Onlajn kupovina koja vam vraća novac - Biznis Telegraf.rs\n18/05/21 | 11:08\nOnlajn kupovina koja vam vraća novac\nSvako onlajn plaćanje možete izvršiti sa bilo kog uređaja koji vama odgovara\nFoto: McCann Beograd\nSigurno je da smo do danas veliki broj nas isprobali onlajn kupovinu i uverili se u to koliko je jednostavno, praktično i sigurno plaćati na ovaj način, međutim, da li ste znali da vam u narednih mesec dana ovakav način kupovine uz sve to vraća i novac? Sjajna ponuda koja se ne odbija, priznaćete.\nKompanija Mastercard pripremila je kampanju u kojoj učestvuju svi korisnici Mastercard platnih kartica koje su izdale banke učesnice ovog programa – svi oni koji u periodu od 15. maja do 15. juna 2021. godine izvrše pet ili više onlajn plaćanja ukupne zbirne vrednosti od najmanje 5.000 dinara, biće nagrađeni sa najmanje 980 dinara koje dobijaju nazad na račun povezan sa njihovom Mastercard karticom i to najkasnije u roku od 30 dana od dana izvršenja poslednje, odnosno pete transakcije.\nIspuniti uslov od pet transakcija uopšte nije teško kako možda na prvi pogled deluje, pogotovo jer u kampanji učestvuju svi domaći internet trgovci, odnosno domaće aplikacije i platforme koji prihvataju plaćanje karticama. Domaći internet trgovci su inače prvi izbor za dve trećine srpskih onlajn kupaca, što je pokazalo godišnje istraživanje kompanije Mastercard - MasterIndex, te se, osim osluškivanja potreba samih kupaca, ovom kampanjom podržavaju i svi domaći trgovci i lokalni biznis. Dodatna prednost - svako onlajn plaćanje možete izvršiti sa bilo kog uređaja koji vama odgovara – računara, tableta ili telefona.\nSamim tim, opcija je mnogo, jer u obzir dolaze najrazličitije svakodnevne trgovačke aktivnosti, poput poručivanja namirnica iz supermarketa ili lokalnog marketa, kupovine garderobe ili tehničkih uređaja, usluge taksi prevoza, plaćanja komunalnih usluga na platformi eSanduče, ili mesečnog računa kod mobilnog operatera. Dodajte knjigu iz neke od domaćih knjižara ili poklon za dete, platite porez i taksu za izdavanje novog pasoša putem eUprave i uslov je već ispunjen. Važno je da znate da se u ovoj kampanji računaju i plaćanja koja obavite kroz opciju credentials-on-file, odnosno sačuvanom karticom na sajtu trgovca.\nSve onlajn transakcije izvršene Mastercard karticama su zaštićene istom Mastercard sigurnosnom tehnologijom kao i kartična plaćanja na fizičkom mestu prodaje. Kupci koji plaćaju onlajn Mastercard karticama mogu da koriste sva potrošačka prava jer ih elektronski trag o kupovini štiti ukoliko žele da ostvare zamenu, reklamaciju ili refundaciju sredstava i to su politike koje kompanija Mastercrad globalno primenjuje u svom poslovanju.\nZa kraj, uvek je dobro podsetiti se praktičnih saveta za sigurnu onlajn kupovinu, a to su:\nkupujte kod pouzdanih trgovaca koje ćete prepoznati po tome što na veb sajtu imaju jasno istaknute Mastercard® SecureCode™ i Mastercard® Identity Check™ simbole;\npotražite oznake https i katanac u adresnom baru, kao potvrdu sigurne enkripcije podataka;\nne delite svoje CVC2 i PIN kodove, kao ni podataka sa platne kartice, sa drugima bilo u fizičkom ili onlajn okruženju;\nukoliko vaša banka nudi tu opciju, prijavite se za dvofaktorsku autentifikaciju, koja je još jedan korak u potvrdi identiteta pravog korisnika kartice i predstavlja dodatnu sigurnosnu meru.\nKeš u rukama - bez bankomata\nMobilna plaćanja jednostavna kao 1, 2, 3\nVelika prevara s mobilnim telefonima hara Srbijom: Ljudi ostali i bez novca i bez uređaja


Studentkinja ispala iz aviona sa 1.130 metara visine, pilot i druga putnica nisu uspjeli da je spasu | Kodex.ME\nStudentkinja ispala iz aviona sa 1.130 metara visine, pilot i druga putnica nisu uspjeli da je spasu\nStudentkinja sa Kembridža Alana Katlend poginula je dok je bila na studijskom putovanju na Madagaskaru. Policija je saopštila da je ona ispala iz aviona desetak minuta po polijetanju, kada je letjelica bila na 1.130 metara visine. Sumnja se da je devetnaestogodišnja Alana namjerno otvorila vrata "cesne".\n01. 08. 2019 - 16:42 Autor: Kodex\nStudentkinja druge godine biologije sa Kembidža Alana Katlend je krajem jula bila na studijskom putovanju na Madagaskaru.\nDok je putovala "cesnom S-168", sa dvoja vrata, došlo je do incidenta i ona je ispala.\nNjeno tijelo još nije pronađeno.\nPolicija sumnja da je ona deset minuta nakon polijetanja otkačila pojas i otključala desna vrata aviona.\nRekonstrukcija slučaja je pokazala da su pilot i druga putnica iz aviona Rut Džonson pokušavali da vrate djevojku u avion držeći je za nogu, ali da se ona otimala.\n"Gospođica Džonson ju je pet minuta držala, ali nije imala više snage i ona je ispala", naveo je šef lokalne policije, prenosi Rts pisanje britanskih medija.\nKatlendova je navodno patila od paranoičnih napada. U policiji su rekli da je ona redovno održavala kontakt sa svojim roditeljima i da je bila na putu ka glavnom aerodromu na ostrvu kako bi se vratila kući.\nPorodica je navela da je ona bila bistra, nezavisna mlada žena, koja je željela da istražuje svijet.\nSa fakulteta su izrazili saučešće njenoj porodici i naveli da su šokirani zbog te nesreće.


Mali Bežični Usisivač Za Kuću Automobil - Bg Bazar\nMali Bežični Usisivač Za Kuću Automobil količina\nKategorije: Akcija, Auto Oprema, Kuća\nOpis Proizvoda: Mali bežični usisivač za kuću automobil\nMali bežični usisivač za kuću automobil je izuzetno praktičan aparat. On će vam pomoći da lako očistite različite stvari u vašem domu, kao i vaš automobil. Ovaj jednostavni prenosivi usisivač nije samo bežični usisivač, već može i da izduvava vazduh. Tako se proširuje njegov opseg upotrebe što ga čini još praktičnijim.\nJedna strana je odlična za usisavanje, druga strana za uklanjanje prašine i i drugih sitnih ostataka. Uz pomoć njih lako ćete očistiti bilo koju manju površinu u vašem domu ili automobilu. To čini ovaj usisivač neizostavnim delom opreme svakog automobila ili porodičnog doma.\nČesto nije lako očistiti neke manje površine ili teško pristupačne prostore uz pomoć obićnog usisivača. Upravo tu će vam ovaj mali i praktični bežični usisivač biti od velike pomoći. Opremljen ravnim nastavkom i četkom, ovaj usisivač može lako očistiti različite površine u vašem domu. Neke od njih su tastature, računari, elektronska oprema, kancelarijski stolovi, automobili, dlake kućnih ljubimaca itd. Sada ćete konačno moći i njih da očistite na lak i efikasan način.\nFunkcija 2 u 1: Funkcija usisavanja i duvanja, jedna strana za usisavanje, a druga strana otpuhuje prašinu.\nPrenosivo i snažno usisavanje: Lagani, bežični dizajn sa motorom snage 42 V i obezbeđuje snažno usisavanje od 4500 pa, dovoljno snažno da usisa najčešće vrste prljavštine, dlake itd.\n2 nastavka za mlaznice: Uključuje ravnu mlaznicu i mlaznicu za čišćenje tastature, računara, elektronske opreme, kancelarijskih stolova, automobila, dlaka kućnih ljubimaca itd. Na ovaj način lako možete očistiti najrazličitije površine koje su vam inače nedostupne običnim usisivačem.\nUSB punjenje: baterija od 2000 mAH, traje do 15 minuta sa jednim punjenjem\nPrenosiva ručna veličina\nDolazi sa USB -om i punjačem za automobil\nDolazi sa glavom četke i glavom za sisanje\nDimenzije: 16,40×14,70 cm\n2u1 Masažer Čizme Za Grejanje ...\nElektrični Pištolj Za Krečenje Paint Zoom\n3199 RSD 2799 RSD Dodaj u korpu\nRučni Rezač Za Meso Kobasice I Kulen\nZidni Držač Organizator Za Četke I Metle\n2999 RSD Dodaj u korpu


Izletišta i okolina Sokobanje\nPored obilja parkova u samoj Sokobanji, uz malo napora otkrićete skrivene lepote kojima obiluje okolina Sokobanje.\nNa 250m od centra, pešačkom stazom pored vodovoda iz 1934.g. i Hajduk Veljkovove česme stiže se do izletišta Borići, sa travnatim terenom i dečijim parkom, trim stazom i uredjenim parkom.\nNa 500m od centra, u blizini Specijalne bolnice Sokobanja nalazi se još jedno izletište Čuka II sa sličnim sadržajem.\nIzletište Lepterija - Sokograd je na svega 1500m od Sokobanje, a do njega se može stići asfaltnim putem i obeleženim pešačkim stazama iz nekoliko pravca, a naj atraktivniji je uz tok reke Moravice gde se prolazeći pored plaža, tesnaca i brzaka ove lepe reke, stiže u prelepi park Lepterija - Sokograd, u čijoj je blizini crkva SV.Petke. U blizini je i redak prirodni fenomen - pećina sa likom Presvete Bogorodice sa Isusom u naručju, koa se vidi sa izletišta u pravcu visokih stena preko reke. Na samo 400m od izletišta je srednjevekovna tvrdjava Sokograd.\nPlanina Ozren obiluje prirodnim lepotama. Naj poznatiji su vodopad Ripaljka, ozrenska pećina, vrh Oštra Čuka(1.117m), kao i izvor reke Gradašnice.\nIzvor reke Moravice se nalazi na 11km od Sokobanje, putem ka Knjaževcu, u podnožju planine Device i predstavlja prirodni fenomen jer se već na izvoru javlja kao rečni tok.\nSesalačka pećina se nalazi na 19km od Sokobanje. Unutrašnjost pećine je osvetljena do 200m. u dubinu, sa obiljem stalaktita i stalagmita, mnogobrojnim jezercima i rečicom ponornicom koja ponire u predvorju pećine.\nBovansko jezero se nalazi na 10 kilometara od Sokobanje ka Aleksincu. Predstavlja pravi raj za ribolovce, ali ima i dosta plaža i lepih izletišta.\nVrmdžansko jezero se nalazi na 13km od Sokobanje, u blizini sela Vrmdža, u samom podnožju Rtnja, a nastalo je pregradjivanjem izvora. Okolina obiluje lekovitim biljem, od koga se pravi čuveni rtanjski čaj. Odatle počinje uspon na najviši vrh Rtnja, Šiljak (1.560m).\nVrelo je izletište u podnožju planine Bukovik, na 18km od Sokobanje, u ataru sela Jošanica, u kome je istoimena banja, poznata po lekovitoj vodii blatu. Izletište je locirano u gustoj bukovoj šumi, koju presecaju mnogobrojni čisti planinski potoci nastanjeni rakovima. Ovaj kraj je poznat po obilju jestivih gljiva i šumskih plodova.\nPlanina Rtanj i Vrmdžansko jezero


