Odbojka (Ž): Spartak maksimalan protiv Partizana | (Vesti - 22.10.2018) Subotica\nKomentara: 2 | Pregleda: 1767\n22.10.2018 u 15:50h\nOdbojkašice Spartaka savladale su Partizan rezultatom 3-0, u meču 5. kola Superlige odigranom u Hali sportova u subotu.\nPlavo bele popravljaju formu iz utakmice u utakmicu pa je posle vezanih poraza na početku šampionata stigla druga uzastopna pobeda, prva pred domaćom publikom u tekućoj sezoni.\nSpartak je poenom Katarine Jović stekao pet poena prednosti na tehničkom tajmu. Domaće su kontrolisale prvi set i novom serijom koju je započela Robins-Hardy a završila Marićeva as servisom slomile otpor protivnika. Jovićeva je donela set loptu a posle servis greške Drobnjakove Spartak je stigao do 25-18. Spartak je nastavio sigurno početkom drugog seta kada su odlično blokirale Milica Živanović i Milana Rajlić.\nNakon pauze se razigrala Barbara Batinić a domaće stigle do prednosti od šest poena. Odbojkašice Partizana su popravile prijem i organizaciju napada, zaigrale bolje u i izjednačile pri kraju seta. Usledio je uspešan blok za prvu set loptu crno-belih. Ponovo su Milana Rajlić i Barbara Batinić preokrenule da bi se posle greške Kubure i 27-25 radovale domaće koje su imale 2-0 po setovima.\nOdbojkašice Partizana su više od pola trećeg seta bile bolji protivnik i čuvale prednost sve do rezultata 15-16. Usledio je uspešan blok Milice Živanović i pa potom i poen posle prvog tempa za 18-17. Posle uspešne kontre koju je Batinićeva pretvorila u poen i novog asa Jovićeve Spartak je stvorio nedostižnu prednost. Drugu set loptu iskoristila je tehničar domaćih Robins-Hardy koja je efektnim potezom postavila 25-21 i zaslužila aplauze subotičke publike.\nOdbojkašice Spartaka su trenutno pete na tabeli i u narednom kolu dočekuju Klek MD iz Zrenjanina ekipu koja je prethodne nedelje zabeležila prvu pobedu u šampionatu i trenutno je na 7. mestu.\nPostavljeno pre 524 dana i 21 čas\nVesna [pre 524 dana i 21 čas] Odgovori\nBravo. Konacno se videla energija,zelja!!! Lepa utakmica.\n#259730 (2) (23)\nAleksandar [pre 524 dana i 19 časova] Odgovori\nOdlična utakmica mlade ekipe Spartaka i Partizana. Još treba vremena da se uigraju i povežu nove i stare igračice. Biće to još bolje u narednom periodu. Samo hrabro devojke.\n#259731 (1) (21)


Kusturica odbio kandidaturu za SANU - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kusturica odbio kandidaturu za SANU\n22Piše: Beta 28. februara 2021. 17.13\nReditelj je ocenio da je umesto toga trebalo da ga kandiduje novostvoreno Odeljenja za umetnost SANU, „gde su kandidati scenski umetnici“.\n„Trebalo bi da budem slep kod očiju pa da poverujem kako osvetoljubivi Kostić nema većinu svojih ljudi u Odeljenju za književnost i kontrolu nad armijom akademaca u drugim odeljenjima kod kojih će izdejstvovati sve što zamisli. Uskoro bi mogla da usledi njegova ostavka koja neće biti prihvaćena. On neće, oni hoće“, naveo je Kusturica.\n„Ja sam filmski reditelj, pa onda tek mladi pisac i vremešni muzičar (što ne znači da nisam arhitekta graditelj i da neću, jedne noći, u svemu biti bolji i stariji). Ipak, danas u Srbiji ima mladjih pisaca koji, po mom uverenju, zaslužuju da budu akademci pre mene“, smatra Kusturica.\nOn je kazao i da „ne veruje u dobre namere“ Vladimira Kostića, optuživši akademika da se „njegovo viđenje budućnosti Kosova i Metohije (rrazlikuje od) ćutljive većine u Akademiji“.\n„(To viđenje) je potpuno u skladu sa soroševskim vidjenjem okupiranog Kosova i Metohije ali i budućnosti Srbije. Dugo će se čekati odgovor na poziv Bećkovića, Pipera, Tešića, Danojlića o neophodnosti isticanja stava Akademije u vezi sa statusom i budućnosti Kosova i Metohije“, ocenio je Kusturica.\nEmir Kusturica, Film, SANU, Vladimir KostićBeograd\n28. februara 2021. u 18.08\nNije šija negi vrat. Sanu je i ovako bezveze kod Kusturice.\n28. februara 2021. u 18.11\nNije se naslo mesta za nekog zaista naucnika iz sveta, samo neki pesnici, reditelji , guslari…\nGoran Maksimović nije pisac, nego profesor književnosti iz Niša. Jedan od najgorih, dodala bih, pošto je i meni predavao. Ako ga njegova spisanija kandiduju za akademika, onda apsolutno i svi drugi koji rade na univerzitetima u Srbiji treba da uđu u SANU.\nMožda bi zato SANU trebalo odvojiti na dve akademije „srpasku akademiju nauka“ i „srpasku akademiju umetnosti“ .. bolje bi bilo za nauku u Srbiji.\nČista manipulacija i režija u Kustinom stilu. Odeljenje za umetnost još nije podnelo svoje predloge a podneće ih tek krajem marta kao i sva druga odeljenja SANU krajem marta, kako je predvidjeno Pravilnikom SANU. Niko ne zna ko će biti predložen. Odeljenje za jezik i književnost je pre roka dalo svoje predloge. Medju njima je i Kusturica koga je predložio nejgov mentor Matija Bećković. Predsednik SANU nema nikakve veze s tim predlogom niti daje predloge, osim kada je reč o njegovom matičnom Odeljenju medicinskih nauka. Iza ove manipulacije krije se očigledno još jedan napad i podmetanje Vladimiru Kostiću. Ovo je insajderska informacija.\nне чуди ме kaže:\n28. februara 2021. u 20.00\nбило како било сану је постала једна бесчасна и отуђена институција сама себи довољна тако да ме не чуди ништа везано за њу\n28. februara 2021. u 20.16\nA tek sto Vladimir Kostic zasluge u domenu medicinskih nauka na svetskom nivou?\npošteno govoreći kaže:\nKusturica je za svoj umetnički opus zaslužio da bude član Romske akademije nauka i umetnosti. Niko nije uradio toliko na afirmaciji Roma kao Kusturica\n28. februara 2021. u 18.54\nUdario serdar na vojvodu\n28. februara 2021. u 19.02\n28. februara 2021. u 19.35\nDobro je da je odbio to što je vlast skoro na silu htela da ga ugura među akademike. Mnogi bi postavili pitanje -čime je on to zaslužio? I pre njega je bilo mnogih dobrih i „filmadžija“ i filmova pa niko nije bio uguravan u akademiju! Zašto bi to moralo tako da bude sa Kusturicom? Po meni- njegova odluka je pametna, inače bi ga „pojeli“ sa jedne strane njegovi muslimani, a sa druge nezadovoljni i zlonamerni Srbi!\n28. februara 2021. u 19.56\nАкадемик Кустурица, који је много урадио на промоцији српске културе и духовности, оцдје је одбио да се његово име злоупотреби везано за задња депшавања у САНУ. И ово је ствар принципа.\n28. februara 2021. u 20.03\nNema logike ni da bude jer on je samo propagandista i ordenonosac. On dobro zna zbog cega mu se organizuju koncerti u Rusiji.\n28. februara 2021. u 20.10\nPoznanik s juga: kaže:\n28. februara 2021. u 20.23\n28. februara 2021. u 21.48\nKad se kaze akademik ja pomislim na Teslu, Pupina, na doktora Stojkovica sto pobeze na Harvard jer ga ovde nisu hteli, pa i na doktora Kostica. Glumci, reditelji, pesnici pesmica kao gospodin Beckovic ili Kusta su akademici priznajem neka su, ali to je neka druga liga.\nuvek na strani vlasti kaže:\n28. februara 2021. u 22.08\nTamo gde ima koristi tu je i kusturica , on nema prijatelje medju kolegama nego samo medju politicarima ili jeftinim nacionalistima . Mnogo se obogatio sluzeci vlastima ali objektivno on ne pripada ni srbiji a vise ni bosni , Sto se tice akademije pa tu nije ni sijan koji je sto puta boji reditelj od njega\n28. februara 2021. u 22.46\nКакав човек, са задовољством сам више пута прочитао писмо упућено порталу Искра, хвала господину Кустурици.\n28. februara 2021. u 23.58\nKakav crni predlog, pa kusturica ne zasalužuje da bude član SANU!\n01. marta 2021. u 07.38\nRealno i nije ti mesto u SANU.\n02. marta 2021. u 17.38\nNemanji je krivo sto ga neki smatraju vecim piscem nego rediteljem.A sumnjivo je i jedno i drugo.\n03. marta 2021. u 04.40\nPametna odluka, cestitam Kusta, akademija je postala sprdacina


SLAĐANA TASIĆ: Još uvek verujem da novinari mogu da menjaju svet na bolje - VOM\nNaslovnaDruštvoPriča (o) ženiSLAĐANA TASIĆ: Još uvek verujem da novinari mogu da menjaju svet na...\nSLAĐANA TASIĆ: Još uvek verujem da novinari mogu da menjaju svet na bolje\nnedelja, 3. oktobra 2021 : 18:12\nFoto: Z. Džonov\nNovinarka Slađana Tasić je mlada žena koja se po završetku Fakulteta političkih nauka u Begradu vratila u rodni Vladičin Han, da se malo odmori od putovanja, studiranja i volontiranja po beogradskim redakcijama. Novinarstvo koje joj je u krvi, nije joj dalao mira, pa je prihvatila posao u tada čuvenom vranjskom OK Radiju. Bio je to „privremeni posao“, ali splet životnih okolnosti učinio je da je Vranje zagrli, a da ona već 15 godina uzvraća taj zagrljaj.\nBilo je to vreme kada su redovni honorari bili privilegija, tada mi je vlasnik OK Radija Goran Vladković rekao „Ovaj mesec radiš, sledeći primaš honorar“, tako je i bilo, a ja sam privremeno prihvatila posao. Danas sam novinar u istom tom radiju, iako sam u međuvremenu radila i u još nekim drugim redakcijama – započinje priču Slađana Tasić.\nOd ranog detinjstva je znala da će novinarstvo biti njen profesionalni poziv, verovala je u svoje snove, verovala je i dalje veruje da novinari mogu da menjaju svet na bolje. Simpatično prepričava, kako su se u Hanu čitale sve novine i kako je to jedan od razloga zašto je zavolela novinarstvo.\nDa privremeno postane stalno, „pomogle“ su mnoge životne okolnosti, ali je ipak završnu reč dala ljubav. Ubrzo je Slađana upoznala svog supruga Ivana, a onda je na svet došla Angelina. Ona je školski primer tvrdnje da novinari nemaju radno vreme, ne znaju za praznike, vikende, porodiljsko i trudničko odsustvo.\nŠto se tiče toga da novinar uvek radi, jedan primer iz mog života najbolje ilustruje tu tezu. Bile su zadušnice ali je nešto moralo hitno da se odradi. Spakovala sam lap top i krenula put groblja i dok sam čekala da dođe sveštenik poslala sam tekst, sa groblja – priča Slađana sa neobičnim i mirnim osmehom koji je netipičan za jednu poslovno temperamentnu ženu, ali je njen zaštitni znak.\nSlađana je pored posla u matičnoj kući portalu i OK radiju, honorarni dopisnik portala Telegrafa, Informera i Blica, kao i koordinator CESID -a za Pčinjski okrug. Kaže da bi uprkos tome što nije lako, ponovo sve iz početka uradila isto. Njena Angelina pokazuje da ima afiniteta ka novinarstvu, ali ona ne bi volela da to bude njen poziv.\nSamo iz razloga što se ništa ne menja u smislu položaja novinara. Nije se promenilo i ne menja se. ne bih volela da ona prolazi kroz te priče. tvrdim da postoje urednici i novinari sa integritetom. Ja nikada nisam imala problem da objavim priču ili reportažu u recimo Informeru, iako sam uvek kritički nastrojena prema svakoj vlasti, jer dobru priču urednik prepozna, kao i profesionalni pristup u radu – pojašnjava Slađana Tasić.\nGovoreći na temu nezavisnih medija, ova novinarka otvoreno kaže da ih nema, te da postoje manje ili više zavisni mediji, kao i da je pokušaj borbe za nezavisnost u profesiji propao i pretvorio se u nešto sasvim drugo.\nProjektno finansiranje medijskih sadržaja bio je pokušaj da se reguliše nezavisno finansiranje medija, ali je to otišlo u drugu krajnost. Nakon brojnih privatizacija u Srbiji, za koje mislim da su bile pljačka sa ograničenim resursima, pojavilo se projektno finansiranje, koje ima institucionalnu potvrdu za bogaćenje pojedinaca, ali sada sa neiscrpnim resursima, jer se svake godine projektuju novi budžeti. Umesto nezavisnih medija i medijskih radnika mi danas imamo novu kategoriju „biznismena“ koja nema veze sa profesijom, a to su medijski tajkuni – tvrdi Slađana Tasić.\nO njenom radu svedoče hiljade i hiljade priča i fotografija ispod kojih je stavila potpis. Nagrađivana je i za jedne i druge, kaže da joj laskaju priznanja, ali seća se da se jednako radovala i svakoj pobedi u rukometu, koji je trenirala u mladosti.\nNagrade prijaju u smislu da neki ljude primete tvoj rad, ali pored toga rado se setim reči šefice katedre na mom fakultetu Nede Todorović, koja je govorila da su „dobri novinari, dobri kuvari“, jer pored novinarstva i sporta moja velika ljubav je i kulinarstvo – ponovo Slađana vešto izbegava razgovor o privatnom životi i skreće priču na temu novinarstva.\nPonovo se vraćamo na priču o tome kako je na kraju svoj profesionalni put vezala za Vranje i kako je ponovo spletom okolnosti shvatila koliko je stekla divnih prijatelja i upoznala ljude koji su joj pomogli kad joj je bilo najteže.\nSuprug je imao nezgodu u kojoj je teško povređen. Ti dani su za našu porodicu bili najteži, sve je prošlo dobro i na kraju se sećam svih divnih ljudi koji su bili uz nas i pomogli, svako na svoj način. Zbog toga kada neko kaže da je Vranje grad koji ima dušu, ja kažem znam, osetila sam – priča Slađana, dok joj telefon neprestano zvoni, a ona strpljivo odgovara na sve pozive.\nUprkos tome što o svemu otvoreno govori, čak i o stvarima o kojima se obično ćuti „da se ne bruka profesija“ ona je i dalje plava kovrdžava devojčica sa juga Srbije koja je upisala FPN u Beogradu sa idejom da će promeniti svet.\nGodinama unazad me prepoznaju u Srbiji po pričama o veteranima. Napisala sam serijal tekstova o njima, bitkama koje su vodili u ratovima, ali i o njihovim životnim bitkama nakon rata. Ponosna sam na svaki red jer smatram da oni to zaslužuju i to su tekstovi koji mi puno znače – završava Slađana.\nNa kraju razgovora Slađana kaže da se još uvek raduje kad vidi da mladi ljudi upisuju novinasrstvo na Fakultetu političkih nauka, ali se uvek javi i seta jer zna da put koji su izabrali nije ni malo lak.\nPrethodni tekstOsmi dan za redom tri osobe preminule u vranjskim kovid bolnicama\nSledeći tekstOsam beba rođeno tokom vikenda u vranjskom Porodilištu


