičkom stanju. Moj dolazak ovde je isforsiran. Čekam da vidim šta će da bude - naveo je Micov.\nSelektor "orlova" je naveo da će pratiti nastupe svih igrača u univerziteskoj i selekciji ispod 20 godina.\n„Verujem u ove mlade igrače i kvalitetan rad. U ovom trenutku ne mogu da prognoziram koliko će oni napredovati. To će biti moguće u završnoj fazi takmičenja, pred put u Jesenice. Očekujem da tim do tada bude potpuno spreman“, konstatovao je Ivković.\nReprezentaciji će se zbog obaveza kasnije priključiti Nikola Kalinić i Nenad Krstić, kao i Đorđe Gagić, Nemanja Dangubić i Vasilije Micić. Isto važi i za Nemanju Nedovića, koji je otputovao u SAD na potpisivanje ugovora sa Golden Stejtom.\nNajbolji košarkaši Srbije pripreme počinju u utorak i do 15. jula radiće u Beogradu, a potom odlaze u Sloveniju, gde će do 1. avgusta obaviti bazični deo priprema u Kranjskoj Gori i Rogaškoj Slatini. Tokom avgusta igraće na turnirima u Celju, Beogradu, Antibu i Turskoj, a odigraće i trening meč sa Rusijom 12. avgusta.\nZa 12 mesta u timu, koji će igrati na prvenstvu Evrope, konkurisaće Miloš Teodosić, Stefan Marković, Vasilije Micić (plejmejkeri), Nemanja Nedović, Bogdan Bogdanović, Danilo Anđušić, Nemanja Dangubić, Nemanja Krstić (bekovi), Nemanja Bjelica, Vladimir Lučić, Vladimir Micov, Nikola Kalinić (krila), Stefan Birčević (krilni centri), Nenad Krstić, Raško Katić, Vladimir Štimac, Đorđe Gagić i Dejan Musli (centri).\nŠampionat Evrope u Sloveniji na programu je od 4. do 22. septembra, a Srbija će igrati u grupi B u Jesenicama sa Litvanijom, Crnom Gorom, Makedonijom, Bosnom i Hercegovinom i Letonijom.\nEvropska košarka Eurobasket 2013 Dušan Ivković Milan Mačvan Košarkaška reprezentacija Srbije


KAKO JE RATKO MLADIĆ NASAMARIO VESLIJA KLARKA: Zamjena kapa bila je mamac koji je Amerikanac morao da proguta! | Region\nKAKO JE RATKO MLADIĆ NASAMARIO VESLIJA KLARKA: Zamjena kapa bila je mamac koji je Amerikanac morao da proguta! | Mondo.Me Prod\nKAKO JE RATKO MLADIĆ NASAMARIO VESLIJA KLARKA: Zamjena kapa bila je mamac koji je Amerikanac morao da proguta! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n09.06.2021. / 22:57 23:05\nAutor Jovana Raičević Izvor Kurir.rs 09.06.2021. / 22:57 23:05\nŽalbeno vijeće Mehanizma za međunarodne krivične sudove koji je naslijedio Haški tribunal juče je ratnom komandantu Vojske Republike Srpske Ratku Maldiću potvrdio doživotnu kaznu zatvora, piše Kurir.\nIzvor: Kurir/EPA/Jerry Lampen, Profimedia\nNa izricanje presude uticalo je više faktora i događaja. Tih ratnih godina bilo je puno situacija gdje su general Mladić susretao sa stranim oficirima kako UNPROFORA tako i onih koji su pohodili razorenu BiH kao članovi raznih vojno-diplomatskih misija.\nNeki su u susretu sa generalom Mladićem vidjeli svoju priiliku za popularizaciju sebe i svoje funkcije, a neke je susret sa generalom Mladićem mogao da košta i vojne karijere poput generala Veslija Klarka, koji je naseo na cijelu priču u Banjaluci ratne 1994. kada ga je ubijedio posle sastanka i ručka da zamijene kape, zbog čega su pljuštale smjene u Vašingtonu, a posebno u Stejt Depratmentu, pa je sa funkcije odletio i novopostavljeni ambasador SAD u Sarajevu, navodi Kurir.\nOva priča slikovito je opisana u dvije knjige visokih britanskih oficira bivšeg generala i komandanta UNPROFORA od januara 1994 do januara 1995. ser Majkla Rouza i njegovog ličnog prevodioca i saradnika visokog britanskog oficira sprskog porjekla Miloša Stankovića ( britansko ime u Bosni Majkl Stenli), ističe Kurri.