Tomić: "Motiv ubistva Davida Dragičevića velike pare povezane sa oružjem" - Dragičević: "Država svim silama zataškava slučaj" (VIDEO) - Televizija K3\nTomić: “Motiv ubistva Davida Dragičevića velike pare povezane sa oružjem” – Dragičević: “Država svim silama zataškava slučaj” (VIDEO)\nMotiv ubistva Banjalučanina Davida Dragičevića je veliki iznos novca, tvrdi advokat porodice Dragičević, Duško Tomić.\nOn je rekao da ima saznanja da je ubijeni David kao vrstan IT stručnjak došao do šifre koja je krila ogromnu sumu novca, povezanog sa oružjem ali pravu tajnu krije laptop, pronađen u Crkvenoj, za koji je Policija tvrdila da je Dragičević ukrao, a sada se nalazi u Policiji u distriktu Brčko, gdje kao prvi policajac radi prijatelj ministra unutrašnjih poslova Dragana Lukača, Goran Pisić.\nKlupko oko ubistva Davida Dragičevića počelo je da se odmotava. I ranije se kao motiv navodila ogromna suma novca, do koje je ubijeni David kao vrstan IT stručnjak došao, a koja ima veze sa MUP-om.\nDanas je advokat porodice Dragičević Duško Tomić potvrdio da postoje skoro pa sigurna saznanja da je veliki iznos novca pravi motiv ovog monstruoznog ubistva. Ne vjerujemo više u rad Policije, koja je u prvoj fazi istrage radial katastrofalno, toliko grubo I nemarno da se može graničiti sa namjerom, tvrdi advokat Tomić.\nA laptop Đorđa Rađena bi upravo mogao I biti ključni dokaz za rasvjetljavanje ubistva ali on je predat Policiji u Distriktu Brčko gdje kao prvi policajac, tvrdi advokat Tomić, radi prijatelj ministra unutrašnjih poslova Dragana Lukača, Goran Pisić.\nTomić najavljuje da će pozvati Komisiju Ujedinjenih naroda za borbu pritv tortute, sa sjedištem u Ženevi. Advokatski tim koji radi na ovom predmetu nije uspio dobiti kompletan spisak sa izjavama svjedoka, koje im je lično zabranio postupajući tužilac Dalibor Vrećo, da bi im, danas, ipak ali samo dio spisa dao Želimir Lepir. Ocu ubijenog Davida Davor Dragičević danas iz Okružnog tužilaštva danas nisu dali traženi spisak.\nDavor Dragičević rekao je da ima pet svjedoka koji su spremni da priznaju šta su vidjeli kobne noći kada je David ubijen.\nDavidov otac Davor Dragičević, organizovao je danas konferenciju za novinare na kojoj su prikazane brojne kontradiktornosti I nelogičnosti kroz istragu I izjave koje su nadležni davali u ovih šest mjeseci. Jedan od primjera je I zahtjev MUP-a Tužilaštvu da se istraga o slučaju smrti Davida obustavi. To je demantovao ministar Lukač na Anketnom odboru ali je potvrdio glavni tužilac Lepir gostovanjem na jednoj od televizija.\nDavidov otac Davor poručio je da nakon svega, ne želi da živi u ovakvoj državi. Kao jedan od mogućih glavnih svjedoka, čistačica Metalske škole, I dalje je spremna svjedočiti, tvrdi Dragičević, da je vidjela masovnu tuču ispred ove škole u noći u kojoj je David ubijen.\nOpširnije u video prilogu ispod:


1.4. Tipovi HIV-a i njihove karakteristike - Life4me+\n1 децембар 2020, 09:44\nHIV virus pripada podgrupi retrovirusa poznatih kao lentivirusi ili „spori“ virusi. Ova vrsta virusa nema ćelijsku strukturu i ne sintetiše proteine. HIV virus može da se replicira samo u ćelijama imunskog sistema koje sadrže CD4 receptore na njihovoj površini, tako što ćelijski mehanizam koristi za svoju reprodukciju.\nPostoje dva glavna tipa HIV-a: HIV-1 i HIV-2.\nHIV-1 je glavni uzrok HIV infekcije i uzročnik pandemije u svetu, dok HIV-2 cirkuliše lokalno i uglavnom je ograničen na teritoriju zapadne Afrike. HIV-1 je podeljen u 3 vrste: M, N i O. Osnovni M-tip (koji potiče od reči "main” - glavni) podeljen je u nekoliko podtipova označenih slovima (A-K).\nVirus humane imunodeficijencije ima određene karakteristike:\nVelika selektivnost. Inficira samo ćelije imunološkog sistema i samo one koje imaju CD4 receptore, uglavnom T-limfocite kao i monocite, makrofage i neke druge ćelijske tipove.\nSposobnost virusa da mutira. Svaka nova virusna čestica (virusna kopija) se razlikuje od originalne od koje je nastala. To omogućava virusu da izbegne imunološku detekciju, odnosno pravovremenu produkciju antitela.\nSamoočuvanje. Virus se može dugo vremena skladištiti u organizmu bez reprodukcije (u T-limfocitima).\nPrirodni imunitet na HIV. Mali broj ljudi (otprilike 1%) među Evropljanima poseduje CCR5-delta32 mutaciju koja sprečava određenu vrstu HIV-1 (onu sa afinitetom prema ko-receptou R5) da prodre u CD4 ćelije. Takvi ljudi se ne mogu inficirati ovim virusom.


Bekam iz penzije potpisao ugovor: Zaraðuje više nego tokom karijere - B92\nLegendarni engleski fudbaler Dejvid Bekam saopštio je da je potpisao trogodišnji ugovor sa kompanijom EA Sports i pojaviæe se u video-igri FIFA 21.\nIzvor: B92, Tanjug ponedeljak, 23.11.2020. | 13:35\nBeckham Bogastvo 175 miljona pund.\nPoklonio 170000 funti nedelno sirotištima. Jevrejin po majèinoj liniji.\n(Predrag Klincov, 26. novembar 2020 05:30)\n@ prevara dule i ostali\nOn ne da nije bio naduvan kao fudbaler, zbog manekenskog izgleda i svog markentiga, veæ je upravo suprotno, od takvih koji od šume ne vide drvo, potcenjen je kao fudbaler, jer su u njemu videli samo manekensku markentig-licnost. Neko reèe imao je samo slobodnjak i centaršut, ja bih još dodao i pas, jer pas, slobodnjak i centaršut idu jednom sa drugim. Šta æeš više od veznog fudbalera, posebno kad se doda njegova maksimalna borbenost, diametralno suprotna, od manekenskig izgleda.\n(Vladan R, 25. novembar 2020 16:13)\nVrlo prosto, prestanite da poseæujete njegov Instagram profil, da citate vesti o njemu i on æe prestati da zaraðuje masne pare. To vazi za sve. Ja nemam ništa protiv ljudi koji su uspeli da naplate to sto drugi žele da znaju kad ovi idu u wc. Meni možda smeta sto ima toliko ljudi na koje marketinške kompanije gledaju kao na ovce, ali ako je to naša realnost, šta ja tu mogu. Na ovu vest sam se upecao jer prva stvar koja mi je prošla kroz glavu bila je, dokle bre više alavi èoveèe, pusti malo druge da zaraðuju, pa rek’o, daj da vidim na koju sad foru.\nInace ne gledam “rijaliti” da’l bio domaæi ili strani, ne kupujem markirane stvari jer ne želim da guram pare u džepove ljudima za koje mislim da to ne zaslužuju. Dok je bio fudbaler, platio bi kartu da ga gledam uživo da sam bio u prilici, ovako, on za mene nije niko bitan, zašto bi ga ja/mi indirektno “izdržavao (znam, veæ je pun ko brod).\n(Ray Donovan, 24. novembar 2020 00:48)\nNemaš ti pojma kakav je to igraè bio. Ko sve ovde piše??\n(lala, 23. novembar 2020 14:52)\nBolji od npr. sedorfa? Uzece ovaj para i para dok sedorf sto se tice fudbala profesor moze da mu bude. Daleko od toga da je bekam bio los, ali da nije medijski guran ne bi bio ni toliko dobar kao sto se misli da jeste.\n(crnji, 23. novembar 2020 15\nJa ga nisam gledao na reklamama i filmovima veæ sam gledao utakmice gde je igrao i o tome pišem, pogotovo dok je igrao za Manchester United\n(lala, 23. novembar 2020 16:12)\nЛепо сам ти причао да смањиш те штрудле са маком. Ем ти тесто напуни стомак и успори, а и још од мака почне да ти се привиђа. А јел се сећаш оне када је био најбољи играч у финалу светског првенства. Каква је то класа била, сам узе светско првенство.\n(mr, 23. novembar 2020 21:42)\nKlasicno pranje novca... svako dobije svoje parce kolaca a njegovo je sem dela para i malo da podigne svoj ego i narcizam blizu starog nivoa!\n(MP, 23. novembar 2020 18:26)\nEnglezi su majstori da od svog naprave svetsku ikonu ,prosecan fudbaler kome su uvek drugi utirali stazu...Ozenili ga ,promovisali,uzdizali i vidim da se i kod nas dosta njih prima na ovog, ponavljam prosecnog fudbalercica piskutavog glasa...Ogledalo danasnjice,plitkoumlje i obozavanje nekoga ili necega samo zato sto kao kul izgleda ,bogat je ,ima ovo i ono i kao srecan brak i lepu ??? zenu...A o njihovoj bizarnosti govori podatak da je doticni svojoj "dragoj" (koju inace vara gde god stigne) kupio vibrator optocen dijamantima i za njega dao 20.000 funti ???!!! Toliko o moralu,ugledu ,velicini,igracini itd ...itd...\n(Profa, 23. novembar 2020 18:16)\nDa se kojim sluèajem rodio kao Srbin umesto Englez, mogao bi posle karijere da drži restoran u Beograda, Èikagu i Štutgartu, ili eventualno da bude trener tamo gde je završio karijeru, ili menadžer. To je realnost, mi smo tokom poslednjih 30 godina srozali vrednost Srbije i svega što dolazi iz Srbije na meðunarodnom planu, u svakom smislu, i samo možemo plakati za statusom koji smo imali u nekim davnim vremenima koje se vratiti neæe.\nA kada napravite bilo kakav uspeh kao Englez, a posebno kao fudbaler koji se oženio sa "Celebrity" pevaljkom, vi ste kao osoba veoma "marketable", tj. isplativi ste kao brend za propagandnu mašineriju koja vrti milijarde.\nKreatori Fife 21 nisu sigurno napamet pljusnuli ovoliki novac Bekamu. Ideja je da se igra popularizuje u svim državama na svetu, a Bekam je i dalje veoma poznat globalno jer njegov marketing tim radi danonoæo na održanju brenda pod imenom BEKAM!\nP.S. Lako je dostupna informacija da je FIFA Ultimate Team doneo prihod od 1 MILIJARDE USD, ne raèunajuæi pojedinaèno prodate igrice veæ samo prihod od ONLINE igranja. Pa vi vidite....\n(Igor78, 23. novembar 2020 17:33)\n(Milos, 23. novembar 2020 13:52)\nKakav je bio? Imao je samo centaršut i slobodnjak. Nije imao brzinu da igra krilo, nije imao pas u prostor da igra klasiènog veznjaka. Naravno da nije bio prevara, ali jeste bio ishajpovan više nego što je vredeo.\n(dule, 23. novembar 2020 17:26)\nKad pošalje centaršut, pogadja te u trepavicu koju sam poželiš.\n(Shigman, 23. novembar 2020 16:53)\nNajveca faca ikada... kad imas karijeru u fudbalu, biznisu, treniras redovno, vodis racuna o sebi, 4 dece, nikad skandal, uvek normalan...mozes da budes i istetoviran, i sa tetovazama je nekako... gospodin\n(R, 23. novembar 2020 16:34)\nŠta reæi nego da je Doktor\n(Lord Vader, 23. novembar 2020 15:59)\nDokazao se na svim poljima. Tata. A meni se svidja što je veliki, al baš veliki humanitarac.\n(ON, zti, 23. novembar 2020 15:43)\nМанекенски изглед, порекло, околности и све остало су направили од Бекама ово што је данас. Његов инстаграм профил је школа савременог маркетинга и начин како једна тако позната личност треба да води профил на друштвеним мрежама. Уме да искористи све што му се пружа и максимално зарађује због тога, а уз то и живи до даске и онда је нормално да некоме малодушном сметају његове тетоваже нпр.\n(неко, 23. novembar 2020 15:28)\nOstareo, ali faca i dalje. Bole ga uvo, uziva.\n(Djordje P, 23. novembar 2020 13:54)\nKo moze da uziva sa 1,2 miliona evra mesecno, normalan covek ne.\n(Marko, 23. novembar 2020 15:28)\nsuper. on bi mogao da pomogne sad siromasima koji su bolesni! bar nešto humano da uradi u životu\n(Dragan, 23. novembar 2020 15:26)\n(crnji, 23. novembar 2020 15:13)\nDa, ali zato cene u igrice nerealne, da bi ga uzeo treba da iskesuras i do 1000e. I onda ti se igra resetuje u septembru.\n(bla, 23. novembar 2020 15:02)\nEnglezi,samo svoje trpaju i stavljaju ispred svih!\nUcite decu da mrze engleze!\n(vuk, 23. novembar 2020 14:47)\n(IntruderBrokoli, 23. novembar 2020 14:28)\nKazu sportisti 95% rad 5% sve ostalo. U ovom slucaju 99% to sto je englez 1% sve ostalo.\n(da, 23. novembar 2020 14:25)\nKako je njemu krenulo što se finansija tièe :)\n(Будимир Трајковић, 23. novembar 2020 14:19)\nLepe su mu ove tetovaže. Da se ispovraæaš.\n(mudri ananas, 23. novembar 2020 14:08)\nAl je propo\n(V, 23. novembar 2020 14:08)\nOn ne radi apsolutno ništa, ali rade njegovi uposlenici, koji se zovu Ime i Lik i donose mu 1,2 mil € meseèno.\n(knotson, 23. novembar 2020 14:00)\n(stevan, 23. novembar 2020 13:56)