Ništa nije smešno kad se Džoker smeje - teška lekcija o mentalnom zdravlju | Talas.rs\nJoš od izlaska prvog trejlera, bilo je jasno da će Džoker biti film o kome ćemo dugo pričati. Iako mnogo toga može da se kaže o glumi Džoakina Feniksa, vizuelnom aspektu filma ili kontroverzi oko mogućnosti masovnih pucnjava tokom projekcija, ne priča se dovoljno o tome na koji Džoker prikazuje nekoga ko pati od mentalne bolesti.\nNije novina da protagonista popularnog filma bude osoba sa nekim mentalnim oboljenjem, ali je Džoker specifičan, ponajviše zbog toga što nastaje u dobu kada se sve više stavlja akcenat na destigmatizaciju mentalnih bolesti. Prema procenama Svetske zdravstvene organizacije, 1 od 4 osobe na svetu pati od nekog vida mentalnog poremećaja, a zbog toga je važno na koji način se mentalne bolesti prikazuju u popularnim filmova, kao što je Džoker.\nKako se ophodimo prema ljudima koji imaju mentalno oboljenje?\nArtur Flek, koji kasnije postaje Džoker, u filmu boluje od raznih mentalnih oboljenja kao što su paranoja, depresija i slično. Flek pati i od pseudobulbarnog efekta, koji ga tera da se u stresnim situacijama nekontrolisano smeje, što daje potpuno novi aspekt čuvenom Džokerovom osmehu.\nKoliko je teško živeti sa različitim mentalnim oboljenjima, naročito ako ste uz to i jako siromašni, svedoči rečenica koju je Flek zapisao u svom dnevniku: ”Najgora stvar kad imaš mentalnu bolest jeste to što ljudi očekuju da se ponašaš kao da je nemaš”. Kroz čitav film on nailazi na odbacivanje, nerazumevanje i osudu od strane društva. Njegovo mentalno stanje ga čini neverovatno ranjivim, što nasilnici u stvarnom svetu često zloupotrebljavaju.\nFilm odlično prikazuje i koliko je teško pronaći pomoć, čak i kada ste svesni da vam je potrebna. Ustanova u koju Flek redovno odlazi kako bi dobio lekove i psihoterapiju se zatvara zbog nedostatka sredstava, usled čega on ostaje potpuno prepušten sam sebi. Ovo oslikava i začarani krug u kom se nalaze mnogi koji pate od mentalnih oboljenja: zbog mentalnog oboljenja veće su verovatnoće da će osoba biti osuđena na siromaštvo, a zbog siromaštva su manje šanse da će joj biti dostupna pomoć.\nKroz prikaz depresije, bespomoćnosti i nedostatka razumevanja od strane okoline, Džoker prikazuje samo delić svakodnevice velikog broja ljudi koji pate od sličnih problema, ali poziva i sve ostale da preispitaju način na koje društvo strukturalno odbacuje ljude sa mentalnim oboljenjima.\nNisu svi ljudi sa mentalnim oboljenjima nasilni\nKritika koja je potencijalno opravdana jeste da Džoker pravi vezu između mentalnih bolesti i nasilja.\nOsnovni motiv ovog filma je ideja o usamljenoj osobi koja boluje od mentalnih bolesti, a koja u nekom trenutku postaje nasilna. Kao i u brojnim filmovima sa sličnim motivom, kao što je na primer Taksista (1976), postoji mogućnost da gledaoci izvuku poruku da ljudi sa mentalnim oboljenjima nužno postaju nasilni. Prema većini statistika, ovo je daleko od ispravne percepcije, jer mali procenat nasilnih zločina zapravo čine ljudi sa mentalnim bolestima. Iako je tačno da postoje neki poremećaji koji povećavaju šansu da osoba postane nasilna, to je i dalje mali procenat ljudi sa mentalnim bolestima. Ovo je važno zato što je kroz medije pojačana percepcija o potencijalnom nasilniku koji čuči u svakome ko ima neko mentalno oboljenje.\nNeki kritičari su ukazali i da je Džoker problematičan jer se nasilje u filmu opravdava usled mentalnog stanja u kojem se Flek nalazi. Film maestralno oslikava ljude koji su loši prema njemu kao jako antipatične i odbojne, što u gledaocu budi empatiju prema Fleku, čak i u trenutku kada on odluči da se obračuna sa njima nasilnim putem.\nMeđutim, iako je ova poruka sigurno prisutna, upitno je koliko utiče na to da gledaoci iz filma izvuku poruku da je u redu na nepravdu odgovarati nasiljem. Ukoliko pogledamo sukobe u filmu šire od nasilnih scena, Džoker prikazuje pobunu osobe sa mentalnim oboljenje, koju je društvo u svakom pogledu odbacilo. Poruka koja se šalje ne opravdava nasilje protiv nasilnika, već prikazuje čin pobune i osnaživanja svih onih koji su potlačeni od strane društva. Nasilje je način na koji je Artur Flek izrazio svoju pobunu u filmu, ali nasilje je samo ekstreman put kroz koji žrtva može da izađe iz te pozicije. Osobe sa mentalnim oboljenjem su gurnute na margine društva, a Džoker daje prikaz osobe koja je izabrala da ne bude više na margini.\nKritika koja se upućuje ovom filmu jeste i to da se glorifikuje trenutak u kojem Flek prestane da pije lekove i dobija pomoć terapeuta. Iako postoji scena gde Flek u psihotičnom stanju srećan pleše na stepenicama, gledaocu je jasno da on i dalje jako pati usled mentalnih problema koje ima. Kroz film gledaoci vide njegovu patnju i želju da njegov život bude drugačiji, zbog čega je kritika za glorifikaciju Flekovih mentalnih bolesti neosnovana. Publika je ostavljena da konstantno potajno priželjkuje da se njegovi problemi reše, da društvo počne bolje da ga tretira i da dobije pomoć koja mu je potrebna.\nSve više prikaza mentalnih oboljenja na ekranima\nDžoker zasigurno nije jedini film koji se bavi tematikom mentalnih bolesti, ali je ovo ipak pokazatelj jednog šireg trenda u kojem imamo sve veći broj serija i filmova o najrazličitijm mentalnim oboljenjima.\nAnimirana serija Bojack Horseman kao glavnog protagonistu ima lika koji pati od depresije. Euphoria, serija koja prati nekoliko američkih tinejdžera, otvoreno govori o anksioznosti i narkomaniji, a serija This is Us naročito govori o mentalnim problemima sa kojima se suočavaju muškarci. Popularna serija Crazy Ex-Girlfriend kao glavnog lika ima Rebeku, koja ima granični poremećaj ličnosti.\nSve ovo pokazuje da postajemo sve više svesni važnosti otvorenog razgovora i prikazivanja mentalnih problema u najrazličitijim oblicima. Predstavljanje mentalnih problema neće uvek biti savršeno, jer se često zbog senzacionalizma pojedini aspekti mentalnih oboljenja senzacionalizuju i glorifikuju. Međutim, čak i kada prikaz ljudi sa mentalnim oboljenjima nije savršen, on doprinosi normalizaciji rasprave i izaziva debatu o temama koje često ignorišemo. Zbog toga je Džoker kulturno i društveno jedan od najznačajnih filmova ove godine.\nRaskrinkavanje 2 mita o Islamskoj državi\nTAGS: depresija Džoker film mentalne bolesti


HELIOS BRILLANT – Surfmont d.o.o. Kotor\nKontakt:+382 (0) 32 322 256\nOprema i mašine za čišćenje\nCaddie - Kolica\nAmbalaža za pakovanje i serviranje hrane i pića\nNespresso aparati i kapsule\nPočetna Hemijska sredstva Sredstva za higijenu kuhinje HELIOS BRILLANT\nSredstvo za čišćenje nerđajućeg čelika i\nstaklokeramičkih ploča.Čisti i njeguje sve površine\nod plemenitog čelika, hroma,nikla, mesinga,\nZapremina : 0,5 L\nTransportni paket – 6 komada.\nVisokokoncentrovano, alkalno tečno sredstvo za mašinsko pranje posudja u srednje tvrdoj vodi. Ne sadrži NTA i EDTA.Doziranje – (2-2,5 g /l vode).\nTransportni paket – 1 komada.\nSredstvo za održavanje površina od nerdjajućeg čelika. Na površinama ostavlja zaštitni film koji spriječava ponovno zaprljanje i štiti od korozije.Odbija kapljice vode,prijatnog je mirisa,ekonomičan i jednostavan za primjenu.\nSuperkoncentrovani čvrsti,aditiv za ispiranje.Pruža blistavo posudje bez greške.Optimalni troškovi upotrebe.Iskorištenost 100%.Minimalni skladišni prostor,ekonomičnost.Ubrzava proces sušenja posudja i na taj način Vaše poslovanje čini više efikasnim.\nTransportni paket – 2 komada.\nSredstvo za suvu dezinfekciju ruku u područjima gdje se priprema hrana.Ne sadrži sastojke sa značajnim alergijskim ili nadražujućim potencijalom pa je pogodan za čestu primjenu.Na bazi je visoko kvalitetnog alkohola, ne sadrži boju i miris.\nAddress: Račica bb, poštanski fah 66,\nPhone: +382 (0) 67 282 900\nFax: +382 (0) 32 322 256\nCopyright © 2022 Surfmont d.o.o. Kotor


Vlada Japana i dalje u punoj pripravnosti zbog Fukušime - Vijesti.me\nVlada Japana i dalje u punoj pripravnosti zbog Fukušime\nNa sastanku u Parlamentu, premijer Naoto Kan je potvrdio da je situacija i dalje \_"nepredvidiva\_" i da je Vlada u punoj pripravnosti. Edit\nBeta 29. mart 2011, 19:57 ažurirano 26. februar 2019, 21:56\nVlada Japana je saopštila da je "u punoj pripravnosti" za sprečavanje ekološke katastrofe poslije otkrivanja plutonijuma u zemljištu i radioaktivnosti u okeanu u\nblizini oštećene nuklerne centrale Fukušima.\nZemljotres od 9 stepeni po Rihteru i cunami viši od 10 metara su 11. marta oštetili i sistem za hlađenje nekoliko reaktora nuklearne centrale "Fukušima jedan", poslije čega je došlo do niza problema i oslobađanja radioaktivnog materijala.\nNa sastanku u Parlamentu, premijer Naoto Kan je potvrdio da je situacija i dalje "nepredvidiva" i da je Vlada u punoj pripravnosti.\nNa sastanku u Parlamentu, premijer Naoto Kan je potvrdio da je situacija i dalje "nepredvidiva" i da je Vlada u punoj pripravnosti\nU centrali se i dalje pokušava da se reaktori stave pod kontrolu i povrati sistem za hlađenje.\nU tom okviru se smanjuje upotreba morske vode za hlađenje i umjesto nje se ponovo koristi slatka voda, pošto so šteti opremi.\nStrah od zagađenja je porastao u ponedjeljak uveče kada je saopšteno da su u 5 uzoraka zemljišta kraj postrojenja nađeni tragovi visokoradioaktivnog plutonijuma, nusprodukta pri korišćenju goriva u rekatorima.\n"Plutonijum vjerovatno potiče od šipki iskorišćenog nuklearnog goriva", rekao je portparol vlade Jukio Edano.\nFukušima prije i poslije zemljotresa\nTepko(Tepco), kompanija koja upravlja nuklearnom elektranom, međutim uvjerava da nivo plutonijuma koji je izmjeren ne ugrožava zdravlje.\nKompanija Tepko je objavila i da sada izgleda da je spriječena mogućnost velike ekološko-nuklearne katastrofe u Fukušimi.\nStručnjaci smatraju da je gorivo iz reaktora 1 i 4 dospjelo u spoljnu sredinu već nekoliko sati poslije udara cunamija, prije skoro 3 nedjelje.\nKompanija Tepko je objavila i da sada izgleda da je spriječena mogućnost velike ekološko-nuklearne katastrofe u Fukušimi\nCentrala u Fukušimi za 6 reaktora, sjeverno od Tokija, starija je od 40 godina, izgrađena je na obali Pacifika, ali nije bila konstruisana da izdrži udar cunamija visokog 14 metara koji ju je pogodio.\n"Ne možemo poreći da je procjena opasnosti od velikog cunamija svojevremeno prenebregnuta", priznao je premijer Kan.\nPodručja obavezne evakuacije u prečniku od 20 kilometara od centrale, nije povećano.