\nKLARK O RATKU MLADIĆU\nOva priča počela je ratne 1994. tačnije 26. avgusta, kada se u Sarajevu sa gomilom ađutanata i tjelohranitelja pojavio onizak general sive kose sa tri zvjezdice na svojoj maskirnoj kapi. Radilo se o generalu Vesliju Klarku, koji je tada obavljao funkciju načelnika operativnog odjeljenja Pentagona. On je kao dotad uticajni oficir i bliski prijatelj Bila Klintona ( potiču iz istog mjesta Liltl Rok u Arkanzasu i zajedno su studirali na Oksfordu) stigao u Sarajevo u komandu UN da se upozna sa planom « Opremi i obuči», koji je Vašingtonska administracija namjeravla da sprovede sa Muslimanima i Hrvatima.\nPosle sastanka sa tadašnjim zapovjednikom UNPROFOR- a u BiH generalom ser Majklom Rouzom, tražio je, doduše na predlog generala Rouza da se sastane i sa generalom Ratkom Mladićem kako bi ga upozorio kakva će biti sudbina bosanskih Srba ako ne potpišu plan Kontak grupe, « Biće suočeni sa vojnom silom SAD».\n"HTIO JE DA PRSTEN POKLONI UNUCIMA, ALI ČUVARI NISU DALI": Mladićev sin otkrio o čemu su razgovarali nakon presude\nGeneral Rouz priznaje u svojoj knjizi "Misija u Bosni" (srpsko izdanje iz 2002) da je upozoravao generala Klarka da izbjegava publicitet u Mladićevom prisustvu, što očito on nije poslušao. Sam Rouz i njegov lični prevodilac Majkl Stenli (Miloš Stanković) u svojim knjigama kažu da Klark nije bio spreman i pripremljen za sastanak sa generalom takvog kalibra, kao što je Mladić, navodi Kurir.\nNa početku sastanka on je Mladića prijetećim tonom upozorio na status SAD kao svjetske supersile, naglašavajući da će u bliskoj budućnosti Amerika početi da naoružava muslimansku vojsku i da je zakazao sastank jer ga zanima reakcija Srba.\nMladić je na ovu izjavu po riječima generala Rouza i majora Stenlija skočio kao oparen i iz sebe izbacio bujicu rečenica, govoreći Vesliju da ako SAD uđu u rat na strani Muslimana BiH više neće biti. General Klark je prema nekim prisutnim svjedocima bio zbunjen i pomalo uplašen. Mladića je pokušao da smiri izjavama "da Srbe cijeni kao izuzetne borce i da se slaže da ne treba Srbima prijetiti i da mu je stalo do mirnog rešenja krize", naglašava Kurir.\nMladić je pokazao na Klarkovu kapu sa tri zvjezdice, kada je ovaj namjeravao da stavi na glavu na izlazu iz zgrade gdje se sastanak održavao i tražio da je pogleda, a za uzvrat je skinuo svoju šapku i hemijskom olovkom ćirilicom napisao unutar kape "R. Mladić". Generalu Klarku se ova stvar toliko dopala tako da je na glavu stavio Mladićevu šapku, dok je general Mladić stavio na glavu Klarkovu kapu sa tri zvjezdice. Sa različitim kapama izašli su pred gomilu novinara koji su ovjekovečili ovaj snimak.\nInteresantno je da general Klark nije primijetio da ga snimaju pa su kamere zabilježile kako se šali sa Mladićem, koji je mu je govorio "Ko kaže da te se bojim. Evo razoružaću se pred tobom", kada je izvadio svoj pištolj CZ 99 i predao ga iznenađenom Vesliju, koji se najviše obradovao pištolju poput pravog kauboja. Na pištolju su bile ugravirane reči "Od generala Mladića", piše general Rouz.\nKlark je pun utisaka i sa poklonom od Mladića otišao nazad u Vašington, gdje je posle dva dana od povrataka doživio ribanje u Pentagonu i Stejt departmentu zašto se sastao sa Ratkom Mladićem i zašto je nosio srpsku šapku na glavi. Vesli Klark je ekspresno smijenjen sa položaja načelnika za strategijsko planiranje i otjeran za komandanta Južne komande gdje je ostao godinu dana, a vratio se ponovo u centar eks Jugoslovenskih zbivanja prije svega zahvaljujući prijateljstvu sa Bilom Klintonom.\nAmbasador u BiH Viktor Jakovič ekpresno je zbog ovog sastanka vraćen u Vašington sa kritkom zašto nije spriječio Veslijev samonicijativni sastanak sa Ratkom Mladićem zbog čega je izgubio ambasadorsko mjesto u BiH, zaključuje Kurir.