Prikaži poruke - tashica\nProfil korisnika tashica »\nPoruke - tashica\nZdravlje i lepota / Odg: Joga\n« poslato: 19.08.2010. 01:46 »\nok, malo kasno javljam, verovatno su se mnogi od vas vec krenuli, ali chisto da dam pohvale\nja ishla na jogu 6 meseci, Beka je neeeeverovatna. Dobar je trener a i izgleda super za svoje godine(shto potvrdjuje znanje i uspeshnost njenih treninga .. dodushe ona se time bavi od malena, koliko ja ukapirala, ali eto.. nikad nije kasno )\nelem, ja kad ishla, chasovi su se odrzhavali u hotelu Nishki cvet - 3 x nedeljno i valjda...u shkoli dushko radovic ne znam, nisam sigurna za drugu lokaciju, a kasnije su se prebacili, pa su imali treninge na chairskom bazenu kratak period (i bazen je bio ukljuchen, shto je super, nadam se da ce biti posle sezone tako),a sada su opet iu nekom mesto preko puta hale.\nJa odustala jer imala previshe obaveza oko faxa a i posvetila se nekim drugim stvarima , ali verujte mi, joga je neshto neverovatno. Prvih 5,6,7,8..chasova imash utisak da nishta ne funkcionishe i da si okruzhen gomilom chudakakoji rade...neshto... neverovatno koncetrisani na to i koriste enke termine nepoznate, ali onda vremenom samo pochnesh da zapazhash neke promene na sebi (u sebi ) - samouverenost, smirenost, uravnotezhenost, odluchnost.. (ok a i na sebi: zategnutost i razgibanost )i tek shvatis koliko si nesvesno ushao u celu tu prichu i dostigao ono shto si hteo iako je delovalo glupo.\nzapravo, nishta ne dostignesh, svaki put iznova i iznova neshto novo izuchavash - zato se joga praktiuje stalno, sve to treba da se vezhba ceo zhivot- ko se navikne na joga rezhim zhivota, svaka mu chast!\nmislim bar je to moje joga iskustvo\nPoslato: 19.08.2010. 01:43\nCitat: Slava 10.04.2010. 19:54\nZavrsila sam seminar Yoge, pri organizaciji "Umetnost Zivljenja" ,nesto stvarno izuzetno!\nkakav je to seminar? O.o\nPoslato: 19.08.2010. 01:46\nok, ne snalazim se definitivno sa ovim citatima\nNiški mali oglasi / Odg: 3 slatka mala sko?imiša na poklon\n« poslato: 19.08.2010. 00:43 »\nSto je ruzhno O.o\n« poslato: 05.08.2010. 19:06 »\nU sred ispitnog roka\nNaše inicijative / Odg: Letnja škola plesa 2010\n« poslato: 05.08.2010. 19:03 »\n« poslato: 05.08.2010. 18:19 »


Spektakl u operacionoj sali - Plezir\nUmetnostNovember 17, 2020\nSpektakl u operacionoj sali\nOna je prva u istoriji umetnosti performansa napravila telesni samoportret hiruškim zahvatima bez anestezije i video snimljen uživo 1993. godine odgledali smo u Muzeju savremene umetnosti u Beogradu.\nBezbroj žena radi estetske izmene na svom telu da bi izgledale mlađe i lepše. Francuska umetnica ORLAN (ona zahteva da se njeno ime piše velikim slovima) to čini da bi osporila standarde lepote koje je društvo, naročito ovo naše savremeno, nametnulo ženama kao moranje. Pretrpela je nekoliko kozmetičkih, hiruških promena, a plastičnu hirurgiju ova umetnica koristi kao alat za svoju umetnost. Njena namera je da transformacijom lica i tela dovede u pitanje tradicionalna shvatanja lepote. Drugim rečima, želela je da se svojim postupcima bori protiv društvenog pritiska na žensko telo.\nGodine 1977, stajala je ispred Gran Palea u Parizu, ljubazno nudeći poljupce neznancima u zamenu za malu donaciju. Prolaznici su bili pozvani da ubace pet franaka u njen kostim koji je imao izrez do pupka. Na taj način bi se novac skotrljao do njenih prepona. Poljubac, propraćen baroknom muzikom, trajao je dve ili tri sekunde i završio bi se zvukom sirene. Preuzimajući ulogu kako Madone tako i kurve, žene i slot aparata, Poljubac umetnika šokirao je svet.\nU Berlinu, u La Plaque Tournante galeriji, izložba njenih radova 2017. godine obuhvatala je period od 50 godina, i prikazivala bezbroj načina na koji je umetnica izazivala kontroverzu decenijama. Taj poriv za privlačenjem pažnje dugo nije viđen u umetnosti. Optuživali su je za narcizam, ali ona to nije poricala. Čak i njeno kitnjasto ratno ime izabrano je neskromno. Kada se predstavlja, kaže: „Ja sam Orlan, jedna od ostalih.“ To znači da ona predstavlja pluralitet različitih identiteta. „I svako slovo mog imena piše se velikim slovom“, dodaće obavezno.\nNameće se pitanje zašto i kada je ovo počela da radi? Godine 1978. ustanovljeno je da ima vanmateričnu trudnoću. Morali su da joj uklone fetus operacijom. Neobično je bilo to što je poželela da bude svesna svega i da tu operaciju snimi kamerom. To je bio možda početak fenomena rijaliti televizije. Bio je to revolucionarni trenutak za nju. Poželela je da se menja uz pomoć hiruškog noža i tako od svog tela pravi umetnost. Za samo pet godina (1990-1995) imala je devet plastičnih operacija. Promenila je bradu inspirisana Botičelijevom Venerom, čelo inspirisana Mona Lizom, a usta Bušeovom Evropom. Zanimljivo je to da je lepota bila poslednja stvar koju je ona želela da postigne. Nije imala nameru da postane mlađa verzija sebe već da spoji sliku i operaciju. U tome je bila prva u istoriji umetnosti.\nPraveći već pet decenija samoportrete, preuzela je kontrolu svoje slike, odnosno izgleda. Performansi tokom operacija su posebno neobični. Vrhunac se dogodio kada je tokom intervencije bila obučena kao Madona, a i doktori su takođe bili kostimirani. Za ovakve performanse kostime su dizajnirali Pako Raban i Ise Mijake. Operaciona sala izgleda kao mala pozornica, ali su svi rekviziti sterilisani u skladu sa standardima operacionih prostora. Pitate se kako zarađuje i plaća ovako komplikovane operacije? Ona prodaje prava za kupovinu fotografija i video-snimaka i naplaćuje intervjue koje daje brojnim medijima.\nNjeni samoportreti mogu da se dovedu u vezu i sa sveprisutnim selfijima koje pravimo po nekoliko puta na dan. Svaki samoportret bilo koje vrste, naravno, dozvoljava kontrolu nad predstavljanjem sebe. Selfi sa njenim radom deli ideju da se možemo promeniti u svakom trenutku. Možemo da izvodimo nove identitete sebe, što je deo našeg oslobađanja, jer umetnost nije samo za dekoraciju domova – rekla je jednom. U njenom studiju novinar Gardijana video je čak i materijal koji je ostao od operacija. ORLAN mu je rekla: „Ovo je moje telo.“ Madona je gostujući sa njom u programu francuske televizije videla i komade njenih butina.\nU svojoj umetnosti brutalno je iskrena. Prenosi signale dubokih psiholoških i socijalnih poremećaja koje niko u svom umu ne želi. Ona, takođe, pruža razarajuću kritiku psiholoških i fizičkih posledica distorzije prirode. Preispituje odnos između lažnog i stvarnog, normalnosti i ludila, umetnosti i neumetnosti. Iako je kao i mnogi umetnici svoje generacije bila inspirisana Dišanom, njen odgovor na kontroverznu umetnost je još jača i ekstremnija – da njeno telo bude ready-made.\nDok mnogi njeni vršnjaci odlaze u penziju, ona je aktivnija nego ikad. Nasmejana je, stalno radi i kreativnost je ne napušta. Ima implante na čelu koji neprijateljski nastrojeni kritičari nazivaju demonskim rogovima, a ona ih dodatno ističe šminkom. Ta namerna paralela između religioznog mučenja, koje je pratilo čoveka kroz istoriju i savremene patnje za lepotom kroz plastičnu hirurgiju veoma je hrabra jer svaka pomenuta operacija je veliki rizik. Ona insistira na tome da bude svesna, a to znači da odustaje od totalne anestezije jer tokom zahvata čita knjige. Pretvarajući svoje telo u umetničko delo igra opasnu igru i u konstantnoj je opasnosti da dobije deformaciju ili paralizu. Zato se s pravom može reći da je ORLAN najhrabrija umetnica na svetu koja je bez zadrške tužila Lejdi Gagu za plagijat (i izgubila, ali to je neka druga tema).\nSelf-Hybridizations, 2007, Portrait of ORLAN\nAfrican Self-hybridizations, 2000-2003\nDisfiguration-Refiguration, Pre-Columbian Self-hybridizations, 1998\n9th Surgery-Performance, 1993\nfotografije izvor: orlan.eu\nTAGS: konceptualna umetnostNikola TodorićORLANPlezirPlezir magazin\nOtvaranje izložbe Ples duše i…\nOtvaranje izložbe slika “Iz dva…\nPosetite izložbu “Kipuka” Marije Čolić…\nPosetite Duhovna putovanja – dve…