USPJEŠNO REALIZOVANI SEMINARI IZ OBLASTI KANCELARIJSKOG POSLOVANJA & FINANSIJA I RAČUNOVODSTVA - Kventum\nUSPJEŠNO REALIZOVANI SEMINARI IZ OBLASTI KANCELARIJSKOG POSLOVANJA & FINANSIJA I RAČUNOVODSTVA\nU Baškoj Vodi (GRAND HOTEL SLAVIA) u periodu 22. – 24.05.2019. godine uspješno realizovani seminari:\nI. NAČELA I PRAKSA KANCELARIJSKOG I ARHIVSKOG POSLOVANJA – UPRAVLJANJE JAVNIM I TAJNIM DOKUMENTIMA U PISANOM I ELEKTRONSKOM OBLIKU\nSeminar je bio namijenjen svim zaposlenima u institucijama, službama, organima uprave, sudovima, javnim i privatnim sektorima i za sve one koji rade i obavljaju organizacijske i kancelarijsko-arhivske poslove.\nPredavač na seminaru bila je gospođa Azemina Hujdur – Vrhovčić, Voditelj pisarnice i arhive.\nKroz interaktivno predavanje, zajedničke diskusije i razmjenu iskustava realizovani su sljedeći ciljevi:\nRazvoj poslovnih vještina i emocionalne inteligencije\nII. PLANIRANJE, REALIZACIJA I KONTROLA FINANSIJSKO – RAČUNOVODSTVENIH POSLOVA & FINANSIJSKO UPRAVLJANJE I KONTROLA U PRAKSI\nSeminar je bio namijenjen izvršnim menadžerima, menadžerima iz nefinansijskih odjela koji imaju potrebu razumjeti osnove finansijskih principa i izvještavanja, svima koji žele naučiti kako mjeriti rezultate poslovnih odluka, početnicima u finansijama koji žele steći uvid u cjelinu finansija i uočiti razlike između finansija i računovodstva, finansijskim referentima i službenicima koji sudjeluju u procesima planiranja, knjiženja, odobravanja i evidentiranja svih finansijskih i računovodstvenih transakcija.\nPredavač na seminaru bio je gospodin Boris Sesar, dipl. oec. – smjer finansije i računovodstvo.\nUpoznavanje učesnika koji nisu direktno uključeni u finansijske i računovodstvene poslove (izvršni menadžeri, nalogodavci, djelatnici iz nefinansijskih odjela unutar organizacije) sa osnovnim konceptom računovodstva i finansija.\nUpoznavanje učesnika koji su direktno uključeni u finansijske i računovodstvene poslove (izvršni menadžeri, nalogodavci, djelatnici iz finansijskih odjela unutar organizacije) sa osnovnim konceptom računovodstva i finansija, kao i sa načinom planiranja, provođenja, realizacije i kontrole cjelokupne finansijsko – računovodstvene dokumentacije.\nOmogućiti učesnicima jasniju sliku prilikom donošenja odluka unutar organizacije o uzročno – posljedičnim vezama koje nastaju u odjelima računovodstva i finansija, osposobiti ih za preciznije i detaljnije uvide u projekcije / analizu poslovne uspješnosti organizacije, kao i osigurati povećanje produktivnosti u radu i mjerenje učinka rada.\nU petak 24.05.2019. godine održan je VII MODUL za učesnike sa oba seminara koji je realizovao predavač Alen Buljubašić, dipl. pedagog-psiholog.\nRealizovane su sljedeće teme:\nVažnost emocionalne inteligencije u poslu\nZahvaljujemo se još jednom svim učesnicima na aktivnom učešću i ugodnom druženju na seminaru, kao i predavačima na profesionalno realizovanom seminaru.\nVAŠ KVENTUM TIM\nKategorije Odaberite kategoriju Aktuelno (139) Novosti (103)


Predsjednik Skupštine opštine Srebrenica i potpredsjednik GO SDA Hamdija Fejzić reagovao je saopštenjem za javnost nakon što ga je član Povjereništva SDA u Srebrenici\nSadik Ahmetović optužio da je organizator incidenta nakon kojeg je prekinuta sjednica Povjereništva SDA u Islamskom centru u Srebrenici.\nSaopštenje za javnost pod nazivom “Odgovor na Ahmetovićevo manipulisanje i laži” prenosimo u cjelosti.\nU najboljoj namjeri uputio sam otvoreno pismo povratnicima javnosti, Bošnjacima u Srebrenici s ciljem da se tenzije koje se osjete smire, te da se stanje normalizuje. Međutim, svaki moj apel i bilo koja izgovorena riječ izazove žestoke reakcije Sadika Ahmetovića i grupe odbornika na čelu sa Alijom Tabakovićem, te se nakon toga iznose laži i neistine a sve u cilju produbljenja krize i haosa u kojima Ahmetović najbolje funkcioniše. Oni jednostavno ne žele mirnu situaciju u Srebrenici, odogovaraju im tenzije, podijeljenost i zabrinutost povratnika.\nJoš jednom ću javnosti ponoviti da je sve ove probleme koje imamo u Srebrenici izazvao lično Sadik Ahmetović, a doprinjela su četiri odbornika koje predvodi Alija Tabaković. Konstantno se predstavljaju kao zaštitnici i predstavnici Bošnjaka u Srebrenici, i jedini problem sam im Hamdija Fejzić. Problem vide u meni, i sve su podredili tome da mene sklone iz Srebrenice pa i u krajnjem cilju na čelu sa Ahmetović su i podijelili SDA Srebrenica, napravili dvije struje i konstantno radili protiv mene da uopće ne prođem i ne dobijem mandat u Skupštini opštine Srebrenica.\nZbog javnosti neke stvari je potrebno i razjasniti. Sadik Ahmetović se konstantno vraća u prošlost i pominje agresiju na Bosnu i Hercegovinu u kojoj on lično nema nikakvu pozitivnu ulogu. Srebrenčani dobro znaju i javna je tajna je da se Sadik Ahmetović u toku agresije na Bosnu i Hercegovinu sam ranio u nogu. Isti taj Ahmetović je tokom rata radio mnogobrojne malverzacije sa lijekovima, lijekovima sa isteklim rokom, kao da je iste po potrebi i mjenjao za rakiju. Ahmetović se medijski konstantno pokušava predstaviti ili kao žrtva ili kao jedan od osnivača SDA ili pak njihov zaštitnik, od ćega je sve lažno. Ovo su samo neki detalji iz „živopisne“ karijere Sadika Ahmetovića, a o nekim detaljima iz života Ahmetovića nakon rata su se bavili i istražni organi.\nMeđutim, da se vratimo u sadašnjost. Svima je poznato da su dan nakon oktobarskih izbora Ahmetović i Tabaković pregovarali sa srpskim predstavnicima o ulasku u vlast i skupštinsku većinu, bez dozvole OO i Stranke, iako ni glasovi nisu bili konačno prebrojani, što jasno govori o njihovoj ulozi na proteklim izborima.\nU svojoj „oštroj“ reakciji na moje otvoreno pismo pominju i da imam negativan odnos prema djeci šehida. Smatram da svi povratnici u Srebrenicu treba da rade, pa tako i Halilović i Bektić. Halilović je bio angažovan od strane OO tokom predizborne kampanje i tokom izbora, a Bektić je na moj prijedlog do februara bio član nadzornog odbora RTV Srebrenica. Izvještaj ovog odbora na posljednjoj sjednici Skupštine opštine Srebrenica nije usvojen jer su članovi odbora u izvještaju naveli da nisu u Srebrenici te da ne mogu da prate rad RTV Srebrenica, te su članovi smjenjeni i imenovani novi. Koliko su Ahmetoviću bitni Halilović i Bektić govori to da ih koristi i u kampanju ljaganja, a umjesto što je zaposlio svoju suprugu moga je da zaposli nekog od ovih momaka.\nAko već govorimo o djeci Srebrenice zašto ova grupa ne pomene i Adema Mehmedovića kojem je zabranjeno da radi na RTV Srebrenica iako ima ugovor. Direktorica RTV koji je Javni servis opštine Srebrenica je onemogućila rad Mehmedoviću, diplomiranom profesoru historije koji gotovo tri godine radi kao novinar radija. Budžet radija je i za 2017. godinu povećan što je dovoljno da se Mehmedović koji se pokazao kao vrijedan radnik i neko ko na najbolji mogući način promoviše Srebrenicu riješi. Zbog javnosti, direktorica RTV Srebrenica je supruga odbornika Nediba Smajića, a Mehmedović očigledno nije dovoljno dobar ili poslušan da ga brani i štiti ova grupa odbornika.\nJoš jednom ću ponoviti da su legitimni smjenjeni članovi organa OO SDA Srebrenica na čelu sa mnom, u svom radu poštivali prije svega Statut, druge akte stranke kao i sve odluke, zaključke i upute viših organa Stranke SDA a da su Ahmetovićevi „buntovnici“ ti koji su doveli do ovakvog stanja koje im je najpodobnije za malverzacije, ucjene i ultimatume.\nOtvoreno ću reći da je glavni krivac za današnje stanje Sadik Ahmetović, koji manipuliše Alijom Tabakovićem, Almirom Dudićem, Nedibom Smajićem i Almirom Muminovićem, a kojem nije prvi put da Srebrenicu koristi za svoje pobjede i uspjehe,, ovog puta su to izbori 2018. godine, gdje nastoji očuvati svoju poziciju na račun Srebrenice.\nVrh stranke SDA molim da otvori oči i ne nasjeda na Ahmetovićeve manipulacije.\nNadam se da će u budućnosti SDA Srebrenica raditi bez ovakvih kao što je Ahmetović koji je kao i u ratu u nedjelju 29. januara, nakon što je direktno učestvovao i organizovao zajedno sa Tabakovićem napad na Sevdeta Atića, pobjegao iz prostorija Islamskog centra i sakrio se u kafić u koji slabo i zalaze Bošnjaci u Srebrenici i samim tim pokazao na šta je sve spreman.\nOvim putem bezbrojeni put pozivam i apleujem na odbornike Aliju Tabakovića, Nediba Smajića, Almira Muminovića i Almira Dudića da se u skupštinskim klupama brane interese Bošnjaka a nikako u medijima i pismima, a sve Bošnjake u Srebrenici da ostanu smireni i ne nasjedaju na razne manipulacije i laži.\nHamdija FejzićSadik AhmetovićSrebrenica


Quaresmina glupost za kraj, Malmo izbacio Bešiktaš - SportSport.ba\nUEFA Evropska liga\n1. Bayer Leverkusen 6 4 1 1 9\n2. FC Zurich 6 3 1 2 7\n3. FC Ludogorets 6 0 4 2 4\n4. AEK Larnaca 6 1 2 3 4\n1. RB Salzburg 6 6 0 0 18\n2. Celtic 6 3 0 3 9\n3. RB Leipzig 6 2 1 3 7\n4. FC Rosenborg 6 0 1 5 1\n1. Zenit St. Petersburg 6 3 2 1 11\n2. Slavia Prag 6 3 1 2 10\n3. Bordeaux 6 2 1 3 7\n4. FC Copenhagen 6 1 2 3 5\n1. GNK Dinamo Zagreb 6 4 2 0 14\n2. Fenerbahce 6 2 2 2 8\n3. Spartak Trnava 6 2 1 3 7\n4. Anderlecht 6 0 3 3 3\n1. Arsenal 6 5 1 0 16\n2. Sporting Lisabon 6 4 1 1 13\n3. Vorskla 6 1 0 5 3\n4. Qarabag FK 6 1 0 5 3\n1. Real Betis 6 3 3 0 12\n2. Olympiacos 6 3 1 2 10\n3. Milan 6 3 1 2 10\n4. F91 Dudelange 6 0 1 5 1\n1. Villarreal 6 2 4 0 10\n2. Rapid Vienna 6 3 1 2 10\n3. FC Rangers 6 1 3 2 6\n4. FC Spartak Moskva 6 1 2 3 5\n1. Eintracht Frankfurt 6 6 0 0 18\n2. Lazio 6 3 0 3 9\n3. Apollon 6 2 1 3 7\n4. Olympique Marseille 6 0 1 5 1\n1. Genk 6 3 2 1 11\n2. Malmo FF 6 2 3 1 9\n3. Besiktas 6 2 1 3 7\n4. Sarpsborg 08 FF 6 1 2 3 5\n1. Sevilla 6 4 0 2 12\n2. Krasnodar 6 4 0 2 12\n3. Standard Liege 6 3 1 2 10\n4. Akhisarspor 6 0 1 5 1\n1. Dynamo Kyev 6 3 2 1 11\n2. Rennes 6 3 0 3 9\n3. FC Astana 6 2 2 2 8\n4. Jablonec 6 1 2 3 5\n1. Chelsea 6 5 1 0 16\n2. BATE Borisov 6 3 0 3 9\n3. MOL Vidi 6 2 1 3 7\n4. PAOK 6 1 0 5 3\nGrupa A - 6. kolo\n13.12. 21:00 Larnaca - Leverkusen 1 : 5\n13.12. 21:00 Ludogorets - Zurich 1 : 1\nGrupa B - 6. kolo\n13.12. 21:00 Leipzig - Rosenborg 1 : 1\n13.12. 21:00 Celtic - RB Salzburg 1 : 2\nGrupa C - 6. kolo\n13.12. 21:00 Copenhagen - Bordeaux 0 : 1\n13.12. 21:00 Slavia Prag - Zenit 2 : 0\nGrupa D - 6. kolo\n13.12. 21:00 Spartak Trnava - Fenerbahce 1 : 0\n13.12. 21:00 Dinamo - Anderlecht 0 : 0\nGrupa E - 6. kolo\n13.12. 21:00 Sporting - Vorskla 3 : 0\n13.12. 21:00 Arsenal - Qarabag 1 : 0\nGrupa F - 6. kolo\n13.12. 21:00 Olympiacos - Milan 3 : 1\n13.12. 21:00 Dudelange - Betis 0 : 0\nGrupa G - 6. kolo\n13.12. 18:55 Villarreal - Spartak Moskva 2 : 0\n13.12. 18:55 Rapid - Rangers 1 : 0\nGrupa H - 6. kolo\n13.12. 18:55 Marseille - Apollon 1 : 3\n13.12. 18:55 Lazio - Eintracht 1 : 2\nGrupa I - 6. kolo\n13.12. 18:55 Genk - Sarpsborg 4 : 0\n13.12. 18:55 Besiktas - Malmo 0 : 1\nGrupa J - 6. kolo\n13.12. 18:55 Akhisarspor - Standard Liege 0 : 0\n13.12. 18:55 Sevilla - Krasnodar 3 : 0\nGrupa K - 6. kolo\n13.12. 18:55 Rennes - Astana 2 : 0\n13.12. 18:55 Dynamo Kyev - Jablonec 0 : 1\nGrupa L - 6. kolo\n13.12. 18:55 PAOK - BATE 1 : 3\n13.12. 18:55 MOL Vidi - Chelsea 2 : 2\nLiga Evrope - 1/2 finala\n09.05. 21:00 Chelsea - Eintracht 1 : 1\n09.05. 21:00 Valencia - Arsenal 2 : 4\n02.05. 21:00 Eintracht - Chelsea 1 : 1\n02.05. 21:00 Arsenal - Valencia 3 : 1\nLiga Evrope - Finale\n29.05. 21:00 Arsenal - Chelsea - : -\nHazard o transferu u Real: Nakon finala će se desiti ono što se desiti mora\nVećina vjeruje da je stvar gotova\nEden Hazard se odavno povezuje sa Real Madridom. Sjajni Belgijanac bi trebao biti okosnica novih Galacticosa, a mnogi smatraju da će njegov transfer iz Chelseaja u Real biti ozvaničen odmah nakon finala Evropske lige u kojem njegovi Plavci igraju protiv Arsenala.\nTeško pitanje za Sarrija na pressici: Je li ovo posljednja utakmica za Hazarda u Chelseaju?\nItalijan je morao odgovoriti\nTrener Chelseaja Maurizio Sarri suočio se s vrlo nezgodnim pitanjem na press konferenciji pred finale Evropa lige protiv Arsnala.\nEintracht Frankfurt Arhiva članaka\nFC Besiktas Arhiva članaka\nMarseille Arhiva članaka\nRennes Arhiva članaka\nQuaresmina glupost za kraj, Malmo izbacio Bešiktaš\nZadnje kolo grupne faze Lige Evrope\nOdigrano je 12 utakmica zadnjeg kola grupne faze Lige Evrope, a zanimljivo je bilo širom Starog kontinenta.\nR. Pašić 13.12.18. 20:52\n(Foto: EPA) Turski klub je večeras svojim navijačima priredio veliko razočarenje, iako je u finišu utakmice imao nekoliko prilika da dođe do zlatna vrijednog remija\nBešiktaš je na svom stadionu u Istanbulu, u okviru Grupe I, dočekao Malmo u direktnom okršaju za nokaut fazu Lige Evrope i izgubio rezultatom 0:1.\nTurskoj ekipi je presudio gol Antonssona iz 51. minute, a frustracije domaćih su izašle na vidjelu u 65. minuti, kada je Ricardo Quaresma ostavio svoju ekipu na cjedilu. Portugalac je, očigledno s namjerom, startovao na nogu protivničkog igrača i zaradio direktan crveni karton.\nQuaresma’nın kırmızı kart gördüğü pozisyon pic.twitter.com/a3yj4Y6G5C\n— Futbol Arşiv® (@futbolarsiv_) December 13, 2018\nu drugom meču ove grupe Genk je sa 4:0 savladao Sarpsborg i samo potvrdio prvo mjestu u grupi. Konačni poredak u Grupi I je sljedeći: Genk 11 bodova, Malmo devet, Bešiktaš sedam i Sarpsborg pet.\nRennes je u okviru Grupe K na svom terenu ugostio Astanu, također u direktnom duelu za nokaut fazu.\nRennes je slavio sa 2:0 zahvaljujući golovima sjajnog mladog Ismaile Sarra (u 66. i 73. minuti) i došao do drugog mjesta u Grupi K.\nGreat goal from Ismaila Sarr tonight 😍#SRFCFKA\n— Taz (@TazPhalora) December 13, 2018\nNa prvom mjestu u ovoj grupi je završio kijevski Dinamo bez obzira na večerašnji poraz (0:1) od Jabloneca na vlastitom terenu.\nU Grupi H je sve bilo riješeno i prije utakmica posljednjeg, 6. kola grupne faze.\nIpak, vrijedi istaći da se Marseille nastavio brukati pošto je na Velodromeu izgubio sa 1:3 od Apollona.\nZa francusku ekipu je sve krenulo napako već u osmoj minuti kada je mladi Kamara skrivio penal i zaradio crveni karton. Apollon je poveo preko Maglice sa bijele tačke, Thauvin je uzvratio za 1:1, ali je potom u 30. minuti Maglica postigao novi gol za 1:2. Konačnih 1:3 postavio je Sylianou lijepi golom u 56. minuti.\nU drugom meču ove grupe Eintracht Frankfurt je kao gost na Olimpicu savladao Lazio sa 1:2 i tako zadržao stopostotan učinak u grupnoj fazi, pa će u nokaut fazu sa prvog mjesta. Lazio ide dalje kao drugoplasirani, što je bilo poznato i prije ovog duela.\nU Grupi L je MOL Vidi na svom terenu remizirao sa Chelseajem rezultatom 2:2 i oprostio se od Lige Evrope.\nChelsea je poveo sjajnim golom Williana iz slobodnjaka u 30. minuti, da bi mladi Ampadou postigao autogol za 1:1 dvije minute kasnije.\nWillian wins a free-kick and scores it 🎯 #CFC #KTBFFH #VIDCHE pic.twitter.com/9AcVk5AGif\n— CFC-Blues.com (@CFCBlues_com) December 13, 2018\nStigao je MOL Vidi do preokreta u 56. minuti preko Negoa, da bi Giroud u 75. minuti poravnao na 2:2, također iz slobodnjaka.\nChelsea ide u nokaut fazu kao prvoplasirani, dok BATE, koji je večeras sa 3:1 savladao PAOK, ide dalje sa drugog mjesta.\nRezultati 6. kola grupne faze Lige Evrope:\nAkhisarspor - St. Liege 0:0\nBešiktaš - Malmo 0:1\nDynamo Kijev - Jablonec 0:1\nGenk - Sarpsborg 4:0\nLazio - Eintracht Frankfurt 1:2\nMarseille - Apollon 1:3\nMOL Vidi - Chelsea 2:2\nPAOK - BATE 1:3\nRapid - Rangers 1:0\nRennes - Astana 2:0\nSevilla - Krasnodar 3:0\nVillarreal - Spartak Moskva 2:0\nTrebinjac postigao gol večeri u Evropskoj ligi!\nSpektakularan pogodak Mijata Gaćinovića\nOn stvarno nekad nije normalan: Brutalan start Quaresme i direktan crveni karton!\nNamjerno udario protivnika\n13.12.18. 20:27 1\nNajvatreniji navijači Lazija u manjini na Olimpicu\nSlab odaziv domaćih navijača\nCopyright 2008-19 SportSport d.o.o. Sva prava zadržana. Zabranjeno preuzimanje sadržaja bez dozvole izdavača. Pravila o zaštiti privatnosti.