I SVAKI PUT KAO DA JE PRVI - Predstave\nOsnovni materijal za konstruisanje teksta I svaki put kao da je prvi preuzet je iz pripovetke Pokojnikova žena, te drame Tašana Borisava Stankovića. Primenjen je princip dekomponovanja proznog i dramskog materijala te ponovno sklapanje kompozicije metodama fragmentiranja dramskog sadržaja i dramatizacijom proznog sadržaja. Adaptacija nastale tekstualne sturkture koja postavlja dve glavne junakinje iz dva dela Bore Stankovića: Anica iz pripovetke i Tašana iz drame, obezbedila je osnovnu dramsku strukturu praćenja narativa o životu žena koje su ostale same i sa tom okolnošću se suočavaju. Dalja adaptacija je omogućila da se u originalnim tekstovima udovice zamene pozicijom ostavljenih, u romantičnom odnosu odbačenih žena, te da kompletan narativ bude narativ preboljevanja tj. traženja izlaska iz polja poražene tj gubitnice. Sledeći nivo intervencije je postupak aktuelizacije nastalog teksta. Aktuelizacija je izvršena dramaturškim metodama montaže i kolažiranja nastalog dramskog materijala sa dokumentarnim materijalom preuzetim iz dnevne štampe i pre svega tekstualnih ženskih ispovesti i razgovora sa različitih foruma na temu ostavljanja, preboljevanja, preispitivanja tradicionalnog okvira vaspitanja žena u Srbiji danas.\nAproprijacija različitog medijskog sadržaja je omogućavala objektivnije sagledavanje, iščitavanje i učitavanje novih značenjskih celina u tekstu. Novonastala konstrukcija predstavlja svojevrsno povlačenje paralele u narativma problema emancipacije žena u patrijarhalnom društvu s početka dvadesetog veka i njihovog revidiranja u kontekstima ''oslobođene žene'' u društvu početka dvadeset prvog veka.\nTašana i Anica su simboliče bliznakinje, dva arhetipa, dva modela, dva lica unutar istog mehanizma, mehanizma preboljevanja i oslobađanja od pozcije koja podrazumeva zavisnost od muškarca kao životnog stabilnog oslonca.\nPredstava radnog naslova ‘’I svaki put kao da je prvi’’ na duhovit, dirljiv i iskren način progovara o kompleksnim muško - ženskim odnosima, povlačeći paralelu žena sa početka dvadesetog veka, i današnjih, aktuelnih problema, koji se u mnogome ne razlikuju od konteksta o kom je pisao Bora Stanković. Tematski okvir dramskog predloška sadržan je u replici iz komada ‘’Tašana’’: ‘’Najteže je biti sam a ne biti svoj’’.\nDve žene, Anica i Tašana, na dva različita načina, koji proizilaze iz različitih biografija, društvenog i socijalnog miljea i porodičnih odnosa, spajajući sadašnji trenutak sa prošlim vremenima, pokušavaju da pronadju i nanovo izgrade lični identitet. U formi ispovednih monologa, sukobljavajući se sa patrijarhalnom sredinom, njih dve se bore za svoje mesto - ravnopravno - u zajednici, i na iskren, brutalan i bolno duhovit način govore o najkrhkijim ličim tajnama i preprekama na putu ka ozdravljenju usled ljubavnog razočaranja. Stilizovan scenski pokret, taktilna muzika i sveden, sofisticiran kostim, zajedno sa ostalim scenskim sredstvima, imaju za cilj da dočaraju potisnutu strast, raskorak izmedju čulnog i zdravorazumskog u kom se svi likovi ovog komada nalaze, rastrzanost izmedju želja i mogućnosti, očekivanja i realnosti. Ova priča, ispovest dve junakinje je univerzalna tako da se svako može prepoznati, poistovetiti i preispitati, a sa druge strane intimna, taktilna i suptilna tako da ćemo biti uvučeni u lični svet, privatni univerzum dve hrabre, a ranjive žene koje će nam ispričati svoje najskrivenije tajne i želje.\nGordana Djurdjević Dimić, Jelena Matijašević, Jelena Stajkovac, Biljana Nikolić, Nikola Rakić i Đorđe Marković


source.ba | Dodik: RS se protivi članstvu BiH u NATO\nSrpski član Predsjedništa BiH Milorad Dodik izjavio je u Moskvi da se Republika Srpska protivi članstvu BiH u NATO.\nDodik: Incka pregazilo vrijeme, BiH se mora osloboditi protektorata\nBiH neće biti članica NATO-a. RS se tome protivi iz više razloga. Uprkos ranijim odlukama koje je BiH donijela, te odluke više nećemo provoditi - rekao je Dodik za RIA Novosti.\nIzjavio je da planira da do kraja godine ponovo posjeti Moskvu sa namjernom da se sastane sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom da bi razgovatali o svim aspektima saradnje.\n- U planu je da do kraja godine ponovo posjetim Moskvu i nadam se da će biti moguće sastati se s predsjednikom Putinom. Razgovarat ćemo o svim aspektima naše saradnje - rekao je Dodik.\nČlan Predsjedništa BiH jučer je prisustvovao Paradi pobjede u Moskvi, nakon čega se sastao sa Putinom i ruskim ministrom odbrane Sergejom Šojguom.\nTagovi: BiHNATOMilorad Dodik


Poslao: 18 Jan 2014 13:17\nproka89 :: pavle_pzs ::treba da se postavi nova kiupola ova nedeluje ni malo bezbedno i cvrsto\na pored novog topa treba da se ubaci i novi po sistem vojska se zalila na naoruzanje bvpa jos 98\nA na osnovu cega ti to tacno zakljucujes da ona deluje nebezbedno? Jel imas neke podatke o tome kakvu zastitu pruza? Meni recimo nisu poznati, ali mi je poznato da je radjena u cilju modernizacije M80, sto znaci da je radjena za BVP, pa mozemo pretpostaviti da je nisu napravili od toalet papira.\nI jel stvarno ovde neko misli da ta kupola nece imati zastitu od barem 14.5mm koliko je predvidjeno i za ostatak vozila?\nIli je mozda verovatnije da ce kupolu napraviti od kartona jer su imbecili? Pa ajde onda mi ovde sa foruma da ih opomenemo kako se ne bi zeznuli\nNegde sam procitao podatak da je kupola II klase po stanag-u 4569. 14,5 mm zaustavlja IV klasa.\nTu gde si to procitao pise sledece:\nZnaci napred 4, sa strana 3, plus mogucnost dodatne zastite.\nPoslao: 18 Jan 2014 14:50\nproka89 ::Tu gde si to procitao pise sledece:\nDa prevedem pise: ,,Top od 30 mm i nisandzija su zasticeni balistickim celicnim oklopom nivoa 2, prednja strana trupa je na nivou 4+ dok su bokovi nivoa 3, dodatni oklop je na raspolaganju za vecu zastitu." Pre svega pod dodatnim oklopom moze da se odnosi jedino na kavez ili ERO protiv kumulativnih projektila, jer je vec dodat kompozitni oklop da bi se dobio nivo 3 i 4 (inace je osnovni, odnosno celicni, na Lazaru 1 bio nivo 2). Termin glacis se odnosi na trup vozila. Iz teksta se vidi da je kupola na nivou 2, sto je verovatno bio kompromis za Vidru, kako bi ona ostala u granicama tezine.\nAli verujem da je to taj tekst proko.\nInace nivo 2 probija snajperska puska sa pancirnom municijom.\nDa se podsetimo nivoa: http://en.wikipedia.org/wiki/STANAG_4569\nPoslao: 18 Jan 2014 15:02\nNa sta misle pod dodatni oklop, ja stvarno ne znam (nisam vidovit, ali ne verujem da se add-on armour odnosi na kavez), ali sam gotovo siguran da nije nikakav problem da se na toj kupoli dobije zastita sa svih strana na nivou 4. Glacis se ovde ne odnosi na trup vozila, nego na prednju stranu kupole. Ceo tekst je o toj kupoli.\nPoslao: 18 Jan 2014 15:18\nPod uslovom da ovi iz casopisa nisu tekst prepisali od nekog YI pamfleta koji se odnosi na Lazara. Ali da moze da se doda oklop, to stoji.\nPoslao: 18 Jan 2014 17:01\nUvjek moze da se doda..\nglacis uvek oznacava ceoni(frontalni) oklop bilo da je rec o kupoli ili trupu vozila....inace dodatni oklop na lazaru su celicne ploce koje se srafe za osnovni oklop. nema tu nikakvog ero jer on trazi mnogo jaci osnovni oklop. kako ne bi doslo do ostecenja istog pri njegivom aktiviranju...\nPoslao: 18 Jan 2014 19:00\nsremac983 ::glacis uvek oznacava ceoni(frontalni) oklop bilo da je rec o kupoli ili trupu vozila....inace dodatni oklop na lazaru su celicne ploce koje se srafe za osnovni oklop. nema tu nikakvog ero jer on trazi mnogo jaci osnovni oklop. kako ne bi doslo do ostecenja istog pri njegivom aktiviranju...\nPa nije samo celik u plocama...kod tog dodatnog oklopa. Ko zazeli moze dobiti i znatno mocnije ... verzije.\nPoslao: 19 Jan 2014 00:07\nNista lakse od jakog oklopa na kupoli. Imaju i razni materijali trecih proizvodjaca koje se mogu ugraditi kao dodatni oklop ako neko to zeli da plati.\nPoslao: 19 Jan 2014 03:31\nCelik je pretezak. Za nivo 4 zasite treba barem 30-40 mm celika. Mora kompozitni oklop. Verovatno bi mogla neka slabija verzija ERO, da stiti od RPG-7, Zolje i raketnih bacaca slicne klase.\nOvaj topic je pregledan 2558167 puta\nKorisnici trenutno na forumu: 9k38, A.R.Chafee.Jr., airsuba, ArmyBoss, Botovac, BSD, Cirkon, CrazySerb_MLD, darkangel, David, Dimitrise93, dollar, HrcAk47, ivica976, kolateralnasteta, lekso, ljubo70, Marko Marković, Megapurpletv, milos.cbr, Nesho, Njemac, piton, raykan, ruseskij, stegonosa, TITAN DUDIN JARAN, Toni, VJ, Vojkan Petrovic, VP3987, wolf431, Živković


Miloš je najbolji poznavalac DOMAĆIH LEPTIRA: Zato je LIVADA postala njegova kancelarija - Priče sa dušom\nSa dolaskom proleća bude se leptiri, ali i ekipa iz udruženja HabiProt. Oni jedva dočekaju prve zrake sunca da izađu na teren, a prvi sastanak uvek imaju u prirodi. Zajedno sa upravljačima zaštićenih prirodnih dobara, ove godine istražuju insekte na Staroj planini, kod sokobanjske Ripaljke, u Ovčarsko-kablarskoj klisuri, u okolini Subotice i na Vlasinskom jezeru.\nRodopska ninfa – Foto: Miloš Popović\nJedan od zaljubljenika iz ove družine je i Miloš Popović (28) iz Zaječara, diplomirani biolog i istraživač na Prirodno-matematičkom fakultetu u Nišu, koji je do sada video oko 300 vrsta dnevnih leptira od 400 – 500, koliko ih ima u Evropi. U Srbiji je, prema njegovim rečima, zvanično zabeležena 201 vrsta, od čega je u poslednjih nekoliko godina ovo udruženje pronašlo desetak novih.\nČkaljevac – Foto: Miroslav Miljević\nLimunovac – mužjak sa limun žutim krilima – Foto: Miroslav Miljević\n– Kod nas u narodu poznatije su krupne i upečatljive vrste leptira, kao što su limunovac, čkaljevac, šafranovac, lastin repak, veliki kupusar… Možda je najpoznatili lastin repak (Papilio machaon) koji se provlači kroz većinu knjiga i udžbenika, ali ga ljudi često mešaju sa prugastim jedrilcem (Iphiclides podalirius). Kao štetočinu ljudi navode kupusara, misleći pri tome na velikog kupusara. Ranije je kupusar bio naš redovni komšija, nešto nalik vrapcima među pticama. Međutim, danas se kupus tretira insekticidima, pa je veliki kupusar sve ređi stanovnik bašta – objašnjava mi.\nLastin repak – Foto: Miloš Popović\nU poslednje vreme sve popularniji leptir je močvarni mravnik (Phengaris teleius), ugrožena vrsta na nivou Evrope, a njegovom otkrivanju doprineo je i Miloš koji je 2011. godine bio u istraživačkom timu u Subotici. Jedna od najređih vrsta je malena erebija (Erebia orientalis), koja se može naći samo u Srbiji i u susednoj Bugarskoj. Ona nastanjuje najviše proplanke i pašnjake na Staroj planini.\nMočvarni mravnik – Foto: Miloš Popović\n– Kod nas su započeta istraživanja u okviru mog doktorata koje je pomogla Rufford fondacija i Butterfly Conservation Europe. Procenili smo da u Srbiji živi ukupno oko 15.000 jedinki te vrste, da je prosečni životni vek oko tri dana, da se vrsta ne kreće mnogo i da je od izuzetnog značaja pravilno košenje vlažnih livada na kojima živi. Dok je još gusenica, ova vrsta se hrani najpre jarčijom travom, a zatim parazitira na mravima (gusenica se hrani larvama mrava u mravinjaku i u potpunosti ih oponaša). Zbog tog komplikovanog ali i zanimljivog životnog ciklusa leptir je s jedne strane ugrožen i preti mu izumiranje, a s druge strane zanimljiv istraživačima i ostalim prirodnjacima.\nPrugasti jedrilac – Foto: Miloš Popović\nMilošu je bilo sedam godina kada je počeo da se zanima za insekte. Kaže da verovatno od toga ništa ne bi bilo da ga roditelji nisu podržavali u interesovanjima. Otac mu je kupio knjižicu „Upoznajmo insekte“ i pomogao mu da napravi daske za razapinjanje leptira, kutije za teren i ostalu opremu. Živeo je u kući u kojoj se uvek obrađivala zemlja, pa je sa dedom, nakon što bi sakupili seno ili okopali nekoliko redova kukuruza, išao da gleda ili da lovi insekte.\nNa terenu popisuju i slikaju sve što liči na insekta i uzimaju tačne koordinate sa lokaliteta koje posle unose u bazu podataka. Na ovoj fotografiji Miloša Popovića je plavi čestarac.\n– U početku sam ih verovatno, kao i većina ljubitelja leptira, voleo zbog boja. Većinu vrsta mogu da identifikujem bez usmrćivanja, a prepariranje insekata mi sada ne predstavlja zadovoljstvo. Dosta ljudi prikuplja podatke, pa se nadam da će se moje veštine iz statistike najbolje „isplatiti“ na leptirima. Leptiri su super za moj rad u nevladinoj organizaciji. Leptiri su lepi, svima poznati, ne ujedaju i čak umeju da budu korisni. Sigurno ne bih naišao na tako veliku publiku da se bavim očuvanjem komaraca ili obada – šali se Miloš.\nBiserna bolorija – Foto: Miloš Popović\nGlogovac – Foto: Miloš Popović\nKraljev plašt – Foto: Miloš Popović\nOduvek je voleo biologiju i priča mi da je znao da će upisati Biološki fakultet. Od ove godine radi svoj posao snova na koji je čekao tri godine, kao istraživač na Prirodno-matematičkom fakultetu u Nišu.\n– Radim i u svom udruženju, gde se veliki broj ljudi okuplja volonterski. Imao sam sreću da se preko udruženja upoznam sa velikim brojem stručnjaka iz Evrope koji se bave ozbiljnom naukom i zaštitom prirode. Prepešačio sam Balkan uzduž i popreko, pa ne postoji država u kojoj nisam bio zbog leptira, spavajući i u šatoru i u luksuznom hotelu. Pored toga, bavim se i umetnošću koju sam nasledio od oca – slikanjem i fotografisanjem, računarima i slobodnim softverom, i poljoprivredom. Održavam vinograd, nešto voća i baštu, pa u mojoj porodici čitavog leta ništa ne kupujemo iz prodavnice – nastavlja Miloš svoju Priču sa dušom.\nNajdraži mu je paklenac (Lycaena helle), ugrožena vrsta koja izumire u većem delu Evrope, a živi kod nas još od perioda nakon ledenih doba (reliktna vrsta). Jednom su je nenadano našli na Staroj planini, nakon dugog planinarenja. Zbog umora su počeli da se šale da je tura bila paklena, a leptir paklenac i tako mu ostade naziv. Stara planina je jedino mesto gde se ovaj leptir zadržao na Balkanskom poluostrvu (Foto: Tijana Jovanović)\nOko 45.000 fotografija leptira skladišteno je u Miloševom računaru, a ovaj podatak ne čudi jer je njegovo pravilo broj jedan na putovanjima – da ponese foto-aparat.\nHabiProt ima stotinak članova, od kojih je nekih 10-15 ljudi stalno aktivno. Glavni zadatak je očuvanje prirode i prirodnih staništa kod nas. Uveliko rade sa JP Palić-Ludaš na očuvanju vlažnih livada, a zvanični su partner Butterfly Conservation Europe, tako da pomažu u procenama koje se tiču leptira na čitavom kontinentu.\n– Svašta drugo sam zaboravljao, ali bez aparata ne krećem nigde. Uvek imam i dobre cipele, a od ostale opreme bitna je mreža kojom hvatamo leptire, da bi mogli izbliza da pogledamo o kojoj vrsti je reč. Niko od nas ne nosi profesionalnu planinarsku opremu, a stigli smo do najviših vrhova od Alpa do Pirina. Pamučna majica i vojne pantalone kupljene na vašaru sasvim su dovoljni. Moj vozni park godinama je crveni jugo koji „ide na plin“, ali je bogami stigao čak do Slovenije, gde sam bio atrakcija. Uživam da provedem na nekom mestu nedelju dana i fino se upoznam sa njim nego da ga brzo pređem kolima – kaže Miloš i otkriva da je leptire najbolje posmatrati ujutru, dok ne izgreje prejako letnje sunce.\nMiloš je našao i fotografisao i đurđevdanskog leptira\nZa kraj razgovora, a pred put u okolne države, Miloš mi je pričao i o iskustvu na međunarodnom skupu u Holandiji.\n– Tamo živi svega šezdesetak vrsta u odnosu na više od 200 u Srbiji. Kod nas na istoku Srbije bavljenje zemljoradnjom je sramota, dok sam u Holandiji u studentskom domu video studente kako okopavaju svoje bašte i čuvaju kokoške. Holanđani se trude da se vrate prirodi više nego iko, ali su to malo što imaju davno uništili i sada ulažu ogromne novce da ga povrate. Što se prirode tiče, mi imamo daleko više toga da ponudimo, ali se prema njoj odnosimo mnogo bahatije – rekao mi je Miloš Popović.\nMiloš živi u Zaječaru, na doktoratu je u Kragujevcu, radi u Nišu, a njegova devojka živi i radi u Beogradu. Na ovoj fotografiji je sa kolegama u projektu Ugroženi dnevni leptiri Srbije – hitna potreba za istraživanjem i zaštitom.\nPlameni šarenac – Foto: Miloš Popović\nMala Zorica – Foto: Miloš Popović\nFotografije: Miloš Popović, Miroslav Miljević, Tijana Jovanović, HabiProt\nTagovi HabiProt, Kragujevac, leptiri, leptiri Srbije, livada, Miloš Popović, Niš, PMF Niš, Stara planina, Zaječar\n←Previous post:SRBIJA NA ČAČKALICI: Naučili su pet jezika i napravili najposećeniju GASTRONOMSKU TURU\n→Next post:Boja je njeno oružje: SLIKARKA iz Novog Sada na PRVOJ HOLOGRAMSKOJ izložbi u Srbiji