Povorka ponosa na značajan način radi na promjenama u društvu | Povorka Ponosa\nKako bi svim zainteresovanim građanima i građankama Banjaluke približile značaj održavanja Bh. povorke ponosa, kao i važnu ulogu LGBTIQ aktivizma u BiH, tokom proteklog vikenda tri članice Organizacionog odbora Bh. povorke ponosa učestvovale su u diskusiji na ovu temu, organizovanoj u prostoru DKC Incel. Tom prilikom posjetioci su imali priliku da pogledaju izložbu fotografija sa prve Bh. povorke ponosa, ali i dokumentarni film „Šetajmo za ljubav, bebo“.\nČlanica Organizacionog odbora Dajana Bakić istakla je da izlazak u javni prostor čini vidljivim sve probleme i potrebe LGBTIQ zajednice, kao i svaki oblik nasilja i diskriminacije.\n„Povorka ponosa je protest za ravnopravnost i ozbiljan tretman LGBTIQ ljudi u bosanskohercegovačkom društvu. Artikulisanje naših zahtjeva je poruka, ne samo ljudima u institucijama koji nas svakodnevno diskriminišu i vrše nasilje, nego generalno javnosti da mi postojimo, da smo dio ovog društva, da smo jednako radnice i radnici, braća i sestre“, naglašava ona.\nKako kaže, članovi i članice LGBTIQ zajednice u BiH se svakodnevno suočavaju sa brojnim problemima samo zbog svojih seksualnih i rodnih identiteta i polnih karakteristika.\n„Želimo da mijenjamo stvarnost u kojoj živimo. Mislim da ne treba potcijeniti nijedan vid borbe, ali Povorka ponosa na značajan način mijenja stvari i to smo mogli i osjetiti. Čini nas vidljivim“, govori ona.\nBorba LGBTIQ zajednice u BiH nije izolovana jer su njeni članovi i članice istovremeno radnici i radnice, osobe sa invaliditetom, pripadnici i pripadnice nacionalnih i vjerskih manjina… Njihovo zalaganje za unapređenje društvenog položaja zapravo pogoduje svima jer je borba za bolju budućnost zajednička. Članica Organizacionog odbora Vanja Stokić upozorava da je krajnje vrijeme da prestanemo da vagamo čija su prava bitnija, te da se svi zajedno uključimo u borbu za sve nas.\n„Nekako ljudi u BiH uvijek vagaju čija su prava važnija, da li treba prije da se borimo za samohrane majke ili za park, životinje ili za osobe sa invaliditetom. Zašto bismo trebali da rangiramo ko je viši na nekoj imaginarnoj ljestvici? Svi bismo trebali biti jednaki i imati ista prava“, naglašava ona.\nKako bi borba za ljudska prava i unapređenje sistema imala više efekta, bitno je da građani i građanke BiH prepoznaju da svi dijelimo iste probleme, te da borba LGBTIQ zajednice nije izolovana.\n„Na protestima koji se dešavaju u BiH su najviše prisustvovale lezbejke, one su bile uz obespravljene radnike i radnice, žene sa invaliditetom… Najtužnije mi je što niko nije znao da je te ljude pomagala LGBTIQ zajednica. Jako je bitno da prepoznamo da su problemi drugih građana i građanki BiH i naši problemi. Ja kao žena izlazim jer sam obespravljena u ovom društvu i meni je bitno da izađem i podržim trudnice, porodilje, žene sa invaliditetom, žene koje doživljavaju neki vid porodičnog nasilja, institucionalnog nasilja zato što se to sutra meni može desiti“, priča Milica Pralica, članica Organizacionog odbora.\nZbog loše epidemiološke situacije ovogodišnji glavni događaj Bh. povorke ponosa, šetnja, je odgođena, ali će se u narednom periodu organizovati više online aktivnosti koje će tematizovati različite aspekte djelovanja za unapređenje prava LGBTIQ zajednice u BiH. Takođe će biti realizovano i nekoliko uličnih akcija, u skladu sa propisanim mjerama Kriznog štaba.\nZa večeras je planiran webinar na temu “Aktivizam se nastavlja: Isti cilj, različite forme”, kada će članovi Organizacionog odbora Mirza Halilčević i Dajana Bakić govoriti o narednim aktivnostima. Webinar možete pratiti od 19:30 putem Facebook stranice Bh. povorka ponosa ili ovog linka https://us02web.zoom.us/j/84520166130


RTS :: Razaranje Drezdena – sedam i po decenija od savezničkog bombardovanja\nSvet Razaranje Drezdena – sedam i po decenija od savezničkog bombardovanja\npetak, 14. feb 2020, 06:30 -> 06:37\nAnglo-američko bombardovanje Drezdena 1945. godine je događaj u okviru Drugog svetskog rata i savezničke strateške vazdušne ofanzive protiv nacističke Nemačke, čija je posledica bilo znatno razaranje centra Drezdena. Izvršeno je 13–15. februara 1945. godine.\nVelika materijalna šteta, upotreba zapaljivih bombi i veliki (i dalje sporni) broj žrtava učinili su ovu temu kontroverznom. Postavljeno je pitanje o etičnosti, ali i o efikasnosti tog bombardovanja.\nDrezden se na spisku ciljeva bombardovanja našao zato što je bio značajno železničko čvorište i što je u njemu bilo locirano nekoliko fabrika koje su prozvodile velike količine ratnog materijala.\nBritanska i američka armija su bombardovanjem grada nastojale da onemoguće prebacivanje nemačkih snaga na istok i tako olakšaju napredovanje Crvenoj armiji. Istovremeno se nastojalo da se time prinudi hitlerovska Nemačka da položi oružje i tako okonača najkrvaviji konflikt u istoriji čovečanstva.\nU decembru 1944. i januaru 1945. godine, uprkos uspesima, zapadni saveznici su pretrpeli velike gubitke na Zapadnom frontu. Početkom 1945. godine, strahujući da bi rat mogao da potraje do duboko u tu godinu i dovede do još većih žrtava, saveznici su odlučili da ubrzaju pad Nemačke bombardovanjem gradova na istoku te države. SSSR je takođe tražio bombardovanje tih gradova, radi olakšavanja sopstvene ofanzive.\nOčekivalo se da bi to izazvalo paniku među civilima koji beže na zapad kako bi se sklonili od sovjetskog napredovanja, a zauzvrat bi ta panika otežala slanje nemačkih pojačanja na Istočni front. Trećeg februara bombardovan je i Berlin, a potom u četiri napada u periodu 13–15. februara Drezden. Mada je bačeno proporcionalno manje zapaljivih bombi nego na Berlin, relativno gušća koncentracija bombi je dovela do velikog požara, koji je zahvatio i razorio centar grada.\nBačeno 2.600 tona bombi\nU napadima tokom noći 13. na 14. februar, 804 bombardera su napala Drezden, od kojih je pet oboreno. Zahvaljujući dobroj vidljivosti i slaboj prisutnosti aviona Luftvafea, avioni tipa moskito su bili u stanju da precizno i usko obeleže metu za teške bombardere, što se smatra bitnim faktorom u nivou štete koja je načinjena.\nSnaga protivvazduhoplovne odbrane u Drezdenu je takođe bila slaba. Nakon dva noćna napada britanskog Kraljevskog vazduhoplovstva, ujutro je usledio napad američkih vazdušnih snaga. Tokom ova tri napada je bačeno 2.600 tona bombi, koje su razorile 33 kilometra kvadratna, uključujući istorijski centar grada sa mnogim vrednim građevinama i umetninama.\nJedno od pitanja koja su postavljena jeste da li su cilj bombardovanja zaista bile vojne i industrijske mete, ili civilno stanovništvo. Postoje tvrdnje da Drezden nije imao nikakav vojni ili industrijski značaj. Postoje i suprotne tvrdnje: da je bio jedan od važnijih industrijskih centara Trećeg rajha.\nČinjenica da je bombardovanje izvršeno pred kraj rata, kada je Nemačka već bila pred porazom, kao i da je Drezden imao veliku istorijsku i umetničku vrednost, dovela je do toga da je ovaj napad ubrzo nakon što je izvršen nazivan neetičkim i vojno neopravdanim.\nPostoji više procena broja žrtava. Jedna od skromnijih iznosi 25.000 mrtvih. Po nekima, poginulo je 35.000. Kontroverzni pisac Dejvid Erving pominje 150.000 ili čak 200.000 kao mogući broj poginulih, uz minimum od 40.000.\nPored toga, smatra da bombardovanje Drezdena ne može da se opravda željom za ometanjem transporta trupa na Istočni front, jer taj transport je ostao neometen i, prema njegovim tvrdnjama, nije se ni kretao kroz centar grada.\nDrezden smatran bastionom krajnje desnice\nPredsednik Frank-Valter Štajnmajer rekao je, na obeležavanju 75. godišnjice od savezničkog napadi na Drezden, da Nemci da moraju odbaciti rasizam i antisemitizam.\n"Bombardovanje Drezdena podseća Nemce na uništenje demokratije, prezir prema čovečanstvu, antisemitizam i rasni fanatizam", rekao je predsednik Nemačke, dodavši da se boji da do danas ove vrednosti nisu proterane.\n"Ništa od ovoga u našoj zemlji ne sme ostati nesporno. Moramo svi odbiti mržnju i suprotstaviti se uvredama", rekao je on, preneo je Rojters.\nDrezden, glavni grad Saksonije, dugo je smatran bastionom krajnje desnice. U ovom mestu osnovan je antiislamistički pokret Pegida. Za subotu su najavljene demonstracije koje će se pridružiti i desna stranka Alternativa za Nemačku (AfD).\nStanovnici Drezdena i dalje se sećaju noći kada je bombardovan Drezden. Nora Lang, koja sada ima 88 godina, imala je 13 godina.\n"To su bili najstrašniji sati u mom životu", rekla je je Langova. Nora i njen mlađi brat bili su razdvojeni od roditelja, ali su uspeli da nađu utočište oko zgrade, a oko njih sve je bilo uništeno.\n"Mislio sam da je možda ovo kraj rata i istovremeno da je to kraj sveta", prisetila se ona.\nUz Hirošimu i Nagasaki, bilo je to najveće bombardovanje do sada. Od napada saveznika distancirao se čak i Vinston Čerčil, koji je do tog trenutka podržavao intenzivno bombardovanje nemačkih gradova.\n"Mislim da je došao trenutak da se izmeni pristup bombardovanju nemačkih gradova samo zato kako bi se širio užas. U suprotnom ćemo se naći u situaciji da ćemo kontrolisati razorenu zemlju", rekao je tada Čerčil.\nNa početku Drugog svetskog rata, srednjovekovni Drezden je sa 640.000 stanovnika bio sedmi po veličini grad u Nemačkoj. U jesen 1944. bio je poslednji veliki neoštećeni industrijski grad, i predstavljao je i jedan od poslednjih ekonomskih i administrativnih centara Nemačke.\n(petak, 14. feb 2020, 10:30) - anonymous [neregistrovani]\nBaš me briga za Drezden\n"75 godina posle bombardovanja, napravili živi lanac tuge"... Ma nemoj? Što nisu pre 80 godina napravili lanac protiv Hitlera, pa da ne dolete da mi 6. aprila bombarduju babu i dedu i majku od 2 godine? Pa su u pižamama bežali iz zapaljene zgrade u Sarajevskoj.\n(petak, 14. feb 2020, 10:13) - anonymous [neregistrovani]\nZapad ne radi nista slucajno i slazem se sa komentarima da su Drezden i okolina svojevremeno bili naseljeni slovenskim stanovnistvom i to je jedan od razloga zestokog bombardovanja jer su mogle lako biti unistene samo fabrike oruzja.A SSSR nije ucestvovao u tome niti trazio od Zapada tu akciju.Njima u tom ratu nije bila potrebna pomoc i Zapad se ukljucio u rat da cela Nemacke ne padne pod SSSR.\n(petak, 14. feb 2020, 10:10) - Ђурађ Ходочасник [neregistrovani]\nСтари српски град Древзданија је порушен и историја се и даље преписивала и фалсификовала. Ја у југословенској гимназији нисам ни реч чуо о Словенима или Србима који су до 13. века доминирали на Балтику и поред реке Лабе (данас је немци зову Елбе).\nИзговор, да су с тим Британци (а то је био углавном Черчил) хтели да скрате рат и да смање број жртава, је сулуд. Да потсетим: 3. Рајх је већ и пре радио на атомској бомби, и желели са да га употребе "само да би скратили рат и смањили број жртава". Хитлер=хуманитарац?\n(petak, 14. feb 2020, 10:08) - anonymous [neregistrovani]\nhumano bombardovanje 99\nHoces da kazes da je bombardovanje '99-e pored tehnoloski naprednije bilo i humanije.\nEno i Mosul je nedavno dozivio jedno takvo savremeno bombardovanje da ga porede upravo sa Drezdenom.\n(petak, 14. feb 2020, 10:00) - anonymous [neregistrovani]\nHocemo li izjednaciti zrtve? Kao svako je stradao, svako je kriv?\n(petak, 14. feb 2020, 09:52) - anonymous [neregistrovani]\nre: o ustipcima\nKad smo vec kod ''ustipaka'', moze se slobodno reci da se od 2 svj. rata nista nije promjenilo i da nikakve razlike nema izmedju tadasnjih bombardovanja i onih u Vijetnamu, Iraku 1991, 1999, opet Iraku, pa Libiji itd. Moje misljenje je da su najvise bormbardovali istok Njemacke zato sto su znali da ce to pripasti komunistima i Sovjetima. U svakom slucaju Rusima nisu pomagali, iako su oni mozda mislili da im pomazu, Rusi ko Rusi, na zalost.\n(petak, 14. feb 2020, 09:52) - Ivan Zgrozeni [neregistrovani]\n@ O ustipcima\nDa nes ne napadaju ne bismo imali potrebe da se branimo. Slovenski simboli u centru Drezdena su ruseni isto kao sto je srusena Narodna biblioteka u Beogradu da bi se pocinio genocid. Pogledajte definiciju genocida. Radi se o nameri da se trajno unisti narod ili etnicka grupa cak i dokaz da je postojala. Dokumenti iz arhiva Biblioteke su zauvek izgubljeni. O nasoj istoriji mozemo da ucimo samo od Nemaca. Vi, Hrvati ste zeleli neovisnost. Dobili ste je. Sada podjite u "lijepu vasu".\n(petak, 14. feb 2020, 09:47) - anonymous [neregistrovani]\nНије бомбардован само Лесковац, већ још 15 градова у Србији и Црној Гори. То што Србија није у центру збивања, није разлог да ми заборавимо да нас је иста идеологија бомбардовала 1944-е и 1999-е. Заправо, неки би би прво требало да науче, колико су зла нанели "изузетни" нашем народу. А где су Кореја, Вијетнам, Ирак, Сирија, Либија ... Ако је и од "демократије", много је.\n(petak, 14. feb 2020, 09:30) - anonymous [neregistrovani]\nOd tri dosadasnja komentatora, dva u rusenju Drezdena vide neku zaveru bas protiv Srba. Treci je, pak, odlucio da reportazu o svetski poznatom bombardovanju nekako uporedi sa bombardovanjem Leskovca. Priznajem, taj komentar je bar edukativan, ako su podaci u njemu tacni, mada ni on na kraju nije mogao da odoli i da povuce paralelu sa saveznickim bombardovanjem '99 iako se te dve price sastaju samo u jednoj tacki - reci bombardovanje. Ali da ne ulazimo sad u to. Interesantno mi je da niko ko je ostavio komentar nije razumeo vaznost teksta za globalnu istoriju i buducnost. Koje su pouke koje mogu da se nauce? Kako je svet nekada rezonovao, kako danas. Pa uzmite i bombardovanje 99 pa vidite kolike su samo razlike u motivu, pristupu, tehnici i drugim brojkama i koliko se svet od tada promenio. Ali sta god da zakljucite, najvaznija lekcija je da su Srbi i Srbija jedna zanemarljiva zemlja, da je veoma retko u centru svetskih dogadjaja i da se ne vrti sve oko Srba i Srbije.\n(petak, 14. feb 2020, 09:04) - Rade [neregistrovani]\nSta znace 25000 poginulih u odnosu na 75 000 000 koje je nacisticka Nemacka pobila?


Rana menopauza s više zdravstvenih problema u kasnijoj dobi | Poliklinika Harni\nRana menopauza s više zdravstvenih problema u kasnijoj dobi\nŽene koje pate od preuranjene menopauze u dobi od 40 godina ili mlađe, imaju povećan rizik da će imati zdravstvenih problema u 60-ima, pokazuju nova istraživanja iz Australije.\n"Naši nalazi mogli bi utjecati na zdravstvene radnike da razmotre opće stanje i procjenu faktora rizika za povećani rizik od multimorbiditeta prilikom liječenja žena koje su ušle u prirodnu prijevremenu menopauzu", rekla je prva autorica studije doktorica Xiaolin Xu.\n"Naša otkrića također naglašavaju da multimorbiditet treba smatrati prioritetom javnog i kliničkog zdravlja i prevencije kroničnih stanja u zdravlju žena", rekla je dr. Xu koja je istraživanje provela u sklopu svog doktorskog rada na Sveučilištu u Queenslandu i sada je profesor na Sveučilištu Zhejiang u Kini.\nNalazi se temelje na podacima prikupljenim u sklopu prospektivne australske longitudinalne studije o zdravlju žena s 5,107 žena u dobi od 45 do 50 godina koje su praćene od 1996. do 2016. godine. Žene su periodično davale informacije o dobi nastupanja prirodne menopauze i o tome jesu li imale dijagnosticirano bilo koje od 11 kroničnih stanja u posljednje tri godine (dijabetes, visok krvni tlak, srčane bolesti, moždani udar, artritis, osteoporoza, astma, kronična opstruktivna plućna bolest, depresija, anksioznost ili rak dojke).\nTijekom 20-godišnjeg razdoblja praćenja, 2.3% žena ušlo je u prijevremenu menopauzu, a u 55.1% žena je nastalo dva ili više kroničnih stanja, navode istraživači u časopisu Human Reproduction. U potpuno prilagođenom modelu, u usporedbi sa ženama koje su doživjele menopauzu u dobi od 50 do 51 godine, žene s prijevremenom menopauzom imale su dvostruko veće izglede za nastanak dva ili više kroničnih oboljenja do 60. godine života i tri puta veće izglede za razvoj multimorbidnosti od 60. godine života nadalje.\nViša autorica dr. Gita Mishra, ravnateljica Centra za životno istraživanje na Sveučilištu u Queenslandu u Brisbaneu, primijetila je da, dok su prethodna istraživanja pokazala da žene s prijevremenom menopauzom imaju povećan rizik od razvoja kroničnih oboljenja kao što su kardiovaskularne bolesti i dijabetesa. "Ovo je prvo istraživanje koje je pokazalo da postoji veća vjerojatnost da će razviti ne samo jedno kronično stanje već više kroničnih stanja u usporedbi sa ženama koje su dosegle menopauzu u prosječnoj dobi od 50-51 godine."\nŽene s preranom menopauzom također su imale višu stopu nastanke većine od 11 pojedinačnih bolesti.\nDoktorica Xu je izjavila da postoji nekoliko uvjerljivih objašnjenja za povezanost između preuranjene menopauze i razvoja više kroničnih oboljenja. Prvo, studija sugerira da žene koje su doživjele prirodnu preranu menopauzu i žene koje su razvile multimorbiditet dijele većinu faktora rizika reproduktivnog, socioekonomskog i zdravstvenog ponašanja. Ti faktori rizika (npr. genetski i okolišni čimbenici) mogu potaknuti raniji početak i menopauzalnih tegoba i kroničnih stanja.\n"Drugo, neke kronične bolesti (npr. depresija) ili preduvjeti (npr. otpornost na inzulin, visoka razina kolesterola) u žena u premenopauzi su pozitivno bila povezana s početkom menopauze, što dalje vodi do početka drugih povezanih kroničnih stanja. Treće, genetska predispozicija za raniju dob menopauze može imati važnu ulogu; na primjer, nedavna studija sugerira da su genetske varijacije povezane sa mlađom dobi menopauze povezane s povećanim rizikom od kardiovaskularnog sustava ", rekla je dr. Xu.\n"Konačno, preuranjeni gubitak estrogena, bilo prirodno ili uzrokovan operacijom, uzrokuje promjene nekoliko temeljnih procesa starenja na razini stanica, organa i sustava, što dovodi do početka kroničnih stanja i multimorbidnosti", dodala je dr. Xu. Istraživači upozoravaju da studija ne pokazuje da preuranjena menopauza izaziva razvoj višestrukih kroničnih stanja, nego samo da postoji povezanost.\nIstraživači sada procjenjuju koji bi faktori rizika mogli biti usmjereni na sprečavanje ili usporavanje razvoja ovih kroničnih stanja kod žena koje uđu u prijevremenu menopauzu. Ti faktori uključuju poboljšanje prehrane i vježbanja, odvikavanje od pušenja, kontrolu tjelesne težine, bavljenje mentalno stimulirajućom aktivnošću i redoviti probir za maligna oboljenja i drugih medicinskih problema povezanih s reproduktivnim sustavom.\nHuman Reproduction, online 2020.\nPrijevremena-insuficijencija-jajnika (107.8 KB)\nPrijevremena-menopauza (837.68 KB)\nPrijevremena-ovarijska-insuficijencija (201.79 KB)\nkronične bolesti u žena s ranom menopauzomrana menopauzarizici rane menopauze


Nakon oko godinu i po upotrebe Gericom Hummer-a došlo je vreme za zamenu i osavremenjavanje sistema, iako izuzevši bateriju Gericom i dalje radi bez zamerke. Izbor je pao, na osnovu kriterijuma cena/kvalitet/karakteristike, na "poslovniji" HP Compaq nx 6125 sa 64-bitnim Turion procesorom.\nNakon par dana korišćenja mogu vam reći da je mašina izuzetna. Dolazi sa sređenom instalacijom Win XP SP2 i gomilom drugog softvera, a što se tiče hardverskih komponenti, nema čega nema. Tu je pomenuti Turion procesor (mobilni Athlon) spreman za novu generaciju softvera, HD od 60GB, DVD-RW čitač-pisač, giggabitni LAN adapter, integrisani WLAN (b-g), modem, čitač memo-kartica (SD, MS-Pro, MMC, SM, XD), firewire, 3x USB, 512 MB RAM-a i ATI Radeon X300 grafički podsistem (200M čipset), vrlo dobri stereo zvučnici, PC slot (3 veličine)…\nDa ne zaboravim i sigurnosni modul u vidu čitača otisaka prsta (prtstiju) kojim se štiti kako ceo sistem, tako i pojedinačne aplikacije ili fajlovi. Sve to "spakovano" je odlično kućište od kvalitetne plastike ojačane karbonskim vlaknima.\nBluetooth doprinosi boljem povezivanju sa ostalim mobilnim uređajima (voice gateway radi besprekorno), a izuzetnoj konektivnosti nedostaje samo IC port.\nDetaljan test-pregled serije nx6125 možete pogledati ovde.\nTags AMD, Gericom, HP Compaq, notebook, nx6125, Turion Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Microsoft kupuje Operu?\nNext Next post: ADSL, konačno\nCategories Hardware, KulturaPosted on 3. February 2011\nPosvećeno grupi Queen – kompjuterska “Bohemian Rhapsody”\nPosvećeno svim poklonicima grupe "Queen". Bar po autorima, bez ikakvih specijalnih efekata i semplova- samo čisti hardver: Atari 800xl and Floppy Drive 0$ 3.5 Inch Hard Drive 1$ Adaptec 2940UW SCSI Card $5 TI-99/4A and Tape Drive $15 8 Inch Floppy Drive $20 HP ScanJet 3C $25 Ei...\n2 Comments on Posvećeno grupi Queen – kompjuterska “Bohemian Rhapsody”\nLeave a comment on Tintin strip-naslovnica dostigla aukcijski rekord od 1,3 miliona evra