avgust 2014 – KA FILOZOFIJI\n24. avgusta 2014. 29. juna 2017. autor: Branko Milić, posted in Savremena filozofija, Sociologija\nIVAN ILIČ – DOLE ŠKOLE\nMnogi učenici, naročito oni siromašni, intuitivno znaju šta će im škole pružiti. U nima će ih školovati da brkaju proces i suštinu.\nČim se ova razlika zamagli čovek pretpostavlja da važi jedna nova logika: što se nešto više obrađuje to će se dobiti bolji rezultati: ili, uspeh se postiže eskalacijom.\nNa taj način, đaka „školuju“ da brka nastavu s učenjem, prelazak u viši razred s obrazovanjem, diplomu sa stručnošću, a tečno izražavanje sa sposobnošću Kazivanja nečeg novog. Uobrazilja mu je „školovana“ da mesto vrednosti prihvati\nusluge. Lečenje se brka sa brigom o zdravlju, socijalni rad s boljim životom zajednice, policijska zaštita sa sigurnošću, vojna ravnoteža s nacionalnom bezbednošću, jurnjava za novcem s plodonosnim radom. Definicija zdravlja, učenja, dostojanstva, nezavisnosti i stvaralačkog pregnuća svodi se na delatnost ustanova koje tvrde da služe njihovom ostvarivanju, a njihovo unapređenje dovedeno je u zavisnost od dodele većih sredstava za rad bolnica, škola i drugih agencija o kojima je reč…;\nU ovim ću ogledima pokazati da poustaiiovljivanje vrednosti neizbežno ma za posledicu fizičko zagađenje, društvenu polarizaciju i psihološku nemoć: tri dimenzije u procesu svetske degradacije i modernizovane bede. Objasniću kako taj proces brže teče kada se nematerijalne potrebe pretvore u zahtev za potrošnim dobrima, kada se zdravlje, obrazovanje, lična pokretljivost, dobrobit ili psihološko isceljenje definišu kao ishod usluga ili „obrada“. Činim to stoga što smatram da istraživanja budućnosti koja su sad u toku većinom naginju zalaganju za dalje poustanovljivanje vrednosti, a da mi moramo definisati uslove pod kojima će biti mogućno postići upravo suprotan cilj. Mi treba da istražujemo mogućnost korišćenja tehnologije za stvaranje ustanova koje će služiti ličnom, stvaralačkom i autonomnom međuđelovanju, kao i omogućiti pojavu vrednosti suštinski nepodložnih kontroli. Mi treba da istražujemo u pravcu suprotnom onom kojim je krenula savremena kulturologija.\nŽelja mi je da pokrenem opšte pitanje koje se tiče uzajamnog definisanja čovekove prirode i prirode modernih ustanova svojstvenog našem pogledu na svet i našem jeziku. Kao paradigmu sam, u tu svrhu, odabrao školu, pa se, prema tome, tek posredno bavim drugim birokratskim agencijama korporativne države: potrošačkom porodicom, partijom, vojskom, crkvom, opštinama. Iz moje analize skrivenog nastavnog programa jasno proizilazi da bi narodno obrazovanje imalo koristi od raškolovanja društva, baš kao što bi jedan sličan proces doneo koristi porodičnom životu, politici, bezbednosti, veri i opštenju. […]\nNije se jedino obrazovanje školovalo; školovala se i sama društvena stvarnost. Školovanje i bogatih i siromašnih na istom školskom području staje otprilike isto. Godišnji izdaci po učeniku u siromašnim četvrtima i bogatim predgrađima bilo kojeg od dvadeset američkih gradova kreću se u istim granicama – a ponekad su izdaci za školovanje siromašnih veći. I bogati i siromašni zavise od škola i bolnica, koje ih vode kroz život, izgrađuju im pogled na svet i određuju staje ispravno a šta ne. U očima i jednih i drugih, neodgovorno je sam sebe lečiti, nepouzdano biti samouk, a organizovati život zajednice kada za to ne plaćaju oni na vlasti predstavlja oblik agresije ili subverzije. Obe skupine se s podozrenjem odnose prema samostalnom postignuću, jer se uzdaju u ustanovnu obradu. Progresivna zakržljalost uzdavanja u samog sebe i u zajednicu još je tipičnija u Vestčesteru negoli u severoistočnim krajevima Brazila. Svugde treba „raškolovati“ ne samo obrazovanje nego i čitavo društvo.\nBirokratske strukture zadužene za dobrobit naroda tvrde da imaju profesionalni, politički i finansijski monopol nad društvenom uobrazljom, pa postavljaju merila za određivanje vrednosti i izvodljivosti bilo čega. Taj monopol je u korenu modernizacije siromaštva. Svaka jednostavna potreba, ustanovno zadovoljena, dopušta da se pronađe jedna nova klasa siromašnih ijedna nova definicija siromaštva. U Meksiku je, pre deset godina, bilo normalno da se čovek rodi i umre u svojoj kući i da ga sahrane prijatelji. Ustanovna crkva starala se samo o duševnim potrebama. Započeti i završiti život kod kuće danas postaje znak ili siromaštva ili posebne povlastice. Umiranje i smrt potpali su pod ustanovni nadzor lekara i pogrebnika.\nČim jedno društvo pretvori osnovne potrebe u zahteve za naučno proizvedenim artiklima, siromaštvo se definiše prema merilima koja tehnokrati mogu po volji menjati. Ono se tada odnosi na ljude koji su u nekom važnom pogledu zaostali za oglašavanim ideal ino potrošnje. U Meksiku su siromašni oni koji nisu pohađali školu tri godine, a u Njujorku oni koji je nisu pohađali dvanaest godina.\nSiromašni su odvajkada društveno nemoćni. Sve veće oslanjanje na ustanovno staranje daje novu dimenziju njihovoj bespomoćnosti: psihološku nemoć, nesposobnost za vođenje brige o samom sebi. Na visoravni Anda seljake iskorišćavaju zemljoposednici i trgovci – a kada se nastane u Limi, doći će, pored toga, u zavisnost od političkih gazda i biće osujećeni nedostatkom školovanja. Modernizovano siromaštvo je spoj nemogućnosti upravljanja okolnostima i gubitka lične moći. Ova modernizacija siromaštva poprimila je svetske razmere i leži u korenu savremene nerazvijenosti. Naravno, ona ima jedan vid u bogatim, a drugi u siromašnim zemljama. […]\nJasno je, valjda, da čak i u školama podjednakog kvaliteta siromašno dete retko može ići u korak s imućnim. Čak i ako pohađaju jednake škole i započnu školovanje u istom dobu starosti, siromašna deca nemaju većinu onih obrazovnih povoljnosti koje su lako dostupne detetu iz srednje klase. Te prednosti kreću se od razgovora i knjiga kod kuće do putovanja za vreme raspusta i drukčijeg osećanja vlastite ličnosti, a važe, za dete koje ih uživa, i u školi i van nje. Otud će siromašniji učenik obično zaostajati dokle god mu uspeh ili znanje zavise od škole. Siromašnima su potrebna sredstva koja će im omogućiti učenje, a ne lečenje od navodnih nesrazmernih nedostataka. Sve to važi kako za bogate, tako i za siromašne nacije, no u ovima se drukčije ispoljava. Modernizovano siromaštvo u siromašnim nacijama pogađa više ljudi na upadljiviji, ali – zasad – i na površniji način. […]\nMali broj zemalja ostaje danas žrtva klasičnog siromaštva, koje je bilo stabilno i delovalo manje štetno. Većina zemalja u Latinskoj Americi dospela je do stupnja „uzleta“ u pravcu privrednog razvoja i konkurentske potrošnje, pa time i u pravcu modernizovanog siromaštva: njihovi građani naučili su da bogato maštaju i siromašno žive. […]\nRavnopravne mogućnosti obrazovanja odista su i poželjan i ostvarljiv cilj, ali poistovećivati ga s obaveznim školovanjem znači brkati izbavljenje s Crkvom. Škola je postala svetska religija jednog modernizovanog proletarijata, zalud obećavajući izbavljenje ubogima tehnološkog doba. Nju je prihvatila nacionalna država, koja sve građane vrbuje u nastavni program podeljen na razrede radi sticanja jedne diplome za drugom na način koji nije nesličan ranijim obredima posvećivanja i svešteničkim unapređenjima. Moderna država je preuzela dužnost da sprovede presudu svojih prosvetnih radnika koristeći u tu svrhu dobronamerne školske službenike čija je briga uredno pohađanje nastave i uslovi za zapošljavanje, gotovo kao što su učinili španski kraljevi, koji sprovođahu presude svojih teologa služeći se konkvistadorima i Inkvizicijom. […]\nŠkolovanjem se ne unapređuju ni učenje ni pravda, jer prosvetni radnici uporno nastoje da skupa s produktom zapakuju i uverenje. Učenje i dodeljivanje društvenih uloga stapaju se u školovanje. Učenje međutim, znači sticanje kakve nove veštine ili uvida, dok unapređenje zavisi od tuđeg mišljenja. Znanje je često ishod poučavanja, ali odbir za kakvu ulogu ili kategoriju na tržištu radnih mesta sve više zavisi od puke dužine školskog staža. Poučavati znači birati okolnosti koje olakšavaju učenje. Uloge se dodeljuju utvrđivanjem jednog nastavnog programa čije uslove kandidat mora zadovoljiti ako hoće da ostvari svoj cilj. S ovim ulogama škola povezuje poučavanje, ali ne znanje. Taj postupak niti je razborit niti ima oslobađajući uticaj. Razborit nije zato što za uloge ne vezuje odgovarajuća svojstva ni sposobnosti, nego pak proces kojim se; po pretpostavci, takva svojstva stiču. A nema oslobađajući ni obrazovni uticaj zato što škola rezerviše poduku za one koji svaki korak u učenju preduzimaju u skladu s prethodno odobrenim merama društvene kontrole.\nNastavni program odvajkada služi za dodeljivanje društvenog položaja. Kadkad je mogao prethoditi rođenju: karma vam obezbeđuje pripadnost kakvoj kasti, a poreklo aristokratiji. Nastavni program mogao je uzeti oblik obreda, uzastopnih svetih rukopoloženja, mogao se sastojati od više podviga u ratu ili lovu; ili se pak dalje napredovanje moglo dovesti u zavisnost od prethodnog ukazivanja kraljevske blagonaklonosti. Univerzalno školovanje je trebalo da odvoji dodelu uloga od istorije ličnog života: trebalo je da svakom pruži ravnopravne izglede za bilo koju službu. Čak i danas mnogi ljudi pogrešno misle da škola obezbeđuje zavisnost društvenog poverenja od odgovarajućih dostignuća u učenju. Međutim, umesto da izjednači izglede, školski sistem je monopolizovao njihovu raspodelu.\nDa bi se sposobnost odvojila od nastavnog programa, pribavljanje obaveštenja o istoriji učenja mora postati tabu, poput pribavljanja obaveštenja o političkoj pripadnosti, odlaženju u crkvu, o rodoslovlju, polnim navikama ili rasnom poreklu. Moraju se doneti zakoni koji zabranjuju diskriminaciju na osnovu prethodnog školovanja. […]\nDruga glavna obmana na kojoj počiva školoki sistem sastoji se u tome da znanje najvećim delom proističe iz nastave. Nastava, doduše može pod izvesnim okolnostima doprineti izvesnim vrstama znania. No najveći deo znanja ljudi većinom stiču van škole, a u školi jedino ako, u nekoliko bogatih zemalja, sve više provode vreme zatočeni u njoj.\nUglavnom, čovek uči nehotice, pa čak i hotimično učenje u najvećem broju slučajeva nije ishod programirane poduke. Normalna deca uče prvi jezik nehotice, mada ga uče brže ako im roditelji posvećuju pažnju. Ljudi koji dobro nauče drugi jezik većinom to postižu zahvaljujući neobičnim okolnostima, a ne neprekidnoj nastavi. Odlaze da žive kod dede i babe, putuju, ili se zaljubljuju u stranca. I tečno čitanje je najčešće ishod takvih van nastavnih delatnosti. Najveći broj crnih koji mnogo čitaju, i to sa zadovoljstvom, mišljenja su, jedino, da su se u tome naučili u školi: kada osporimo ispravnost njihovog stava, lako odbacuju ovu obmanu.\nAli činjenica što je čak i danas, izgleda, učenje umnogome nehotičan proces i sporedan proizvod neke druge delatnosti, definisane kao rad ili dokolica, ne znači da planirano učenje nema koristi od planirane poduke i da oboje ne treba usavršavati. Suočen sa zadatkom ovladavanja novom i složenom veštinom, snažno motivisani učenik može imati velike koristi od discipline što se danas dovodi u vezu sa staromodnim učiteljem, koji je terao đake da naizust uče čitanje, hebrejski, katehizam ili tablicu množenja. Zahvaljujući školi, ovakva nastava kroz uvežbavanje postala je retka i ozloglašena; mnoge veštine, ipak, motivisani učenik normalne sposobnosti moći će da savlada za ciglo nekoliko meseci ako bude obučavan na ovaj tradicionalni način. […]\nRaškolovanje društva podrazumeva svest o dvoguboj prirodi učenja. Isključivo nastojanje na uvežbavanju veštine moglo bi imati strahovite posledice; podjednako se moraju naglasiti druge vrste učenja. No ako su škole nepodesne za izučavanje kakve veštine, još su nepodesnije za sticanje obrazovanja. Oba zadatka škola obavlja rđavo, delimice zbog toga što među njima ne pravi razliku. Njen neuspeh u proučavanju veština potiče osobito otudašto se ona oslanja na nastavni program. Program namenjen usavršavanju jedne veštine vazda je, u većini škola, spojen s nekim drugim beznačajnim zadakom. Istorija je vezana za uspeh u matematici, a prisutvovanje časovima za pravo korišćenja školskog igrališta.\nŠkole su još manje u stanju da obezbede okolnosti koje podstiču nesputanu, istraživačku primenu savladanih veština, čije ću označavanje rezervisati termin „liberalno obrazovanje“. Glavni razlog leži u tome što je škola obavezna i što školovanje postaje samo sebi cilj: prisilno provođenje vremena u nastavničkom društvu, koje donosi sumnjivu povlasticu produženog boravka u takvom društvu. Baš kao što se poučavanje veština mora osloboditi stega nastavnog programa, tako se i liberalno obrazovanje mora odvojiti od obaveznog pohađanja škole. […]\nNajveći broj veština može se stići i usavršiti uvežbavanjem, jer veština podrazumeva ovladavanje odredljivim i predvidljivim ponašanjem. Poučavanje veština može se, dakle, oslanjati na oponašanje okolnosti u kojima će se data veština koristiti. Međutim, obrazovanje namenjeno istraživačkom i stvaralačkom korišćenju veština ne može se oslanjati na uvežbavanje. Ono može da predstavlja ishod poučavanja, ali takvog pučavanja koje je, u osnovi, suprotno uvežbavanju. Obrazovanje se oslanja na vezu među partnerima koji već raspolažu nekim ključevima za pristup u riznicu sećanja čiji je zajednica čuvar i vlasnik. Oslanja se na kritički naum svih onih koji stvaralački koriste sećanja. Oslanja se na iznenađenje izazvano neočekivanim pitanjem, koje istraživaču i iyegovom partneru otvara nova vrata. […]\n(Ivan Ilič, Dole Škole, Bigz, Beograd, 1980)\nOznačeno dole, filozofija, ilič, ivan, obrazovanje, sociologija, školaPostavite komentar\nBorislav Pekić – izvod iz dela („Političke sveske“)\n2. avgusta 2014. 29. juna 2017. autor: Branko Milić, posted in Некатегоризовано\nTekst objavljen u knjizi „Političke sveske“, izdanje Solaris, Stylos, Novi Sad, 2001