Osnivanje zajednice etažnih vlasnika | ZEV servis\nProces registracije ZEVa oduzima mnogo vremena koje možete znatno bolje iskoristiti, a nama možete prepustiti brigu o registraciji.\nZakonom o održavanju zgrada (Službeni glasnik Republike Srpske, broj 101/11, od 13.10.2011. godine), Zajednica etažnih vlasnika (ZEV) postaje OBAVEZAN OBLIK ORGANIZOVANjA STANARA.\nZajednica etažnih vlasnika se osniva za jednu ili više zgrada ili dio zgrade, kao što je lamela ili ulaz koji predstavlja građevinsku ili funkcionalnu cjelinu, u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu Zakona o održavanju zgrada.\nAko se zajednica ne osnuje u datom roku, nadležni organ jedinice lokalne samouprave imenuje poslovno sposobno fizičko ili pravno lice kao privremenog zastupnika etažnih vlasnika odnosno privremenog upravnika, sve dok se zajednica ne osnuje u skladu sa odredbama ovog zakona ili dok sud u vanparničnom postupku ne imenuje privremenog upravnika, na prijedlog bilo kojeg etažnog vlasnika ili na prijedlog privremenog upravnika.\nDostavljanje tražene dokumentacije u Administrativnu službu Grada.\nSa kopijom rješenja koje se dobije od ASBL, pečat se može izraditi u bilo kojoj radnji koja se bavi izradom pečata.\nRegistracija u Poreskoj\nRegistracija zajednice etažnih vlasnika u Poreskoj upravi, odnosno dobijanje JIB broja.\nKada se prođu prethodne tri faze ispunjeni su uslovi za otvaranje žiro računa u banci.\nUpis u registar osnivanja zajednice etažnih vlasnika\nodluka o imenovanju predsjednika zajednice (tri primjerka),\nDokumenti pod rednim br. 3-6 sadržani su u obrascu Registracija ZEV.\nTroškovi (takse i naknade)\nUkupni troškovi registracije ZEV:\nAdministrativna taksa 50 KM\nOvjera PO obrasca 20 KM\nObrasci 10 KM\nIzrada pečata 40 KM\nOstali troškovi 30 KM\nOdjeljenje za lokalni ekonomski razvoj i strateško planiranje\nOdsjek za evidenciju i upravljanje pokretnom imovinom\nZa sve dodatne informacije, kao i za pravnu pomoć, etažni vlasnici se mogu obratiti na broj telefona: 051/220-286 (Kralja Alfonsa XIII br. 1, drugi sprat)\nRegistracija zajednice (ZEV)\nDa bi se izvršio upis zajednice, potrebno je dostaviti, uz prijavu za upis u registar osnivanja zajednice etažnih vlasnika – sa kompletom obrazaca akata za upis u registar osnivanja, i sljedeće isprave i dokaze.\nNakon registracije zajednice etažnih vlasnika u Administrativnoj službi grada Banja Luka, kod Odjeljenja za komunalne i stambene poslove i poslove sobraćaja, ZEV dobija Rješenje o upisu u registar zajednica zgrada (linkovan primjer). Sa kopijom Rješenja koje zajednica etažnih vlasnika dobije od Administrativne službe grada Banja Luka (ne mora da bude ovjereno) pečat se može izraditi u bilo kojoj radnji koja se bavi izradom pečata. Pečat se izradi u toku dana, a izrada pečata košta oko 30 KM.\nRegistracija pravnog lica u Poreskoj upravi\nPošto je zajednica etažnih vlasnika dobila Rješenje iz Administrativne službe grada Banja Luka i izradila pečat slijedi faza registracije zajednice etažnih vlasnika u Poreskoj upravi, odnosno dobijanje JIB broja.\nPrijava za registraciju / evidentiranje pravnog lica (PR-1 obrazac)\nUputstvo za popunjavanje PR-1 obrasca\nOVJERENA kopija Rješenja o registraciji zajednice etažnih vlasnika od Administrativne službe grada Banja Luka\nOVJERENU kopiju OP obrazca (Ovjereni potpisi lica ovlašćenih za zastupanje – OP obrazac dobija se u opštini nakon registracije)\nkopiju lične karte lica ovlašćenog za zastupanje – predsjednika ZEV-a (lična karta ne mora biti ovjerena).\nSva navedena dokumentacija se dostavlja u kancelariju 102 u Poreskoj upravi Republike Srpske. Rok za dobijanje Potvrde o registraciji iz Poreske uprave (JIB broja) je 2 (dva) dana, mada se to najčešće odradi odmah na licu mjesta.\nOVJERENA kopija Rješenja o registraciji zajednice etažnih vlasnika\nOVJERENA kopija OP obrasca (Ovjereni potpisi lica ovlašćenih za zastupanje),\nOVJERENA kopija lične karte lica ovlašćenog za zastupanje – predsjednika ZEV-a,\nKopija osnivačkog akta zajednice – Ugovor o osnivanju zajednice etažnih vlasnika,\nKarton deponovanih potpisa – obrazac je potrebno popuniti u 3 primjerka,\nKada se prođu prethodne tri faze ispunjeni su uslovi za otvaranje žiro računa u banci. Pored dajemo spisak neophodne dokumentacije da bi se otvorio žiro račun ZEV.


BIĆU NAJBOLJA | Stil magazin\nPočetna > Intervju > BIĆU NAJBOLJA\nJelena Janković, kraljica belog sporta, kako je često nazivaju, otkriva šta je čini srećnom, ko su joj uzori, kakve muškarce voli i zašto rodni grad uvek nosi u srcu na svim putovanjima\nJelena, trenutno treća teniserka na svetu, rođena je 28. februara1985. godine u Beogradu. Tenis je naučila da igra sa devet godina od starijeg brata Marka. Najbolji plasman u pojedinačnoj konkurenciji na VTA listi je treće mesto, a u paru 43. mesto.\nBila sam aktivno dete, mesto me nije držalo. Uvek sam nešto radila, išla na časove tenisa i klavira. Naravno, sve to uporedo sa školom. U mojoj porodici je uvek vladala zdrava i vesela atmosfera, odrastala sam okružena ljubavlju i toplinom, a tako je i danas. Kada sam napunila 12 godina, otišla sam sama u Ameriku, bila sam odvojena od svoje porodice i to mi je teško palo, jer sam dosta vezana za njih. Ali, to je cena posla kojim se bavim, puta kojeg sam izabrala.\nMoj rodni grad. Obišla sam ceo svet igrajući tenis, videla najveće svetske metropole, ali ništa mi ne može zameniti Beograd. Svaki predah između turnira koristim da se vidim sa porodicom i dragim ljudima, prošetam ulicama voljenog grada koji mi je u srcu ma gde bila.\nPorodica mi je najvažnija u životu. Ona me pokreće, uliva mi snagu, volju, energiju i bez nje ne bih bila ovde gde jesam. Veoma sam zahvalna roditeljima za sve što su učinili za mene u životu.\nUpoznala sam mnogo ljudi putujući po svetu, ali na prste mogu nabrojati prave i iskrene prijatelje koji su uvek uz mene, i u dobru i u zlu. Kad si uspešan i kad ti sve ide od ruke, onda su ti svi prijatelji, ali kada dođu teški dani, uz tebe su samo oni pravi. To sam osetila na svojoj koži i znam ko su oni pravi, koje volim i poštujem i uvek sam tu za njih kao i oni za mene. Danas se pravi prijatelji teško nalaze i kada ih nađeš, moraš ih čuvati kao malo vode na dlanu.\nSreća - širok pojam. Nekome sreću čine male, a nekome velike stvari u životu, a ja spadam u ove prve. Mnoge stvari u životu zavise upravo od sreće, ako ti je naklonjena, možeš mnogo postići i dostići bez velike muke, ili i sa velikom mukom, ali ćeš dostići to što želiš.\nLjubav je nešto što pokreće sve u životu. Bez ljubavi život nema smisla. Ona je kao neka reka koja u životu svakog čoveka pokreće sve turbine koje vode ka sreći, harmoniji i potpunom ispunjenju.\nCrn, visok, šarmantan, veoma duhovit.\nNajveće uspehe tek očekujem i radim na tome da do njih dođe, a to je osvajanje grend slem trofeja i dolazak na prvo mesto na VTA listi. Za sada svojim najvećim uspehom smatram to što sam uz sve osvojene titule i nagrade na turnirima širom sveta dospela do treće pozicije na svetu. Samo moji roditelji i ja znamo koliko vremena, rada i truda je bilo potrebno da se dođe do ovog mesta gde sam sada, koliko kilometara sam pretrčala na teniskim terenima. Ali, vredelo je svake prolivene kapljice znoja, jer ovo je moj posao i cilj mi je da u poslu koji radim budem najbolja na svetu.\nObožavam muziku i ne mogu bez nje. Svako jutro kad se probudim, prvo što uradim je to da pustim neku pesmu. Kao mala svirala sam i klavir, tako da pored sporta i muzika teče mojim venama.\nPlan mi je da u poslu kojim se bavim nastavim stopama kojim sam krenula. Sto odsto sam koncentrisana na tenis i zasad ne razmišljam o nekim drugim planovima van tenisa i o tome šta posle tenisa. Mlada sam, jedan dug period je ispred mene i planiram da se još više dokažem u tenisu i postignem sve ono što želim.\nOpuštam se uz muziku, čitajući knjige, u razgovoru sa prijateljima i dragim osobama, volim da se smejem, da se šalim i to me najviše opušta - pozitivni ljudi i pozitivna atmosfera.\nUzori u sportu i životu\nUzor u sportu mi je oduvek bila Monika Seleš. Dugo se poznajemo i ona je inače moj mentor. Reč je o velikom sportisti, velikoj i plemenitoj osobi. Uzor u životu su mi moji roditelji koji su od mene napravili jednu zdravu, veselu i uspešnu osobu, pružajući meni i mojoj braći beskrajnu ljubav i podršku u svemu.\nTenis, i sve ono što sam postigla u njemu, doneo mi je i to da sam danas pripadnik visokog društva. Ipak, to me nije nimalo promenilo, ostala sam ista, slava me nije promenila. Lepo je imati novac i biti slavan, ali lepo je uz sve to ostati na zemlji i živeti kao i svi ostali ljudi, uživati u sitnicama koje život znače.\nSlobodnog vremena u životu vrhunskog sportiste gotovo da i nema. I kada se pojavi malo slobodnog vremena, uglavnom ga koristimo tako što se vidimo sa familijom, prijateljima, odemo u bioskop ili pozorište za šta inače nemamo vremena. Često tako uživamo u jednostavnim stvarima.


Novi režim na Trgu republike: Kolarčeva potpuno zatvorena, vozila iz Francuske i Vasine mogu u Dečansku.\nBlic\t21.10.2019 17:03\nKako napreduju radovi na preslaganju kocke na Trgu republike, tako se i pojedine ulice postepeno otvaraju za saobraćaj.\n– Tako će od danas saobraćaj biti moguć iz Francuske i Ulice Vase Čarapića ka Dečanskoj, dok će Kolarčeva ulica, od Palate „Albanija” do Trga republike, za saobraćaj biti zatvorena – izjavio je gradski sekretar za saobraćaj Dušan Rafailović.\nPrema njegovim rečima, vozila iz Francuske i Ulice Vase Čarapića moći će da koriste po jednu saobraćajnu traku. Ipak, trolejbusi će i dalje saobraćati samo do Slavije, autobusi na liniji 31 do privremene okretnice ispred Palate „Albanija”, baš kao i privremena autobuska linija 22A na relaciji Palata „Albanija” – Trg Slavija.\nVozila sa linija 24 i 26 saobraćaju delimično izmenjenom trasom – u smeru prema Dorćolu ići će ulicama Trg Nikole Pašića, Dečanskom, Braće Jugović, Francuskom i dalje redovnom trasom, a koristiće stajalište „Dom omladine”. U smeru prema gradu, vozila saobraćaju ulicama Francuskom, Trg republike, Makedonskom, Dečanskom, Trg Nikole Pašića i dalje redovnom trasom, a koristiće privremeno stajalište „Trg republike” ispred scene „Raša Plaović”.\nAutobusi sa linija 43 i 96 će saobraćati skraćenom trasom do terminusa „Železnička stanica (Pančevački most)” i nosiće oznake 43L i 96L. Za ove autobuse se uspostavlja privremeno stajalište preko puta postojećeg u Ulici Jovana Avakumovića.\nKneza Mihaila 'umivaju' na Trgu republikeBeogradski vrtići dobijaju 'panik tastere'Stanica kod 'Vlade Divljana' kao trkačka stazaBeograd: Važno obaveštenje za sve koji koriste gradski prevozPoskupljuje Infostan: Nova stavka 'pogonska spremnost sistema'Vade stabla na Topčideru, širi se Bulevar patrijarha PavlaUspostavlja se privremena autobuska linija 5AUspostavljeno vodosnabdevanje u Urgentnom centruPukla cev u Pasterovoj ulici, Urgentni centar prima samo hitna stanjaMajstori užurbano „kockaju”, prolaznici „analiziraju”Da li je u Beogradu najzagađeniji vazduh na svetuU čast glumačkih legendi: Zvezdana staza na SlavijiZavršen protest taksista: Ulice u gradu ponovo prohodneKraće autobuske linije zbog protesta taksistaBLOKADA i PROBLEMI s prevozom, građani psuju - incidenti i prva privođenjaPripremite se: Taksisti najavili radikalizaciju protestaSimbol Beograda skinut s trona, među građanima strepnja da li će se vratiti istiSledi potpuni kolaps? Taksisti umesto 4, ka centru iz 6 pravaca; blokada usred špicaKOLAPS u najavi: Stiže turski predsednik, taksisti nastavljaju protest


Zašto moja beba izgleda malo neobično? | Bebologija - Vodič za roditelje\nZašto moja beba izgleda malo neobično?\nVećina beba izgleda pomalo neobično kada se rodi, što uopšte ne treba da vas čudi. Da bi došle do maminog zagrljaja prošle su dug put.\nPorodili ste se prvi put ugledali svoju bebu i iznenadili se. Ona ne izgleda kao one debeljuškaste bebe sa reklama – koža joj je crvenkasta, ima bubuljičice, ruke i noge su tanušne, a glava duguljasta. Ne brinite, to je potpuno očekivano!\nEvo najvažnijih objašnjenja zašto novorođene bebe izgledaju pomalo čudno svojim roditeljima.\nAko ste imali vaginalni porođaj, velika je verovatnoća da će bebina glavica biti neobičnog, pomalo izduženog oblika. Dok beba prolazi kroz porođajni kanal, glavica se „stisne“, kako bi lakše mogla da prođe. Već za oko nedelju dana, oblik glave postaje normalan, onakav kakav bi bio da ste se porodili carskim rezom. Sa druge strane, bebe koje se rode „carski“ - imaju lep, okruglast oblik glavice. Neke bebe se rode i sa ispupčenjem na glavici, koje se zove kefalhematom - uglavnom je bezazlen, ali je potrebno da njegovo povlačenje prati pedijatar. Na glavi bebe postoje i dva mekana područja, koja se zovu fontanele. To su, zapravo, otvori na glavici: veća fontanela se nalazi na temenu, a druga na zadnjoj strani glave. Funkcija fontanela je da dozvole kostima glave da se „skupe“, kako bi glava prošla kroz porođajni kanal. One i kasnije imaju određenu funkciju, jer omogućavaju mozgu da se razvija, a da ne bude pritisnut kostima glave.\nNakon što je beba provela toliko vremena sklupčana u vašoj materici, biće joj potrebno vreme da se navikne na novu sredinu i slobodu pokreta koju je upravo stekla. Bebica će polako početi da proteže ruke i noge, pa će za nedelju-dve njeni pokreti da budu dosta slobodniji. Kada se nožice isprave, mogu da izgledaju pomalo krivo. U našim porodilištima, bebe i dalje uvijaju kao kifle. Mnogi smatraju da bebama to prija, jer ih podseća na tesnu sredinu u kojoj su bile do tada.\nKada izađete iz porodilišta, beba će verovatno i dalje da ima pupčani patrljak. Za oko 10 do 14 dana od rođenja, patrljak treba da otpadne a na tom mestu otsaje pupak "pečat kao dokaz da nas je mama rodila".\nGenitalije i grudi\nČesto se bebe rađaju sa otečenim genitalijama i grudima. To je prouzrokovano viškom ženskih hormona neposredno pred rođenje bebe. Dešava se, čak, da se iz bebinih bradavica pojavi poneka kap mleka, ali nemojte pokušavati da ga istisnete. U pitanju je sasvim bezopasna pojava, koja će sama od sebe da nestane. Kod devojčica se u nekim slučajevima javlja i crvenkast vaginalni sekret. Ali, sve ove pojave su bezazlene i nestaju u prvih nekoliko nedelja nakon rođenja.\nKoža novorođenih beba se razlikuje kod onih koje su prevremeno rođene, kao i kod onih koje su prešle termin. Ako bebina koža postane žućkasta u prvih par dana nakon rođenja, verovatno se radi o fiziološkoj žutici. Međutim, više od polovine zdrave novorođenčadi ima neki oblik žutice. Kod beba rođenih u terminu, žutica se povlači za oko nedelju dana, a kod prevremeno rođenih beba ume da potraje i malo duže. Važno je da povlačenje žutice prati pedijatar. Oko 30 do 40 odsto beba se rađa sa malim belim ili žućkastim tačkicama po licu, koje liče na male bubuljice. One obično nestaju za oko tri do četiri nedelje, i ne treba ih posebno tretirati.\nMožda ćete biti iznenađeni bojom kose vaše bebe. Kada se rode, bebe mogu imati svetlu kosu, iako su im oba roditelja tamnokosa. I obrnuto, da im kosa bude tamna uprkos tome što su im roditelji plavi. Boja kose na rođenju može značajno da se razlikuje od boje koju će beba da ima kasnije. Bebe koje na rođenju imaju crvenkastu kosu - mogu da postanu plavokose, a plavokose da postanu smeđe.\nNeke bebe se rađaju sa puno kose - koja u prvih nekoliko nedelja ili, čak, meseci može da opada. Ne brinite, kosa će ponovo početi da raste, mada će možda izgledati sasvim drugačije nego na početku. Sa druge strane, mnoge bebice se rađaju bez kose, ili sa vrlo malo kose. Takođe, mnoge će na početku imati loknice, koje će vremenom da se isprave, dok će nekim bebama kosica da se uvija kako bude rasla.\nBoja očiju kod beba je promenljiva. Većina novorođenčadi ima plave ili sivkaste oči, koje vremenom promene boju.\nUši bebe mogu da budu mekane i vrlo savitljive. Može da se desi i da uvce bude malo povijeno. Kako beba bude rasla, i uši će postajati čvršće, a kod mnogih će kasnije drugačije da izgledaju.\nNos vaše bebe može da izgleda naduveno ili spljošteno, zbog pritiska kom je beba bila izložena tokom porođaja. Vremenom se i to menja. Izgled vaše bebe - kao, uostalom, i njeno ponašanje - veoma će da se promeni tokom prve godine života. Ipak, ne zaboravite da je sve individualno, i da će određene pojave na rođenju brže da prođu kod nekih beba, dok će kod drugih da potraju duže.\nSvaka beba je lepa na svoj način, a najlepša je upravo vaša.\nOdgovori na pitanja: Pedijatar dr Dejan Panić