17/06/2021 - Radio Borovo 100,7 FM\nDaily archive for 17/06/2021\nOpštini Borovo od SNV-a odobreno 145 hiljada kuna za uređenje Etno kuće\nBy admin on 17/06/2021 / privreda, vesti\nU Zagrebu su juče potpisani ugovori o kapitalnim ulaganjima između Srpskog narodnog veća i jedinica lokalne samouprave, manjinskih veća i škola. Reč je o 57 projekata, koji su u funkciji srpske zajednice u Hrvatskoj, čija ukupna vrednost iznosi 13 miliona i 767 hiljada kuna. Opštini Borovo odobren je iznos od\nUdruženje penzionera Borovo održalo redovnu godišnju skupštinu\nBy admin on 17/06/2021 / društvo, vesti\nU velikoj sali Kulturnog centra u Borovu sinoć je održana redovna godišnja skupština Udruženja penzionera na kojoj su usvojeni Izveštaj o radu i Finansijski izveštaj za prošlu, te Plan rada i Finansijski plan za ovu godinu. Iako je prošla godina bila obeležena pandemijom koronavirusa, udruženje je uspelo da ostvari neke\nU subotu, 26. juna 14. Milankovićevi ciklusi\nBy admin on 17/06/2021 / obaveštenja\nOvogodišnji 14. “Milankovićevi ciklusi” biće održani u subotu, 26. juna u Kulturnom i naučnom centru “Milutin Milanković” u Dalju. Program počinje u 12 časova, otvaranjem izložbe fotografija “Milanković okom fotografa Stjepana Veršhanskog” . Potom će model “Planeta Milanković” predstaviti profesor doktor Aleksandar Petrović, Radomir Putnik i Stanislav Mihić. Biće organizovana\nInfo plus, 17. jun 2021.\nBy admin on 17/06/2021 / infoPLUS, iz etera\nU Zagrebu potpisani ugovori o kapitalnim ulaganjima između Srpskog narodnog veća i jedinica lokalne samouprave, manjinskih veća i škola. Opštini Borovo odobren iznos od 145 hiljada kuna za radove na prvoj fazi uređenja Etno kuće. Na Baniju otpremljena pomoć Opštine Markušica, koja je za potrebe tamošnjeg stanovništva, stradalog u razornom\nU Hrvatskoj danas 95 novoobolelih\nU Hrvatskoj je u protekla 24 časa testirano 5.192 osobe, a zabeleženo je 95 novoobolelih pa je broj aktivnih slučajeva u Hrvatskoj danas ukupno 745. Među njima su 342 pacijenta na bolničkom lečenju, od kojih je na respiratoru 25 pacijenata. Preminule su tri kovid pozitivne osobe, saopštio je Nacionalni Štab\nBy admin on 17/06/2021 / iz etera\nU današnjoj emisiji izvestili smo o Danu otvorenih vrata Udruženja Mađara grada Vukovara i običaju podizanja majpana, koji je u Starim Jankovcima obnovilo tamošnje Udruženje za negovanje običaja Mađara. Bili smo i na ovonedeljnom prijemu u Zajedničkom veću opština za učenike ovdašnjih škola u nastavi na srpskom jeziku i pismu,\nZavod za javno zdravstvo Vukovarsko-sremske županije poziva na masovno vakcinisanje\nZavod za javno zdravstvo Vukovarsko-sremske županije poziva sve zainteresovane punoletne osobe s područja naše županije, koje se dosad nisu vakcinisale protiv COVID-19, da se odazovu na vakcinisanje koje će biti održano u petak 18. juna od 8 do 12 časova u sportskoj dvorani Osnovne škole „A.G. Matoš” Vinkovci na Lapovcima.


PANDEMIJA IH JOŠ VIŠE ZBLIŽILA Ove pevačice su kume i ne prođe dan da se ne vide (FOTO) - Paparazzo\nHomeShowbizPANDEMIJA IH JOŠ VIŠE ZBLIŽILA Ove pevačice su kume i ne prođe dan da se ne vide (FOTO)\nNov. 22, 2020 at 11:50 am\nPANDEMIJA IH JOŠ VIŠE ZBLIŽILA Ove pevačice su kume i ne prođe dan da se ne vide (FOTO)\nShowbiz 22/11/2020 no comment\n“Verica pravi najbolje kolače”, tvrdi Deska\nPevačica Deska Rakić, koja se proslavila učešćem u šouu “Nikad nije kasno”, slaže se sa kolegama da je korona najviše pogodila muzičare koji zbog zabrana rada kafića i javnog okupljanja trpe veliki gubitak. Ipak, ne želi da kuka.\nPrinudni odmor iskoristila je na najbolji mogući način da slobodno vreme provede sa porodicom, ali i prijateljima među kojima je i jedna naša poznata pevačica sa kojom se pre mnogo godina i okumila.\n– Trenutna situacija oko virusa i svega što se dešava na neki način nas je poremetilo, i možda najviše nas koji smo navikli puno da radimo. Ovo vreme definitivno nas je nateralo da promenimo način života. Ipak, najvažnije je da se sačuvamo i ostanemo zdravi – kaže Deska na početku razgovora za Grand.Online i dodaje da u Kragujevcu, gde živi nije nimalo naivno, ali da ima utisak da su ljudi disciplinovani i da poštuju novonastale mere.\n– Sve je svedeno na minimum, pa i druženja i moram da priznam da mi to jako nedostaje. Ali kako svima, tako i meni. Iskreno, volela bih da se što pre vratimo našim normalnim životima i to sa što manje posledica, da zapevam kao nekada jer je to, ako izuzmem moju porodicu i pijatelje, smisao mog postojanja.\n– Da budem iskrena, pored porodice jedino se viđam sa kumom Vericom Šerifović. Ne mogu da propustim da prošetam do njene poslastičarnice “Maravera” da se vidimo, popričamo na kratko, makar i da pogledam šta ima novo od kolača – s osmehom priznaje i dodaje da je njena kuma pravi maher u pravljenju raznih poslastica i da barem jednom nedeljno osmisli neki novi recept.\nKaže da ih je korona dodatno zbližila, jer se Verica još tokom uvođenja vanrednog stanja u zemlji preselila u Kragujevac, gde je pokrenula biznis sa kolačima.\n– Svaki put me iznova oduševi. Sve što probam je toliko ukusno da rečima ne mogu da vam opišem. Neverovatno je koliko ima dara i koliko je sve što spremi savršeno. Baš sam ponosna na nju.\nNa naše pitanje koja Veričina poslastica joj je najdraža kaže: Priznajem, malu predsnost dajem Maravera torti, ali i Esterhazi je takođe dobra.\nTags :featuredprijateljstvoverica serifovic\nOva namirnica čuva srce i sprečava pojavu tumora\nPromene na licu upozoravaju na visok pritisak\nNightlife196 views 17/08/2020\nNightlife350 views 30/06/2020\nNightlife451 views 18/06/2020\nNightlife723 views 10/03/2020


Kraće trajanje vansudskog poravnanja i manji troškovi postupka u odnosu na sudski postupak\nVi ste ovde: Početak Kraće trajanje vansudskog poravnanja i manji troškovi postupka u odnosu na sudski postupak\nObjavljeno ponedeljak, 17 decembar 2018 14:34\nJedan postupak vansudskog poravnanja u proseku traje samo 33 dana, odnosno 161 dan kraće od sudskog postupka, a prosečni troškovi poravnanja iznose 1.500 dinara i to je deset puta manje od prosečne visine sudskih troškova.\nTo je pokazalo istraživanje uporednom analizom podataka iz 50 nasumično odabranih pravosnažno okončanih predmeta u kojima je osnovni sud odlučivao po tužbi za naknadu neimovinske štete zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku i 68 zaključenih vansudskih poravnanja između Državnog pravobranilaštva kao zastupnika sudova i građana, po istom osnovu.\nAnaliza, koju je sproveo Projekat vladavine prava USAID, bavila se visinom dosuđene naknade, dužinom trajanja postupka, kao i visinom troškova postupka i nedvosmisleno pokazala da jedno vansudsko poravnanje uštedi 161 dan suđenja i 13.239 dinara troškova, u poređenju sa sudskim postupkom.\nProsečno, troškovi postupka vansudskog poravnanja iznose 1.500 dinara, odnosno samo 3,1 odsto vrednosti prosečno dogovorene naknade, što je skoro deset puta manje od prosečne visine sudskih troškova, koja iznosi 14.739 dinara. Toliko brže i stranka kojoj je povređeno pravo na suđenje u razumnom roku ostvaruje pravo na naknadu.\nTako, analiza pokazuje da su procenjene kumulativne uštede u 68 vansudskih poravnanja zaključenih u periodu od jula do novembra 2018. godine - 900.252 dinara troškova za zastupane sudove, odnosno sudski budžet, i 10.948 dana u vremenu potrebnom za sprovođenje ovakvih postupaka pred sudom.\nIstaknuto je da je Zakon o zaštiti prava na suđenje urazumnom roku počeo da se primenjuje 1. januara 2016. godine, a usvojen je kao odgovor na pozive upućene od strane Evropskog suda za ljudska prava i Evropske unije da se razviju i primene delotvorna rešenja za prekomerno trajanje sudskih postupaka kojima bi se smanjio priliv predstavki i u Evropskom sudu za ljudska prava, kao i u Ustavnom sudu.\nJedan od načina za naknadu štete definisanih u okviru Zakona jeste poravnanje između suda koji je prouzrokovao kršenje – kojeg predstavlja Državno pravobranilaštvo – i građana čije je pravo prekršeno, a te odredbe o poravnanju su do sredine 2018. godine retko uspešno primenjivane zbog zahtevnih i dugotrajnih postupaka koji su bili posledica nedovoljno preciznih odredbi Zakona.\nPredsednik Vrhovnog kasacionog suda i Visokog saveta sudstva, ministar pravde, državni pravobranilac i direktor Pravosudne akademije potpisali su jula 2018. Uputstvo za unapređenje i promociju postupka zaključenja i izvršenja vansudskog poravnanja u postupcima za zaštitu prava nasuđenje u razumnom roku, koje premošćava jaz i nedostatke Zakonskih odredbi, pojednostavljuje postupak poravnanja i omogućava da se sva poravnanja izvršavaju iz jedinstvenog budžeta – budžeta Visokog saveta sudstva, što omogućava bolje praćenje potrošnje u ovu svrhu, a samim tim i delotvornost primene Uputstva.\nProjekat vladavine prava nastaviće da podržava primenu Uputstva i promociju vansudskog poravnanja u postupcima zaštite prava nasuđenje u razumnom roku kroz obuke, kojih je do sada održano šest sa ukupno 172 polaznika, izradu promotivnih materijala i periodično sprovođenje ovakvih isličnih analiza, te objavljivanje njihovih rezultata.\nU saradnji sa Državnim pravobranilaštvom i drugim zainteresovanim stranama, Projekat vladavine prava uložiće napore da se primena instituta sudskog i vansudskog poravnanja proširi i na druge vrste sporova u kojima stranke zastupa Državno pravobranilaštvo, naročito imajući u vidu uštede koje se ovakvim alternativnim metodama rešavanja sporova ostvaruju.\nIzvor: Izvod iz zakona preuzet iz programa „Propis Soft“, Redakcija Profi Sistem Com.\n+1 #2 zlajaKg 17-12-2018 19:14\nZakon o izmenama i dopunama Zakona o sudskim taksama ("Sl. glasnik RS", br. 28/94, 53/95, 16/97, 34/2001 - dr. zakon, 9/2002, 29/2004, 61/2005, 116/2008 - dr. zakon, 31/2009, 101/2011, 93/2012, 93/2014, 106/2015 i 95/2018), kojim se stranke podstiču da svoje sporove reše mirnim putem, medijacijom ili na drugi sporazuman način stupa na snagu 1. januara 2019. godine.\nMinistarstvo pravde, u izradi navedenih rešenja, prilagodilo je najbolju uporedno-pravnu praksu podsticanja ka medijaciji domaćem pravnom okviru, čime je ispunilo aktivnost predviđenu u Akcionom planu za unapređenje pozicije Republike Srbije na rang listi Svetske banke o uslovima poslovanja - Doing Business.\nIzvor: Vebsajt Novosti, 16.12.2018.\n+1 #1 zlajaKg 17-12-2018 14:38