Kritičarski karavan | Nataša Gvozdenović: Život u šumi\nNataša Gvozdenović: Život u šumi\nFilip Vujošević: Šumadija, režija: Maja Pelević, Šabačko pozorište\nM: Jel Šumadija zato što živimo u šumi?\nF: Zato i samo zato. Nema drugih konotacija.\n(iz razgovora Maje Pelević i Filipa Vujoševića, objavljenog u programskoj knjižici predstave ”Šumadija’’)\nZagušljivo. U dečjoj sobi koju smo prerasli, a nismo džinovi. Ljudi u četrdesetim godinama obučeni kao školarci. Kao da će pojaviti Branko Kockica ili početi “Slovo na slovo”. Pesnik F, naš junak u nerazjašnjenom odnosu sa sestrom. Sposoban da čezne, bez obzira na sve. Živi, naravno, kao svi stanovnici ove zemlje, u zemlji čuda. Muza je glumica Suzana Lukić as herself. Moldavija je san o kojem se sanja, a koji se da ostvariti. F je frustriran, jer je sveden na ulogu dečaka, a to odavno nije.\nNeprimerena situacija. A društveni sistem vas omamljuje i pritiska. Kao košmar. Ne uspeva čak ni kada želite da postanete član stranke da bi bili na “pobedničkoj strani”. Predstavu ”Šumadija’’ Filipa Vujioševića u šabačkom Narodnom pozorištu režirala je Maja Pelević.\nU predstavi igraju: Vladimir Milojević, Suzana Lukić, Sonja Milojević, Aleksandra Ristić i Kristina Pajkić. Igra se sekantno, na granici između otklona i farse. Vladimir Milojević F-a igra ubedljivo, precizno – frustriranog, zarobljenog. Suzana Lukić igra sebe, odnosno pesnikovu Muzu, tj. Duha Suzane Lukić – samouvereno i spontano.\nRediteljka Maja Pelević na sceni stvara uznemirujuću, teskobnu atmosferu. Pesnik F je na pogrešnom putu, ali ga iznutra vodi tačan san. Tek kada se dođe do same ivice, kada pesnik ode na most da izvrši suicid, stvarnost i san nalaze tajni prolaz kroz koji Suzana Lukić prolazi i pojavljuje se kao muza od krvi i mesa i spašava pesnika.\nAtmosfera je psihotična, asocirala me na onu u predstavi ”Virgin suicides’’ rediteljke Sussane Kenedy, zatim na Alisu u zemlji čuda. Surrealna na način na koji je to stvarnost koja nas okružuje. Koliko god da je “Šumadija” pseudoautobiografska drama (kako navodi Filip Vujoševiću razgovoru sa Majom Pelević u programskoj knjižici), koja se ogleda u treš estetici, ona je i kritika društva izrečena bez rukavica, a i priča generacije rođene krajem 70- tih koja odrasta u 4o-tim godinama i priziva, makar kroz farsu, sretan kraj, odnosno novi početak. Uprkos svemu i ne svesnom voljom, nego nesvesno. Filip Vukosević se u ”Šumadiji’’ vraća pevanju, poezisu u njegovom izvornom značenju. Sve ogledajući se u poslu kopirajtera u marketinškoj agenciji. Upravo na taj način stvarima dovedenim do apsurda se vraća smisao. Granica izmedju svesnog i nesvesnog je kroz čitavu dramu lako-propustljiva, mešaju se san i java. Da bi rešenje došlo po principu – što je spolja to je i unutra.\nMaja Pelević kao rediteljka keira treš bajku (likove pratimo kroz san, javu i televizijske programe), suočavajuci vas sa persiflažom i kičom, iza kojeg vas uvodi u tečno ispričanu priču, uznemirujuću i jaku. U trenutku kada Suzana Lukić plače i iznova ponavlja scenu i pita nas u publici koliko je dobra glumica, tom intervencijom, prelaskom granice ka publici, mešanjem pozorišne i naše stvarnosti, lako vas hvata u narativ, čiji deo postajete.\nFilip Vujošević nam pokazuje kako odnos spašava čoveka i uz svu (auto)ironiju pokazuje veru u drugog. Koliko god da je svet naopak.\nScenografija Isidore Spasić podražava zagušljivi neprimereni dečiji svet. Kostim (Isidora Spasić) je kostim učenika u školi, svi su jednaki i svima je teško da se izbave iz košmarnog sna u kojem su.\nBuđenje koje pesnik doživi na mostu uz muzu koja najzad dobija ljudsko obličje je hepi end. ”Ovo je drama o položaju umetnika u Srbiji danas’’, stoji u programskoj knjižici. Dakle prostor između sna i jave je mesto na kojem se radnja dešava. I na koncu čeka nas volšeban hepi end. Zapravo ne vidim kako drugačije zaokružiti priču.\nSedite mirno na vašem sedištu i znajte: tim predstave je opasno namerio da vas savlada. I uspeva da vam kaže i pokaže ono što je naumio.\nfoto: Šabačko pozorište\nŠumadijaAna Tasić: Bleda parodija naše stvarnosti


“Dolazak Lidla je izazov za Moje brendove” | Gde Investirati\n“Dolazak Lidla je izazov za Moje brendove”\nDolazak nemačkog trgovinskog lanca Lidl ne predstavlja pretnju već način da kompanija Moji brendovi još bolje pozicionira svoje proizvode.\nTo je izjavila direktorka korporativnih i regulatornih poslova kompanije Moji brendovi Svetlana Glumac koja u svom sastavu ima četiri vodeća brenda u Srbiji – Imlek, Bambi, Knjaz Miloš i Mlekaru Subotica.\nOna je u startu odbacila mogućnost da će, sa stanovišta konkurentnosti, dolazak Lidla u Srbiju biti izazov za Moje brendove, kao što je Ljerka Puljić iz hrvatskog Agrokora rekla da je to izazov za njihovu kompaniju.\n“Puljić je to rekla iz perspektive njihovog ritejla, koji se tamo zove Konzum, a kod nas je to Idea. Verujem da se i kod nas u Srbiji neki plaše, jer je to prava konkurencija. Međutim, za ‘Moje brendove’ nije nikakva konkurencija, već način da što bolje plasiramo naše proizvode i da se ritejl na srpskom tržištu bori da svojim dobavljačima pruži bolje uslove“, objasnila je Glumac.\n“Mi smo lider u regionu i ne plašimo se konkurencije. Gledamo na konkurentnost kao na nešto vrlo podsticajno”, rekla je Glumac.\nPrema njenim rečima, Moji brendovi ulažu u dobar menadžment, inovacije i nove tehnologije, što ih samo čini boljim.\nGovoreći o investicijama te kompanije, ona je istakla dve velike investicije krajem prošle godine, od kada su Moji brendovi to i postali, odnosno otkad je Danube Foods grupa prodata investicionom fondu Mid Europa Partners.\n“Imali smo veliku investiciju od 10 miliona evra u Bambi, u novi proizvodni pogon “plazme” i to je jedina takva fabrika u jugoistočnoj Evropi. A kada je reč o mlekarskoj industriji, uložli smo u Mlekaru Subotica u proizvodnju sira. Naši tvrdi sirevi se dobro izvoze u Rusiju, pa smo uložili u novu proizvodnu liniju za sir”, rekla je Glumac.\nPrevious Sertić: Uskoro javni poziv za Galeniku\nNext Ingvar Kamprad: Oblačim se na buvljaku\nTags LidlMoji brendoviSvetlana Glumac\nCategory KompanijePrehrambena industrijaTrgovina\nMercator je izvestio da je beogradskoj kompaniji Retail Center prodao tržni centar u Beogradu za 46 miliona evra.\nU EPS-u, Resavici i Železnicama 6.500 radnika tehnološki višak, otpremnine 190-460 evra\nU tri javna preduzeća, Elektroprivredi Srbije (EPS), Resavici i Železnicama Srbije, oko 6.500 radnika biće tehnološki višak kojima je ponuđen socijalni program u iznosu od 190 do 460 evra po


НОВА ФАЗА СУКОБА: Украјинци спремају удар на Руску православну цркву!\nNOVA FAZA SUKOBA: Ukrajinci spremaju udar na Rusku pravoslavnu crkvu!\nVrhovna rada neće raspravljati danas o zakonima o delatnosti verskih organizacija, jer nema dovoljno glasova za njihovo usvajanje, izjavio je zamenik predsednika parlamentarne partije „Blok Petra Porošenka“ Aleksej Gomčarenko.\nParlament Ukrajine je trebalo da razmotri dva zakona o statusu verskih organizacija. Prvi zakon predviđa da verske organizacije čiji rukovodeći centri se nalaze u državi koju je Ukrajina proglasila za „državu agresora“ mogu da imenuju mitropolite i episkope samo u dogovoru sa ukrajinskim vlastima. Drugi zakon omogućava parohijanima da menjaju jurisdikciju crkvenih opština, čiji centri su kako u Ukrajini, tako i van nje. U Ukrajinskoj pravoslavnoj crkvi Moskovske patrijaršije (UPC MP) te zakone smatraju represivnim i plaše se da će oni ozakoniti otimanje hramova.\nKako je za Sputnjik rekao portparol Ruske pravoslavne crkve Vladimir Legojda, ti zakoni će omogućiti zabranu UPC MP i zauzimanje hramova i dati pravne osnove za legalizaciju međukonfesionalnih konflikata u Ukrajini.\nU Ukrajini deluju kanonska Ukrajinska pravoslavna crkva Moskovske patrijaršije, nepriznata Ukrajinska pravoslavna crkva Kijevske patrijaršije i Ukrajinska autokefalna pravoslavna crkva.\nUkrajinska pravoslavna crkva Moskovske patrijaršije je više puta obaveštavala javnost o pritiscima na sveštenstvo i o otimanju pravoslavnih hramova i manastira od strane predstavnika UPC KP. Između ostalog, u periodu od 2014. do 2016. godine UPC MP je oteto 40 hramova.\nI ništa neće biti kao i uvijek ujeo vuk magarca!!!


Geotêxtil zaštitne podloge - Gradjevinarstvo.rs\nGeotêxtil zaštitne podloge – Gradjevinarstvo.rs\nPreduzeće Tritonex doo predstavlja iz svog raznolikog asortimana proizvoda, liniju Geotêxtil podloga namejenih zaštiti podnih površina, razdvajanju drenažnih slojeva različitih granulacija, ojačavanju i stabilizaciji tla, filtraciji i drenaži.\nBeli Geotêxtil (Foto: Tritonex)\nGEOTEXTIL je propusni tekstilni proizvod sa svojstvima estabilização e filtragem koji se koristi u temeljima, zemlji, stenama i zemljišnim materijalima.\nGeotêxtil material izrađen od različitih vrsta sintetičkih vlakana tj. polimera (polipropileno, poliéster, poliamida, polietilen) koji se ugrađuje u zemljište i predstavlja integralni deo geotehničkih konstrukcija. Ima široku primenu u građevinarstvu a najčešće se primenjuje u radovima kod putne i železničke infrastrukture, kod rečnih i obalnih radova, kod sistema ravnih i zelenih krovova, drenaža, sportskih terena, a koristi se iu poljoprivredi i hortikulteuri.\nNajvažnija karakteristika geotekstila je neprekidna površina koja se koristi za odvajanje dve različite vrste poda. Struktura geotekstila koja sadrži vlakna omogućava emitovanje koncentrisanih sila. Toga pored, deluje kao elemento ojačavajući i odupire se zateznim silama koje se šire u masi tla.\nGeotekstil se može koristiti u svrhe smanjenja zagađenja zbog svojstava filtera. Iako sprečava prolazak čvrstih čestica, em ostaje dovoljno propusan za tečnost (vodu) i gas (vazduh). Pod određenim uslovima, ovi proizvodi mogu da nose značajnu količinu vode duž svoje površine, pa se stoga mogu smatrati odvodnim elementom.