Predavanje na temu kancera u borskoj biblioteci [NAJAVA] - Bor 030\n21. oktobra 2021. | 09:58\nNaslovna Vesti Društvo Predavanje na temu kancera u borskoj biblioteci\nPredavanje na temu kancera u borskoj biblioteci [NAJAVA]\n16.10.2015. | 12:00\nPredavanje dr Nikole Markovića na temu „Razotkrivanje kancera“.\nPredstavljamo vam jedno sjajno predavanje na polju prirodnog lečenja. Ovog puta predavanje će održati dr Nikola Marković na temu „Razotkrivanje kancera“.\nStudirajući i baveći se prirodnom medicinom, ali i učeći od najboljih, dr Nikola Marković je preneo tip i metodologiju rada na polju prirodnog lečenja i sa svojim kolegama pokrenuo centar sa idejom da on bude pokretač i poluga gde bi ljudi trebalo da dođu do sasvim drugačijih informacija i činjenica od onih koji im se po nekad uporno i agresivno nameću.\nPotrebni su dugi vremenski periodi da čovek oboli, ali vrlo kratki vremenski period da se vrati u pređašnje stanje. Sve što treba da uradimo je da omogućimo našem organizmu da uspe da popravi štetu koju smo mu mi našim neprirodnim načinom života naneli, savet je dr Nikole Markovića.\nSvi zainteresovani građani biće u mogućnosti da čuju predavanje čoveka koji se služi isključivo prirodnim metodama u lečenju bolesti. Ovo predavanje biće održano u petak, 16. oktobra, u Narodnoj biblioteci u Boru sa početkom u 19 časova.\ndr Nikola Markovic


KRAJ MORATORIJUMA! Dužnici od sutra kreću sa otplatom zaostalih dugova, ali ne svi! - TopVesti.rs\nMoratorijum od 90 dana na otplatu kredita i ostalih obaveza ističe danas i sutra za najveći broj klijenata banaka koji treba da nastave sa isplatom privremeno odloženih rata, a o eventualnom produženju moratorijuma i drugim olakšicama odlučivaće banke u svakom slučaju posebno, rečeno je Tanjugu Udruženju banaka Srbije. pixabay.com Foto: Ilustracija\nFizička i pravna lica koja su podnela zahteve za odlaganje kredita na tri meseca nastaviće sa otplatom kredita, odlučila je Centralna banka Kosova. Ekonomisti smatraju da kriza nije prošla, te da bi građani trebalo da dobiju još jedan grejs period kojim ne bi bila obračunata zatezna kamata, kao što je to bio slučaj za period od 16. marta do 16. juna\nMoratorijum od 90 dana na otplatu kredita i ostalih obaveza ističe danas i sutra za najveći broj klijenata banaka koji treba da nastave sa isplatom privremeno odloženih rata, a o eventualnom produženju moratorijuma i drugim olakšicama odlučivaće banke u svakom slučaju posebno, rečeno je Tanjugu Udruženju banaka Srbije. Generalni sekretar UBS Vladimir\nMoratorijum od 90 dana na otplatu kredita i ostalih obaveza ističe danas i sutra za najveći broj klijenata banaka koji treba da nastave sa isplatom privremeno odloženih rata, a o eventualnom produženju moratorijuma i drugim olakšicama odlučivaće banke u svakom slučaju posebno, rečeno je Tanjugu Udruženju banaka Srbije Generalni sekretar UBS Vladimir\nBEOGRAD: Moratorijum od 90 dana na otplatu kredita i ostalih obaveza ističe danas i sutra za najveći broj klijenata banaka koji treba da nastave sa isplatom privremeno odloženih rata, a o eventualnom produženju moratorijuma i drugim olakšicama odlučivaće banke u svakom slučaju posebno, rečeno je Tanjugu Udruženju banaka Srbije. Foto: Vladimir Vasić,\nTri meseca pauze u otplati kredita i svih dugova banaka, ističe u utorak! Zastoj u otplati od 90 dana za sve koji su prihvatili ovu mogućnost Narodne banke Srbije završava se 30. juna, kada će nekim dužnicima već biti skinute prve rate. Naime, dugovi koji, prema ovoj opciji, nisu naplaćeni poslednjeg dana marta, jer je tada počeo da važi moratorijum,\nMoratorijum samo što nije zaključen, pa bi valjaljo da razmotrimo opciju A, B i C Sutra je 30. jun, a prekosutra već 1. jul, a ti datumi su vezani za istek moratorijuma na otplatu kredita, koji je uveden krajem marta zbog pandemije korona virusa. To znači da se vraćamo redovnoj otplati kredita koje smo uzeli pre čitave ove situacije sa koronom. I dok\nBEOGRAD - Moratorijum od 90 dana na otplatu kredita i ostalih obaveza ističe danas i sutra za najveći broj klijenata banaka koji treba da nastave sa isplatom privremeno odloženih rata, a o eventualnom produženju moratorijuma i drugim olakšicama odlučivaće banke u svakom slučaju posebno, rečeno je Tanjugu Udruženju banaka Srbije. Generalni sekretar\nZAVRŠAVA SE MORATORIJUM: Pripremite se za plaćanje RATA kredita, od ovog dana počinje vraćanje dugova bankama\nŠta posle moratorijuma? Na vreme obavestite banku ako niste u mogućnosti da otplaćujete kredit\nBeograd -- Banke u Srbiji krajem prošle nedelje obavestile su klijente da zaključno sa 30. 6. 2020. godine ističe moratorijum na kredite. Time prestaje pravo korišćenja propisanih olakšice u otplati kreditnih obaveza. Banke su na svojim sajtovima navele da će klijentima koji su prihvatili ponudu moratorijuma po njegovom isteku dostaviti novi plan


Osnovni i Viši sud u Nišu najuspešniji u medijaciji | Medijator % %\nOsnovni i Viši sud u Nišu najuspešniji u medijaciji\nTatjana 22nd окт 2018 Коментари су искључени на Osnovni i Viši sud u Nišu najuspešniji u medijaciji in Vest\nOsnovni i Viši sud u Nišu sa više od šezdeset predmeta rešenih postupkom medijacije najuspešniji su u Srbiji.\nMedijacijom „ mirnim putem“ mogu da se rešavaju parnični postupci. Mirnim putem može da se rešava sudski spor bez obzira u kojoj se fazi nalazi. Sudija je dužan da strankama to predloži. Takođe medijaciju mogu da traže i stranke.\nU Višem sudu u Nišu kažu da bi se medijacija češće primenjivala kada bi medijatori bili plaćeni za svoj rad. Što do sada nisu bili. Medijator u postupku, koji je rešen posle 13 godina, bila je Suzana Stamenković, sudija Višeg suda:\nTo je bio jedan veoma interesantan postupak u kome su stranke uspele da se dogovore da iz jednog spora izađu posle toliko godina sa rešenjem i da jedni drugima pruže ruku. Upravo je tu i prednost medijacije kod takve vrste sporova iz porodičnih i bračnih odnosa gde ljudi izlaze kao prijatelji, a ne kao zavađene strane u postupku, ističe sudija Suzana Stamenković\nNaravno, treba voditi računa i o interesima stranaka i advokata pa bilo oslobadđanjem od plaćanja troškova, umanjenjem taksi.\nNarednih dana medijacijom će se rešavati i radni sporovi, naime radnici javnog preduzeća „ Gorica“ u Nišu koji su tužili svoju firmu, ima oko 200 sporova, probaće da naplate svoja potraživanja u postupku medijacije.\nTags: medijacija medijatori sudovi\nTatjana - author\nStudent Pravnog fakulteta u Beogradu, zainteresovana za alternativno rešavanje sudskih sporova. Novinar i info-podrška korisnicima sajta medijator.com.


Objašnjenje smo potražili od Ministarstva finansija i trezora BiH, gde nam je rečeno da su prihodi od novčanih kazni planirani na bazi „plana budžetskih korisnika, koji ostvaruju ove prihode u okviru svoje nadležnosti, te na osnovu izvršenja u 2018. i 2019. godinii“, piše Srpskainfo.\n– Prihodi se odnose na: prihode od kazni u krivičnom postupku, prihode od kazni po odredbama Zakona o konkurenciji, novčane kazne za prekršaje, prihode od kazni po Zakonu o kretanju i boravku stranaca i azilu, novčane kazne prema Zakonu o zaštiti ličnih podataka, prihode od naknde troškova postupka/Pravobranilaštvo i prihode od oduzetih predmeta/Sud BiH – kažu u Ministarstvu finanasija i trezora BiH.\nPrihodi po izdavanju putnih isprava planirani su veći za 11 odsto, dok su procene da će ove godine u BiH biti registrovano manje vozila, pa su ovi prihodi sa 3,8 miliona KM smanjeni na 3,5 miliona maraka. Prihodi za servisiranje spoljnog duga su veći iz FBiH za 9,6 miliona KM, a od Srpske manji za 28,8 miliona KM.\nGledano po institucijama, veći budžet je planiran za Tužilaštvo BiH, Memorijalni centar Srebrenica – Potočari, Graničnu policija BiH, Službu za poslove sa strancima, a za Komisiju za koncesije BiH, čije ukidanje traži lider DNS Nenad Nešić, u budžetu koji je prošao Savjet ministara i Predsedništvo BiH, planiran je čak veći budžet za 13.000 KM, i iznosi 1.071.000 KM.\n"IZNEVERILI GRAĐANE SRPSKE" Đokić osudio istup poslanika PDP i SDS u parlamentu BiH