· mr · 26. decembra 2019.\nNa osnovu Rešenja Gradonačelnika grada Niša broj: 5072/2019-01 od 26.12.2019. godine, Sekretarijat za imovinsko pravne poslove raspisuje\nI Raspisuje se oglas radi uzimanja u zakup poslovnog prostora u Nišu, za potrebe Grada Niša, Sekretarijata za kulturu i informisanje, u obuhvatu ulica:\nEkstra zona-ul. Generala Milojka Lešjanina do ul. Kneginje Ljubice, ul. Kneginje Ljubice do Trga Kralja Aleksandra Ujedinitelja, Trg Kralja Aleksandra Ujedinitelja, Trg Pavla Stojkovića, ul. Obilićev venac do ul. Jug-Bogdanove, ul. Obrenovićeva od ul. Cara Dušana do Trga 14. oktobar, Trg 14. oktobar, ul. Cara Dušana do Vojvode Mišića, ul. Koste Stamenkovića, Trg Republike, ul. Nikole Pašića, ul. Nade Tomić, Sinđelićev trg, ul. Kralja Stevana Prvovenčanog do ul. 7. jula, ul. Vožda Karađorđa od Trga Kralja Milana do ul. Kralja Stevana Prvovenčanog, poslovni prostor u TPC „Kalča“ i TPC „Gorča“, ul. Đuke Dinić od Jadranske do Bulevara 12. februar i Bulevar Nemanjića od broja 46 do ulice Boško Buha, ul. Boško Buha do ul. Majora Genića,\nPodručje Niša od mosta Mladosti duž ulice Kralja Stevana Prvovenčanog do ul. 7. juli, ulicom 7. juli do ul. Prvomajske, od ul. Prvomajske do ul. Zelengorske, ulicom Zelengorskom do ul. Vojvode Mišića, ulicama Vojvode Mišića, Ratka Vukićevića i Filipa Višnjića do železničke pruge Niš-Dimitrovgrad, prugom do raskrsnice ulica Hajduk Veljkove i Episkopske, ul. Episkopskom do Trga 14. oktobar, ul. Prijezdinom do ul. Cara Dušana, ul. Obilićev venac od Jug Bogdanove do pruge Beograd-Dimitrovgrad, prugom do ul. Generala Milojka Lešjanina, ulicom Generala Milojka Lešjanina do ul. Kneginje Ljubice, ul. Kneginje Ljubice preko Kamenog mosta, Bulevarom 12. februar do ul. Đuke Dinić.\nNavedeno područje obuhvata ulice:\nKej 29. Decembra, Milentijeva, Jeronimova, 7. Juli od Kralja Stevana Prvovenčanog do Trga Kralja Milana, Svetosavska, Mačvanska, Lole Ribara, Orlovića Pavla, Strahinjića Bana, Dobrile Trajković, Todora Milovanovića od Zelengorske do Prvomajske, Zelengorska , Prvomajska, Vožda Karađorđa od Kralja Stevana Prvovenčanog do Bul. Zorana Đinđića, Generala Bože Jankovića, Primorska, Prešernova, Vojvode Vuka, Kralja Vukašina, Josifa Pančića, Mije Petrovića, Hajduk Veljkova, Učitelj Milina, Tome Roksandića, Rajićeva, Trg Učitelj Tase, Dobričina, Čairska od Filipa Višnjića do Episkopske,Episkopska od Hajduk Veljkove do Trga 14. oktobar, Ivana Gundulića, Branislava Nušića, Ljubička, Trg Učitelj Tase, Učitelj Tasina, Janka Veselinovića, Oblačića Rada, Prijezdina, Jug Bogdanova od ul. Obilićev venac do Trga Pavla Stojkovića, Kozaračka, Topličina, Jugovićeva, Sretena Stefanovića, Novopazarska, Jovana Ristića do pruge Beograd-Dimitrovgrad, Vardarska, Sokolska, Petra Vučinića, Vlasinska, Kej Mike Paligorića do Jadranske, Jelene Dimitrijević, Šumatovačka od bul. 12. Februar do Trga Bratstva i Jedinstva, Trg Bratstva i Jedinstva, Anete Andrejević, Franca Rozmana, Dobrička, Jadranska, Kej Srpskih Sestara, Marka Oreškovića, Skopljanska, Davidova (raniji naziv: Ruđera Boškovića), Balkanska, Svetozara Markovića (bez dela koji pripada centralnoj zoni), Drvarska, Karadžićeva, Generala Tranijea, Niška Tvrđava, Borivoja Gojkovića, Aleksandra Nenadovića i poslovni prostor u ul. Vojvode Gojka br.2.\nPodručje Niške Banje koje obuhvata ul. Srpskih junaka, ul. Ruzveltovu, Trg Republike i ul. Hajduk Veljkovu.\npovršine oko 1000 m2 poslovnog prostora koji treba da sadrži veliku salu sa binom, pratećim holom sa garderoberom, odvojenim muškim i ženskim toaletima, galerijom, odvojenim svlačionicama, vip sobom za predavača, multimedijalnom salom i velikom salom sa pratećim prostorijama za potrebe gradskih manifestacija, za horske nastupe, za stručna i seminarska predavanja, za promocije, za glumačke nastupe, za video predstave, za izložbe, za zvanične prijeme i dr. na period do 31.12.2020. godine uz mogućnost produženja ugovora o zakupu, a što bi se regulisalo Aneksom ugovora o zakupu, ukoliko postoji potreba Grada Niša, za nastavak korišćenja zakupljenog poslovnog prostora.\nPoslovni prostor se uzima bez obaveze plaćanja komunalnih troškova.\nII Izbor najpovoljnije ponude izvršiće se ako je na oglas u roku podneta najmanje jedna ponuda koja je u skladu sa uslovima ovog oglasa.\nIII Pisana ponuda treba da sadrži iznos mesečne zakupnine do 166.666,00 dinara bez obračunatog PDV-a, naziv ponuđača i adresu poslovnog prostora koji je predmet zakupa, dokaz o pravu svojine ili pravu raspolaganja na poslovnom prostoru kao i ostale potrebne elemente.\nPodnosilac prijave koji je u sistemu PDV potrebno je da iskaže cenu bez i sa PDV, a podnosilac prijave koji nije u sistemu PDV potrebno je da iskaže samo cenu bez PDV sa napomenom da nije u sistemu PDV.\nPrijave podnosilaca koji su u sistemu PDV i prijave podnosilaca koji nisu u sistemu PDV ocenjivaće se tako što će se upoređivati njihove cene iskazane bez PDV.\nIV Ukoliko pisanu ponudu dostavlja fizičko lice, uz prijavu dostaviti i overenu fotokopiju lične karte.\nUkoliko pisanu ponudu dostavlja pravno lice uz prijavu dostaviti: overenu fotokopiju izvoda iz registra privrednih subjekata, poreski identifikacioni broj (PIB), ime i prezime direktora i njegov potpis (OP obrazac), i ime i prezime ovlašćenog lica za podnošenje pisane ponude, sa overenim punomoćjem, ukoliko direktor pravnog lica nije prisutan na otvaranju.\nV Rok za dostavljanje pisanih ponuda je 12 (dvanaest) dana od dana objavljivanja oglasa u dnevnom listu „ALO“ na sajtu Grada Niša www.ni.rs i na oglasnoj tabli organa i službi Grada.\nVI Prijave se podnose Gradskoj upravi grada Niša, Sekretarijatu za imovinsko pravne poslove u Nišu, ul.Nikole Pašića br.24. kancelarija broj 22. na prvom spratu u vremenu od 08,00 do 15,30 časova ili preporučenom pošiljkom odnosno brzom poštom u zatvorenim kovertama na istu adresu sa jasno vidljivom naznakom: „ne otvarati-ponuda na oglas“ s tim što sve prijave moraju biti dostavljene do poslednjeg dana roka za podnošenje prijava do 15,30 časova, bez obzira na način dostavljanja prijava.\nNa koverti u kojoj se dostavlja pisana ponuda treba da se nalazi samo adresa na koju se podnosi prijava i oznaka „ne otvarati-ponuda na oglas“.\nVII Prijave koje nisu u skladu sa uslovima oglasa ili koje su podnete posle određenog roka neće se uzeti u razmatranje.\nPoslednji rok za podnošenje prijava je 08.01.2020.godine.\nVIII Otvaranje pisanih ponuda održaće se dana 09. 01. 2020.godine, u prostorijama Gradske uprave, ulica Nikole Pašića broj 24, u Skupštinskoj sali br. 30, na prvom spratu, sa početkom u 10,00 časova.\nPored podnosilaca prijava, otvaranju pisanih ponuda mogu prisustvovati i druga zainteresovana lica.\nIX O izboru najpovoljnije ponude, ponuđači će biti obavešteni u roku od 3 (tri) dana od dana donošenja konačnog rešenja.\nNakon razmatranja prispelih ponuda, razgledanja ponuđenog poslovnog prostora, sačinjavanja zapisnika o utvrđivanju stanja i komunalne opremljenosti ponuđenog poslovnog prostora, donošenja rešenja Gradonačelnika i dostavljenog mišljenja Pravobranilaštva grada Niša na predlog ugovora o zakupu poslovnog prostora koji bi bio zaključen između Grada Niša i najpovoljnijeg ponuđača, Grad će pristupiti zaključenju ugovora.\nX Izbor najpovoljnijeg ponuđača Komisija će objaviti na sajtu grada Niša i na oglasnoj tabli organa i službi grada, u roku od 3(tri) dana od dana donošenja konačnog rešenja.\nSve informacije u vezi oglasa mogu se dobiti u Sekretarijatu za imovinsko pravne poslove u Nišu, ul. Nikole Pašića br.24, kancelarija broj 22, na prvom spratu ili telefonom broj 018/504-646, 504-645.\nSledeća objava: Oglas za otuđenje nepokretnosti u javnoj svojini Grada Niša u postupku javnog nadmetanja ,koji je objavljen dana 27.12.2019. godine\nPrethodna objava: Rešenje o dodeli bespovratnih sredstava\n5. jula 2022., 03:57 h


АКТУЕЛНО: ОБЈАВЉЕНИ СУ КОНКУРСИ ЗА УПИС НА СВИМ НИВОИМА СТУДИЈА (6. мај 2021)\nUpis u 2020/21. školsku godinu: molba za proveru odabranih kurseva\nPošto želimo da unapredimo i pre svega svima olakšamo sistem elektronskog upisa školske godine, a nakon jednodnevnog iskustva od danas, kada smo upisivali generaciju /2016 (prva produžena godina), omogućeno je da se svi ranije upisivani obavezni kursevi za koje niste još uvek ostvarili uslov (niste položili uslovne predmete), ipak mogu čekirati i na taj način direktno ponovo upisani.\nMolim vas da ponovo proverite u svom delu elektronskog indeksa i te kurseve obeležite (čekirate). U nastavku naziva kursa postoji kvadratić koji MOŽE da se štiklira, zatim postoji vidljiv broj slobodnih mesta (uglavnom vrlo visok jer obavezni predemeti nemaju ograničenje) i u poslednjoj koloni i dalje piše "Nezadovoljen uslov" i to crvenim slovima (vidite primer na slici u prilogu). To mora tako da ostane, ali kada štiklirate, videćete da ćete imati sve te kurseve odabrane. Potvrdite i to je to!\nImajući u vidu da ste na ovu temu pisali i Molbe u e indeksu, a još uvek ne znam ko vam je to rekao da radite, poslaću vam poseban email kako da povučete te molbe iz e indeksa, da ih ne bi sistemski obrisao. Informacija od meje je bila da se NE PIŠU MOLBE u eindeksu za upisivanje već ranije slušanih obaveznih kurseva, i da će se oni upisati kada budete došli na realni upis u zakazanim danima, kada donosite i papirni indeks. Sada smo i to prevazišli, pa vas još jednom molim da postupite po uputsvu iz ovog obaveštenja, kako biste stes e kratko zadržavalina realnom upisu. Takođe, ne brinite za uplate I rate školarine, to možete kako ste planirali do zakazanih termina za dolazak (20. i 21/10/2020).\nMolbe za mirovanje školskih godina će takođe biti obuhvaćene u sledećem obaveštenju.\npromena načina UpisA u 2020/21. školsku godinu\nUzimajući u obzir postepeno pogoršanje epidemiološke situacije sa COVID-19 pandemijom, upis u I produženu (peta godina po redu) za generaciju iz 2016. godine i sve generacije po akreditaciji iz 2011. godine (studenti sa indeksom /2015, /2014, /2013, /2012, /2011, /2010 i starije biće upisani u školsku 20120/2021. godinu najpre elektronski to najkasnije do subote 10/10/2020. godine. Zbog toga je veoma važno da se svi studenti koji žele da budu upisani OBAVEZNO PRIDRŽAVAJU sledeće:\n- ŠTO PRE i OBAVEZNO označite i/ili pregledajte predmete koje ste odabrali u e-indeksu. OBAVEZNI PREDMETI koje ste ranije već upisivali MORAJU BITI odabrani, jer ako to sada "izbegnete" nakon provere, sistem će vam ih upisati ponovo i napraviti dodatno zaduženje (to je obavezno po Zakonu o visokom obrazovanju).\nZA IZBORNE PREDMETE: obavezno proverite da li još uvek ima slobodnih mesta (vidi se u koloni "Slobodno", ako je broj negativan ("minus znak") i crvene boje (npr. -24) to znači da nema više mesta (a broj -24 iz primera znači da je još 24 studenta čekiralo taj predmet, preko dozvoljenog broja mesta), pa je potrebno da odaberete/štiklirate nove izborne kurseve. NAJBOLJE JE DA ODABERETE ŠTO VEĆI BROJ IZBORNIH KURSEVA (ŽELJA) i odredite prioritet za svaki, upisivanjem brojeva u kućicu pored. Na ovaj način olakšavate upis i ne dovodite sebe u situaciju da vam ne budu upisani izborni kursevi. BROJ KURSEVA KOJI ŽELITE DA UPIŠETE, UVEK MORA BITI MANJI OD BROJA ODABRANIH ŽELJA (npr. 2 kursa želite da upišete, a odaberete 10 želja i označite prioritet od 1-10). Potrebno je da sve ovo uradite na vreme, i da više puta proverite da li imate još uvek čekirane izborne kurseve na kojima ima slobodnih mesta.\n- proverite da li ste ispunili Ankete, bez popunjenih anketa nećete moći da se upišete u školsku godinu.\n- Studentska služba će vršiti upis za studente I produžene godine, generacije /2016 u četvrtak 8.10.2020. godine, po rang listi koja se nalazi već na sajtu i strogo će poštovati priorite u vezi sa štikliranim izbornim predmetima. Zbog toga je važno da studenti koji se nalaze po sredini liste i prema kraju, više puta u toku dana proveravaju da li je ostalo mesta na željenim izbornim predmetima.\n- upis studenata iz ranije akreditacije (II produžena godina sa indeksom /2015 i redom do /2010 i starije, vršiće se u petak, subotu, a možda i nedelju za najstarije (9-11.10. 2020. godine). Zato vas ljubazno molim da povremeno otvorite e indeks i vidite da li imate dovoljno slobodnih želja za izborne predmete i po potrebi odaberete druge na kojima ima još slobodnih mesta.\n- studenti koji se upisuju na budžet (I produžena, generacija /2016), ne moraju da odaberu svih 60 ESPB sada na upisu godine, mogu da dopune i kasnije na početku letnjeg semestra. ZAMENA KURSEVA SE VRŠI SAMO U OKVIRU PRVE DVE NEDELJE OD POČETKA SEMESTRA I NIJE MOGUĆE VRŠITI ZAMENU KURSEVA IZ ZIMSKOG SEMESTRA U LETNJEM (zamena se vrši u okviru istog semestra).\n- studenti su u obavezi da DOĐU U STUDENTSKU SLUŽBU SA INDEKSOM PREMA VEĆ OBJAVLJENOM RASPOREDU (19, 20. i 21. 10. 2020). Tada će im samo u papirnom Indeksu biti upisana 2020/21. školska godina i tada će razrešavati sve u vezi upisa.